Ma olen terve elu olnud paras, nagu mu vanaisa armastas mind kutsuda, priiskaja. Kui mul raha on, siis ei ole mulle mitte mingiks probleemiks osta endale/armastele inimestele ilusaid asju, viia sõpru välja sööma, tellida internetist kallist toidukraami, sõita pidevalt taksoga jne. Võib öelda, et mulle meeldib raha kulutada – elada nii, kuidas on kergem ja mugavam (noh nt sõita taksoga või süüa restoranis ja käia spas).\nSamas ei ole ma sugugi kurvem, kui mul raha ei ole. Siis ma lihtsalt elangi ilma rahata ja ei tee teist nägu ka. No praegu seda “täitsa ilma rahata” aega ei ole olnud, sest Kardo on kõike muud kui priiskaja ja kuna me siin üheskoos majandame, siis ega armuline härra mindki nälga/uute ilusate asjadeta/muu nodita, mida ma tahan, jäta.\nMa kadestan tegelikult neid inimesi, kes oskavad raha hoida. Näiteks, kui mul on 15dal kuupäeval pangakontol veel 150 eurot, siis ma mõtlen: “Issand, ma küll ei pea poes kokku hoidma, mul on ju SADA VIISKÜMMEND EUROT!”. Ja laon ise õnneliku näoga korvi puupüsti täis ja kulutan poes 50 eurot. Okei, siis on mul alles sada eurot ja seda tegelikult tundub piisavalt vähe, et vaadata pangakontole ja mõelda/arvutada palju mul veel “kuu lõpuni elamiseks on”, vaid tundub just paras summa, mida enne laiaks lüüa, kui raha päris otsa saab 😀\nOmeti on naljakas, kuidas mõndade asjade peale ei ole mul üldse kahju raha kulutada, teiste peale aga on. Suvaline näide – sõidan taksoga kohtadesse, kuhu ma saaks väga kergelt ka bussiga – ei mõtle isegi sekundikski, et kahju oleks. Samas poes valin kahe shampooni vahel mõnikord mitu minutit ja lõpuks võtan ikka odavama, et säästa 20 senti! Mõelda vaid, 20 senti!\nTippi jätta pole kahju, annetada pole kahju, kerjustele mütsi sisse anda pole kahju (kahju on ainult, et tavaliselt mul sente/münte eriti palju pole), head toitu osta pole kahju, inimesi õnnelikuks teha pole kahju, aitamiseks raha anda pole kahju, Marile/Kardole asju osta pole iial kahju. Remondile kulutada pole ka sugugi kahju, pigem on kahju, et rohkem raha pole remondile kulutada.\nAga kahju on endale teinekord asju osta. Näiteks shoppan netipoes, siis vaatan, et “no püha jeesus, ei ole sul vaja kulutada 70 euri riietele!” ja panen akna ruttu kinni. Kahju on maksta täishinda, kui ma võiks saada alet/sootuks “kerjata” endale puhta muidu. Kahju oleks ka üle maksta enda pulmad (taaskord näide sealt fbi lehelt, et vaatasin, mis seal siis pulmade jaoks kokku ostetakse – menüüd laudade peal (krt, kana on, miks teil seda kirjapildis näha vaja on??), pulmalipud (MARIANN + KARDO = SÜDA jejejee, olen 12 ja lähen kraabin selle puu peale ka), kullast ja rubiinidest põrandakatted, et uhiuuel paaril rott peopaika tulla ei oleks jne. Ma saan aru, et see peab üks ilus päev olema, aga no, vähemalt minu jaoks on selline tilu-lilu mõttetu ja seega oleks mul sellise saasta peale kahju kulutada*.\nAga eks see ole valikute küsimus, mis on inimesele oluline ja mis mitte. Mina ostsin näiteks täna endale rattakella(4 euri ja nii ilus oli) ja tellisin ka ära Marile Amsterdamist rattatooli (111 euri koos transpordiga) ja ei pilguta silma ka. Samas ostsin poest allahinnatud pork belly liha, sest mõtlesin, et ma olen nagunii a)palju kulutanud ja b) teen selle liha täna kohe ära ja ei peagi keegi toidumürgitusse surema.\nVot sellised lood. Aga kas teie olete säästlikud või pigem priiskajad?\n*Et te ei arvaks, et ma siin Briti viimast pulmaposti silmas pean, siis ütlen kohe ära, et seda lugesin ma just praegu, postituse kirjutamise ajal ja tema eelarve jutt siinkohal minu paati ei kõiguta. Kui mina ei peaks ise oma pulmade eest maksma, siis peaksin ma selle arvatavasti Austraalias erasaarel, mis on kaunistatud ükssarvikute ja paabulindudega. Niikaua aga kuni Kardo emale/minu vanematele ei meenu, et “ahjaa, ma ju ükskord toppisin selle 16 miljonit euri sügavkülma!” siis ma parem kulutan oma raha remondile, mõnusalt elamisele ja Marile.\nVasta\tK 13. august 2014 at 20:35\nMul pole vist elus kunagi nii olnud, et kuu lõpus ei pea sente lugema. Vanematel pole sissetulek kunagi eriti suur olnud, nii et olen lapsest saadik juba harjunud sellega, et kuu viimasel nädalal on külmkapis vaid hädavajalik. Ise olen ka muidugi tööl käinud ja veidike aega ka üksi elanud, aga kuna olen noor ja erilisi oskusi ja haridust veel pole, siis palk on olnud selline, et kuus ostan ehk ühe uue asja ja mõnikord ka kaltsukatest midagi, ülejääk läheb põhimõtteliselt söögile ja maksudeks. Pole selle peale kunagi tulnud, et kui ise tööl käin, siis peaksid vanemad maksma nt telefoniarvet, ikka ise. Nüüd suvel elan vanemate juures ja käin tööl ka, nii et olen saanud endale rohkem lubada, aga nt riiete puhul on minu lagi väga madal: kui midagi üle kümne euro maksab, pean ikka väga mõtlema (suuremad asjad nagu joped, saapad jne välja arvata). Mõnikord olen ostmata jätnud isegi asja, mis väga-väga meeldib, aga maksab nt 20 eurot, sest mõtlen lihtsalt, et pean ju sügisel jälle kooli minema ja üüri hakkama maksma, võiks midagi suvisest palgast alles ka jääda. Poiss-sõber ütleb küll, et osta vahel ikka endale ka midagi ilusat, aga ma ei raatsi. Samas kui temale osta midagi tahan, siis hinna peale nii väga ei mõtle. Samuti näiteks kui mõnes poes on toidupanga kärud, mõtlen alati enne sellele, mida sinna osta.\nIgatahes tean, kui raskelt meie perre raha tuleb ja kuni mul endal kindlat tööd ja normaalset palka pole, ei muutu ilmselt ka minu tarbimisharjumused. Vanemate raha eest on ikkagi veider omale niisama mingit nänni osta, ainult hädavajalikku. Eks ma loodan, et kunagi tulevad need ajad, kui saab palgast midagi kõrvale panna ja reisima minna. Ja vahel tahaks nii poes käia, et hinda ei pea vaatama. Sellist asja pole vist kahjuks kunagi olnud. Ja kuna ma nii harjunud sooduspakkumisi jälgima, siis vaevalt see kunagi väga muutub.\nVasta\tSirly 13. august 2014 at 09:54\nMehega koos elades oli kogu sissetuleks päris hea aga kõrvale panemiseks ei jäänud midagi. Kõik asjad saigi sp järelmaksuga ostetud, et arved on ju alati tasutud ilusti aga säästa paar kuud selle asja jaoks meie peres oli võimatu.\nNüüd olen lapsega kahekesi ja sissetulek umbes 3-4x väiksem. Kõigepealt maksan arved (on ka üks laen ja selle raha panen eraldi kuna läheb arvelt maha hilisemal kuupäeval), siis vaatan palju alles jääb ja palju oleks selle summaga päevane söögiraha. Kui leian, et on veel paar euri üle, siis osta.ee lahti ja seni aegajalt otsin kuni leian mingid riided/mänguasjad lapsele, mis on korralikud ja odavad. Odava all mõtlen hinda 0.10€.\nPriiskamine on midagi sellist, nagu tegin see kuu. Kolme erineva müüjaga oksjonit võitsin milledele kokku kulus a’la 1€ aga postikulu tuli umbes 10€.\nNüüd ongi nii palju raha, et saan käia linnas lapsega arstil, ühe korra koolis ja saab laps kõhu ka täis. Ise vast saan ka ikka 🙂\nVasta\tKerttu 13. august 2014 at 08:41\nMina olen üsna kokkuhoidlik ja mulle on väga oluline, et mul oleks pangaarvel korralik tagavara. Tunnen end kohe halvasti, kui see summa mingist teatud piirist allapoole langeb. Mõne jaoks on see äärmiselt imelik, aga meil on mehega kummalgi oma rahakott. Mina maksan korterilaenu, kommunaalid, elektri ja ka lapse asjade eest hoolitsen suuremas osas mina. Mees maksab autoliisinguid ja ostab kütuse. Toidupoes käime nii, nagu juhtub, kuigi mina saan kotitäie sööki kätte 15-20 euroga, samas kui mees suudab sama suurele kotitäiele vaevata 50 eurot kulutada (ja midagi sellist, millest süüa saaks teha, ta ikka ei osta :D). Siit ka põhjus, miks meil rahakotid eraldi on – mees on laristaja, mina mitte. Mehe põhimõte on, et kui raha otsa saab, siis saab ju juurde teenida. Mehe mõjul olen vähemalt haiglaslikust koonerlusest üle saanud ja suudan ikka enda peale ka kulutada – viimasel ajal olen nõus rohkem kulutama kosmeetikatarvete ja jalanõude peale. Riideid ostan nii kasutatu kui uuena. Viimastel aastatel oleme ka reisima hakanud, mida ma varem üldse ei raatsinud teha.\nVasta\tB 13. august 2014 at 08:08\nMul on nõnda, et kui raha on siis ostan ilusaid asju kokku, aga kui ei ole siis pole kah hullu midagi kuna mehel ikka on 😀 Tegelikult sellist olukorda mul veel olnud ei ole, et raha kuu lõpus otsas oleks või sente lugema peaks õnneks. Säästmise koha pealt siis nii palju, et hoian vist kokku enda riiete pealt. Pooleteistaastasele lapsele 50-eurised tossud, millest kahe kuuga välja kasvab? No problemo! Endale sama raha eest mingi riideese? Pigem ei. Kinke teha meeldib ka väga. Ja ainus asi, mille pealt ma kunagi ei säästa on toit. Kui ma mehe poodi saadan mõnikord siis tema valib selle, mis on odavam. Säästukast need kõige odavamad Alpenrose tooted jne. Mina valin alati võimalusel eestimaist, teiseks vaatan, et ei oleks säilitusaineid ja siis alles vaatan hinda. See ei tähenda, et ma kõige kallimad asjad valiks, aga toit ei ole minu jaoks midagi, mille pealt koonerdada. Üldse on meie peres vist pigem nii, et mina kvaliteedi pealt absoluutselt kokku ei hoia, pigem on mees säästlikum ja valib odavama.\nVasta\tSvea 12. august 2014 at 23:17\nOlen selline kesmine kulutaja ütleks. Tööl hakkasin suviti käima alates 13 eluaastast. Mul on mingid kiiksud, mis üldiselt tähendavad rahalist väljaminekut. Nt kasutan parfüüme, mitte et see imelik peaks olema, aga tean inimesi, kes ei mõista miks ma ei või endale mingit suvalist 15 eurost peale lasta. Tõsi ostan neid sealt, kust saab odavamalt, aga juba see aasta olen endale kaks 40 eurost lõhna ostnud. Kahtlane tunne on, et need pole viimased.. :S Samuti keha- ja nähooldusvahendid ning kosmeetika on praeguseks välja vahetatud öko omade vastu, eks need teinekord ole kallimad (aga mitte alati, vahel ka odavamad), kui nii mõnegi muu brändi tooted.\nEks nooremana läks raha kergekäelisemalt käiku, kui nüüd. Kui keska ja ülikooli ajal rahaliselt vanematest sõltusin, siis muidugi ma nii hoolsalt raha ei lugenud, samas ei laristanud ka täiesti arutult, sain aru et ka vanematel on raske (2008 kui tuli masu, läksin mina ülikooli ja vanemad jäid mõlemad tööst paarikuise vahega ilma, jumal tänatud et tasuta õppida sain). Siis tõmbasin oma kulutusi väga koomale, iga kord kui midagi vaja oli, siis tükkaega mõtlesin, et äkki saan ka ilma ja tõsi – palju kordi ka sain ja elan siiani! Vahel rakendan seni sellist põhimõtet, et kui midagi leian omale – mõne lõhna, uue riidehilbu, mingid jalanõud, mingi käekoti, mida no absoluutselt kohe on vaja, sest ma ei saa selleta (!) siis jätan ostmata. Kui asja soov või vajadus ei lähe mõne ajaga üle, siis nii mõnigi kord on see asi tulnud kätte odavamalt, kui algne hind. On see olnud siis mõne vatušeriportaali kaudu või siis on poes see alla hinnatud. Ja mis seal salata, on päris palju kordi, kui see “vajadus” või soov üle läheb, siis hiljem mõtlen, et jumal tänatud et kohe ära ei ostnud.. Raha olen alati kogunud. Seniajani panen münte ja sente aegajalt kassasse, mille sain oma ehk kaheksandaks sünnipäevaks? Tõsi nüüd rändab iga kuu ka palgast vähemalt 100 eurot kõrvale. Antud hetkel kogun konkreetse asja jaoks, kuid muidu nö mustade päevade jaoks. Nt oli eelmine sügis vaja välja vahetada sülearvuti ja see saigi tehtud kogutud raha arvelt 🙂 Üle-eelmine kevad läks hambaarsti juures mu kuupalga jagu raha jne. Otseselt riiete või jalanõude ega toidu pealt kokku ei hoia. Loomulikult jälgin hindu ja annan omale aru, mis on väärt nende eest küsitavat raha või mitte. Jalanõude puhul on üldiselt selline 100 eurot lagi, tõsi talvesaapaid ma nii odavalt ilmselt ei saa. Ostan kvaliteetseid asju – vähemalt üritan ja seetõttu ostan ka vähem. Ma ei leia, et mingeid 35 euroseid kunstnahast saapaid iga talv ostes ma kuidagi võidus oleks – oma viimaste 1800 krooniste saabastega olen 4 talve läbi ajanud ja need on seni terved! Riideid ostan harva ja raha, mida olen nõus maksma, oleneb täiesti riietest. Teksad üldiselt saan kuni 35 euroga, eriti rohkem ei näe mõtet neile kulutada. Jope aga peab korralik olema ja neid paraku väga odavalt ei saa, kui just kuskil soodukal ei vea. Söögi osas, siis toitun tervislikult ja eks see pisut kallim tuleb, kui tavalist hakklihakastet või frikadellisuppi süüa (mitte et neil toitudel miskit viga oleks, pigem ma igatsen vahel neid! ), väljas käin harva söömas. Ka mul on hulk asju, mida tahaksin, kuid hetkel ei raatsi osta ja lükkan nende ostmist edasi ajale, kui rahaliselt parem seis on. Ilmselt ajapikku kõiki neid “väga vajalikke” asju polegi vaja enam.\nPean ütlema, et ei mõista neid, kes enda peale ei raatsi üle paari(kümne) euro kulutada – muidugi oleneb kõik sissetulekutest ja kuludest, kuid vahel võib ju ka endale midagi lubada? Hermese käekotti ilmselgelt ostma ei hakka ju. Aga eks me kõik elame nii hästi või halvasti, kui oskame 🙂 Kindlasti ei mõista paljud ka minu kulutusi, aga eks ta ole, kõik on erinevad.\nSai pikk jutt, äkki keegi loeb läbi ka 😀\nVasta\tKadi 12. august 2014 at 20:52\nIssver.. Ma olen täielik sendilugeja – kui kontojäägist saab kahekohaline number, siis on juba minu jaoks maailma lõpp ja tohutu katastroof. Usun, et oleksin ise oluliselt rahulikum ja mõnusam, kui ei põeks nii palju raha pärast aga kuna pole seda eriti olnud, siis ikka peab pigistama.. ja sageli (enda, mitte mehe) kõhu arvelt, sest nt. kui mõned nädalad tagasi minu esihambast suur-suur tükk keset ööd välja kukkus, siis oli vaja kiresti hambaarstile minna ning kui raha poleks kõrval olnud (lappimiseks läks ca 60 euroraha), siis oleks päris nukker lugu olnud 🙁\nEks see selline hädaabi raha ole suuresti ja suuremate asjade ostmiseks kulub ka ära – nt. ei olnud mul üle aasta aja arvutit ning nüüd lõpuks sain selle korraga poest ära osta 🙂\nVasta\tErts 12. august 2014 at 17:28\nMa olen ka tohutu raiskaja, peale stipipäeva (olen veel üliõpilane, seega summa ei ole ka nii suur, kui palk) on raha järgmisel nädalal 100% otsas. Ja momendil ei pea ma maksma ei üüri ega muud säärast. Ma ei taha mõeldagi, mis saama hakkab, kui oleks nagu oma elu ka vaja elada. Ja raiskan ma ka kõige muu kui kasuliku peale, täpselt nagu enamus, riideid ei raatsi osta kui just ei ole megasuurt allahindlust, aga toidupoest igasugust jama ja muud nänni, siis on big money cash.\nVasta\tPrintsess 12. august 2014 at 17:03\nMa olen ka kohutav laristaja. Enamik raha kulub väljassöömisele ja viimasel ajal olen ka riideid ostma hakanud, mida ma varem eriti ei teinud. Ja kui palgapäevani on paar päeva aega, siis on mul näpud nii põhjas 😀 Eelmine kuu sain lambist 250 eurot lisaraha ja siis mõtlesin küll, et nüüd peaks ju ilusti hakkama saama, aga mitte ei saanud 😀 Sõin rohkem väljas, pidutsesin, ostsin rohkem asju ja siiani ei mõista, kuhu see raha kadus 😀\nNojah, ma töötan umbes 50 tundi kuus ka, seega on üldse ime, et ma hakkama saan, aga ma ei tahaks täiskohaga küll tööle minna 😀 Olen oma graafikuga nii harjunud ja nende tundide eest on palk jumala normaalne, aga ma ei oska lihtsalt majandada 😀 Pole kunagi osanud. Vist geenides, sest mu ema oli samasugune.\nVasta\tRiina :) 12. august 2014 at 17:02\nEi ole laristaja tüüp.\nKui mehe palk laekub, siis kõigepealt maksan kõik arved ära ja siis alles ülejäänud käigud 🙂 Selleks ajaks on kapid ka päris tühjad ja siis on suurem poeskäik ees. Õnneks tuleb tal palk kaks korda kuus 😀 Samas panen ka raha poja arve peale reservi. Kui mingi hetk näpud, saab sealt kasutada ja kuna maja üles vaja vuntsida, siis on samuti hea sealt võtta. Nüüd viimane kord saigi maja sissemaks sealt arvelt tehtud.\nPoes käies ja ka netis šopates vaatan ikka hindasid. Samas lapsele asju ostan, siis hinda väga ei vaata. Ei häbene ma ka talle kasutatud riideid ostmast, kui need on korralikud ja terved. Ta nagunii kasvab neist välja, las siis trööpab natuke aega. Vahest ilastan küll endale mõnd ilusat asja, mees ütleb, et palun osta siis. Kui hinda vaatan, siis keeran ringi ja sinna see jääbki.\nNipetnäpet endale olen hakanud tellima. Riideid kahjuks ma omale Hiinast ei saa, sest ei vasta väga nende standartitele. Kuid olen ka saanud mõne asja, mis istub ilusti 🙂\nVasta\tmm 12. august 2014 at 16:41\nMa olen vägagi seinast seina rahaga. Palgapäeval kontole laekuv läheb kõigepealt maksudeks, siis vaatan palju alles jääb. Üritan iga kuu panna kõrvale umbes 150 eurot ja siis ütlengi endale, et nii nüüd elad sellega, mis on 😀 Riideid ei osta praktiliselt kunagi täishinnaga, ma tean, et need hinnatakse alla, no miks ma peaks? Kuid millele mulle väga meeldib raha kulutada on väljas söömas käimise peale, ma pean end vahepeal tagais hoidma, et mitte kogu palka välja söömise peale raisata 😀\nAga jah, oma palgaga saan hakkama, kõrvale saan ka pandud. Mul on vaja seda kindlus tunnet, et on varuraha, äkki tahan suuremale reisile minna või jään töötuks mõneks ajaks. Kusjuures umbes 800 euri aasta jooksul kogutud säästudest läks selle peale, et ma puhkuse ajal ei peaks lõputult jälgima, kuhu raha läheb, vaid et saaksin rahulikult reisitud, kontserditel ja pidudel käidud jne.\nVasta\tMammu 12. august 2014 at 16:41\nEnam rohkem samastuda vist ei saakski!\nVasta\tAili 12. august 2014 at 16:36\nMina olen enda arust väga säästlik. Ilmselt mineviku-mina nii säästlik ei olnud, sest elasin ju siiski isa-ema rahadest. Nüüd kui peab oma rahakotiga arvestama, siis otsin ikka enne poodi minekut kõik soodukad välja 😀 Kõige vähem raatsin endale midagi osta. Üks hetk oli asi koguni nii hull, et ei raatsinud raseerijale uusi terasid osta… aga noh, siis sain aru, et olen ikka veidi liiga suur kooner 😀\nVasta\tJessika 12. august 2014 at 16:34\nKui ma praegu mõtlema hakkan, siis minu moto on vist see, et kui raha on, siis tuleb seda raisata. Raha ju niikuinii tuleb ja läheb ja seda ütlen ma päris tihti, kui elukaaslane jälle minu laristamise peale silmi pööritab. Näpud kohe sügelevad, kui ei saa raisata.\nVasta\tMari 12. august 2014 at 16:21\nPean ennast keskmiselt mõistlikuks. minu jaoks on palju.asjad tegelikult naeruväärselt kallid see aga ei tähenda et ma neid osta. tihti pole muud võimalustki.\nHea ja korralik toit on tegelikult kallis (eks mul on ülimalt hea isuga mees ka)\nlasteriided Eestis (tegelt kõik riided). Ma just natukr aega tagasi käisin USAs ja sealsed riidehinnad – no võttis ikka kergelt lolliks shoppama. Meil on second-hand samas hinnaklassis kui mitte kohati kallim.\nSamas elu vimkade põhjal olen ka.säästma õppinud ja mingi raha on ka alati tagavaraks. et kui peaks midagi juhtuma siis mingiks ajaks on ikka.kindlus olemas.\nVasta\tSiiliramo 12. august 2014 at 16:16\nMina jälle ei saa aru, kuidas keegi raatsib kulutada takso peale raha. No mina küll ei raatsi !\nÜldse olen ma väga kokkuhoidlik inimene. Ükskõik kui palju ma ka ei teeni, siis panen alati mingi osas kõrvale. Isegi kui teenisin miinimumpalka, siis panin kõrval kontole mingi osas nö “mustadeks päevadeks”. Praegu teenin juba natukene rohkem ja panen pool palka kõrvale ning siis ulun, et mul pole raha riiete ja millegi ostmiseks. Ma lihtsalt ei raatsi kulutada riiete peale palju raha. Samamoodi ei raatsi ma väljas söömas käia, sest ma tean, et oskan hästi süüa teha ning kui mõtlen, mis toiduaineid kõike saaksin restoranis kulutava summa eest osta, siis pigem teeks ikka ise. Vahel mõtlen ka, et võiksin natukene leebemalt seda asja võtta ning mitte kogu aeg olla nii ihnuskoi, kes ei raatsi millegi peale kulutada, aga vot kuradima raske on ennast muuta 😀\nVasta\tK 13. august 2014 at 07:06\nLoeksin justkui iseendast 😀\nVasta\tMaris 12. august 2014 at 16:00\nÜtleme nii, et mina ja raha pole eriti heas suhtes 😀 Ma nagu ei viitsi raha pärast oma pead üldse vaevata, sest see tuleb ja läheb. Kui seda on, siis kulutan ja kui pole, siis lihtsalt ei kuluta. Ma ei taha endale keelata selliseid asju nagu nt maitsev ja kvaliteetne söök, elamused ning hea väljanägemine(mis ei tähenda, et ma kutsi-mutsisid kannan). Loomulikult ma üritan alati parima hinnaga saada ja mõttetuid oste proovin vältida, aga raha pärast ennast lolliks ei muretse. Seda saab alati juurde.\nVasta\tLaura 12. august 2014 at 15:48\nIssand, olen maailma suurim laristaja. Nii kui vaba raha on, konkreetselt OTSIN netist asju, mida jälle tellida saaks 😀 Pole nagu väga vaja, aga tahaks muudkui asju saada. Ausõna, see on ko hu tav!\nVasta\tC. 12. august 2014 at 15:46\nMa olen kohutav laristaja, raha tuleb raha läheb, kui kaardil veel 40€ siis mul ju ikkagi on, kokkuhoiu pärast ma ei jäta küll midagi ostmata, elu tuleb nautida. Kuigi jah riietele/jalanõudele ma palju kulutada ei raatsi, nt 100€ kingad ma ostaks selle asemel parem 10 paari odavaid, nagunii ma tüdinen ruttu ära ja mida rohkem seda suurem võimalus sobitada erinevate riietega. Mul sõbranna ostis hiljuti 90 euri eest tennised, mina aga mingid odavad 7eurised tenkad ja 10€ baleriinad 😀 mina sain nii teksastega käimiseks kui seelikuga, tema nagu oma tenniseid seelikuga ei kanna 😀\nVasta\tmari 14. august 2014 at 10:12\nSul on kuu aja pärast mõlemad katki, tema käib mitu aastat.\nVasta\tT 12. august 2014 at 15:46\nMina olen selline, et endale ei raatsi ma midagi osta, mis maksab kasvõi natuke rohkem kui 5 eurot. (Erandi teen jalanõude ja teksadega, need võivad kuni 15€ olla). See on tõsiselt nõme, sest ma ei osta kunagi ära midagi, mis mulle meeldib, sest mul on kahju enda peale raha kulutada.\nSamuti ei meeldi mulle kui keegi teine raiskab enda raha minu peale, tekivad jubedad süümekad.\nSamas oma elukaaslasele asju ostes ma ei vaata tihtipeale isegi hinda.\nElukaaslast ajab see muidugi marru, et ma tassin talle hunnikutes riideid ja jalanõusid koju ja ise nutan kapi juures, et mul midagi selga pole panna.\nEks ta võtab siis mu jälle käekõrvale ja tirib poodi.\nAlla viie euroseid asju otsima muidugi…\nVasta\tA. 12. august 2014 at 15:35\nMa käin pm alati poes ringi, telefon käes(kalkulaator) ja arvutan ostusummat kokku. Põhilised külastuspunktid toidupoes on allahindluste letid ja sooduspakkumised. Riietest ei maksa rääkidagi, Pole NEVER kuskilt uhkest poest midagi ostnud. Kõik mu riided on pärit kaltsukatest paari euriga või neti kaudu tasuta “ühe inimese vana, teise uus”. Kingi pole mul ühtegi paari, kleit vaid üks mis on alles kutseka lõpetamisest. Mõni jalatsi paar on, need ka tasuta saadud, nüüd sandaalid vaid maksin ise. Juukseid lõikan ja värvin ka kodus. Ehk siis kuna pole pm raha ollagi, mida kulutada – siis elan võimalikult säästlikult. Vahel megaharva kui elukaaslane oma palgast lubab, siis hellitan end mõne juuksevärvi või parema toiduga.\nEks alati võiks paremini, aga noh – ei saa kurta. Paljudel pole nii headki elu. Pulmi mul ilmselt never ei tule – pole kuskilt seda cashi võtta 😀\nVasta\tMari-Liis 12. august 2014 at 15:28\nMa ennast kokkuhoidlikuks ei pea, pigem olen siiski kulutaja. Aga mitte nii hull, et lapsed kuulõpus näljas oleksid.\nPigem ostan vähem aga kallima ja korralikuma asja. Sellist tilu-lilu ma ei armasta 🙂\nVasta\tKris 12. august 2014 at 15:21\nTotaalselt kokkuhoidlik 🙂 Kuna hetkel lapsega kodus ja elame minu emapalgast ja mehe palgast siis säästame palju,poes vaatan hindu, endale ja lapsele ostan netist riideid ehk pooldan täiesti taaskasutust . Mingit mõtetut träni ei osta , mis näeb küll ilus välja või midagi aga mittevajalik. Pulmad tulevad ka väiksed mitte suured mingite kullast sulepeadega. 🙂 Vaesest perest pärit seega hindan raha väärtust rohkem, kui enne.\nVasta\tSandra 12. august 2014 at 15:23\nMa ostan ka alati hinna järgi, mitte maitse või kvaliteedi järgi, vahel vaidleme mehega selle üle tugevalt, tema ostab seda, mis hea ja mida tahab, mina seda, mis odav. Vahel kakun karvad peast, kui palju üks inimene võib laristada, aga pärast jälle lepime ära. 😀\nVasta\tH2 12. august 2014 at 20:50\nvot söök on ilmselt ainuke asi, mille pealt mina kokku ei hoia. Mees mul alguses tahtis köike Säästu märgi tooteid osta, aga olen suutnud selle välja juurutada. Nüüd peab temagi lugu heast söögist.\nPigem maksan ennem rohkem ja tean, et tegemist on kvaliteetse tootega, kui endale mingit jama näost sisse ajan.\nVasta\tD 12. august 2014 at 15:16\nMa olen ka paras priiskaja ja oh eii ega ma vahepeal rahanumbrit üldse ei tundnud. Olin nagu sina , ostsin kõike ja polnud kahju. Nüüd aga püüan end täiega muuta ja mitte nii laristada mõttetute asjade peale. Ostan ja kaalun vähe kas on ikka vaja. Teine asi , jätan selle asja poodi mis ma nt väga tahan ja kui järgmine kord poodi minnes on see ostetud siis ju ma ei tahtnud ikka nii väga. Aga kui alles ja ikka kripeldab siis ostan ära. Raske on end joonel hoida kuna ma tõsine laristaja vahel aga peab ,rahapuud kodus ei kasva:D.\nVasta\tMimps 12. august 2014 at 15:16\nMa olin varasemalt täielik kulutaja. Alati oli mul raha nädal enne palgapäeva otsas, no ei osanud säästa ja arvestada. Kõik muutus sis, kui jäin rasedaks ja teadsin, et tahan peale emapalga lõppemist veel aastakese lapsega kodus olla (kasvatan last üksi). Hakkasin juba raseduse ajal pidama arvestust kulude üle ja tegin graafiku, kui palju igakuiselt säästma pean, et saaks kodusolemist pikendada. Nüüd käin juba küll uuesti tööl, aga säästan samamoodi ja pean arvestust. Uued sihid on pidevalt silme ees – reisid, laenu enneaegne tagasimakse jne. Muidugi luban endale vahetevahel ka arutut raiskamist, et tuju parandada, aga siiski mõõdukalt. PS, parim trikk raha igapäevaseks kokkuhoidmiseks on poes käimine ostunimekirjaga!\nVasta\tSandra 12. august 2014 at 15:15\nPigem olen ma ikka väga kokkuhoidlik, sest mul pole kunagi raha olnud osta seda, mida ma tahan või poleks kuu lõpus “sente” lugenud. Pigem hurjutan meest, et kuidas ta suudab toidupoes niimoodi käia, et arve on jälle 20€, mul hakkavad silmad verd jooksma sellise summa peale. Ühe korra toidupoes! Eks kuu alguses on ikka see “meri põlvini” tunne ja laristan natuke rohkem või ostan neid, mis ammu raha taga seisavad, aga üldiselt on mul pidev paanika, et raha on otsas. Samuti järgmisesse suvesse pulmi planeerides mõtlen ratsionaalselt läbi, kuhu ja mida, enamus eelarveid ja asju on küll kõik paigas, peopaik broneeritud, pulmaisa ja fotograafiga kokkulepped tehtud, toitlustus olemas. St et eelarvesse midagi suurt enam juurde ei tule, on see nö reservraha, mida ei oska arvestada, jooksvad kulud nagu kaunistused ja kõik muu. Pulmakleidi tellin välismaalt, sest Eesti hindadele ei hakka hammas peale, see juurdehindlus on ikka metsik. Isegi Inglismaa netipoodides ja mujal on odav tellida kui meil. Samuti ma ei näe reaalset põhjust, kui mul näiteks oleks võimalik ütleme 500€ kleidile kulutada (täiesti tavaline Eesti salongihind), siis miks ma peaksin, kui ma saan välismaalt 3x odavama? Reaalselt, ma kannan seda kleiti üks kord elus üks öö/õhtu. Samas näiteks on meie pulmalill roos, kuna ma jumaldan roose, mis teadupärast on küll kõige kallim lill sisuliselt. Selle pealt ma kokku ei hoia, mis siis, et ma ei saa lubada omale grandioosseid lilleseadeid. Lähen alternatiivset teed- väike, aga tabav detail.\nÜldiselt m hoian väga kokku, aga teatud suurematel asjadel, mida ma täpselt tean, mida tahan, siis maksan nõutud hinna, et saada.\nVasta\tBritt 12. august 2014 at 15:10\nMa siis mainin igaks sajaks juhuks, et tegelikult olid pulmad meil makstud pooleks : pool Bruno vanemad ja pool meie koos minu vanematega. Aga see selleks 🙂\nMis puutub muidu rahasse, siis minu käes püsib raha sama hästi, kui koera kaelas vorst ja eelistatult kulutan ma selle absoluutselt ebavajalikele asjadele. Kõik menüüd,salvrätihoidjad ja muu “saast”, millele sina ei kulutaks, minul silmad säravad ja raha lendab rahakotist.\nSamas ei suudaks mina eladeski kulutada näiteks 300.- käekotile/kingadele. Ma saan muidugi aru, et kvaliteet ja klassika, aga mu maitse muutub liiga kiirelt ja ma pigem ostan tõesti mitu odavat, kui selle ühe korraliku. Samas ma ei garanteeri, et see aastatega ei muutu. Kindlasti vanemaks saades hakkan kvaliteeti ja firmamärki ehk rohkem hindama.\nVasta\tMallukas 12. august 2014 at 15:14\nJah, kallistele kottidele/kingadele ma ka ei kulutaks. Ma ei raatsinud endale 50 euriseid kingigi osta (mis olid 200 euri pealt alla hinnatud :D)


Kušett BLACK MULTIPOCKET 120x200xH33cm, punakaspruun - Home4you\nKušett BLACK MULTIPOCKET 120x200xH33cm, punakaspruun\nSpecial Price 479,20 €\nJärelmaks alates € 43.93 /kuus ?\nToode tarnitakse alates 19.05.2021\nSleepwell. Premium klassi voodilahendus. Kahekihiline vedrusüsteem – üleval pakitud 7-tsooniline multi-pocket vedrustus, all mini-bonell. 7-tsoonilise vedruploki suur vedrude arv tagab kehale maksimaalse toe. Vooderdatud vastupidava high resilience porolooniga. Täiendavat mugavust pakub lisatud puuvillakiht. Jalad, kattemadrats ja peatsiots ei kuulu komplekti. Võimalik on juurde osta mööblikangaga kaetud peatsiots. Porolooni on heaks kiitnud Eesti Allergialiit. Kangas, puuvill ja vatiin vastavad rahvusvahelisele Öko-Tex 100 standardile. Vedrusüsteemide kvaliteet on tagatud DIN EN ISO 9001 sertifikaadiga. Toodetud Eestis.


Galerii: Rõivas käis Arsenali maa müügi asjus korruptsioonikomisjoni ees | Korruptsioonivaba Eesti\nPostimees kirjutas teisipäeval, et Põhja-Tallinnas asuva Arsenali kaubanduskeskuse alune maa müüdi 2012. aastal ettevõttele, kus oli aastaid avalikkusele teadmata optsioon ettevõtjal ja Reformierakonna liikmel Rain Rosimannusel.\nKinnistu võõrandanud RKASi nõukogu esimees oli toona hilisem peaminister reformierakondlane Taavi Rõivas. RKASi nõukokku kuulus enne kinnistu riigifirma omandusse võtmist ka Rain Rosimannuse abikaasa Keit Pentus-Rosimannus. Mõlemad poliitikud on oma seotust maa müügiga seni eitanud.\nTehingut hakkas uurima riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon ning eile andis riigihalduse minister Mihhail Korb korralduse viia Riigi Kinnisvara ASis ja selle tütarettevõttes Erika Neli ASis läbi erikontroll, et saada selgust, kas Arsenali keskuse kinnistute müük 2012. aastal oli seaduspärane.


08.08.2017 MTÜ uudiskiri 08.08.2017\nJuba sel nädalal on Arvamusfestival. Aeg mõelda uutele projektidele ja osaleda koolitustel.\n25.07.2017 MTÜ uudiskiri 25.07.2017\nViies Arvamusfestival Paides on peagi käes!\n12.07.2017 MTÜ uudiskiri 11.07.2017\n1. juulist lõpetati registri- ja kinnistusosakonna teeninduspunktides klienditeenindus.\n21.06.2017 MTÜ uudiskiri 21.06.2017\nSuvel kukub nii mõnigi tähtaeg. Ära maha maga!\n12.06.2017 MTÜ uudiskiri 12.06.2017\nSuvi algab 21.juunil kell 7:24. Suvesooja jaanipäeva!\n29.05.2017 MTÜ uudiskiri 29.05.2017\nOluliste projektikonkursside tähtajad on lähedal. DigiMaa ootab jätkuvalt harjumaalaste sooviavaldusi lairibaühendusega liitumiseks - soodsad võimalused esimestele liitujatele!\n15.05.2017 MTÜ uudiskiri 15.05.2017\nVabaühenduste nõuandja veebis ehk MAKIS on saanud uue kuue ja värskendatud info.\n02.05.2017 MTÜ uudiskiri 02.05.2017\nTulemas on kaua oodatud MTÜ raamatupidamise koolitus ning ootame uut sisendit järgmise hooaja koolitusplaani tegemiseks.\n28.04.2017 Kaugtöötamise võimaluste loomine Harjumaal\n31. mail on rahvusvaheline kaugtööpäev. Sel aastal tunnustatakse organisatsioone, kes kaugtööd rakendavad. Juta Asuja ja Demis Voss Harju Ettevõtlus- ja Arenduskeskusest kirjutavad kaugtöö plussidest erinevatele osapooltele tuues näiteid igapäevaelust, uuringutest kui tuleviku vaatevinklist.\n19.04.2017 MTÜ uudiskiri 17.04.2017\nNii nagu talv ei taha minna, ei taha ka meie uudiskiri teieni jõuda. Tehniliste probleemide tõttu on uudiskiri hetkel vaid kodulehel leitav.\n03.04.2017 MTÜ uudiskiri 03.04.2017\nKevadhooaeg on sündmusterohke, ettevalmistustööd käivad talgupäevaks ja EV 100 tähistamiseks.\n20.03.2017 MTÜ uudiskiri 20.03.2017\nKevad tuleb koos infopäevade ja taotlusvoorudega - lisandunud on NULA, Ida-Harju Koostöökoja ja kogukondliku turvalisuse taotlusvoorud.\n06.03.2017 MTÜ uudiskiri 06.03.2017\nUue infona anname teada, et mais on tulemas koolitus turundamisest Facebookis. Avatud on KOP taotlusvoor.\n20.02.2017 MTÜ uudiskiri 20.02.2017\nLisandunud on mitmed uued sündmused - kogemustereis, KÜSKI infopäev jne.\n06.02.2017 MTÜ uudiskiri 06.02.2017\n14.veebruaril korraldame ja viime läbi projektikirjutamise koolituse, 6.märtsil on kohaliku omaalgatuse programmi infopäev.\n23.01.2017 MTÜ uudiskiri 23.01.2017\nVeel on paar vaba kohta arenguprogrammi. 14.veebruaril korraldame ja viime läbi projektikirjutamise koolituse, 6.märtsil on kohaliku omaalgatuse programmi infopäev.\n09.01.2017 MTÜ uudiskiri 09.01.2017\nMeie 2017.aasta esimene uudiskiri sisaldab mitmeid kasulikke koolitusi, kuhu soovitame tulla ning projektitaotlusvoore, milles osaleda. Ideid ootab Arvamusfestival!\n30.09.2015 KÜSKi arenguhüppe taotlusvoor on avatud – tähtaeg 2. veebruar 2016\nKÜSK avab juba kolmandat korda toimuva arenguhüppe taotlusvooru, kuhu ootab vabaühendustelt 2. veebruariks 2016 selliseid projekte, mis keskenduvad organisatsiooni tegevusvõimekuse suurendamisele, et saavutada ühenduse eesmärkide elluviimisel ja tegutsemisel oluline arenguhüpe.\n30.09.2015 Korralda enda sündmus Ühisnädalal!\n16.09.2015 Veel viimane võimalus osaleda rahvusvahelist koostööd edendaval seminaril!\nKas sa oled mõelnud, et võiks oma organisatsiooniga rahvusvahelist koostööd teha? Tahaksid sa väljamaalt mõttekaaslasi leida, häid kogemusi vahetada või mõnes projektis osaleda? Ehk on sul peas mõni hea mõte keerlemas, mida soovid mõne muu riigi organisatsiooniga teostama hakata, aga ei tea kuidas alustada?\nSeminar toimub Leedus 14.-16.oktoobril 2015.


Starling Place - kogu maja - Airbnb\nStarling Place - kogu maja\nTule ööbima selles avaras 20. sajandi alguses Craftsmani stiilis majutuskohas, mis asub Edela-Virginias kaunites siniste mägedes Martinsville 'i kesklinnas, Virginias. Suurepärane valik lõõgastavaks ja nauditavaks peatumiseks. Selles ruumikas, täielikult möbleeritud majutuskohas on kaasaegne köök ja suur veranda. Vaata, kuidas NASCARi tassisari võidusõit lähedalasuvas Martinsville 'i kiirteel või matka Blue Ridge' il. Ideaalne nädalavahetuse reis!\nLemmikloomasõbralik ühe koera jaoks täiendava 50-dollarise lemmikloomatasuga.\nMaja on täielikult sisustatud elutoast, söögitoast, köögist, magamistubadest, vannitubadest jne. Sa ei pea kaasa võtma midagi peale enda ja riiete! Kõik mugavused, nagu voodipesu, rätikud, tualettpaber, paberrätikud, seep, šampoon, pesuaine, on olemas. Pane tähele, et 6. voodi on üheinimesevoodi, mis asub pesuruumis ja mida saab liigutada maja ükskõik millisesse ossa üleval või allkorrusel.\nTasuta parkimine sissesõiduteel – 7 kohta\n60-tolline HDTV teenusega Roku\n4,98 · 228 hinnangut\nAsume kesksel kohal Martinsville 'i linnaosa lähedal. Jalutuskäigu kaugusel on Virginia Loodusmuuseum, YMCA, Piedmonti kunstikeskus, The Android ja Willie Trail ja palju muud. 10 minutit Martinsville' i kiirteele.\nSinu privaatsust austatakse. Ma elan läheduses ning vastan igal ajal küsimustele ja soovitustele.


Eesti hoki seisab teelahkmel: kus mängida, kust leida raha -\nFoorumi pealeht Jäähoki foorum Arhiiv Eesti hoki\nEesti hoki seisab teelahkmel: kus mängida, kust leida raha\nEesti hoki arhiiv\nPostitus Postitas sponsa » 21 Apr 2010 15:35\nPostimehes ilmus Pahvi poolt kirjutatud artikkel meie hoki seisust. Kes tahab lugeda, siis:\n«Peame tegema uue hüppe. Tegijad on olemas, küsimus on vahendites,» nentis Eesti Jäähokiliidu peasekretär Riho Soonik. «Jäähokis peetakse MM-võistlus iga aasta ning meie osaleme U18, U20 ja meeste koondisega. See teeb kokku vähemalt saja inimese võistlustele saatmise.»\nKõigepealt - raha ei tule sinna, kus ei ole mitte kui midagi. Et raha saada, peame midagi ehitama. Minu idee oleks alustada täiesti algusest. Liidu inimesed on ära unustanud vabatahtlikud ja muud entusiastid. Alati ei pea kõike raha eest tegema. Nagu keegi eelnevalt mainis, unustati sel aastal talv täielikult ära. Sel aastal oleks pidanud noortele teatavaks tegema, et selline ala nagu jäähoki, on üldse olemas. Mitmetes kohtades oleks võinud organiseerida üritusi (kas või koolidele), kus iga üks oleks tahtmise korral saanud litrit togida. Kui neil vahendeid võtta ei ole, siis jälle üleskutse. kellel on mingeid vanu uiske , keppe vms varustust, kuhugi koguda. Kindlasti oleks toodud. Muidugi see oleks võinud maakonniti olla, need punktid. Kui ei jõua autoga jääd lükata, laseme hoopis labidatega lükata. See palju südamelähedasem, et sa mängid enda valmistatud väljakul.\nKui me teeme korjandusi igasugu puuetega inimestele, siis terve inimene väärib samuti tähelepanu. Hetegevusmäng - kindlasti oleks aidanud. TV-st abipalve. vaadake, kui palju jõulu ajal kokku aetakse raha.\nSee asi peaks toimuma järjepidevalt, mitte ainult kord aastas. Siis unustatakse ära ja ei olegi midagi. Tõesti võiks kaasata EMV ka need harrastajte liiga omad. Olgu jah see tase mage, aga vähemalt oleks MV moodi. Lisaks võiks olla mingi normaalne ajakava, et kui ma kohale lähe, ei ole Välk ära sõitnud kuhugi välismaale vaid mäng ikka toimub. Alustaks sellega. Teeme alguses midagi ilma rahata ja küll see raha ka siis tuleb.\nMiks keegi pole siia foorumisse küsima tulnud, et kas me oleks mingi ürituse orgunnimisel käpad\nMine “Eesti hoki”


Cristal - lihtsalt mina: 11.12.2010\nmeil oli tore Tartu-päev! esiotsa plaanisime minna kinkide jahile, aga sai üht-teist muudki tehtud - üle vaadatud jõululodi ja imeline jõuluhõng Tartu raekoja platsil, limpsitud jäätist Lõunakeskuses ja hullatus sealsamas mängumaal :) mis kõige olulisem: mu kallis kaasa sai endale uued talvesaapad sõjaväeliseks otstarbeks talvises metsas trööpamiseks. eks aeg näitab, kuidas tutikate saabastega kohe metsa põrutada on. aga pole parata, kui eelmised ära lagunesid.\nhabemiku kingikoti täitmine muidugi eriti ei õnnestunud, sest 1 h rahvast täis kaubamajas on ilmselgelt liialt vähe. tormlesin ühest poest teise ja tundsin, kuidas see mulle vastumeelt on. oma lapsed jäid puhta ilma... ehk ongi parem - seda plastmass-koli on niigi liiga palju.\nkoju jõudes lasid lapsed käiku kõik nähtu-kuuldu s.t. toimus hullumeelne jooksmine täistuuridel kilgates toast-tuppa, sest mängumaal ju suured lapsed tegid nii :D siis ehitati ilmatuma suured klotsitornid, ikka selsamal põhjusel. ja nüüd ei taha uni kuidagi tulla, sest Karina suutis 5 min. enne kodu unne vajuda. mu kallis kaasa istub seal tema juures. mina mõnulen siinsamas ;)


Home And Away: Luti kasutamise vähendamine\nLuti kasutamise vähendamine\nMa ei ole kunangi luttide vastane olnud nagu paljud teised värsked emad. Paar lutti oli Cooperile juba enne ta sündi ostetud ja juba päevavanusena oli näha, et lutti on talle vaja, sest imeda tahtis ta absoluutselt kogu aeg. Ma ise mõtlesin teda lutist võõrutama hakata kaheseks saades esialgu, sest päris suuri lapsi lutiga vaatan küll natukene viltu.\nViimasel ajal tundus aga, et Cooperil oli kogu aeg lutt suus. Nii ärkvel olles kui ka magades. Ega need logelesid igal pool ringi ka ning ta ise sai neid alati suhu torgata. Mõtlesin, et prooviks teda päevasel ajal lutist võõrutada ning talle see vaid öiseks uneks anda.\nEile oli esimene lutivaba päev ning läks üle ootuste kergelt. Mitte ühelgi korral ei küsinud Cooper luti järgi. Lõunaunne jäi ta küll kärus väljas käies, aga lutita. Kui ma ta koju jõudes kärust voodisse tõstsin, siis ärkas hetkeks ja kordagi ei maigutanud luti järgi suud. Ööseks sai korgi ette ning paar korda pidin ärkama ja talle see suhu tagasi panema.\nTänase päeva eesmärk oli samaga jätkata ning vaadata, kas ma ta kodus voodi peal saan päevaunne ilma lutita. Saingi ja väga kergelt! Kui piim pudelis otsa sai, siis korra maigutas suud, aga ei virisenud absoluutselt, kui ta selle peale lutti suhu ei saanud. Unes ta mõned korrad küll matsutas, aga magas ilusti 3 tundi ilma lutita ära.\nÖöune luti ära jätmisega ma ei kiirusta, aga väike hasart on sees küll, et ehk öösiti luti suhu panemise asemel ainult tal selga paitada. Eks näis, kuidas läheb, üks päev korraga :)\nTekid kõigile (peaaegu)


Toon Cream "Chanel": vaated ja ülevaateid kosmeetikud\nVõibolla ei ole sellist naist, kes ei oleks kuulnud moemaja Chanel. Täna aga selle brändi toodetakse mitte ainult käekotid ja riided, mis on juba muutunud standard range klassikalise stiili, vaid ka kosmeetika, naudib erakordne populaarsus naiste hulgas igas vanuses.\nNeed tooted kuuluvad eliidi kategooria ja pulber või huulepulk maailma tuntud logo sooviks on oma rahakott, peaaegu iga esindaja õiglasem sugu. Kuidas kosmeetika, eelkõige on laialt reklaamitud kreeme "Chanel", vastavad ootustele kinnitatud neile potrebitelnits ja mida nad öelda need tooted kosmeetikud eksperdid ja arutatakse käesolevas artiklis.\nChanel moemaja. Pisut ajalugu\nTagaistmetel, elegants, šikk - need on omadussõnad, mis võib iseloomustada kõik, mis on saadaval kaubamärgi all Chanel. Just need omadused on keskendunud Gabriel (paremini tuntud kui Coco) Chanel, ennastsalgavalt skulptuuri oma kollektsioone, mis tal õnnestus palju.\nTekkimist moemaja Chanel - täielik krediiti ideoloogiliste innustaja ja asutaja Koko Shanel. Sündinud see 9. august 1883 ühes äärelinnas Prantsusmaal suur pere. Isa ei olnud, ja pärast ema surma, ja Gabriel saadeti kõigile kloostri peavarju.\nIsegi noores eas oma olemuselt Chanel hakkas avalduma tunnused nagu sõltumatus, janu vabaduse, armastus loovuse, mille tulemusena alguses karjääri teatris "La Rotonda" laulja. In õigluse tuleb märkida, et ta laulis väga keskpärane, mis aga ei takistanud teda tegema tutvust mõjukas ja rikkad inimesed. Seejärel ta sai armuke üks neist.\nBalzan, nimi oli see mees, Gabriel ostetud poest, kus ta vilkalt kaubeldud mütsid, mida ta õmbles. Edu läks mäele ning 1910 kolis Pariisi salong.\nJärgmise 3 aasta jooksul Koko Shanel tutvustas mood uue kangast daamid kleidid - vorm. Pärast seda edu spiraal hakanud väänata kõik kiiremini - 1921. aastal selgus kuulus Chanel parfüümi №5 ja 1926. - "Väike must kleit".\nEsimene kosmeetika kaubamärgi all Chanel ilmus 4 aastat pärast surma asutaja moemaja - 1975. Uutest tooteid võib leida vahendid liikmed mõlemast soost.\nKogu on meik sai kõige arvukam. See hõlmas vahendite kõik korda ja iga naise kapriis: igasuguseid pliiatsid, huulepulk, põsepuna ... Ja rikkuse Chanel tooni sel ajal võiks kadestada tahes moelooja - esitlus line dekoratiivsed kogumise oli tõeline läbimurre ilu tööstusele. Hiljem vahemikus on laienenud: koosolekul ja lisati toonikorrektsioon vahenditega.\nToon Cream "Chanel" - üks populaarsemaid kaubagruppides seas terve hulk dekoratiivkosmeetika Prantsuse moemaja. Suur nõudlus nende toodete on tingitud peamiselt suured nimed, teenindavad paljude jaoks mõõdupuuna ning kvaliteet, samuti kasutamiseks korrigeeriv füüsilised ja noorendava koostisosi.\nTüübid tonaalse kreemid Chanel\nPraeguseks kogumik tonaalne kreemid Chanel sisaldab järgmisi punkte:\nKõik need kreemid väärivad eraldi kirjeldust, kui vahendit on mõeldud eri nahatüüpidele ja on iseloomulikud.\nToon Cream Perfection Lumiere sildiga Velvet - vahend, mille eesmärk on mitte ainult viia jume, vaid ka annavad seda sametine tekstuur särav. Selle tulemusena kohaldamise mõju niinimetatud "teine nahk", mis vaevalt tundis tõttu erilist järjepidevust ja piisavalt niiskust koor. Tootja toote võrdleb looriga ja soovitab seda naiste normaalse ja kombineeritud nahale.\nKogumisel on 6 värvi: 5 neist - variatsioonid beež ja 1 roosa-beež.\nEksperdid ütlevad oma hea päikesekaitse omadused (tase 15), kaunina, hea maskeering pikk, kuid piisavalt valgust kattega. Puudumisel spetsiaalse kreemi harja see on võimalik ja lubatud rakendada käsitsi. Kui soovite varjata üksikud kohad või vistrikud, saate levitada täpp nahapinna. Suurepärane võimalus suvel, kuid see hakkab "sulatada" ja paistaksid + 25C.\n"Chanel Aqua" - sihtasutus, mille eesmärk on uusima tehnoloogiaga. Erilaadi tekstuuri substraat on peaaegu koheselt sulandub nahka ja põhjustab ebatavaline tunne ühtsuse. See toode on ka nn "tonaalne vee" tõttu pehme ja kerge konsistentsiga märkamatu meeldiva aroomiga ja värskendav mõju.\nPalette numbrid 8 värvi: 4 Pink-beež ja 4 tavalised beež.\nEstheticians peaaegu ühehäälselt soovitatav sihtasutus "Chanel Aqua" - kommentaare rääkida oma võime visuaalselt kõrvaldada väsinud nägu ja suuresti reguleerida värvi. Pärast üritab toote, võite tunda, et poorid ei oleks ummistunud, ja "hingab" nahka kogu päeva, mitte näiteks toon tõttu teiste tootjate sama hinnaklassi. Mitte määrida. Ainsaks puuduseks - puudumine mõõtmine, kuid juba pärast paari kasutab see muutub vajalikud oskused.\nToon Cream "Chanel Vitalyumer" - taeva kingitus naistele, kes regulaarselt võitlevad pleekinud jume. Konkreetsed toimeained, niisutavad ülemine kiht nahka, luues loomuliku ühtlase katte, mis säilitab värske välimuse hommikust õhtuni.\nPalett koosneb 6 looduslikud värvid, peaaegu läbipaistev piimjas loomulik beež ja vürtsikas.\nErakordne ühetaolist kohaldamist, rõhutades põsesarnad, lõualuu, näo kontuuri märgistamine, hea valiku looduslikud värvid - need on peamised omadused, mis Estheticians antud sihtasutus "Chanel Vitalyumer". Arvustused teda pöörama tähelepanu ka võimalust maskeerivad trahvi kortse ja lohuga, mis on täiendav pluss selle toote kohta.\nCorrector värvi Vitalumiere Aqua Compact tahud ringikujuliste väike kast, mis on sarnane pulber kasti ja on varustatud spetsiaalse sponzhikom. Kuid tekstuur ei ole rabe ja kreemjas. Need kreemid "Chanel" lasta kuivada ja normaalsele nahale erakordselt sile, särav ja hüdrateeritud piisa. Ideaalne igapäevaseks kasutamiseks ja hõivata vähe ruumi oma rahakott.\nShades kõik korrektor 6: standard beež roosa varjundiga.\nSee sihtasutus "Chanel Vitalyumer", ülevaated, mis make-up kunstnike, kosmeetikud väga positiivne - variatsioon Vitalumiere Aqua toote tavalisel pudel. Kuid see ei ole vedela ja katte saab reguleerida käsna alates väga kerge üles intensiivsemat. Ökonoomne kasutamine, eksperdid soovitavad kasutada harja. Vitalumiere Aqua Compact on üsna sobiv rasusele nahale, kuid päevasel ajal inimene on koe promakivat.\nPerfection Lumiere vahend, mille eesmärk on varjata ilmne pindmised vead. See on suur takistus ja hoitakse näol 15 tundi. Tekstuur väldib kihilisus mõju isegi siis, kui rakendatakse peitekreem pöidlad või nõuab tihenduskate üksikute probleemsete valdkondade.\nPalett värve veidi rohkem kui tavaliselt - kokku 8.\nPerfection Lumiere - see sihtasutus "Chanel", ülevaated, mis on vaieldav. Kuna toode on suuresti pulbrilise mõju pinnale pärast imendumine ja jaotumine paljastab kõik koorimine. Soovitan ainult omanikud täiuslik nahk. Kuid samal ajal täiesti ühtlustab jume, ei ummista poore ja tundub loomulik.\nNagu nimigi ütleb, on see toode varjutusainetena omadused. Pärast kohaldatavate naha siidiselt jms kiirgab valgust. Kreemi sisaldab optilist pigmendid, silikoonpolümeer osakesed ja edendada selle vastupidavus, ühtlast jaotust ja suutlikkuse sametise kattega.\nToon Cream "Chanel" See lõik sisaldab vaid 3 tooni - kerge, tumeroosa ja beež.\nSee soovitatud kosmeetikud omanikele rasusele nahale. See kreem kantakse tiheda kihi ja nõuab peaaegu mingit uudiseid kogu päeva, välja arvatud, et väikesed kohandused. Naine kuiva, kalduvus ketendus naha, kes tahavad saavutada matt viimistlus enne taotluse peaksid kasutama hea niisutav sihtasutus.\nLift Lumiere - uuenduslike sihtasutus Chanel, mõeldud visuaalse näo noorendamine. Efekt saavutatakse juuresolekul mikroosakesi, konkreetselt jaotavad valgust. Kortsud peaaegu täielikult tasandatud ja sügavamale ei ole nii silmatorkav. Polümeerimolekule muuta naha pingul ja toonides valgust.\nKolm tooni: valgus, beež ja tume loomulik ja paar variante neile.\nAjutine mõju - ainult "tavalise" viga, mis on aluseks "Chanel". Arvustused teha vastu selle toote tagasikutsumise, et see ei sisalda ühtegi vananemisvastaste ainetega. Seega, pärast korrektorina hakatakse maha pestud kaob ning kõik naha siledust. Ülejäänud Lift Lumiere peaaegu täiuslik: ei vaja täiendavat niiskust, lihtne kohaldada, imendub kiiresti, annab ühtlast värvi, sobib külmal aastaajal, ja mis kõige tähtsam, elab kuni oma sihtkohta.\nTäna Chanel brändi kosmeetika - lihtsalt kaupade müümisel ja keskmise hinnaklassi. Osta sihtasutus "Chanel" in "Letual", "Rive Gauche", või mis tahes muu poe meik ei ole raske. Kõige tähtsam - ei päästa või omandada tooteid madalama hinnaga. Tulemuseks on mitte ainult rikutud mulje põhjustatud võltsitud tuntud brändi, vaid ka võimalust allergilisi reaktsioone.\nMAC (tint): kirjeldus, ülevaateid, fotod\nHugo Boss - tualettvee, mis vallutasid miljoneid südameid\nEclat - parfüümi tõelised naised\nKuidas kasutada kastoorõli ripsmed õigesti\nMa ei tea, mida alkohol on erinev tualettvesi?\nVälismõjud - et ... positiivsete ja negatiivsete välismõjude näited\nKeeleteadlane - Ã ... haru lingvistika - keeleteadus\nMis on nimi "Uni" Masha? Masha alates "Uni" näitleja. Masha alates "Uni": tegelik nimi\nKuidas kontrollida kinni viiruste eest? üksikasjalik analüüs\nOn, mida on Greta lauad ja nende eelised ja puudused\nValguse laineomaduste kasutamine. Difraktsioonvõre\nTuru segmenteerimine on kauba konkurentsieeliste kindlaksmääramisel oluline tunnusjoon.\nPuidust tööpind: tüübid ja omadused tulemuste materjalide kui valides köök\nKrimmis, Sakõ merelennuväebaas: Life ülevaateid


Muidugi inimesed Rakvere Eesti tean marjad ja selle asja vaarikad on värviline, pisike vähe viljad, mis on pakitud wellness võimu.\nTegelikult uusi teadusuuringuid Rakvere Eesti on ühendatud Vaarika Ketooni kaalulangus Vaarika ketoon on avastanud abistamiseks lipolüüsi (rasva põletamine).\nRaspberry Ketone Plus aitab kaalulangus surudes keha kasutada ladustada rasva energiana. See tähendab, et lisaraha on võime kiirendada ainevahetust, aidates seega inimesi Rakvere Eesti säilitada oma ideaalkaalu.\nNumeruous Edulood on saadaval Rakvere Eesti mis tulenes See salenemist tablett sündivate kaalulangus režiimi, Amanda edu tundub olevat kõige muljetavaldav:\nDevoloped UK tootjast ja toitumine täiendada müük, EvolutionSlimming, vaarikas Ketooni SPARC valem sätestab selgelt ohuklassidesse Rasberry Ketooni pluss, täpsed summad nii, et tarbijate Rakvere Eesti saab anda oma hinnang selle massi kadu tõhusust.\nSee hõlmab ka Vaarika Ketooni (200 mg) soovitatud päevadoosi dieters Rakvere Eesti ei pea muretsema selle ohutust.\nVaarika ketoonid on rääkida Rakvere Eesti Kuna TV arst kuulsus Dr Oz objekte ta ühes oma näitab. Kuid see peagi osutus see hullusega ümber Vaarika Ketooni väljavõtted on üle turustamise hype ja et see tegelikult ei põhjendanud tervise kasu inimestele Rakvere Eesti.\nRaspberry Ketone Plus tundub olevat tugev kaalulangus kaotus ja kaal juhtimise täiendada, mis ei motiveeri paljud inimesed Rakvere Eesti võtta tervislikumaid aktiivsemat elustiili ja seega saada kõik kasu see Vaarika Ketooni ekstrakti nii külluslikult pakub.


Metsakaamera läheneb miljoni vaataja piirile - Eesti uudised - Postimees.ee\nMetsakaamera läheneb miljoni vaataja piirile\nKaamera ees einestav metsseakari. | FOTO: www.looduskalender.ee\nKuu aega tagasi Tartumaal metsa üles seatud online-kaamera vahendatavat otsepilti uudistab internetis ööpäevas kuni 50 000 külastajat, nädalavahetusel jõudis vaatamiste koguarv miljoni lähedale.\nInimeste suur huvi netikaamera vahendatava vastu põhjustab ka probleeme.\nInternetiportaali suure koormuse tõttu vähendati edastatava info mahtu. Seetõttu pole pilt ajutiselt nii terav kui varem. Järgmise kuu alguses loodetakse servereid juurde saada.\nLoomade söögiplatsil on üks Mobotixi kaamera, millest jõuab signaal mobiilimastide vahendusel Tartusse ning sealt edasi internetti.\n«Praegu on metsas toitu piisavalt ning loomadel-lindudel ei ole söödaks pandud toidu järele suurt vajadust,» sõnas Tähtvere Jahiseltsi esimees Mait Siimson. Kaamera objektiivi ette jääb sageli metssigu, harvem kährikuid, rebaseid, kitsi ja põtru.\n«Me üritame ikka ka merikotka kaamerasse püüda,» lausus Siimson. Selleks on toitmisplatsile paigaldatud maast kõrgemal asuv lavats.\nSiimson ei usu, et metsloomad harjuksid kindlast kohast toidu saamisega liigselt ära ja jääksid pärast projekti lõppemist hätta. Peibutuseks jäetud toidu kogus ei ole suur, mistõttu loomad sellest sõltuvusse ei jää.\nVeebikaamera pildi ülekannet korraldavad EENet ja Kernel. Kaamera aitasid üles seada Ilmatsalu jahimehed ja Kotkaklubi. Kuna projekti ülesehitus on tehniliselt keeruline, ei oleks ettevõtmise ühe eestvedaja Gennadi Skromnovi sõnul ilma abistajateta võimalik.\nMetsakaamerat saab internetis vaadata aadressil www.looduskalender.ee. Kaamerat plaanitakse üleval hoida seni, kuni loomad platsil toitumas käivad.


Flames, scallops & pinstripes\nVarblane on 20.05.09 9:43\nhttps://www.youtube.com/watch?v=FM5raB0t4dU Päris hästi on tööprogress ära näidatud. Kahjuks aga pole pilte selle masina esiotsast peale kokku panemist.\nKüljepealt näeb siis selline välja https://www.youtube.com/watch?v=7r2pR87U1Fw&feature=related\nVist pole teemaks olnud see masin siin ennem.Vaatasin, et foorumi pildipeal ka sama masin ja leekidega. Krt mulle hakaksid jälle leegid meeldima.Nüüd ei teagi kas teha enda masinale leegid või scallopid hoopis.\nRe: Flames, scallops & pinstripes\nRockinBandit on 20.05.09 11:49\nFoorumi pildil olev `51 Ford on eestpoolt selline. Pilt tehtud 2007 aasta Valga Cruisingul. Auto ise oli üli cool\ngretchycat on 20.05.09 13:06\nÜli KOOL oleks täpsem väljend\nMina valiks Scallopid või siis lihtsalt tagasihoidliku pinstripe - see leekide teema jätab sellise odavamaigulise 70-te mulje ja minu arust ei sobi sellisele autole\nJürka on 21.05.09 19:09\nValgustage mind... Mida tähendab "scallop" ja mida tähendab "pinstripe"?\nWilli on 22.05.09 7:04\nSee on pinstripe. Kantakse spetsiaalse pikakarvalise pintsliga pinnale.\nNeed aga on scallopid, elik stiliseeritud leekideks võiks vist neid nimetada.\nJürka on 22.05.09 7:52\nKõik näevad head välja, kui nad hästi tehtud on, kuid oma laeval... kui mul selline oleks... eelistaksin näha siiski neid kõige klassikalisemaid... konkreetsemaid... originaalsemaid... leeke...\nRockinBandit on 22.05.09 8:19\nJürka kirjutas: Kõik näevad head välja, kui nad hästi tehtud on, kuid oma laeval... kui mul selline oleks... eelistaksin näha siiski neid kõige klassikalisemaid... konkreetsemaid... originaalsemaid... leeke...\nNõustun ka sinuga. Leegid on ikka üle kõige. Kuid pagasniku servale ja võibolla ka mujale teeks ikkagi paar pinstripe. Scallopid mulle eriti ei meeldi. Vähemalt oma masinale ei tahaks neid ( kui oleks selline masin )\nRockinLady on 22.05.09 8:46\nMinumeelest igale autotüübile sobib erinev stiil, pinstripe, scallopid või leegid. Üldpildis mulle isiklikult meeldivad scallopid mõnel "kandilisemal" autol. Kuid allpoolt toodud autol on need igati lahedad, eriti just kui auto enda värv on heledab ja scallopid on tumedat värvi. Samuti on neid kindlasti ka kergem maalida autole kui leeke. Leegid iseenesest on tegelikult ajatu klassika\nÜks mu lemmikumatest piltidest, sellel Mercuryl on isegi väike, kuid väga kena pinstripe tehtud kapotile\nJürka on 22.05.09 10:24\nNagu ma ütlesin... kui hästi ja maitsekalt tehtud, võib igatepidi väga kõva mulje jätta... See on nagu '50 ja '70 autode vahel valimine... Mõlemad on ülicoolid, aga erinevad... Aga se's suhtes olen päri, et ka mina pinstripe'i väga ei poolda... Liiga peen... Ma vajan massiivsust!\nOldermann on 22.05.09 13:45\nTallinnas oli/on üks poolvalmsi volvo, kus on mõlemat korraga rakendatud\naltraditional on 22.05.09 15:01\nKeegi kuskil mainis, et see on tublides keretöödes, ning võib karta et värvitakse üle.\nJürka on 22.05.09 15:59\nTollele Volvole sobis scallop küll sajaga, kuigi vinguda võiks selle kallal, et ratta koopa kaarega väga just ei ühtinud... Pinstripe paistab kaugelt aga nagu oleks graffity kuskil getos lõunasöögi ajal peale kritseldatud... Ligidalt on muidugi kena...\nJürka on 22.05.09 16:31\nAntud teema juurde veel üks huvitav leid, kus on leegid ja scallop ühendatud... Ükshaaval oleks kindlasti parem... kas üks või teine...\nRockinBandit on 22.05.09 17:35\nSeda viimast autot on korduvalt ka Valgas näha saanud. Kusjuures seal päris palju Soome autosid mis igat erinevat asja täis maalitud\nVarblane on 25.05.09 15:17\nMnjaa chopperi Volvole sobisid need scallopid väga hästi. Nägin ja katsusin seda masinat ka isiklikult. Selle masina ehituslugu saab siit vaadata nüüd: http://www.volvofotod.pri.ee/volvoclubfoorum/viewtopic.php?t=7370\nEnda Volgale tegin siiski Scallopid ära juba.Naguniigi plaanis asju veel ringi teha ja ülevärvida siis proovipärast sai tehtud paar tükki.Nüüd pean aga kuskilt fotoka sebima ja pilte tegema.Enda meelest jäi täitsa kena kui võtta,et esimene kord tegin ja nn prooviks.\nLeegid muidugi ka kenad aga nendega ilge nikerdamine ja pole mõtet ka kui plaanis veel masinat ringi teha ja korra üle värvida.\nWilli on 26.05.09 6:47\nNende leekide ja scallopitega on muidugi selline asi, et võib kergelt näppu lõigata. Isiklikult arvan, et kui teha siis korralikud leegid. Siis LEEGID, mitte a la Siim Susi 2. klass joonistas. Enamus leeke autode peal, mida isiklikult lives näinud olen, on näinud välja tõsiselt magedad. Oma auto peal ei maksaks harjutada, ikka mõne vineeri, või vana katusepleki peal. )\nJürka on 26.05.09 14:47\nAga, k*r-r-rat, need värvid on kah nii kallid... Kel kunstnikukätt pole, sel on targem vist ikkagi spetsialisti juurde oma masin viia...\nWilli on 26.05.09 15:08\nIkka, kui endal aega pole, või kindlalt tead, et ka harjutamine soovitud tulemust ei anna siis mõne spetsialisti juurde viia. Ja seal kindlasti enne töö tellimist üheselt selgeks teha, mida sa tahad.\nJa muidugi....autol peaks ikka kapoti all olema ka midagi.\nSel foorumi logol oleval mustal kastile on minu meelest leekide asemel tüüpiline porno maalitud. Mage.\nRockinBandit on 26.05.09 15:17\nNojaa kui teistpidi võtta siis on jah porno aga LIVEs oli see auto kuidagi eriti vinge välimusega. Oligi selline pisut rotikas kuid samas iga detail nii nagu peabki olema ühel korralikult Rockabilly cruiseril\naltraditional on 26.05.09 17:51\nSee seal on minu arvates veel päris maitsekas porno, ütleme, soft. Aga tihti tõesti tehakse pornot. Ega nende Eesti tegemistega on ka nii, et sügav kahtlus kas kuskilt õnnestub tegijat leida kes asja suurepäraselt realiseerida suudaks. Mina laseks ka suurimal meistril enne auto peale tegemist ja raha andmist kuskile katuseplekile näidis teha, et näha kas stiil õige tuleb, kas asja iva ära on tabatud. Aga kunstnikud muidugi solvuvad selle peale, kui soovitakse näidist saada. Piiratakse nende loomevabadust ja kes teab mida veel. Selles ongi tegelikult kogu custom culture kunstilise osa suur probleem. Kõike loovat on võimalik joonistada, värvida, stripe'ida, disainida, õmmelda, soenguid teha jne. See kõik võib olla väga ilus ja omapärane. Kuid samas on igal asjal väga tõsised stiilipiirid ees, nii et tihti ei ole tulemus stiilipuhas. What is cool and what is not. Ja need piirid on aastakümnete jooksul päris perfektsusteni viidud. Millised on leegid ja kuidas pinstripe-jooned jooksevad.\nMa näen meil siin kahte varianti: Kas on kunstiinimene kes suudab hästi pintslit või pliiatsit käes hoida, kuid ei ole nii suur asja fänn et detaile teaks, või ei tea lausa mitte midagi. Või on huviline, fanatt, asjaga kursis, kuid käeline võime ilusat joont tõmmata jääb puudu. Ja kokkuvõttes saavutavad mõlemad keskpärast tulemust. Nii et tõsiselt on tarvis mõlemat poolt asja juures.\nVarblane on 26.05.09 20:41\nNatuke pilte suhteliselt pöörastest värvitöödest. http://www.jalopyjournal.com/forum/showthread.php?t=257556&highlight=scallops\nVaatasin kõik leheküljed läbi ja osad olid väga kenad,kuid enamus minu meelest liiga üle pingutatud.Skill on karm igatahes.\ngretchycat on 27.05.09 6:38\nNo eks ta üks maitseasi ole.\nMeie mail, kus enamik auto isikupärastamisi rõveda pornotuuninguga (loe: penoplastist ja makroflexist stanged, süsimustaks toonitud tagatuled, nimetu tootja lubaduse järgi 10 MW helisüsteem, neoonroheline värvkate, vähemalt 18" veljed 35 profiiliindeksiga püksirihmadega jne.), siis isegi suhteliselt kehvasti teostatud leegid vms. tundub äge ja teistsugune.\nSamas - näiteks nende nn. rotikate buum USAs on ka vaikselt ära tüütama hakanud - iga teine koolipoiss, kes kusagilt mingi vanaraua kätte on saanud, on selle musta krundiga üle võõbanud, suvalist kila-kola täis riputanud ja siis jahub kusagil tähtsa näoga, kasutades väljendeid nagu "traditional", "oldschool", "vintage" või mida iganes. See Jimmy Shines'i '34 pikap, millest kogu ratrodindus praktiliselt aluse sai oli mõeldud tema enda sõnul massist eristumiseks - tahtis teha mingi nii rõveda porno, millist keegi teine ei julge järgi teha - aga vaat, mis välja kukkus.\nÜldiselt on kasulik lugeda asjast tõsiselt huvitatutel mõnda mikihiiremaa vastavateemalist ajakirja - Rod&Custom (rohkem sellistele kroomist kiiskavatele asjadele pühendatud) või Hot Rod (pigem asjalikumaid nõuandeid jagav ning traditsioone järgivaid ehitusi kajastav, vähem reklaami kah). Enamik traditsioone järgivaid või lausa 40-tel ja 50-tel ehitatud autosid on oma olemuselt ikka ülilihtsad ning ülimalt tagasihoidlikud-viisakad - ei mingit krundiga tehtud mattmusta värvitööd, ei mingeid pealuid, lolle loosungeid, saksa riste vms. sümboolikat, millega meie kaasaegsed "traditsionalistid" hiilgavad. Lihtsalt tagasihoidlik, enamasti läikivmust värvkate, aksessuaariks teist tooni võõbatud ning mitte karjuvad veljed, mõnikord harva ka valge küljega Firestone diagonaalrehvid, minimaalselt edevaid kroomitud-nikeldatud jubinaid, vana Flathead või esimesi SBC-id ja kõik. Enamasti evivad antud sõiduriistad ka kapotti, mille minemaviskamine tundub olevat jällegi kaasaegsete "vanakoolimeeste" arust kohutavalt "õuldskuul".\nJa see Varblase viidatud foorum on ka minu arust kohustuslik lugemine igas vanuses poistele - pornot sealt reeglina ei leia, praktilisi näiteid-ideid-nõuandeid aga küllaga. Enamik liikmeid tunduvad olevat ka pigem 50+ taadid, kes suhtuvad oma hobisse tõsiselt ning kellel ka raha pole ehitamisse üleliia matta.\nRockinBandit on 27.05.09 6:53\nSellel lingil tekitasid okserefleksi need niiöelda neegrimaalingud . No need on kõike muud kui ilusad. Minu arust on ilusam ükskõik mis värvi roostetav auto millele on vana roostes naelaga küljepeale vaod veetud Aga need teised pildid seal on küll kenad\nWilli on 27.05.09 7:05\nAga vat Tartus sõidab ringi mingi tumeroheline/sinine van, millel leegid külgedel. Sellised leegid, et jookse või järgi, et nähe mismoodi see tehtud on. Selline tunne, et kogu kõlg põleb, ehtne asi. Aga kes on teinud või kelle buss, vat ei tea, kui juhus tuleb siis küsin.\nWilli on 27.05.09 7:12\n"...that's disgusting" on sellel lehel nende mehhiko lowriderite kohta kokkuvõttev arvamus.


Kooliaasta sai otsa koos toitudega – Kännuseened\n8. juuni 2018 8. juuni 2018 Mari Remm Uudis\nLinnud vuristasid põõsastest ehmunult välja ning jälgisid toidupalakesi, kui loodusmaja seltskond sai 31. mail kokku, et pidada traditsioonilist kooliaasta lõpupiknikku.\nNeljapäevasel päeval kell neli täitus loodusmaja nõlv piknikutekkide, värskete söökide-jookide ja rahulolevate õpilaste ja lapsevanematega. Huvikooli direktor Signe Söömer võttis sõna, et tänada aktiivsemaid õpetajaid, vabatahtlikke ja loodusmaja ajalehte.\nKõik tänatavad said ühe kalli võrra rikkamaks\nÕpilastele kuulutati välja aardejaht loodusmaja aias, mis osutus väga populaarseks. Põgusalt tutvustati ka järgmise aasta plaani: millised ringid sünnivad, millised surevad ning kui tihti neis käima saab hakata. Oodata on matkaringi tagasitulekut gümnaasiumiõpilastele. Kulminatsioonina sai tühjendada toidulaua, millel lebas suupisteid maasikatest munavõini.


UURING PALJASTAB: ajateenijad vaevlevad liigesehaiguste käes ning kalduvad depressioonile | Õhtuleht\nUURING PALJASTAB: ajateenijad vaevlevad liigesehaiguste käes ning kalduvad depressioonile (52)\nKevadtorm Teet Malsroos\nKolmapäeval avalikustati ajateenijate kompleksuuringu 2016. aasta pilootuuringu tulemuste aruanne. Muuhulgas selgus mahukast uuringust, et sõduri baaskursuse jooksul peaaegu kahekordistub liigesehaigustega noorte hulk. Lisaks on kogu ajateenistuse jooksul kolmandikul ajateenijatest kalduvus depressioonile.\nAjateenijate kompleksuuring viidi läbi 2016. aastal ajateenistust alustanud eel- ja põhikutse ajateenijate hulgas kolme küsitlusetapina (ajateenistuse alguses, keskel ja lõpus). Esimeses küsitlusetapis vastas ankeetküsitlusele 90% kõigist teenistust alustanud ajateenijatest, kõigis kolmes küsitlusetapis osales 750 ajateenijat.\nNoormees sai ajateenistusse hilinemise eest kriminaalkaristuse (41)\n25. märts 2018, 17:02\nOhhoo! Korralik uni viib liigesevalu (2)\nOhhoo! Kaunid naised parandavad meeste tervist (2)\n8. märts 2018, 15:05\nAjateenijate füüsilise ja vaimse tervise ning kehalise võimekuse muutused teenistuse jooksul\nKrooniline haigus või terviseprobleem esineb hinnanguliselt 21% ajateenistusse astunud noortest. Vanuse kasvades probleemse tervisega meeste hulk kasvab. Enamdiagnoositud terviseprobleemideks ajateenistusse astunud noorte hulgas on vigastused, traumad ja mürgistused, liigesehaigused, seljavalud ning allergia. SBK jooksul peaaegu kahekordistub liigesehaigustega noorte hulk ning jääb samale tasemele teenistuse lõpuni.\nNoorte meeste tervis ja füüsiline võimekus on oluliselt seotud vanusega. 18-19-aastased ajateenijad hindavad paremaks nii oma tervist kui kehalist võimekust, samuti on üldfüüsilise testi tulemused selles vanusegrupis kõige kõrgemad. Kui 18-19-aastastest ajateenijatest hindab oma tervist heaks või üsna heaks 72%, siis vanuses 23–27 aastat on see näitaja vaid 40%. Ajateenistuse läbimise tulemusena paranes olulisel määral noorte hinnang oma tervisele, seda nii SBK jooksul kui ka teenistuse hilisemas etapis.\nRetseptiravimeid tarvitasid ajateenistuse jooksul ligikaudu kolmandik ajateenijatest, kõige enam liigesevalude ja -põletike ning muude valude tõttu. Retseptiravimite tarvitajate osakaal tõuseb pärast SBK.\nKalduvus depressiooniks esineb ajateenistuse algul koguni kolmandikul ajateenijatest (32%) ning suureneb SBK jooksul veelgi (36,6%), jäädes ajateenistuse lõpuks samale tasemele (36,9%). Nooremas vanuserühmas (18-19-aastastel) avalduvad depressiooni sümptomid tõusvalt kogu väljaõppe perioodi jooksul. Vanematel ajateenijatel süvenevad depressiooni sümptomid küll SBK ajal, ent ajateenistuse lõpuks enam oluliselt ei muutu.\nAjateenistusse astumise viis, hoiakud ja motiveeritus\nAasta-aastalt on suurenenud isikliku avalduse alusel ajateenistusse astunute osakaal ajateenijate hulgas. Siiski ei saa seda üksüheselt tõlgendada kui suuremat positiivset meelestatust ajateenistuse osas.\nIsikliku avalduse alusel ajateenistusse astunud ajateenijad jagunevad kaheks grupiks, kes eristuvad oma väärtuste ja ajateenistusse astumise motiivide poolest:\n1) ajateenistust väärtustavad ja riigikaitse olulisust hindavad ajateenijad (ca 17% kõigist ajateenijatest) ja\n2. märts 2018, 14:35\n2) kohustuse ajastajad, kes otsustavad ise ajateenistusse tulemise aja lähtuvalt individuaalsetest eluplaanidest (19,6% kõigist ajateenijatest).\nSarnaselt saame jagada kaheks grupiks ka kutse alusel ajateenistusse tulnud:\n1) need, kes tulid vastumeelselt ajateenistusse ning teenistuse vabatahtlikkuse korral kindlasti ei asuks teenistusse (53% kõigist ajateenijatest) ning\n2) ajateenijad, kes küll tulid kutse alusel, kuid tuleksid ka siis, kui teenistus oleks vabatahtlik (10%).\nSeega tulevad ajateenijatest umbes pooled teenistusse kutse alusel, aga vastumeelsete tunnetega.\nHoiakuline valmidus ja positiivne meelestatus ajateenistusse astumise osas on kõrgem nooremate ajateenijate hulgas, kes asuvad teenistusse kohe pärast keskhariduse omandamist. Tulemused toovad selgelt esile, et vabatahtlikult isikliku avalduse alusel ajateenistusse astunute hoiakud ajateenistuse vajalikkuse, julgeoleku ja kaitsevalmiduse osas on positiivsemad ning ajateenistuse jooksul püsivamad kui seda mittevabatahtlikult teenistusse astunud ajateenijate hulgas. Seega tuleks ajateenijate selektsioonil lisaks füüsilise võimekuse ja terviseseisundi teguritele pöörata rohkem tähelepanu nende hoiakute profiilile ja motiveeritusele.\nAjateenijate seas on selged erinevused teenistusega rahulolus, kusjuures rahuloluhinnangud on ajas (võrreldes teenistuse kestmist ja lõppu) pigem püsivad kui muutuvad. Tublisti üle poole ajateenijatest on teenistusega igati rahul või pigem rahul (teenistuse keskel ja lõpus vastavalt 63% ja 58%) ning neid, kes ei ole üldse rahul, on pisut üle kümnendiku. Seega on ajateenistuse esimene pool rahulolu kujunemise jaoks määrava tähendusega.\nRahulolutaset ja selle muutust teenistuse jooksul kujundab ülemate teenistusalane suhtluse laad ja hoiak ajateenija isiksuse suhtes, mida enam kinnitatakse ülema ausust ja õiglust, seda kõrgem keskmiselt on ka rahuloluhinne. Ajateenistuse lõpus on seos pisut nõrgem kui keskel, mis rõhutab teenistussuhete erilist olulisust ajateenistuse algupoolel.\nRahulolu ajateenistusega on kõrgem nende ajateenijate seas, kes asusid ajateenistusse isikliku avalduse alusel ning olid teenistuse osas positiivselt meelestatud (80% igati rahul või pigem rahul) kui nende hulgas, kes tulid vastumeelselt kutse alusel (vastavalt 47% igati rahul või pigem rahul). Kaitseväe maine on ajateenistusse suhtumise lähtepunkt, kaitseväe maine teenistuse jooksul paraneb ajateenistusega rahule jääjail ja halveneb neil, kes ei jäänud ajateenistusega rahule.\naga 3. aprill 2018, 09:56\nalustame sellest, et aega teenivad meie ministri- ja kantsleriärrad...just need, kes kõige sõjakamad on ja muudkui naaberriikidesse sooviks sisse mars...\nkas ka 8. märts 2018, 08:44


10 parimat hotelli sihtkohas Port Saint Lucie, Ameerika Ühendriigid – Booking.com – Broneeri majutus kohe!\n29 329 majutusasutust\n10 parimat hotelli sihtkohas Port Saint Lucie\nKas otsite midagi ülihead? Arvustajatele meeldis Port Saint Lucie väga!\nOtsite pakkumisi sihtkohas Port Saint Lucie? Vaadake hindu ja majutust:\nParim pakkumine 15. sept — 17. sept Tänaseks 21. aug — 22. aug Selleks nädalavahetuseks 25. aug — 27. aug Järgmiseks nädalavahetuseks 1. sept — 3. sept\nReisid sihtkohta Port Saint Lucie tööasjus?\nPaigad, mida sihtkohas Port Saint Lucie armastame!\n19 majutusasutust sihtkohas Port Saint Lucie\nHoliday Inn Express Hotel & Suites Port St. Lucie West 3-tärnihotell See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet. See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet.\nHilton Garden Inn at PGA Village/Port St. Lucie 3-tärnihotell\nResidence Inn Port St Lucie 3-tärnihotell\nSheraton PGA Vacation Resort 4 tärniga\nHoliday Inn Port St. Lucie 3-tärnihotell See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet. See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet.\nÜmbruskonnas ja läheduses: Port Saint Lucie\nFort Pierce 17,2 km kaugusel\nWest Palm Beach 70,8 km kaugusel\nDelray Beach 96,6 km kaugusel\nVero Beach 38,7 km kaugusel\nMelbourne 91,5 km kaugusel\nStuart 14,4 km kaugusel\nJupiter 47,4 km kaugusel\nJensen Beach 12,7 km kaugusel\nSouth Beach 33,1 km kaugusel\nHobe Sound 33,6 km kaugusel\nAnkona 9,1 km kaugusel\nWalton 9,3 km kaugusel\nCortez Estates 14 km kaugusel\nPalm Beach'i rahvusvaheline lennujaam (PBI) 72,5 km\nMelbourne International Airport (MLB) 94,6 km\nHotellid: Port Saint Lucie


Iidsel müüdil pole alust: teadlased ei leidnud vihmase ilma ja liigesevalu vahel mingit seost - Forte\nVihmane ilm. Foto: Anna Aurelia Minev\nArusaam, et teatud sümptomid ja ilmastikunähtused käivad käsikäes, oli levinud juba antiikajal. Nüüdismeditsiini üks alusepanijaid Hippokrates (u 460–370 eKr) kannustas traktaadis „Õhkudest, vetest ja paikadest“ (kr „Περί Αέρων, Υδάτων, Τόπων“) neid, kes soovivad arstiteadust tundma õppida, vaadelda aastaaegade vaheldumist ja jälgida valitsevate tuulte suunda, et näha, kuidas nendega kaasnevad ilmastikuolud tervisele mõjuvad. Too usk, mille püsimisele sajandite vältel on tõenäoliselt kaasa aidanud rahvapärimus ja väikesed, korduvalt vastuolulisi tulemusi andnud väikesed uuringud, on valdav tänapäevalgi.\nHarvardi ülikooli meditsiiniteaduskonna tervishoiupoliitika Ruth L. Newhouse’i nimelise õppetooli professori ja Massachusettsi üldhaigla arsti Anupam Jena äsja avaldatud analüüsi juures rakendati n-ö suurandmete (ingl big data) sõelumise e andmekaevandamise põhist lähenemist. Täpsemalt kõrvutati miljonite arstivisiitidega seonduvaid kindlustusnõudeid USA riikliku ookeani- ja atmosfääriuuringute ameti NOAA tuhandetes ilmavaatlusjaamades kogutud andmetega sademehulkade kohta.\nTervislik koogutamine: uuringust selgus, et islami palverituaal mõjub füüsisele hästi (88) 09.03.2017\nKas sõrmede naksutamine on ohtlik? (3) 20.12.2016\nMingit korrelatsiooni ei leitud\n„Kuidas me neid andmeid ka ei sõelunud, ei õnnestunud meid tuvastada korrelatsiooni vihmasaju ja liigese- või seljavaluga arstile pöördumiste hulga vahel,“ märkis prof Jena. „Lõppjäreldus on, et valutavad liigesed ja tuikav selg ei pruugi olla usaldusväärsed ilmaennustajad.“\nUurimuses võeti vaatluse alla USA ravikindlustussüsteemi Medicare aastatel 2008–2012 salvestatud andmeid eakamate ameeriklaste rohkem kui 11 miljoni perearsti-visiidi kohta. Uurimisrühm esitas hulga küsimusi: kas vihmastel päevadel või pikemale vihmasele ilmale järgnenud ajal pöördusid patsiendid sagedamini selja- või liigesevaluga arsti poole? Kas patsiendid, kes käisid arsti juures muul põhjusel, kurtsid vihmaste päevade eel, ajal või järel põlve- või seljavalu üle? Aga kui vihma sadas mitu päeva järjest? Kas varasema reumatoidartriidi-diagnoosiga patsiendid kaebasid suurema valu üle, isegi kui üldvalimis polnud „vihmaefekt“ tuvastatav? Vastused kõigile neile küsimustele ei näidanud mingisugust mõtestatud seost liigesevalu ja vihmase ilma vahel. Vihmastel päevadel kurdeti valusid kokku 6,35 protsendil arstivisiitidest; sademeteta päevadel oli sama näitaja 6,39. Kas see tähendab, et kõik patsiendid, kes usuvad märja ilma ja valude seotusse, kujutavad seda endale ette?\nInimaju on mustrite leidmise peale mihkel\n„Eitavat väidet on keeruline tõendada,“ märkis prof Jena, „kuid kui valu vihmaga kliiniliselt tähendusrikkal määral suureneks, oleksime pidanud leidma sellest efektist vähemalt mingisuguse väikese, kuid tähelepanuväärse märgi. Seda me ei leidnud.“\nInimaju on väga osav tabama kõikvõimalikke mustreid, märkis prof Jena, ning taolised uskumused kujutavad endast sageli „iseennast täide viivaid ennustusi“. Kui eeldate, et põlv hakkab vihmaga valutama, aga tegelikult ei hakka, unustate selle ära, selgitas ta, kui põlv aga valutab ja te ajate valu vihma kaela, jääb see enamasti hästi meelde. „Arstidena peaksime hoolega tähele panema, mida patsiendid meile räägivad. Valu on valu, sadagu vihma või mitte,“ rõhutas prof Jena. „Kuid oluline on teada, et kliinilises tähenduses ei paista valu ilmastikunähtuste mõjul kasvavat või taanduvat.“\nEsimene kloonitud imetaja lammas Dolly suri ruttu, aga kuidas järgmisel põlvkonnal läheb?\nElu lõpus peaaegu invaliid: Michelangelo ohverdas kunstile käed\nUltraheli võimaldab vigastatud liigeses kõhrkude kasvatada


Hiina saepea tootjad ja tarnijad Donghengi masinad\nMeie saepea omadused\nKINGER-i saepeal on kaks mudelit YDH600 ja YDH800, mis sobivad 3-10 tonni ekskavaatoritele, väikelaaduritele, ekskavaatorlaaduritele, kraanadele, teleskooplaaduritele jne.\nGARANTII JA TEENINDAMINE\nMootorile üheaastane garantii.\nPakume tehnilist tuge ja veebiteenuseid.\n1. Kohaldatakse laialdaselt metsatööde puhul.\n2. Kiirsaed puidu ja küttepuude lõikamiseks.\n3. Heki ja haru kärpimiseks hoidke seda vertikaalselt.\n4. Horisontaalselt seisva puu lõikamiseks\nKINGERi saepea kasutab spetsiaalseid tooraineid ja planeedivarustust, millel on kõrge jõudlus ja pikk kasutusiga. See võib tõhusalt suurendada ka metsatöö efektiivsust.\nÜlaltoodud spetsifikatsioonist leiate meie viited saepea spetsifikatsioonidele. Sobitame teile sobiva mudeli vastavalt teie erinevatele ekskavaatoritele / väikelaaduritele / ekskavaatorlaaduritele jne.\nEelmine: Puu pügamine


Põhiline·Tarkvara·4 tööriista Windowsi registri heksaväärtuste dekodeerimiseks ja teisendamiseks tekstiks\nWindowsi register on andmebaas, mis sisaldab tuhandeid sätteid ja suvandeid, mis võimaldavad teie arvutil töötada. On sisseehitatud registriredaktor (regedit), mis võimaldab kasutajal registris muudatusi teha, ehkki valesti kasutamisel võib regedit teie Windowsi installimise segadusse ajada. Üks väga kasulikke funktsioone, mida Windowsi registriredaktoris võib leida, on selle teatud osade varundamine ja taastamine, mida nimetatakse eksportimiseks ja importimiseks. Enne registris muudatuste tegemist on alati soovitatav kõigepealt varundada / eksportida registrivõtmed. Selleks saate paremklõpsates vasakpoolses puus asuval registrivõtmel ja valides „Ekspordi”. Topeltklõpsuga varem varundatud .reg-failil taastatakse muudatused.\nRegistriakna paremas servas leiate registriväärtused. Registriväärtusi on mitut tüüpi, kuid need 6, mille leiate ja mida saate redigeerimisel luua, on string, binaarne, DWORD, QWORD, mitme stringi ja laiendatav string. Kõik väärtused kuvatakse Windowsi registriredaktori standardses ASCII-tekstis, mis muudab need hõlpsasti loetavaks. Pärast nende faili eksportimist märkate siiski, et mõned neist väärtustest kuvatakse heksakujuliste tekstiväärtustena, mitte registrist leitud standardtekstina.\nKui täpsem olla, siis ainult stringi (REG_SZ) ja DWORD (REG_DWORD) väärtused kuvatakse selges tekstis, binaarsed (REG_BINARY), QWORD (REG_QWORD), mitmestringilised (REG_MULTI_SZ) ja laiendatavate stringide väärtused (kuueteistkümnendsüsteemis). vormingus. Kui soovite vaadata neid heksaväärtusi registrifailis selge tekstina, ei saa te seda teha enne, kui need imporditakse tagasi registrisse. Teine lahendus on kasutada lihtsat tööriista, mis võimaldab registri heksaväärtused hõlpsasti teisendada loetavamateks tekstiväärtusteks, et andmed oleksid arusaadavamad. Siin on 4 tasuta tööriista, mis võivad aidata. 1. Raymondcc Reg DeHexer\nKui soovite hõlpsasti kasutatavat tööriista, mis suudaks teisendada registriridast üherealisi REG_EXPAND_SZ või mitut rida REG_MULTI_SZ väärtusi, siis võib kasulikuks osutuda meie enda loodud väike programm Reg DeHexer. See eemaldab kõik Unicode'i ja nullmärgid jms ning dekodeeritud väärtused kuvatakse standardses ASCII teksti vormingus. Teil on vaja vaid kopeerida heks registriväärtus registrifailist, kogu väärtus või kõik pärast numbrit „=” on aktsepteeritav, et programm saaks tuvastada ühe või mitu rida. Seejärel klõpsake lõikelaual ülemise akna täitmiseks nuppu Kleebi ja dekodeerimiseks klõpsake käsul Teisenda. Võite tulemuse osaliselt või täielikult esile tõsta, paremklõpsake ja kopeerige. Reg DeHexer töötab Windows XP ja uuemates versioonides ning on iseseisev käivitatav.\nLaadige alla Raymondcc RegDeHexer\nVana taimeri teisendusprogramm ConvertIt on hõlpsasti kasutatav tööriist, mis teisendab ühe- ja mitu heksstringi stringi ASCII tekstiks ning teisendab kuusnurkade väärtuste loomise ASCII tekstist. See toetab nii vana Windows 9x versiooni 4 kui ka kaasaegse versiooni 5 registrifaile .reg. Kleepige kuueteistkümnesse (kõik .reg-failis käärsoole järel) või teksti väärtus, valige teisendusmeetod ja klõpsake nuppu. Tulemus on puhas ja ekslikest märkidest eemaldatud. Hex (2) on ühe rea väärtuse jaoks, Hex (7) on mitme rea väärtus. OTConverIt on ainult 174KB suurune ja kaasaskantav.\nLaadige alla OTConvertIt\nReHexSee on vana utiliit, mis pärineb 2003. aastast ja me ei leidnud viimast väiksemat värskendatud versiooni. See võimaldab teil käsitsi või automaatselt kleepida registriväärtusesse (pärast koolonit „:”) ja väljastatakse teksti tulemus. Tulemus ei ole väljundvormingus täiuslik, kuid annab teile vähemalt ettekujutuse, mis tekstistringid on. Unicode'is väljundiks on saadaval ka valikulise linnukesega kast, mis võimaldab teksti tagasi standardheksarveks teisendada. RegHexSee on kaasaskantav ja 400KB suurune.\nLaadige alla RegHexSee\nErinevalt teistest tööriistadest on Hex2Text käsurida ainult kuueteistkümnendsüsteemiga tekstimuunduriks. Peate selle tööriista käivitama käsuviiba kaudu ja määrama sisendfaili nime ja väljundfaili nime. Siin on näide eksporditud backup.reg-faili teisendamise kohta loetavaks backup.txt-failifailiks.\nSee on faili nimi, mille teisenduseks on sisendheksa, ja selle faili nimi, kuhu väljundtekst salvestada.\nEhkki Hex2Text teisendab kuusnurksüsteeme ilma probleemideta, proovib see teisendada ka kõike muud failis, isegi kui tegemist on tavalise ASCII-tekstiga, nii et tervikliku .reg-faili sõelumine loob hulga loetamatuid märke. Parimate tulemuste saamiseks kasutage faili, mille sisendfail sisaldab ainult heksaväärtusi.\nLaadige alla Hex2Text


Kabalasse suure õunaaia rajanud ärimees tahab alustada tootmist - Paberleht - Tasuline - Järva Teataja\nKabalasse suure õunaaia rajanud ärimees tahab alustada tootmist\nPealinna ettevõtte Laringo LDT juht Oleg Kononenko on istutanud Kabalasse ostetud maalapile üle 7000 viljapuu ja siiani müünud õunu Tallinna turgudel, sest sukaadide valmistamiseks rajatava tootmistsehhi tarvis puudub krundil tööstusvool.\nViie aastaga on Laringo LDT juht Oleg Kononenko istutanud Kabalasse ostetud maalapile üle seitsme tuhande viljapuu, mille saaki on seni müünud Tallinna turgudel, nüüd kavatseb ta avada kohapeal tootmistsehhi, kuid probleemiks võib kujuneda tööstusvoolu puudus.\nTüri valda Kabalasse ühe tagasihoidliku välimusega talumaja ümbrusse rajatud õunapuuistanduses võtab meid vastu töörõivais Laringo LTD juht Oleg Kononenko. «Tulen siia üle kahe nädala, et kaks-kolm päeva kohapeal kaheksahektarisele maa-alale istutatud seitsme tuhande viljapuuga aias töid teha. Seni jõuame koos naisega kõik veel tehtud, vaid saagikoristusel on kohalikud naised abis käinud,» lausub ta.


Astromaania: Augustitaeva ülevaade 2020\nViimane suvekuu august on oma nime saanud Vana-Rooma keiser Augustuse järgi, kes olla just sellel ajal paljud enda kõige kuulsusrikkamad vallutused täide viinud. Meie rahvasuus tuntakse seda aga eelkõige lõikuskuu nime all, mis tähendab, et aeg on vilja koristada ja vaikselt pimeda sügise ja talve saabumiseks valmistuda. Augusti teised ilmekad hüüdnimed on viljakuu, rukkikuu, mädakuu ehk mädanemiskuu, hallituskuu ja kirbukuu.\nTaevavaatleja jaoks tähendab august eelkõige seda, et viimaks hakkab tähistaevas ennast meie laiuskraadidel peaaegu täies hiilguses näitama. Olgugi, et selleks tuleb oodata pigem kuu viimast nädalat, kui nii-nimetatud astronoomiliselt valged ööd (Päike asub mitte rohkem kui 18 kraadi horisondi all) asenduvad täiesti pimedate öödega.\nSelle mõne kuuga, mil me oleme öösiti taevas näinud vaid üksikuid heledamaid tähti, mida on liigendanud selle esiplaanil rändavad planeedid ja oma tuttavaid tsükleid läbiv Kuu, on meie peade kohal avanev tähistaevas päris palju muutunud. Oleme ju vahepeal läbinud peaaegu veerandi orbiidist ümber Päikese. Selle muutuse ilmekaimaks näiteks on, et kui maitaeva ülevaates rääkisime, et kesköösel paistab otse lõunas Neitsi tähtkuju, siis augusti keskpaigaks on selle koha üle võtnud Veevalaja ja Kaljukits. Neitsit me augustiöödel enam praktiliselt ei näegi, sest see loojub läänehorisondi taha enne pimeduse saabumist.\nLinnutee ja iriidiumisähvatus jäädvustatud 2015. aasta 24.augustil Võrumaal Vastseliina kandis. Foto: Martin Mark – https://matugraphy.com/\nVahepeal täiesti nähtamatuna püsinud Linnutee ulatub soojadel augustiöödel edela-kirde suunal üle meie peade. Kuigi selle olemuse kohta on läbi ajaloo välja käidud tõenäoliselt sadu, kui mitte tuhandeid loomislugusid ja müüte, teame me nüüdseks, et tegemist on meie enda kodugalaktikaga, millest me oma perspektiivi tõttu serviti läbi oleme sunnitud vaatama. Selle helendav triip ei ole midagi muud kui miljardite kaugete tähtede kollektiivne müriaad. Vahel on huvitav ja miks mitte ka valgustav mõelda, et ükski iidne müüt ei tulnud sellele lihtsale ja ilusale tõele ligilähedalgi.\nUdud, kerad ja parved\nAugusti teises pooles muutuvad meie jaoks hästi vaadeldavaks Linnutee ribas asuvad mitmed hajusparved, udukogud ja planetaarudud. Neist viimastel ei ole vaatamata nimele mingit pistmist planeetidega. Asi selles, et nende esimestele avastajatele meenutasid need teleskoobis rõngastatud planeet Saturni ning nimi jäi külge. Tegelikult on nende näol tegemist valgusaastaid laiade gaasipilvedega, mis tekkisid kui surevate tähtede välimised kihid kosmosesse irdusid. Augustis on neist kõige paremini vaadeldavad Rebases asuv Hantli udu ehk M27 ja Lüüras asuv Rõnga udu ehk M57.\nVasakul Hantli udu ehk M27 ja paremal Lüüras asuv Rõnga udu ehk M57. Fotod: Raivo Hein/Selgaste observatooriumid – http://www.wandyarhol.com/\nHajusparvedest, mis kujutavad endast kosmilises mõttes verinoorte tähtede kogumeid, tasub pilk kasvõi binoklipaari abil peale heita madalal Kilbi tähtkujus asuvale Sinikael-pardi parvele (M11), Maokandjas asetsevale NGC 6633 parvele, Luiges leiduvale M39 parvele ja kindlasti vägevale kaksikparvele Perseuses (NGC 884 ja NGC 869). Sellele lisaks tasub teleskoobi või binokli abil Linnuteed niisamagi kammida. Puudust tähtedest ja nende parvedest ei tohiks mingil juhul tulla.\nUdukogude osas on võimsama teleskoobiga vaatlemiseks või pildistamiseks soodsas asukohas NGC 6823 Rebases, Noorkuu udu NGC 6888, Põhja-Ameerika udukogu NGC 7000 ja Kookoni udu ehk C19 Luiges ning Londi udukogu ehk IC 1396 ja Võluri udukogu NGC 7380 Kefeuses. Lisaks tasub augustiõhtutel teleskoop juba suunata meile lähimate Andromeeda ja Kolmnurga galaktikate poole ning nautida sadade miljardite tähtede ühist ja peaaegu kujutlematult kauget kuma.\nHiiglaslik Põhja-Ameerika udukogu (NGC 7000) Luige tähtkujus. Foto: Paolo Moroni\nEraldi klassi moodustavad kerasparved, millest pole augustitaevas samuti puudust. Need iidsed ja kauged kerajad täheparved, mis sisaldavad sadu tuhandeid tähti vaid mõnisada valgusaastat laias ruumis, pakuvad teleskoobis alati veidralt suursugust vaatepilti. Neist märkimist väärivad otse lõunataevas asuvad M2 (Veevalajas), M15 (Pegasuses), M71 (Nooles) ning M92 ja M13 Herkuleses. Neist viimane on ühtlasi põhjapoolkera heledaim ja uhkeim.\nNii nagu möödunud kuu, on ka august planeetide osas tõeliselt rikkalik periood, sest viiest silmaga nähtavast planeedist on koguni neli väga hästi ja suhteliselt kõrgel taevas vaadeldavad.\nNeist kõige uhkemat vaatepilti pakuvad kindlasti hiidplaneedid Jupiter ja Saturn, mis jõudsid Maaga vastasseisu juuli keskpaigas. Augustis tõusevad nad madalale lõunataevasse juba kella üheksa ajal õhtul ning muutuvad selgelt nähtavaks tunnike hiljem. Kella üheteistkümneks on neist juba päris raske mööda vaadata, sest sel hetkel ei paku ükski teine taevakeha (peale Kuu) Jupiterile heleduse poolest konkurentsi. Kaugem ja pisem Saturn asub Jupiterist kümme kraadi (väljasirutatud rusika jagu) vasakul.\n1,35 miljardi kilomeetri kaugusel asuv Saturn vasakul ja umbes poole lähemal asuv Jupiter paremal. Planeedid on hiljem ühele kaadrile paigutatud. Fotod on tehtud 21. juulil Tõrvas. Foto: Taavi Niittee/Tõrva Astronoomiaklubi – https://www.astromaania.ee/\nNagu juuli vastasseisude ajal, näeb ka augustis Jupiteri puhul isegi tagasihoidliku teleskoobi või binoklipaari abil selle nelja suurimat kuud Ganymedest, Kallistot, Europat ja Iot ning võimsama tehnika ja täiesti selge taeva puhul ka selle triibulist atmosfääri. Saturni rõngaste nägemiseks piisab samuti pisemast teleskoobist, kuigi suurema abil muutub võimalikuks märgata ka selle hiigelkuud Titani.\nKolmas väga hele ja seega taevast kergesti leitav planeet on Marss, mille iga kahe aasta tagant aset leidvat vastasseisu saab näha juba oktoobris. Augustis meist kusagil 80 miljoni kilomeetri kaugusel asudes tõuseb see idakaarest umbes kella üheteistkümne ajal ning on iseloomulikult punaka värvusega. Heleduse poolest suudab Marssi sel hetkel üle lüüa vaid Jupiter. Tõeliselt heade vaatlustingimuste ja -tehnika abil on Marsi puhul võimalik teleskoobis eristada selle umbes 90% osas valgustatud ketast ning selle tumedamaid pinnavorme.\nNeljas ja viimane silmaga nähtav planeet on Maa tuline õde Veenus, mis jõuab 13ndal augustil oma orbiidi läänepoolsesse elongatsiooni. Maakeeli tähendab see, et planeet on meie perspektiivist Päikesest aasta lõikes nii lääne pool kui võimalik – 45,8 kraadi. Tõuseb ta sel ajal kusagil poole kahe ajal öösel otse kirdest ning särab tublisti heledamalt kui Jupiter. Kahju ainult, et sel ajal pole teda just palju inimesi taevas vaatlemas. Unetute teleskoobiomanike jaoks paistab ta siis umbes poole jagu valgustatud kettana ning jääb idataevas silmaga nähtavaks kuni päikesetõusuni.\nTegelikult on sel ajal võimalik vaadelda veel üht planeeti - Uraani, mis liigub augustis Jäära tähtkuju alumises servas. Paraku kääb selle kauge jäähiiu heledus siis ja alati silmaga nähtavuse piirile ning isegi võimsas hobiteleskoobis ei paisu ta suuremaks kui pisike sinakas täpp keset sarnaste kaugete tähtede merd.\nNii nagu enamus meteoorivoole, on ka Perseiidide päritolu lähedalt seotud komeedi või siis vähemalt selle jäänukiga. Need enamasti Päikesesüsteemi külmadelt äärealadelt pärit mõnekilomeetrise läbimõõduga jääst, lumest ja tolmust taevakehad satuvad vahel Päikesele lähemale, kus need hakkavad soojuse ja päikesetuule mõjul aurustuma ja murenema. Kõige suuremad komeedid moodustavad sellel ajal miljoneid kilomeetreid pika saba, mida on aeg ajalt taevas ka silmaga näha. Üks selline tähisega C/2020 F3 (NEOWISE) külastas meid teadupärast alles juulis.\nKomeet C/2020 F3 (NEOWISE) pildistatud 14. juulil Saksamaalt. Fotol on selgesti eristatavad komeedi kaks saba – sinakas gaasi-ehk ioonsaba mis osutab Päikesest alati otse eemale ning valge tolmusaba, mis järgib mingil määral selle orbiiti. Nende sabade pikkust võib mõõta sadades miljonites kilomeetrites. Autor: SimgDe/Wikimedia Commons\nNagu ikka tuleneb meteoorivoolu nimi tähtkujust, millest sellel ajal langevad meteoorid näivad pärinevat ehk teise sõnaga radiandist – Perseuse tähtkujust. Samas täpselt selle suunas pole mõtet meteoorivoolu nautides vaadata, kuna siis võivad osad langevad tähed märkamatuks jääda. Tasub vaadata natukene kõrvale. Igatahes selleks aastaks ennustatakse Perseiidide tiheduseks umbes 40-50 lasku tunnis (ideaalsete vaatlustingimuste puhul). Kui veab, siis võib liivaterade hulka ära eksida ka mõni suurem kivikene, mis taevasse eriti muljetavaldava juti künnab. Midagi drastilisemat pole neist aga karta.\n2016. aasta Perseiidide tähesadu jäädvustatud USA Tahoe järve kaldalt. Foto: Tony Fuentes\nTraditsiooniliselt on just Perseiidide tipuaeg olnud Eesti astronoomiahuviliste kokkutuleku toimumisajaks, mis sellel aastal võinuks kanda uhket 25. järjekorranumbrit. Paraku rikkus meie liigi seas levinud viirusetüvi ja sellest tulenev nakkuseoht selle suurejoonelised plaanid Tõraveres. Selle asemel toimuvad 14.-16. augustil Nakatu turismitalus Valgamaal pisut väiksemamahulisem, kuid sellegipoolest igati astronoomiliselt huvitav üritus nimega Hobiastronoomia suvepäevad 2020. Kolm päeva ja kaks ööd vältava ürituse kava ja võimalustega sellele registreeruda saab tutvuda siit: http://www.astronoomia.ee/laagrid/suvi-2020/.\nTäiskuu: 3. august kell 18.59;\nviimane veerand: 11. august kell 19.45;\nnoorkuu: 19. august kell 5.42;\nesimene veerand: 25. august kell 20.58.\nkell august 01, 2020\nSildid: Hantli udu, Jupiter, Linnutee, Marss, Perseiidid, Saturn, Tähistaevas, Veenus


Suur osa teabest vahendatakse meile tekstide kujul: uudised, e-kirjad, artiklid või mis tahes dokumentid. STACC ja meie spin-off ettevõtte TEXTA on aastate jooksul välja töötatud tekstianalüütika tööriistad, mille abil on võimalik tekstid nö "kvantifitseerida" ehk muuta arvutuste jaoks sobivale kujule ning teostada seejärel statistilist analüüsi ning esitada tulemusi joonistel ja graafikutel.\nSTACC viib aga tekstianalüütika sammu võrra kaugemale, ühendades tulemused ennustava analüütika lahendustesse ja soovitussüsteemidesse. Tulemuseks on tehisintelligentsed lahendused, mis võimaldavad määratleda automaatselt teksti sisu, määratleda teksti sobivust/mittesobivust ning anda soovitusi. Näiteid meie poolt loodud tehisintelligentsetest lahendusest:\nTööriist Õhtulehele kommentaaride sisu sobilikkuse automaatseks hindamiseks (solvamine, rassism, vägivalla õhutamine, jne).\nTööriist äripäevale tekstide automaatseks märgendamiseks - lahendus leiab automaatselt antud teksti kohta käivad olulised märksõnad ("tagwords"), olles suuteline märksõnadena määratlema ka teksti sisu mõttes olulisi, kuid tekstis endas mitteesinevaid sõnu.\nTööriist Inforegistrile kohtulahendite tekstidest kaasusega seotud isikute leidmiseks ning kohtuotsuse (süüdi või õigeks mõistetud) leidmiseks.\nTekstianalüütika lahenduste arendamine\nTekstianalüütika lahenduste esimeseks sammuks on koguda kokku vabatekstilised andmed ning kasutada neid analüütilistel eesmärkidel. Selliste andmete hulka võivad kuuluda nt:\nartiklid ja postitused,\nkõnekeskustes tekkivad andmed,\nProtsessi teise sammuna kvantifitseeritakse tekstid ja teostatakse tekstide kirjeldav analüüs. Tulemuseks on lahendus, mis näitab tekstis esinevaid olulisemaid sõnu, kuvab trende ja visualiseerib andmeid graafikutel.\nKui klient soovib luua tehisintelligentse lahenduse, järgneb ka kolmas samm ehk tekstianalüütika tulemuste ühendamine ennustava analüütika või soovitussüsteemidega. Sellised lahendused suudavad määratleda automaatselt teksti sisu ja sobivust, ennustada teksti põhjal protsessi tulemust või soovitada klientidele nende profiiliga sobivaid objekte.\nTööriist Õhtulehele kommentaaride sisu sobilikkuse automaatseks hindamiseks (millised kommentaarid on solvavad, rassistlikud, vägivalda õhutavad, jne)


Mikrokliima kollektiivis | Alr\nInteraktiivne veebiseminar: «Mida peab teadma raamatupidaja raamatupidamise andmete töötlemisel ning mis on temale laienevad andmekaitse nõuded? «\nPsühholoogia, Kursused ja seminaarid\n“MIKROKLIIMA KOLLEKTIIVIS” – SEMINAR-KOOLITUS\nKestvus: 27 ak.tundi (sh iseseisv töö 3 tundi), millest 24 ak.t. on auditoorse ja prakltilise töö tunnid\nÕppetasu: 250 – 450 eur/ osaleja\n26 -40 – 250 eur / osaleja\n16-25 inimesele – 350 eur / osaleja\n6-10 inimesele – 450 eur / osaleja\nMajandustegevusteade on esitatud Eesti Hariduse Infosüsteemi www.ehis.ee\nTuludeklaratsiooni esitamisel võimalik saada 20% tulumaksu tagastust\nALR Arengukeskus MTÜ juhatuse liige\nÕppekava nimetus: Mikrokliima kollektiivis\nKoolitaja: Viktorija Weinrank\nÕppekeel on eesti ja vene keel.\nALR Arengukeskusekooli Psühholoogia koolituse õppekava „Mikrokliima kollektiivis“ (edaspidi õppekava) on alusdokument täiskasvanute koolituseks erakoolis. Õppekava on suunatud inimestele kes vajavad teadmisi ja oskusi kollektiivi juhtimiseks või tööks kollektiivis. Samuti neile, kes soovivad ennast arendada psühholoogia ja kommunikatsiooni valdkonnas. Õppekava lähtub Erakooliseadusest.\nÕppekava koosneb teoreetilisest ja praktilisest õppest ning iseseisvast tööst.\nKoolitus toimub auditoorselt või veebi vahendusel.\n2. Koolituse eesmärk:\nKoolituse tulemusena õppija tunneb positiivse mikrokliima loomise aspekte ja rakendab neid oma meeskonnas\nrakendab oma teadmisi kõikides valdkondades, mis on seotud suhtlemisega kollektiivis\nteeb head koostööd teiste kollektiivi liikmetega\naitab kaasa harmoonilise õhkkonna loomisele kollektiivis\nlahendab oskuslikult konfliktsed olukorrad kollektiivis\n4.Õpingute alustamise tingimused\n4.1. Koolituse sihtgrupiks on täiskasvanud, pedagoogid, gümnaasiumi õpilased, lasteaia töötajad, firma töötajad ja firma juhtkond\n4.2 Algastmel alustab õppija õpinguid kirjaliku lepingu ja koolitustellimuse alusel.\n4.3 Õppimise alustamist tõendab kirjalik leping, tasutud arve või kinnituskiri.\n5. Õppekava maht ja sisu\nÕppekava näeb ette 27 ak.tundi (sh iseseisev töö 3 tundi), millest 24 ak.t. on auditoorse ja prakltilise töö tunnid, sisaldab 15 teemat.\n1 moodul. “Suhtlemiskultuur, enesekehtestamine, töö grupis ja kollektiivi juhtimine”\nTutvumine, esitlemine – 9 ak.t\n1.1 Avaring – teema sissejuhatus, arutlus\n1.2 Töö väikestes gruppides osaliste vahetumisega\n1.4 Sotsiomeetria skaalade ehitamine\n1.5 Lõppring – kokkuvõte teemast, ühine arutlus\n1.6 Iseseisev töö\n2 moodul. Sotsiodraama meetod.\nSotsiaalne “aatom”, suhted ja kommunikatsiooni loomine – 9 ak.t\n1.2 Avaring – teema sissejuhatus, arutlus\n1.2 Suhete uurimine grupis\n1.3 Vastastikuse koostöö loomine\n1.4 Kommunikatsiooni loomise mäng\n3 moodul. Sisemine areng\nIseenda tuvastamine ja oma koha kindlakstegemine arengu spiraalil – 9 ak.t\n1.2 Loovuse moodul\n1.3 Aastaaja ringid (seitsmeaastased tsüklid)\n1.4 Suhtlemise eetika\nKoolitus annab teadmisi ja praktilisi oskusi tööks kollektiivis. Suurendab enesemõistmist. Annab teadmisi, kuhu sa kuulud, milline on sinu isiksus. Annab oskust mõista inimesi, kellega koos sa töötad. Annab oskusi tööks grupiga ja tööks grupi sees. Suurendab suhtlemisoskust.\n6. Õppevorm ja meetod\n6.1 Koolitus toimub päeva- ja õhtuõppes – 2-3 päevane koolitus.\n6.2 Õppetöös kasutatakse grupi juhtimise praktikat, psühhodraamat ja sotsiomeetria meetodeid. Õppetöö viiakse läbi loengu ja praktilise töö vormis, rõhk on pandud praktilisele tööle.\n6.3 Õppeaja arvestust peetakse akadeemilistes tundides.\n6.4 Õppe üks õppepäev kestab 4 – 8 akadeemilist tundi.\nKokku kestab koolitus 27 ak.tundi (sh iseseisev töö 3 tundi), millest 24 ak.t. on auditoorse ja prakltilise töö tunnid\nKoolituse lõpul – organisatsiooni analüüs\n8.Lõpetamise tingimused ja väljastatavad dokumendid\n8.1 Koolituse läbimise eelduseks on osalemine vähemalt 100% kontakttundidest\n8.2 Kui osalemine koolitusel on 100% ja on tehtud organisatsiooni analüüs, siis väljastatakse koolituse lõpetamise kohta tunnistus.\n8.3.Kui osalemine koolitusel on 100% ja ei ole tehtud organisatsiooni analüüsi, siis väljastatakse koolituse lõpetamise kohta tõend.\n9.1 Keskkond õppeasutuses on sobiv koolituse läbiviimiseks.\n9.2 Koolituse toimumise aadressid on: vastavalt kokkuleppele\n9.3 Õpperuumid on puhtad, hea valgustuse ja ventilatsiooniga.\n9.4 Õpperuumides on õppimise läbiviimiseks ette nähtud mööbel: lauad, toolid, tahvlid. Vajadusel võimalik kasutada televiisorit ja arvutit.\n9.5 Õpperuumid ja tehnika vastavad tervisekaitse-ja ohutusnõuetele.\n10.1. Koolitus viiakse läbi praktilises suhtlusvormis ja täiendavaid õppematerjale ei vajata.\n11. Koolitaja kompetentsust tagava kvalifikatsiooni või õpi- või töökogemuse kirjeldus\nALR Arengukeskus MTÜ poolt kaasatud koolitaja:\nViktoria Wenrank . Arst, psühhoanalüütik, terapeut, wellness-coach, finantsanalüütik. Üle kümne aasta viin läbi individuaalseid konsultatsioone, seminare, treeninguid. S-Peterburi I.I.Mentsikovi nim. Riiklik Meditsiiniakadeemia üldarsti eriala. Eesti Moreno Koolituskeskus “Praktiline grupijuhtimine ja sotsiomeetria”*International Academy of Humanitarian tehnologies, USA. Rahvusvaheline Humanitaar Tehnoloogia Akadeemia USA, eriala – kehaterapeut-praktik. Kvalifikatsiooni tõstmine. IAB Qualifications for business Inglismaa. AVIVA LIVE juhataja –terviseagentuur, konsulteeriv psühholoog. Sertifitseeritud spetsialist: Kehateraapia –struktuurne psühhosomaatika , stressivastane metoodika , töö negatiivsete strateegiatega käitumises , perekondlik seksuaalne psühhoteraapia, bioenergiasüsteemi teraapia, süsteemi kriisid.