18/05/2012 - Vääna 81# 18/05/12 21:11\nHommikul liikus õhk akna taga päris korralikult, pealelõunal aga tundus, et aina vähem. Kuna päeval oli tegemist, siis tuli rannas kella 6 paiku tõdeda, et päris huvitavad tuuleolud valitsevad. Õhusooja oli napilt 10 ringis ilma tuuleta, windchill oli märkimisväärne, eriti märja ja mütsita peaga hiljem vees. Nii kõvasti oli tuulekülma tunda, et kui sõitsid paremal halsil, siis külmus vasak näopool ära ja vastupidi.\nKutsusin Liisu ka balti mere äärde aklimatiseeruma (tegelikult endal ka sama protsess endiselt käsil) ja pidime siis otsustama, kas 7, 9 või 12 ruudune lohe täis pumbata. Loogiliselt võttes, kuna 9 pidi igal juhul olema üks lohe neist kolmest, mis tuleb täis pumbata, siis tegimegi selle otsuse, et üks kastab ennast voogudesse ja selle pealt vaatame, mis edasi saab.\nOlin lahkelt nõus proovima ja kuigi lohe püsis kenasti üleval ja suuremaid auke, nagu Tallinna tänavatel leidub, ei paistnudki olevat, siis liikumine toimus peaasjalikult ikkagi ainult allatuult. Samas miskit seal õhus toimus ja väga allapoole ei vajunudki tagasi sõites. Seega Liisu üheksase otsa konksu ja täpiks, mina 12-ne täis ja vupsti ise lendu.\nOlime ju üleval rannas, jõesuudmes, sest all linnapool oleks pidanud auto juurest minema vaatama pikalt, mis toimub ja nõnda edasi-tagasi käimisele aega kulutama. Tundus õige otsus üles randa sõita, kui juba merel hullasime. Siis oli kindel, et tuult on ja alla ka ei vaju, kuigi sessiooni alguses olime nõus leppima ka ühe downwind sõiduga ja üles jalutamisega peale seda.\nKenakesed pool tundi sai siis lõbutsetud minilainetega Vääna veeväljadel. Tegin mõned cut back'idki (mõttes vähemalt) ning jalavahetused (jalg tuleb tõsta tagant täpselt esimese kõrvale). Mingi hetk isegi huilgasin natuke barreli ees taskus (kujutlusvõime on mul loomulikult väga hea).\nTahaks nüüd pisut tuult ja lainet ka või siis tagasihoidlikumalt öeldes - ideaaltinigmusi palun järgmiseks korraks!\n14/05/2012 - Laulasmaa 80# Plätutamas hommikul, pläkutamas õhtul 14/05/12 23:35\nPõnev - kaks sessiooni sel hooajal on seljataga.\nOlen sõitnud juba kolme lohega 7, 9, 12 ja kolme lauaga surfikas, plätukas, papukas\nS :S ;S ehk L ehk Lõunatuul Harjumaal\nJõledamast jõledam on see suund siinkandis, aga täna klappis kõik siiski ootamatult kenasti Prognoos pidas, seierid näitasid tuult, pilvitu taevas peakohal, soe vesi - polnud millegi üle kurta! Karta oli küll, tünga näiteks.\nLiikusin Laulasmaale ja väiksed kahtlused olid, et kas või mis, kuid pigem juurdlesin siiski optimistlikult selle üle, kas randa vedada 9 või 12 ruutu lohet. Ma ju kardan tuult, tahaks ikkagi mõnusalt piiri peal sõita, mitte üle jõu käiva suure kolliga käed sirgelt võidelda. Teel olles pikem vaagimine aitas (see kuradi laulakas on ju nii kaugel ka , et jõuab mõelda) ja kui auto peatasin metsa ääres, siis oli õnneks asi selge, et 12 kaasa. Järelikult koha suhtes väga pessimistlik ja pigem käpad sirgeks kõva tuulega, kui ussikaheksaid vingerdada terve aja nõrgemaga.\n2 parkijat oli teeääres veel, aga kui autost välja jõudsin oli üks neist kadunud, kummaline. Aga teises paistis igatahes natuke elu. Küsisin, mis seis on ja sain vastuse, et ei teagi, alles lähen. Väga hea, ei pea vähemalt ihuüksi minema. Teepeal tuli sooritada palgiharjutus, seda kitsa jalgtee vallutanud rohelise tiigi ületamiseks - hea soojenduseks. Laulakas on üks väheseid kohti, kus saab nati sooja ka enne sõitma asumist. Külm muidugi täna ei olnud, vist ca 10 kraadi tuli ära, aga päike kõrvetas korralikult.\nMetsa vahelt paistis juba lohe ja tundus, et lendab kaugel merel, mitte rannas.\nLohe täispumpamise ja liinidega ühendamise ajal oli hästi tunda, kuidas puhangud mängivad. Aeg ajalt tuli küll mõte kallale, et ikka vähe vist puhub. Kui valmis sain ja self launchi tegema pidin (loopisin muidu päris puhtalt rannalt veel kiiruga väiksemaid toikaid ja pudi padi eest ära) siis puhus nii parasjagu, kindlasti mitte korralikult, nagu hiljem. Lohe tuli kenasti üles, midagi liinide külge ei jäänud õnneks ja kuna tundus vähevõitu tuult (sel hetkel oligi kõige vähem tuult kogu sessiooni ajal), siis läksin sõitma kaasa veetud varulauaga Influence 137 + plätud. Sellepärast, et teine laud, mis mul kaasas oli papudega ja teps mitte lohelaud, vaid täiesti tavaline hübriid veelaud Deluxe 139. Näha oli, et sellega polnd midagi teha ja niisiis ikkagi mõtlemisvõimelise lohetajana olin kaasa võtnud varuvahendid või siis päris vahendid.\nNo seda nalja oli esimestel triipudel Just see ongi naljakas, et plätud (aasad, sträpid) on tegelikult ju minu jaoks täiesti mõtetud asjad laua peal, sama hästi võiks sõita ilma - mingi suht vedel rihm on ümber jala, jalg võib tihti välja tulla - nt poole hüppe pealt (kuigi LF Comp plätud on väga sportlikud, isegi täpselt varba all on riba, millest saad varbaga "kinni hoida" ja pehme plaat, mis jala peal on, hoiab ikka päris korralikult ja on mugav). Oh seda rõõmu siis sõites. Plätud ei toeta tegelikult võrreldes papudega jalga üldse ja sõita on päris vinge, sõidadki nagu paljajalu. Kõige suurem erinevus, mida arvasin täna kogevat võrreldes saabastes lauaga sõidule, oli laua kaaluvahe. Plätudega laud on muidugi eriti super kerge, võrreldes lohelauast paksema veelauaga ja 3 aastat vanade raskete veelauasaabastega seal peal, oli see vahe vist kolmekordne Plätuga korra kandid kõrvale ja siis saad selle laua nii lihtsalt enda taha üles, et uskumatu. Veelauaga seevastu oli täna müramist omajagu. Tõdesin, et kui oleks mõni obstaakel kuskil, siis oleks täiesti idealne Deluxiga neid silitada, aga hüppamiseks on veelaud lihtsalt minu olematu füüsilise vormi juures liigraske. Loomulikult ma proovisin ja sain hakkama, kuid midagi lõbusat seal polnud. Veelaua rocker on oluliselt suurem, mis tähendab poole suuremat veetakistust võrreldes lohelauga. Tunne on selline, nagu sõidaks lumelauaga värskelt sadanud kevadisel lörtsil - ei libise lihstalt, tunda on muljetavaldavat takistust, millest peab jagu saama.\nAga jah, ilmselt ka lohelaud+papud vs plätud on kaaluvahe olemas ja märgatav. Mõnes mõttes tekkis mul plätudega sõites kuidagi kohe kodune tunne, sest olen surfikaga paljajalu viimasel ajal rohkem sõitnud - jah, sellele see sarnaneb, vägagi. Vabadus varbaid liigutada ja jalga edasi tagasi, vasakule paremale sättida.\nSee lauasõit plätudega on täpselt sama teema nagu läheks plätudega jooksuvõistlusele vs korraliku jooksujalanõuga. Tõmbaks ühe 10 km ringi pläffides või spurdiks, nii, et esimestel meetritel lendavad jalavarjud suure kaarega nina ette maha , ah? Cool värk see plätuteema, aga liiga tõsiselt nendes rippumist ja sporditegemist võtta ei taha - seal on ikkagi nii palju efektiivsuse kadu ja ebatäpsust, see on lihtsama vastupanu teed minemine, see on nagu lõua tõmbamine jalad maas ... Kokkuvõttes, minu jaoks paistab see plätusõit ei üks (papud), ega teine (paljajalu), vaid tundub vahepealne - ju siis veel kolmas võimalus ja aktuaalsuselt kõige viimane. Loomulikult on plätudes ainuõige ja ideaalne sõitmist alustada, nagu abiratastega või nii ... pärast valid, mis edasi teed - jääd truuks või ootad veel hooaja ja krutid maha.\nPS! Lohede suurust võiks saada märkida statistikasse, hooaja lõpus oleks hea vaadata, mis suurust kõige rohkem kasutasid või nii ....\nAndres Vare (vare) 15/05/12 00:39\nõige jutt, laup sõitsin korraks sträpiga lauaga esimest korda alates suvest, no ei püsi seal jalg ega pole mingit normaalset tunnetust. kaalu kohta, ma ei tea, mu 140 custom koos ronix cell'ga (2010 mõlemad) ei kaalu küll palju, käes hoides tavalaud+ sträpp vahet ei tee ja sõita on oluliselt parem (vbl olen ma lihtsalt muidugi nii ära harjunud) chopist läbi kui ka poppida. eks muidugi paar miinust ole ka - näiteks palja märja jala saapasse surumine nõuab loomajõudu ja ülestuult minek on teistmoodi, malguses on keeruline, aga peale seda viimast korda nüüd ma viskan oma sträpid kohe heaga kuhugi nurka, sest saabas on ikkagi saabas, eriti veel kui on hea saabas, mis võtab jalakuju ja ei kaalu midagi\nAsko Elken (Asko) 15/05/12 09:35\nKui uuesti plätu jalga tõmbasin, peale paari kummikuga hooaega oli samuti üsna ebatäpne tunne. Aga harjub ära ja tagasiminekut ei kahetse\nKarel Kangro (karel) 18/05/12 20:39\nkõigega harjub muidugi, plätuga on ka pull sõita, vabadus maksab ka midagi - seega on vähemalt 3 päris huvitavat ja erinevat vaatenurka olemas, millest lähtuda\n12/05/2012 - Vääna 79# IV HOOAJA ALGUS 13/05/12 02:32\n5:45 hommikul tegi kontrollkõne Liisu\nErinevatel logistiliest põhjustel ja surfilaadal osalemisega seoses otsustasime lainekambaga Väänat külastada verivarahommikul Ma olin magama saanud alles 2 paiku, seega ärgata ei olnud kerge.\nSelgus, et mitu päeva lõunast puhunud tuul ongi prognoosikohaselt edelasse keeranud.\nPakri tuulikute mõõtja näitas koguni läänetuult ja seier 14 m/sek kanti, aga see lääs on sel mõõtjal väga suhteline, nagu ka tuule tugevus, sest 100m kõrgusel on teised teemad. Tuuleinfo ammutamine parandas kohe tunduvalt võimalusi kiiremini ärkveloleku staadiumisse jõuda.\n6:27 paiku jõudsin Vääna-Jõesuusse, kus Allan rannas juba 12-st lohet täis pumpas\nLiiva lendas korralikult. Pakkusin Allanile, et 5 või 7 ruuduse ilm. Vääna jõe suudme ja Türisalu panga vahel asuv rand on tuntud oma pagiliste tuulte poolest. Kui on SW ja pole SW-W, siis sealt rannast väikse lohega välja sõita või aru saada, palju puhub, on päris keeruline. Tuled randa, täielik vaikus. Viie mintsa pärast aga laksab tuul nii, et silmi lahti hoida ei saa, ega oma kaheteistkümnest kinni hoida ka mitte. Natuke aega möödub, jälle vaikus. See on siis, kui tuul tuleb otse üle kõrge panga alla randa, vahepeal puhub aga vabalt mööda vett sisse pangaäärt pidi. Allan sai vähemalt korralikult sooja pumpamisega ja läks kärmelt seitsmese järele.\nOlin kodus kalipso selga tirinud otse lumelauapesu peale. Tegelikult tuul külm veel ei olnud, hiljem päeval muutus see asi drastiliselt, aga hommik oli soe. Pakri poolsaart kostitas isegi mahe päike oma kiirtega, otse frondi tagant paistis sinna peale, aga kogu Vääna oli suure tumeda pilvemassiivi servaga kaetud, korralik kindel katus peakohal. Frondi serval asumise privileeg see tänane korralik surfituul oligi.\nTirisin veel igaks juhuks 2 mm lühikese kalipso selga. Hiljem kodus selgus, et unustasin pika kalipso luku kinni tõmmata - hooaja alguse tuimps, mis seal muud põhjuseks saigi olla. Samal põhjusel jäid kindad koju (tegelikult 11-se lohekotti, nagu ka hiljem selgus). Aga vett pidas kummisüsteem hästi.\nPakkisin siis lahti meie tiimi tutika 9-se ja pumpasin samas auto juures täis. Sest, kuna Allan pumpas rannas 12-st, siis mulle tundus ka millegipärast, et 7-mene on Liisule ja 9-ne mulle paras. Meil on kamba kahe peale nimelt 5,7,9,12 Envyd sel hooajal. Viiene tundus jällegi äkki liiga pisike. Eks neid kahtlusi soodustas mitu päeva kestnud S tuule kamm, ka käisin isegi ühe korra Laulasmaa spaa all piilumas, kamad autos. Iilmselt, kui Liisu oleks rannas olnud veidi varem, siis oleksime ehk kahe pea abil otsustanud 5-7 kasuks, või mine sa tea. Hetk hiljem veepeal selgus aga üsna ruttu, et 5-7 ennustus pidas täielikult vett.\nAllan sipsis midagi rannaesisel seistmesega, lohe oli vees - tuuleaugud olid korralikud järelikult. Siis ma veel mõtlesin, et ok, mul üheksane peaks töötama kenasti. Lõpuks sain siis oma üheksasele liinid järgi ja olin ka valmis. Randa jõudnud Jorma (huvitav, kas tulid päris üksi sõitma nii vara?), aitas lohe lendu ja peagi tatsusingi mööda õhukese veekihiga kaetud liivariba sügavamale vette. On hullematki pagitamist kogetud seal, üheksane püsis kenasti üleval, langetasin ta akna serva vee kohale ja kinnitasin laua leash'i vasaku jala ümber. Paar esimest abitut katset lauale saada lõppesid kohe korraliku sukeldumisega. Vähemalt selgus kiiresti ka see, et liiga külm ei ole. Hiljem kuivalt juba rannast kaugel sügavas vette prantsatada oleks kindlasti hirmsam.\nSain liikuma. Mingit eufooriat küll ei tekkinud. Mässasin hoopis pagide taltsutamisega ja tegelesin lainetest üle sõitmisega. Rabe teema see hooaja algus. Samas oli tunne, et kõik on üsna kenasti kontrolli all. Kuni esimese tagasipöördeni allatuult lastes, kui sain vist küll 70 km/h sisse enne kui toeside kandile jõudsin. Tirisin esiballooni maksimaalselt enda poole ja triibutasin siis hoolega edasi tagasi. Järgmine tunne oli see, kuidas vasak käsi hakkas staatiliselt poomi hoidmisest külmuma. Liigutasin sõrmi ja üritasin üldse kogu keha rohkem liikuma saada. Edukalt sai jalg tagasipöördel vahetatud, paar vahust väikest lainet ülas alla sõidetud. Tegelikult olid siiski väga keerulised olud ja lainet polnud ollagi. Nägin, kuidas Liisu vette jõudis ja vaatasin esialgu, et kaob välja merele, kuid pööras õnneks tagasi. Praeguse veetemperatuuri juures pole ligunedes pikka pidu. Veerand tundi võivad juba üsna saatuslikuks saada. Sõitsime üksteisest mööda ja mõlemad ajasid ühe käe sõrmed harali - viiest on vaja ! Ok, mingi hetk jõudsin selgusele, et 9-ne käib juba väga üle, eriti kui sattusin jõesuudme lähedale, kus tegelikult võimendab kanal piki jõge tuult veelgi. Sealt saab ta vabalt metsavahele minna. Jorma aitas lohe alla, enne seda tiris mind natuke veel ka trapetsist kalda poole, lihstalt korralikult sikutas. Viie mintsa pärast tuli ka Liisu kaldale ja tõstin seitsmese otse õhust endale konksu. Liisu otsustas kokku pakkida, sest tal Aafrikas laetud soojapatarei sai tühjaks selleks korraks - akud ei peagi külmas eriti hästi vastu.\nSeitsmene oli täpselt paras tol hetkel. Nüüd sai korralikult välja sõidetud täispoweris, tagasi pöörates tirisin ikkagi 10 cm depowerit peale ja toeside lainelt ülesse sõit oli ikkagi keeruline, sest sikutas metsikult kalda poole. Paar korda käisingi väljas merel ja siis sõitsin madalikul kiilud alt. 2:1 Vääna kevadiselt madala rannajoone kasuks. Ma olen küll korduvalt oma lauaga kiilude peal seisnud ka, kuid seekord jäi madalik ette kuidagi küljega kantides. Olin vahetanud jala ja krüssasin jõesuudme poole - põhja kinni, laualt minema ja selleks korraks oligi kõik.\n8:36 jõudsin koju tagasi\nPildid on siin: https://www.facebook.com/media/set/?set=a.3586449212866.154709.1022352840&type=1\nJorma L (jormax) 14/05/12 10:45\nhaa, mul laps ütles, et tuleb hommiul vara randa minna\n30/09/2011 - Vääna 78# HOOAJA LÕPP nr 3 03/10/11 10:09\nSee oli viimane, kolmanda hooaja lõpusõit, kuigi kolmapäevaks on Ristna prognoos, siis pean sellest unelmast kindlasti loobuma. Tervis on nigel. Kuskil nina ja silmade taga koobastes peksab valu ja nõuab väljalaskmist. Püüan talle väljapääsu organiseerida - see kuidas ta sinna sise sai jääb muidugi avastamatuks müsteeriumiks.\nSel suvel transformeerusin. Ronisin kookonist (papudest) välja, asutsin lõplikult paljajalu vastu lainetele ja tuultele, mis kutsusid mind vastupandamatult koos endaga mängima. Hindasin oma tegevusi ümber, püüdsin mõista olnut ja aimata tulevat. Nüüd tean, mis mulle väljakutset ja naudingut pakub ja millele edaspidi oma aega panustan. Wakestyle jaoks olen liiga lödi ja pealegi sain suvel oma (üle)doosid kätte Pärnu Wakepargis hullates\nLohesõit lainete vahel aga pakub täielikku liikumis- ja otsustusvabadust, mis annavad asjale hoopis teise dimensiooni, elamuse ja kogemuse. Aastate jooksul salvestunud erinevatel laudadel lustimise lihasmälu ja emotsioonid aitavad mul nüüd ennast leida, väljendada ja välja elada lohega paljajalu laual laineid püüdes.\nUrmas H (Urmas) 03/10/11 10:32\nTuttav tunne on see valu koos kõigi lisanditega, on kordi kolm olnud.\nSoovitan soojalt korralikult asi välja ravida, muidu kipub korduma ja see ei ole eriti lõbus.\n27/09/2011 - Vääna 77# 28/09/11 14:12\nLiis Needrit (liisu) 28/09/11 18:01\nsa tegid palju rõõmsamat nägu kui merelt maha tulid, mis juhtus!?\nKarel Kangro (karel) 30/09/11 12:10\nno hea küll, saad väikese vihje siis - unitedkiters.ee/blog/karel/2...\n24/09/2011 - Kakumäe 76# 28/09/11 11:16\nStrapless trenn 10 NRG ja 9 Envyga.\n23/09/2011 - Vääna 75# 23/09/11 15:26\nTuult ca 15 m/sek, lainet paar meetrit +\nLiisuga koos randa, kümne paiku vist juba vees.\nKõigepealt 6 ruudune Havoc tund aega, millel sai kodus peale randa jõudmist ekstra järel käidud, sest Bruno sõitis 7-sega ja littis korralikult ja tihedalt see tuul.\nVirutasin kojusõiduga ka Niko 6'1'' kuue uimega laua autosse, et seda testida, sest järgmiseks hooajaks tuleb uus laud endale soetada.\nKuuene oli paras ja ma päris ära ei vajunud alla randa. Sõidan hea meelega rohkem regularis ja tagasi üles randa sõidan enamasti varvastel, aga Niko lauaga tuli jalavahetus kuidagi paremini välja ja sain enam vähem üles tagasi goofys. See laud sõidab väga pehmelt, mu enda omaga võrreldes ja on stabiilsem külje peale astudes. Tegin sujuvalt jalavahetusi peale tagasipööret.\nMuidugi lainemöll oli võimas ja välja kantida sai täiesti risti rannaga. Kasutasin seda varianti, et mitte liiga palju allatuult ja piki lainet sõita. Igasugu huvitavaid asju juhtus. Märkasin veel seda, hiljem oma lauaga sõitmise võrdluses, et Niko lauga oli välja sõites lihtne üle lainevahu ollida. Pärast enda omaga proovides ei saand mingit ollie-airi... hmm.\nVahepeal puhkasime ja vahetasime Liisuga lohed, sest tal oli 7 Envy ja seda oli vist suts palju enamus ajast. Pöörfi, läksin oma laua ja seitsmesega peale. Püsisin kenasti üleval ranna ees ja käisin oma 10 korda väljas kolle kiusamas jõudes kogu aeg ka üles randa tagasi. Täpselt parajalt oli kõike ja see oli päeva kõige nauditavam osa.\nVahepeal nägin lainete vahel Vidrikut, kes longboardiga vapralt hulpis. Huvitav, kus kõik teised Eesti lainesurfarid pikutasid??? Vidrik võttis paar päris pikka lainematka ette, vahepeal proovis väikse lauaga ka 6'1 vist, aga see ei töötanud nii hästi.\nRannas oli ka mingi purjelauavõistlus ja lehvitati pidevalt lippe. Kahjuks ei teadnud suurt midagi võistlusalast ja üritasin siis lihtsalt mitte ette jääda purjekatele - ei jäänud ka vist kordagi. Samas oli pidev stress selle võistluse pärast, sest mingi hetk ma ei saanud enam jõest ülespoole ja lõpetasin täpselt selle võistlustaabi esisel mingi poole tunni vältel. Ei tahtnud kuidagi kedagi segada seal ja sinna liiga tihti sattuda.\nLõpuks sain jälle kaugemalt peale hakates suudme kohale ja esimese sessiooni lõpetasingi siis, kui Liisu oli ka juba puhkama tulnud.\nTeine sess oli puhas kuld.\nEsimesed pool tundi oli kõik lihtsalt ideaalne, siblisin edasi tagasi (lõdvalt püsisin kursilvarvasel) ja nautisin päikesepaistes sillerdavaid laineid ...\nSiis aga hakkas vaikselt tuult tõstma ja pidin seitsmest juba maha tirima. Kiirus läks tagasi üles tulles väga suureks just lainelt alla sõites. Järjest ebamugavamaks muutusid olud. Paar niplit panin ka välja minnes, sest kiirus kasvas sealgi liiga suureks. Lauga sain täna kaks korda vastu pead, korra kiiludega ja korra ninaga. See ei tulnud leashi kasutamisest vaid tuule tõttu sain korra ja lainega teise korra. Lihtne, kukud korra allatuult lauast või jääd laine ja laua vahele täpselt. Õnneks oli müts täna peas, hea soe ja natuke kaitses ka.\nLiish läks korra üle poomi kukkudes. Korra käis kuuene peaaegu vees ära väljasõidul kukkudes, Envy tegelt ka korra. Mingi toeside manööver lõppes korraliku faceplantiga. Leash jäi ükskord täpselt talla alla ja sõitsin nii mingi 5 minutit. Korra kruttis see vidin end ümber vasaku jala ka. Aktsiooni oli\nLõpuks oli tuul liiga tugev ja pagitama oli vist rohkem hakanud või tundus väsimuse tõttu. Võitlesin tagasi üles randa ja tulingi üliväsinult maha. Mõne aja pärast jõudsid ka Tarmo, Gvido, Rain randa ning läksid strapless surfikatega peale - kahjuks ei jaksanud enam nendega koos lainetesse hullama jääda. Gvido läks 5,5 ruuduse Khoonaga - tuult ikka oli\nPakkisime Liisu ema Honda nodi paksult lohekamasid täis, sest üks hääletaja oli ka rannas, ja tegime õnnelikena vehkat.\nMargus Väli (mgvali) 23/09/11 19:01\neriti julmalt lõikavad kalipsot purjelaua uimed.\n16/09/2011 - Kakumäe 74# 19/09/11 10:18\nPolnud nii ammu käinud siin kodu all rannas.\nTrippiva orkaani sabasiputuse abil sai pisut siis tantsu löödud, aga 11-se lohe jaoks ei olnud tol päeval muud võtta kui Fish. Esimest korda proovisin seda looma st kala ja oli väga tore kogemus. Surfilaua trenn täitsa kehva tuulega. Sai palju laual ringi tipitud ja pöördeil jalavahetust lifitud. Jube lõbus oli.\nKakumäel oli vesi megakõrge, kuid see on siiski seal petlik, sest kui Fishilt maha plärtsatad, siis nt käsi on käbe põhja minema ja tuli päris ettevaatlik olla selle treenimisega. Igasugu huvitavaid kukkumisi tuli ette, loodan, et oli kasulik määre tasakaaluaparaadile.\nTuleb see mööbel sealt veest välja võtta. Toru oli kuskile kõrkjaisse kadunud ja slideril oli vesi kõri alla otse - polnud teda seal eriti nähagi. Sel aastal on Kakukal käimise osas korralik ikaldus olnud ja sealse pargiga peab midagi muud kavalat välja mõtlema kui praegused teemad.


Kodune tuhatoosivabrik Hiinas - tootja ja tarnija - Well.Way\nKodu > Tooted > Kodu > Kodune tuhatoos\nkodune kaasaskantav tuhatoos\nkodus kaasaskantav tuhatoos see super kaasaskantav tasku tuhatoosi võtmehoidja. See reisisuuruses tuhatoos klammerdub otse teie võtmehoidja, vööaasa, paki või rahakoti külge, et teha puhas ja puhas suitsupaus igal pool. Vajutades ülaosas olevat vabastusnuppu, avaneb kaas ja avaneb sigaretihoidik. Kui olete suitsetamise lõpetanud, sulgege lihtsalt kaas ja kandke see ohutumasse ja korralikku prügikasti. Selle väikese tuhatoosi metallkorpus on tugev ja seda on väga lihtne puhastada.\nKodune seina tuhatoos\nTeie turuvajadustele vastamiseks saame pakkuda igasuguseid kodu tuhatoosi, koduseina sigari tuhatoosi, koduseina kohandatud tuhatoosi, koduseina metallist tuhatoosi, koduseina suitsuvaba tuhatoosi, koduseina roosat tuhatoosi. Pühendasime endale aastaid dekoratiivse seina tuhatoosi ja roostevabast terasest tuhatoosi, hõlmates enamiku Euroopast, Lähis -Idast ja Ameerika turust. Võtke meiega julgelt ühendust. Meil on teile professionaalne teenindus ja soodsad hinnad.\nAvaleht lauaplaadil sigaretist tuhatoos\ntarnime tuhatoose erinevatest materjalidest, klaasist, plastikust, jade- või metallmaterjalidest. Ja tuhatoosid sobivad erinevatesse kohtadesse, kodudesse, hotellidesse, autodesse jne. Lisaks praktilistele funktsioonidele on kodu- ja reisituhatoos ka teatud kunstilise tunnustusväärtusega kunstiteos.\nKohandatud Kodune tuhatoos on saadaval meie tehases. Hiina ühe juhtiva tootja ja tarnijana teeme hulgimüüjatele moe- ja uusimaid Kodune tuhatoos hulgitellimusi. Kui soovite osta, võtke meiega ühendust, pakume uusimat müügi- ja reklaamikataloogi.


Sordi valimisel juhinduvad aednikud reeglina mitte ainult saagist, vaid ka puuviljatoodetest ja maitseomadustest. Magus paksu seinaga pipar on üks kõige populaarsemaid esindajaid põllumajandustootjate ja suveelanike seas, sest selle sordid sobivad kasutamiseks salatites, mida kasutatakse talvel täitmiseks ja praadimiseks, konservimiseks ja külmutamiseks. Ainult suurte ja ilusate, paksu seina külvatud piparite väljanägemine põhjustab naeratuse ja uhkust suvel elavate inimeste seas.\nVarem või hiljem seisab iga põllumajandustootja silmitsi parima sordi valikuga. Need, kes seda esimest aastat on teinud, tahavad muidugi oma edu korrutada ja proovida midagi uut. Algajatele jooksevad nad lihtsalt üles, kui nad näevad kaupluste ja turgude riiulitel istutusmaterjali valikut. Igal aastal muutub see üha enam, sest valik ei seisa endiselt, tuues kaasa uusi parimaid kultuuri sorte.\nAga miks ilus, näiliselt paks seinaga pipar näidatakse pildil seemnetega, ei kasva teie saidil ja kui see annab saagi, siis väikseimates kogustes? Kuidas valida kõige paksema paksusega magus pipart ja milliseid nüansse tuleks valida?\nPöörake tähelepanu asjaolule, et paprika kodumaa on Kesk-Ameerika riik, seega on kultuur väga soe õhk ja kuumutatud pinnas. Olenemata sellest, kuidas istutusmaterjal on Venemaa kasvutingimustele kohandatud, ei pruugi iga sort saada head stabiilset saaki Kesk-Venemaal või Siberis. Nendes piirkondades eelistavad aednikud magusate paprikate varajase küpsemise ja keskel küpsemise sorte ning paksu seinaga on tavaliselt need, kelle kasvuperiood on 120 päeva või rohkem.\nAlgaja aednikud küsivad, kas kasvuhoonetes ja kasvuhoonetes on võimalik kasvatada paksu seinaga pipart. Vastus sellele küsimusele on üheselt mõistetav: kui teil on selline võimalus, siis on see parim lahendus kõrge ja kvaliteetse saagikuse saamiseks. Kasvuhoones saate anda seemikutele kõik, mida vajate, alates temperatuurirežiimist ja lõpetades õhus ja pinnases temperatuuride järsu langemise riskide minimeerimisega.\nPöörake tähelepanu magusa paksusega seina pipra hübriididele. Täna teevad Hollandi ja Itaalia kasvatajad kõik, et tarnida Venemaa turule ainult kvaliteetseid istutusmaterjale. Lisaks saavad aretuses olevad hübriidid oma esivanematelt parima kvaliteediga ja nende puuviljad on erakordselt ilusad ja maitsvad.\nTäna on lõunapiirkondade ja Kesk-Venemaa suvel elavatel inimestel võimalus saada kasvuhoonetes ja avamaal heade paksusega seinapiparite saaki. Siin on vaid mõned populaarsed sordid nendes kliimavööndites kasvatamiseks:\nMilano magus kirss\nPeach moos apelsinidega\nCopyright 2021 \_ none \_ Sordi paprika paks seinaga


Urmas Sõõrumaa: sooviks end täiendada kunstiajaloo vallas - Sekretär\nUrmas Sõõrumaa: sooviks end täiendada kunstiajaloo vallas\n12. september 2011 11:45\nMulle ei paku huvi traditsioonilised koolitused, nagu arvutiõpe või võõrkeeled. Osaleksin meeleldi vaimseid teemasid käsitlevatel koolitustel, sooviksin ennast täiendada ka kunstiajaloo vallas, vastas küsimusele millisel koolitusel sooviksite osaleda ettevõtja Urmas Sõõrumaa, kirjutab kuukiri Juhtimine.\n"Kindlasti ei paku mulle huvi traditsioonilised koolitused, nagu arvutiõpe, võõrkeeled või midagi muud samalaadset," kommenteeris ettevõtja Urmas Sõõrumaa küsimust, millisel koolitusel ta osaleda sooviks. "Minul on huvi elu enda vastu ja mingit konkreetset koolitust ongi väga raske üldse välja tuua," lisas ta.\nSõõrumaa sõnul osaleks ta meeleldi mõnel niisugusel kursusel, mis käsitleb vaimseid teemasid, näiteks filosoofiat või muud säärast. "Võimalik, et sooviksin ennast täiendada ka kunstiajaloo vallas," lausus ta.\nAivar Rehe: tahaks õppida müüginippe 1 07. september 2011 10:01\nOlari Taal: ei mäletagi, millal viimati koolitusel käisin 3 06. september 2011 07:35


Nutikas tee, kus asfaldi asemel kasutatakse päikesepaneele, saab unistuse RayHaber | raillynews\nAvalehtHIGHWAYAsfaldi uudisedNutikas tee unistus asfaldi asemel päikesepaneele kasutades on reaalne\n29 / 05 / 2014 Asfaldi uudised, RAUDTEE, GENEL, HIGHWAY, PEALKIRI\nAsfaldi asemel päikesepaneele kasutav nutikas tee unistus on reaalne: Solar Roadways projekt algas 2000i alguses Scott ja Julie Brosawi garaažides, unistusega asfaltteed asendada Ameerika päikesepaneelidega. Pärast peaaegu 10i aastat töötamist garaažis, kus paar muutus elektrooniliseks laboratooriumiks, on Solar Roadways saanud projektiks, mis meelitas Google'ist NASA-le palju asutusi.\nAprillis alanud 21 Indiegogo kampaania elluviimiseks vajalike rahaliste vahendite leidmiseks saavutasid 1i miljonid dollarit oma eesmärgi varakult. Solar Roadways, mis on siiani kogunud umbes 1 miljonit 400 tuhat dollarit, saab pärast mõningaid parandusi tootmisprotsessi minna.\nAlustades ideest toota väga tugevat materjali, mis töötab päikeseenergiaga ja mahutab tundlikke elektroonilisi ahelaid, on Solar Roadways kombinatsioon paljudest kuusnurksetest paneelidest. Spetsiaalsest klaasist paneelid, mis pakuvad väljaspool 125i tonni kaaluvaid veokeid, suudavad vältida sisemiste päikesepatareide ja mikroprotsessorite kahjustamist. Solar Roadwaysis olevad mikroprotsessorid on ette nähtud LED-valgustuse juhtimiseks, koormusandurite lugemiseks ja kahesuunaliseks suhtlemiseks.\n128i LED-valgustusega tähistatud en smart teede üheks olulisemaks tunnuseks on iga paneeli elektrisõidukite nägemine võimsuse probleemi lahendusena. Kuid see võib toetada juhtivaid autosid (nagu näiteks Google'i mehitamata autod). Tänu soojendusega paneelidele on teed kaetud lumega. Nutikaid teid saab kohandada parkimiskohtade, kõnniteede ja palju muudega.\nOn öeldud, et arukad teed katavad kulusid, mis tekivad elektrienergia tootmisel päikeseenergiast, ning suudavad isegi pakkuda energiat majadele, parkimiskohtadele ja töökohtadele, mis on ühendatud arukate viisidega.\nScott ja Julie Brosaw paar töötasid koos prototüübi ringlussevõtuekspertidega, kes toodavad ja kasutasid võimalikult palju ringlussevõtu materjale. 1960is kasvanud paar ütles, et üks neist vähestest asjadest, mis on sellest ajast jäänud muutumatuks, on kõigepealt Ameerika muutmine.\nSee tehnoloogia, mis võib sillutada teed taastuvate energiaallikate jätkusuutlikkusele ja kasutamisele igapäevaelus, on väga oluline, et näidata, et suured tulevikuprobleemid on lahendatavad tehnoloogiatega, mida mõned inimesed arendavad selle asemel, et oodata riiki.\n40i iga-aastane köisraudtee unistus manistlikust on reaalne\nDüldül Mountain on köisraudtee tõeline unistus\nSpil Mountaini köisraudtee unistus on reaalne\nYozgati köisraudtee unistus saab tõeks\nKöisraudtee unistus on reaalne\nKyrenias on köisraudtee unistus reaalne\nDüziçi linnapea Ökkeş Namlı: köisraudtee unistus\nAYTO president Üheksa kiire rongi kujutlusvõime muutub reaalseks\nKütahya trollibusside unistus saab tõeks\nKütahjas toimub trollibuss unistus\nAastate unistused pärinevad Ordus\nSaksamaa sajandi vana unistus: Berliini-Pekingi rong\nAlanya 37i iga-aastane köisraudtee unistus\nHarputun 40i iga-aastane köisraudtee lõpeb unistav\n107i iga-aastane tramm täidab fiktiivset vabariiki (video)


Printsessipäev - Ettevõtlik Kool\nKooli nimi:Voka lasteaed Naksitrallid\nTegevuse juhendaja:Külli Mänd\nVoka lasteaias Naksitrallid on naistepäevale eelnev nädal nimetatud tüdrukute nädalaks. Eelmisel aastal nädalat planeerides küsiti tüdrukutelt, mida nad sooviksid sellel nädalal ette võtta – vastus tuli justkui ühest suust: „Me tahame printsessid olla!“.\nPoisid soovisid tüdrukute idee peale olla rüütlid või printsid. Printsessipäeval tulid lapsed lasteaeda kostümeeritult vastavalt oma rollile. Mõnedel oli kaasa võetud ka vajalikud aksessuaarid nagu näiteks tiaara, kroon, mõõk või kilp. Selleks, et rühma õhkkond oleks täielikult kunglik, olid ka õpetajad kostümeeritud.\nPäev oli täis põnevaid tegevusi. Selleks, et printsid ja rüütlid oleksid heas vormis, et printsesse kaitsta, käisid poisid hommikuses virgutusvõimlemises. Tüdrukud harjutasid printsessilikku istumist, kõndimist ja viisakust.\nKaunite kunstide tunnis maalisid printsessid pilte teemal „Minu unelmate kleit“ ja poisid „Lilled südamedaamile“. Printsessipäeva imekaunil ballil tantsiti, mängiti pille ja kuulati „kuninglikku“ muusikat.\nLisaks põnevale päevale, kus lapsed said olla enda poolt valitud rollis, said nad ka positiivse kogemuse, et õpetajad küsivad nende arvamust, arvestavad sellega ning mõtted viiakse ka ellu.


Eesti Raskeveohobune TÕULOOM 2017 Eesti Põllumajandusmuuseumis - Eesti Raskeveohobune\n2.septembril toodi Ülenurmele rahva ette Eesti tõuloomade paremik, lihaveistest lindudeni. Eesti Hobusekasvatajate Seltsi hobusekasvatajad olid aasta suurimal tõuloomade näitusel viie tõuraamatu hobustega. Tõuhobuseid esitati mõisapargis ja näituseringis, lisaks jagus hulganisti hobustehuvilisi ka laudas paiknevate hobuste, nende teenitud rosettide ja lintidega kaunistatud lasipuu juurde.\nEsindatud oli põllutööga põllumajandusmuuseumi raskeveohobune Vertu.\nNäitusel esindasid raskeveohobuse päeva paremikud eesti raskeveo tõugu täkk Kallis (isa Kaspar 2173 ER) ja mära Narnia (isa Nord – Ost 2205 E).\nKolme aastase eesti raskeveo tõugu täku Kallis (pildil) aretaja on Kersti Känd, omanik Krista Sepp, täkk toodi näitusele Pärnumaalt Pärivere tallist. Esitas Hans-Kristjan Kallaste.\nKahe aastase Narnia (pildil paremal) aretaja on oü Punamäe, omanik ja esitaja Agnes Palandi Linnaalustelt, Raplamaalt.\nPilt: Alo Tänavots\nNäitusel Tõuloom 2017 oli sel aastal palju vaadata ja oli võimalus aretate kogemustest õppida ning nõu küsida. Parimate tõuloomade esituse kava oli vahelduv, lisaks toimusid veel näiteks lamba pügamine, lüpsivõistlus ja traditsiooniliselt Pubiku lemmiku valimised.\nSelgi aastal kuulus publiku poolehoid hobustele, väike hiiglane ja publiku südamevõitja eesti tõugu varss Eesti Põllumajandusmuuseumist. Varss Rukkikuld osales konkursil koos enda ema Vingega. Võiduesitlust esitas Sigrid Sild (pildil). Aastal 2016 võitis publiku lemmiku ER täkk Nevrik ja aastal 2015 võitis lemmiku tiitli ER mära Kuld.\nVõiks arvata, et rahva süda kuulub suurtele hobustele, kuigi sel aastal ei saanud keegi väiksest varsast võitu.\nTäname aretajaid, hobuseomanikke, hobuseesitajaid ja kõiki hobusesõpru, kes suurel tõuloomade näitusel osalesid!\nKohtume Ülenurmel jälle 2018. aasta septembri esimesel nädalavahetusel!\nSeni võib imetleda Alo Tänavots pilte aadressil: https://etll.ee/2017touloom/


Märtsis teed tervislikke valikuid 25% soodsamalt\nToo oma märtsihommikutesse tervislikke naudinguid amarandirikka müsli või pudruga, kohvi ja teega ning tervislike magustajatega.\nTäienda oma toidukappi kookosõli, tuunikala, karulaugupasta ja tahiniga.\nVali vahepalaks kookosekrõpsud või lehtkapsasnäkid ning maiustamiseks puuviljabatoonid ja patuselt maitsev kohvišokolaad.\nNaudi tasahilju saabuvat kevadet, tehes tervislikke valikuid. Meie poolt sulle kõik see hää veerandi võrra soodsamalt.\nAlusta päeva toeka einega\nNii nagu uni taastab organismi läinud päeva tegemistest, aitab õigesti valitud hommikusöök taastada kehal uneajal kaotatud energiat. Hommikusöögist saadav energia stabiliseerib veres, lihaskoes ja maksas veresuhkrutaseme, vältides olukorda, kus tühja kõhuga päevale vastu minnes peaks maks oma varudest glükogeeni valmistama hakkama.\nAmaranti hinnatakse eelkõige selle toitainerohkuse poolest. Amarant sisaldab rohkesti proteiini ja kiudaineid, palju kaltsiumi, magneesiumi ja rauda. Samuti sisaldab see palju asendamatut aminohapet lüsiini, mida inimkeha ise ei tooda ja mis aitab kehal kaltsiumi omastada. Teistest teraviljadest oluliselt valgu- ja mineraaliderikkam amarant on gluteenivaba ehk sobib ka teraviljatalumatuse korral.\nErinevad Allose müslid (näiteks jõhvika ja gojiga, amarandi ja puuviljadega, amarandi ja pähklitega, amarandi ja šokolaadiga, India pähkli ja vanilliga) -25% Erinevad hommikusöögihelbed ja pudrud (näiteks amarandi ja arooniaga, amarandi ja moringaga, amarandihelbed, kinoahelbed) -25%\nHorizon kõrvitsaseemned ja gojimarjad -25%\nKui maiustad, siis mõistlikult! Vali vahepalaks InSpirali ahvatlevad kookosekrõpsud või tervislikud lehtkapsasnäkid, pista spordikotti Lubsi puuvilja- või Allose amarandibatoon ning taba kaks kiusatust korraga Chocolate & Love kohvimaitselisele šokolaadiga. Kõik nimetatud tooted märtsis -25%\nKokka kärmelt ja kokkuhoidlikult!\nKui nälg näpistab ja söögi valmistamiseks aega napib, ole nutikas ja kasuta valmistooteid. Valmista kiire pastaroog, segades kokku tuunikalakonserv, veidi riivitud küüslauku, parmesanijuustu ja musta pipart ning kallates peale värskelt keedetud kuum karulaugupasta. Sega tahinist ja maitsestamata jogurtist kokku mahe dipikaste või täienda tahiniga kikerhernestest valmistatud hummust. Keeda punastest läätsedest, küüslaugust, tšillist ja ingverist kevadkülma peletav supp või valmista üks kiire karri – valik on Sinu ning vajalikud tooted leiad Biomarketist:\nFish4Ever kulduim-tuunikala oliiviõlis, Naturata lintnuudlid karulauguga, Horizon tahini, Allos Vegan Express Thai Curry ning Antersdorfer punased läätsed märtsis -25%\nVaata oma varud üle!\nKas kohvi ja teed jagub? Kas valgele suhkrule leidub tervislikumat alternatiivi? Aga teeks õige tutvust mandli- ja maarjaohakaõliga? Kas tõesti passib kookosõli nii pannile kui palgele? Leia vastused meie blogist ning täienda oma varusid märtsikuus veerandi võrra soodsamalt\nSimon Levelt'i kofeiinivaba kohv Senza ja Mehhiko kohv -25%\nErinevad Simon Levelt’i teed (näiteks hibiski-roosi, rooibos-apelsini, lavendli-mate) -25%\nErinevad Hampstead teed (English Breakfast, fenkoli-lagritsa) -25%\nErinevad magustajad (märtsikuise valiku leiad siit) -25%\nEmile Noel'i õlid (vaata lähemalt siit) -25%


| Einevõileib suitsupardi, koriandri ja kurgiga | Rannamõisa\nEinevõileib suitsupardi, koriandri ja kurgiga\nLähed väikesele väljasõidule, metsarajale või soovid kiirelt mõnda head suutäit valmistada? Ühesõnaga on siin üks lihtne einevõileivaretsept, milles komponente ei ole palju, kuid kõik olemasolevad toorained haakuvad omavahel ideaalseks tervikuks.\nRetseptis on kasutatud suitsutatud pardirinnafileed, mis on Rannamõisa tootevaliku üks eksklusiivsemaid tooteid. Hõrk pardirinnafilee on suitsutatud, tänu millel on lihal äärmiselt hõrk ja puhas maitsenüanss!\nLõika pehme sai horisontaalselt pooleks (ära aga saia täielikult läbi lõika!). Määri saiade lõikepooltele helde käega sulatatud juustu. Ülemisele saiapoolele määri lisaks veel sinepit. Seejärel lõika kurk peeneteks ribadeks või viiluta ning laota need saiale, maitsesta soola ja pipraga. Selle peale laota pardilihaviilud ning seejärel laota peale koriander. Suru saiapooled omavahel kokku ning asu nautima.\n1 väiksem pikk sai või ciabatta\n75-100 g Rannamõisa suitsutatud pardirinnafileed


Zack Snyder jagab, kuidas Deathstroke sobib Justice League'i kärpimisega - Filmid\nZack Snyder jagab, kuidas Deathstroke sobib Justice League'i kärpimisega\nJoe Manganiello Deathstroke Pici krediit: Warner Bros\nJuba nädalaid enne esietendust jagab Zack Snyder rohkem teavet mitte ainult tema justiitsliiga eriline lõik aga ka seda, millised oleksid olnud tema plaanid tulevaste DC-filmidega.\nSee hõlmab ka seda, kuidas Joe Manganiello oleks olnud tohutu jõud kui Terminaator Deathstroke ja oleks Snyderi kunagi toodetud Pimeduse rüütli järjel Batmani ees.\n1980. aastal Marv Wolfmani ja George Perezi loodud klassikaliste New Teen Titansi jooksu ajal on Deathstroke the Terminator olnud aastakümneid DC esietendusmõrvar.\nEndine sõdur Slade Wilson tegi ainulaadse katse, mis suurendas tema füüsilisi võimeid, ajujõudu ja võitlusoskusi. Ta läks petturiteks, et saada vabakutseliseks palgasõduriks, kes ei jäta kunagi tööd alt.\nHoolimata sellest, et ta on ühest silmast pime, on Deathstroke tohutu võitleja, kes on titaanid ja isegi justiitsliiga ise alistanud. Kuigi ta on aeg-ajalt järginud moraalikoodeksit, tuntakse surmtõmmet kui halastamatut mõrtsukat, kes töötab enim pakkuja heaks.\nSlade'i vanim poeg Grant käis Ravagerina isa jälgedes, kuid kaotas lahingus elu. Tema teine poeg Joosep kaotas isa tõttu osaliselt hääle. Ta sai oma volitused ühineda titaanidena Jeerikos.\nTegelane esines erinevates Teen Titansi multifilmides, mida tuntakse lihtsalt kui Slade. Temaga mängiti edasi Nool autor Manu Bennett kui endine liitlane, kellest sai Oliver Queeni vaenlane. Esai Morales kujutas telesarja Titans surmahoogu.\nBatman ja surm\nJustice League'is ilmub Deathstroke krediidijärgsesse stseeni, et kohtuda jahtil Lex Luthoriga (Jesse Eisenberg) ja kuuleb Luthori ideed 'meie enda liigast'.\nRääkides oma Justice League'i kärpimisest IGN-i jaoks, Snyder jagas, kuidas saab kustutatud stseeni, kus surmajuhtum murdis vanglast Luthori. Samuti ilmub Slade 'Knightmare' jadasse, kus Batman navigeerib Darkseidite vallutatud Maal. Erinevus on Deathstroke ja Batman on tegelikult liitlased.\n'Joe tegelaskuju selles filmis, kui me ta leiame, on tema ja Batman selgelt sõlminud mingisuguse lepingu ja neil on natuke partnerlust. Seal on vist suurem vaenlane. Ma arvan, et see on suur erinevus. Nad pole surelike võitluses lukus. Nad teevad tegelikult koostööd, et välja mõelda, kuidas see maailm toimima panna. '\nKoomiksites austavad Batman ja Deathstroke üksteise võitlusoskusi tõrksalt ja ei anna heitluses kunagi alla. Kui nad erinevad, siis Batman põlgab Deathstroke'i palgamõrvarina.\nJoe Manganiello surmajooksuna Justice League Snyder Cut Pici krediit: Warner Bros\nSurmajooks oleks mänginud kurikaelana märkimisväärset rolli The Batmani filmis Snyder oli plaaninud lavastada pärast Justice League'i. Nagu paljud DCEU projektid, pandi ka see film ootele pärast seda, kui Justice League oli kassas pettunud.\nKuigi Robert Pattinson mängib 2022. aastatel Batman , sellel ei ole surmainfarkti. A soolo Deathstroke film ka režissöör Gareth Evans tühistati.\nManganiello rääkinud sellest, kuidas Batmani film laseks Deathstroke'il alustada suurt sõda Pimeduse rüütliga.\n'See oli tõeliselt tume lugu, kus Deathstroke oli nagu hai või õudusfilmi kaabakas, mis lõhkus Bruce'i elu seestpoolt. See oli see süsteemne asi: ta tappis kõik Bruce'i lähedased ja hävitas tema elu, et proovida teda kannatada, sest ta tundis, et Bruce on vastutav temaga juhtunu eest. '\nManganiello jagatud Deathstroke'i uus välimus Snyder Cutile, mis täiendab tema sõdalaste oskusi. Ükskõik, kas see viib selleni, et Manganiello saab uuesti mängida Deathstroke'i või mitte, näitab Snyder Cut of Justice League, kuidas näitleja oleks võinud DC surmava sõdalase suure ekraani ellu tuua.\nJustice Leauge Snyder Cut debüteerib HBO Maxis 19. märtsil.\nmillal Jaapanis titaanõhku rünnatakse\nkes on pealinna ühe reklaamklipi näitlejad


Hoolduskoristus - AllClean kinnisvarahooldus\nHoolduskoristustöid teostame pigem äriklientidele – bürood, ettevõtted, tootmishooned, kaubanduskeskused, laohooned, koolid, lasteaiad Tallinnas, Harjumaal ja üle Eesti.\nHoolduskoristus on regulaarne perioodiline koristusteenus. Hoolduskoristus tagab ruumide meeldiva väljanägemise, ning lisaks puhtusele, annavad hästi hooldatud ruumid kliendile meeldiva üldmulje ja aitavad luua ohutu ning tervisliku töökeskkonna.. Meie hoiame kliendi ruumid puhtad, ning klient saab pühenduda oma põhitegevusele.\nHoolduskoristus hõlmab endas pindadelt tolmude võtmist, lillede kastmist, nõude pesemist, prügikorvide tühjendamist ja kilekottide vahetamist. Tualettruumide puhastamist, hügieenitarvikute (tualettpaber) tellimist ja paigaldust, porivaipade vahetust, tööpindade puhastamist, põrandapindade pesemist, vaipkatete puhastamist tolmuimejaga, köögikomplektide puhastamist ( micro-ahi, külmkapp, kohvimasin, erinevad köögi tasapinnad jne.). Hoolduskoristuse hulka kuuluvad kõik puhastatavad pinnad küündivusulatuseni ( kuni 1,80 meetrit).\nVõimalikult kiire ja parima teenuse pakkumiseks sooviksime eelnevalt teada puhastatava pinna m², prügikastide ja töökohtade arvu. Hoolduskoristusteenus toimub üldjuhul tähtajatu lepingu alusel, kuid arvestades kliendi erisoove oleme valmis sõlmima ka tähtajalise lepingu.


EOÜ - Merelinnustik\nMerel toituvad ja peatuvad linnuliigid võib eluviisi iseärasuste põhjal jaotada neljaks:\nPõhjatoidulised ehk merepõhjas elavatest selgrootutest, eriti karpidest toituvad sukelpardid nagu aul, mustvaeras, tõmmuvaeras, hahk, sõtkas.\nPelaagilistes kihtides toituvad, enamasti kalatoidulised liigid nagu punakurk- ja järvekaur, alk, kormoran, pütid ja kosklad.\nPinnatoidulised liigid nagu väikekajakas, kalakajakas, hõbekajakas, tiirud.\nMadalates rannavetes peatuvad ja sageli põhjast küünitades toituvad luiged, ujupardid ja lauk. Ametlikult nimetatud „taimtoidulisteks“, kuid kasutavad lisaks taimedele erineval määral ka selgrootuid.\nLisaks peatujatele ei saa mainimata jätta lindude massilist rännet mere kohal. Selles osalevad linnud ei ole küll nii otseselt merekeskkonnaga seotud, kuid madalamal rändajaid võivad näiteks mõjutada merre rajatud tuulepargid ja sillad.\nMustvaeras on meil rohkearvuline läbirändaja. Üksikud ka talvituvad.\nFoto: Raul Vilk\nOtseselt merega seotud linnuliikidele on sageli omane tugev koonduvus pesitsuskolooniates, läbirändel ja talvistes kogumites merel. Mitmel veelinnuliigil peatub meie vetes oluline osa kõigist rändetee asurkonna isenditest ning meie mereala seisundist sõltub nende liikide käekäik tervikuna. Ligikaudsel hinnangul võib meil peatuda näiteks ligi pool merivardi, umbes veerand punakurk-kauri ja auli ning umbes viiendik vaeraste rändetee asurkonnast.\nEesti vetes regulaarselt esinevatest mereliikidest on ülemaailmselt ohustatud (IUCN kategooria „vulnerable“) kirjuhahk, aul ja tõmmuvaeras. Samuti taimestikurikaste lahtedega seotud punapea-vart ja väikesel arvul merel peatuv sarvikpütt. Kui osa rahvusvaheliselt ohustatud liikidest esineb Eestis väikesel arvul, siis aulil ja tõmmuvaeral peatub siin oluline osa liigi isenditest.\nSõtkas on Eestis väikesearvuline pesitseja. Soodsate jääoludega arvukas talvitaja.\nMillised tegurid mõjutavad merelinde?\nSaasteained. Saasteained meres mõjutavad lindude organismis toimuvaid füsioloogilisi protsesse ja võivad põhjustada lindude hukkumist, vähendada nende elujõulisust ja sigimisedukust ning muuta ebasobivas suunas lindude käitumist. Probleemi muudab eriti tõsiseltvõetavaks saasteainete kauglevi merekeskkonnas ning nende akumuleerumine merelindude organismis. Läänemere mitmed omadused (peaaegu sisemeri, äravool kitsasse merre suuremast valgalast, riimveelisus, kihistumine, piiratud bioloogiline mitmekesisus) muudavad selle keskkonnasaaste suhtes eriti tundlikuks. Kõige suuremad ohud merelinnustikule on seotud naftareostusega.\nKalavõrgud ja tehisobjektid. Lindude otsest hukkumist võib põhjustada takerdumine kalavõrkudesse või kokkupõrge tuulegeneraatorite, sildade jm kõrgete tehisobjektidega. Tehisobjektid või mereala liiga intensiivne kasutus võib muuta selle lindudele peatuspaigana sobimatuks. Tänapäeval on aktuaalseks muutunud tuulegeneraatorite paigutamine merre. Tuulegeneraatorite olemasolu mõjub lindudele häirivalt ja tundlikumad liigid võivad hakata vältima mitte üksnes tuulikutega mereala, vaid ka seda ümbritsevat tsooni. Tundlike liikide hulka kuuluvad just ohustatud liigid: kaurid, aul, vaerad.\nVäikesaarte külastamine ja sügisene veelinnujaht. Häirimisele reageerivad linnud senise tegevuse katkestamise ja sageli ka põgenemisega. Peatuvatel lindudel põhjustab see toitumis- ja puhkamisaja vähenemist, energeetiliselt kulukat lendutõusu ja ümberpaiknemist häirimisvabadele aladele, mis on sageli vähemsobivad või kus võib suureneda konkurents olemasolevate ressursside pärast. Kokkuvõttes lindude kehaseisund halveneb, mis mõjutab nende elujõulisust ning võib halvemal juhul avaldada mõju populatsiooni tasemel. Eestis on merega seotud lindudele kõige tugevama häiriva mõjuga väikesaarte külastamine pesitsusperioodil ning sügisene veelinnujaht.\nToit. Toidu hulga muutuste kaudu mõjutavad linde kõik põhjaorganismide või kalade rohkust mõjutavad tegurid. Põhjakooslusi kahjustavad lühemaks või pikemaks ajaks süvendamine ja materjalide ladustamine mere põhja (kaadamine). Eutrofeerumise mõju võib teatud piirini olla lindudele isegi kasulik, suurendades nende toidubaasi. Erisuunaline võib olla ka tehisobjektide, näiteks tuulegeneraatorite, merre rajamise mõju – teatud hulk merepõhja looduslikku elupaika läheb kaduma, kuid tehisobjektid ise võivad tekitada vees uusi elupaiku kinnituvatele liikidele ja kalaliikidele, suurendades orgaanilise aine hulka ja luues kohanemisvõimelistele ning madala häirimistundlikkusega linnuliikidele varasemast soodsamad toitumistingimused. Selline juurdemeelitav mõju võib ilmneda näiteks kajakate ja kormorani puhul.\nKaevetööd. Merepõhjas tehtavad kaevetööd põhjustavad hõljumi kontsentratsiooni suurenemise vees, tingides nähtavuse vähenemise ja halvendades lindude toitumistingimusi. Mõju on ajutine.\nPesitsusedukus arktikas. Lindude arvukus merel ei sõltu muidugi ainult meie merealade seisundist ja siin toimivatest ohtudest. Lindude käekäiku võib oluliselt mõjutada näiteks pesitsusedukus arktikas. On ka arvatud, et kliima soojenemise tõttu rändavad mõned liigid vähem ja ei jõuagi enam meie merealadele.\nEesti ja Soome õiguskord ja regulatsioonid ohtlike ja kahjulike ainete, sealhulgas nafta- ja naftasaaduste käitlemiseks merel\nUusmadala, Kuradimuna madala ja Tallinna madala piirkonna mereala inventeerimine - linnustik


Minister Laine Jänese demagoogia meistriklass - Äripäev\nMinister Laine Jänese demagoogia meistriklass\nMõni aeg tagasi rääkis kultuuriminister Laine Jänes riigikogu ees olukorrast ERSOs ning ütles: "Üle kümne töölepingu oli sõlmimata ja olid väga erinevad moodused, kuidas orkestrantidele palka maksti, muu hulgas ehitusfirma arvete esitamise kaudu. See asi on nüüd korrastatud."\n"Minu ülesanne ei ole kommenteerida minu ametissemääramisele eelnenud aega - miks ja kuidas asju varem tehti ja mis kaalutlustel," ütles Unt. "Minu ülesanne on olnud kõik need asjad korda teha ja need on tehtud," lisas Unt ning kutsus küsijat ERSO kontserdile.\nSiitan: ministeerium oli sellest teadlik. Ministrit telefonitsi tabada ei õnnestunud ning ministeeriumilt sisulist vastust ei tulnud.\n"Minister viitas juhtumitele, kus orkestrantidele maksti palka muu hulgas ka ehitusvaldkonnas tegutseva ettevõtja esitatud arvete alusel, ilma et see oleks olnud kirjaliku lepinguga vormistatud," öeldi ministeeriumist. "Ministri info pärines ERSO praeguselt direktorilt, on ju töösuhete reguleerimine otseselt asutuse juhi pädevus ja ülesanne. On mõistetav Anneli Undi soov säästa orkestrit tähelepanust, mis ei ole suunatud muusikute põhitegevusele."\n"See on räige avalikkuse eksitamine," ütles ERSO endine juht Andres Siitan. Tema sõnul maksti kõikidele orkestrantidele palka töölepingu alusel, välja arvatud kuus inimest.\n"Neist neljale maksti palka FIEdena ning kahele nendele kuuluvate osaühingute kaudu. Üks osaühing tegutseb muude tegevusalade kõrval tõepoolest ka ehitusvaldkonnas," ütles Siitan. Ta lisas, et firma tegevusaladena on märgitud ka muusikaline tegevus ning midagi seadusevastast siin pole. "Seda on juba varem praktiseeritud, seda teadis ja aktsepteeris ka ministeerium," kinnitas Siitan.\nMuusikud said ise maksmisviisi valida. Kui Äripäev firma ühe omanikuga, ERSO muusikuga, palgamaksmisest rääkis, soovis ta jääda anonüümseks.\n"Ma kardan isiklikku kättemaksu," ütles muusik.\nTema sõnul on tal tõesti osaühing, kuid see pole ehitusfirma, vaid tootmisettevõte. Tema sõnul anti muusikutele valida, kuidas neile palka täpselt makstakse.\n"Need, kes tahtsid, võisid tööandjaga kokku leppida, et saavad palka näiteks FIEna. Mina küsisin, kas mul oleks ka võimalik osaühingu kaudu saada," selgitas ta.\nTema sõnul peab ministeerium olema teadlik, kuidas allasutustes töötajatele palka makstakse. Näiteks näitlejad kasutavad samuti osaühinguid ning pakuvad nende kaudu teenust, kuid samal ajal on nad põhikohaga teatris tööl. Ministeeriumi kodulehel on kirjas, et ministeerium aktsepteerib ka põhikohaga töötajaid, kes esitavad arveid. "Niimoodi olen mina sellest asjast aru saanud," rääkis muusik.\nÄriregistri andmetel toodab muusiku ettevõte metallkonstruktsioone ja puittaarat, ettevõtte kõrvaltegevusaladena on toodud ka muusikaline loometegevus ning ehitus. Tõsi, viimane moodustas 2009. aasta 7,7 miljoni kroonisest käibest vaid 415 000 krooni.


Mezzotints selgitatud - Kunstitehnikad 2020\nMezzotinti leiutas 1642 Amsterdamis puhkusel viibinud Saksa sõdur Ludwig von Siegen. Meedium võimaldas peent tonaalseid efekte muuta selle ideaalseks kuulsate kunstnike maalitud portreede taasesitamiseks. Mezzotint-trükiste loomine ja levitamine, eriti Inglismaal, tekitas elutähtsa tööstuse, millel oli võimas mõju kunstiajaloole. Mezzotintid olid tõepoolest kõige olulisemad vahendid kunsti tundmaõppimiseks koloniaal-Ameerikas, kus puudusid kunstiraamatud, kunstikoolid ega koolitatud kunstnikud, kellelt õppida. Fotograafia leiutis muutis piltide käsitsi kopeerimise vajaduse aegunuks ja kandja langes varjatuks.\nTäna kogevad mezzotinti graveerimine virtuaalset taassündi kui originaalse väljenduse kunstivormi. Mezzotint on tonaalne graveerimisprotsess. Vastupidiselt burni graveerimisele, mille puhul mustad jooned on sisselõigetega valgele taustale, algab mezzotint musta taustaga, millest arvatakse maha toonid. See on sarnane söega mustaks värvitud paberilehega alustamisele, kus pilt joonistatakse kustutuskummiga. Mezzotinti puhul asendatakse paber vaskplaadiga ja must taust luuakse tööriistaga, mida nimetatakse klahviks.\nKlapil on kõverdatud sakiline tera, mida raputatakse edasi-tagasi üle plaadi pinna. Kui tera hambad torkavad vaske, künnavad nad sisse pisikesi urge. Kui need trükitakse, hoiab need servad tinti. Süstemaatiliselt kogu plaadi pinna kiikumine mitmes suunas tekitab põrkevälja, mis hoiab kogu tindi peal ja trükitakse kindla musta toonina. Selle protsessi variatsioonid võivad maapinna ja pildi imiteerida unikaalsete tekstuuridega.\nKujutise loomiseks raseeritakse servad kaabitsaga ära või peenestatakse ja poleeritakse põletiga. Ainult kaevatud maapinna täieliku eemaldamisega saab plaadi uuesti valgeks trükkida. Maapinna muutmine minutilise sammuga tekitab peent gradatsiooni ja laia halli- või pooltoonide valikut. Tegelikult tuleneb sõna mezzotint itaalia mezzost poole jaoks ja tinto tooni jaoks.\nMezzotinti printimiseks veeretatakse viskoosne tint (valmistatud põlenud linaseemneõlist ja pigmendist) kogu plaadi pinnale ja hõõrutakse maasse. Seejärel pühitakse liigne tint ära. Tint kleepub muutmata puuride külge ja pühib erinevates kogustes maha, kui maapind on kraapitud ja lihvitud.


nancy-j profiil | Free Sex Cams - Naked Girls Porn - Webcam Girls\n19, Kaljukits, Франция, Париж\nViimase sisselogimise aeg: 05.12.19 20:42:16\nKlõpsates nupul, tõstad nancy-j esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. nancy-j hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja nancy-j kohta\nKasutaja nancy-j tööaeg


10 PARIMAT KIRSIKOOLA JUUSTE IDEED NAISTELE 2019. AASTAL - 20+ PARIMAT ILUSATE JUUSTE ESILETÕSTMISE IDEED\n10 parimat kirsikoola juuste ideed naistele 2019. aastal\nPõhiline 20+ Parimat Ilusate Juuste Esiletõstmise Ideed 10 parimat kirsikoola juuste ideed naistele 2019. aastal\nPunakaspruun segu, sooda inspireeritud tooni saab kanda värvina või esiletõstetuna ja ombre.\nMe pole tegelikult kindlad, miks meil kõigil on soov oma juukseid värvida nagu lemmikjooke, aga keda see huvitab. Oleme juba näinud koor sooda , roosa šampanja ja ärgem unustagem kõrvitsa vürtsi latte , kuid nüüd on inspiratsiooni pakkumiseks uhiuus värskendusest inspireeritud varjund: kirsikoolakarv.\nSooda inspireeritud varjund (mis kõlab nagu midagi otse Lana Del Rey laulust) on tume brünett varju segu seguga võrk . See, kui punaka tooni teete, on teie enda teha, võite minna ülipeene või erepunaseks.\nNiisiis, jätkake kerimist kümnel viisil, kuidas saate välimust ise suunata ja mõista, miks see võib olla just see, mida teie hallid pruunid juuksed on kutsunud ...\nSee ülitumeda kirsikoolavärvi juuksevärv lisab mõõtmeid nii tumedatele, peaaegu mustadele kiududele. Krediit: Instagram.com/braxtonthomashair\nKui teie põhivärv on väga tume brünett või isegi must Kirsivärvi lisamine aitab teie välimusele rohkem elu anda. Nii muudab isegi iga välimuse lõpmatult jahedam isegi siis, kui te seda lihtsalt sirgelt kannate. Krediit: @braxtonthomashair\nKui päikesevalgus jõuab, põleb see toon tulipunaselt. Krediit: Instagram.com/memphisbalayageartist\nKirsikoola juuksevärvi saamise parim osa on see, et kuigi tavaliste rikaste jaoks oleks lihtne eksida kastan tavalises valguses hõõgub päikesevalgus sõna otseses mõttes! Krediit: @memphisbalayageartist\n3. Rikas kirsišokolaad\nŠokolaadipõhja segamine kirsitooniga annab ainulaadse, kuid siiski tõeliselt kantava ilme. Krediit: Instagram.com/molliezeehair\nSee Instagrammer on teda seganud šokolaadipruun kirsikarva juuksed ilusa välimuse ja särava välimusega. Krediit: @molliezeehair\n4. Elav pühkimine\nKui teile meeldivad julged heledused, on see värv mõeldud teie jaoks. Krediit: Instagram.com/tasonlee\nSilmatorkavad punased on alati kindel viis, kuidas sind tähele panna. Tõend? Näitus A, see julge tõeline kirsitoon. Nagu näete, tõstab see esile ka seda, kui suurepärane on teie lokkide lokkimine teie karvade erinevate toonide näitamiseks! Krediit: @tasonlee\nPuudub lokirull? Pole probleemi. Siit saate teada, kuidas oma juukseid lokkida, kasutades ainult oma juukseid sirgendaja .\nPeab olema toode: Punaste juuste eest hoolitsemine on teie värvi püsimise võti.\nKasutades värvide tuhmumise vältimise pesu- ja hooldusduo, näiteks Dove Color Care šampoon ja Palsam , hoolitseb selle eest, et teie juuksed oleksid piisavalt puhastatud ja konditsioneeritud, ilma värvi eemaldamata.\n5. Julge kirss\nAndke Poison Ivy'le jooksu tema raha eest selle peaga pööratava tooniga. Krediit: Instagram.com/nottooshabby. 270\nAlati tahtnud ennast muuta Ariel alates Väike merineitsi või fantaseeris Jessica jänes s sireeni punased kiud? Visake ettevaatusega tuult ja astuge julgele ja kaunile kirsikarva toonile. Krediit: @ nottooshabby. 270\n6. Ombre näpunäited\nVeenduge, et kasutaksite oma dip-värvi maksimaalselt selle abil, mis seda näitab. Krediit: Instagram.com/rosegoldebeauty\nKas pole kindel, kas olete valmis täielikult pühenduma? Punane on kõrge hooldusega, nii et see on arusaadav. Hoidke oma võimalused avatud ja varastage selle brüneti oma lainelise kirsikoolaga stiilinippe vari - see on põhimõtteliselt 2 hinda! Krediit: @rosegoldebeauty\n7. Nägu raamivad aktsendid\nNäo raamimisel on esiletõstetud pilt koheselt meelitav. Krediit: Instagram.com/lisa.loves.hair\nSilmaümbruse ja lõualuu esiletõstmine aitab tõesti nägu raamistada, nii et need on suurepärane võimalus juhtida tähelepanu oma lemmikfunktsioonidele. Need on ka lihtsaim viis illusiooni juuste täielikust kapitaalremondist, ilma et peaksite salongitoolis nii palju aega veetma. Krediit: @ lisa.loves.hair\n8. Soe ombre\nKui olete õiglasemal poolel, mõelge jume soojendava ombre proovimisele. Krediit: Instagram.com/andrae_devon_colorist\nMe kipume mõtlema rohkem punasele hygge toonid olles pigem sügis / talvine välimus, kuid kui olete loomulikult väga õiglane, võib neil olla eeliseid aastaringselt.\nKui teil on lahe alatoon, on sellised soojad ja rikkalikud punased lihtsad viisid oma naha soojendamiseks ja vajuvamaks muutmiseks. Krediit: @andrae_devon_colorist\nlihtsad pidude soengud pikkadele juustele\n9. Pehme tuhapunane\nPunased ei pea alati teie näol nii olema. Krediit: Instagram.com/sharondhalpin\nTavaliselt arvame, et tuhased värvid on mõeldud ainult selleks blondid kuid tuhapunased juuksed on täielik gamechanger.\nSuurepärane, kui soovite midagi parritud tagaküljele ja kontorile sobivat, pehmendab tuhm punase karmust ja tähendab, et tuhmumine pole enam nii ilmne kui heledamates toonides. Krediit: @sharondhalpin\nNagu see? Unistavam tuhkpunane #juuksutus, just sel viisil .\nSee on suurepärane proovimiseks, kui teil on juba punased juuksed ja soovite neid kuuse kasvatada. Krediit: Instagram.com/alexandersgrandsalon\n10. Kahevärvilised näpunäited\nKuulsused, nagu Bella Thorne, proovivad alati kahetoonilised juuksevärvid , siis miks mitte anda oma lakale A-nimekirja viimistlus kahe kontrastse punase tooniga? Nii saate ikkagi lisada oma punasele mõõtme selle asemel, et jääda ühele allblokivärvile. Krediit: @alexandersgrandsalon\nPeab olema toode: The TIGI S Factor True Lasting Color Oil on suurepärane mitte ainult punapeadele, vaid kõigile, kellel on värvilised juuksed. See on nii stiilõli kui ka viimistlustoode, silub kortsu ja lisab sära, kaitstes samal ajal ka teie värvi.\nHeitke pilk ja avastage parim punaste juuste šampoonid !\npixie lõigatud pikkade tukkadega mustad juuksed\narmas ja lihtne soeng teha endale\nhead soengud pikkadele lokkis juustele\nkuidas teha täiuslik kakuke juustesse\nkaitsvad soengud lühikeste lokkis juuste jaoks\nkuidas teha juuksepunn ees\n9 šikki pulmade soengut loomulikele juustele\nPixie lõiked ovaalsetele nägudele: 5 suunalist ootab proovimist kohe


Kuidas süüa vähem suhkrut ja kuidas asendada maiustusi? - Trendid -\nSuurtes kogustes tarbitava suhkru kahjulikkus on teada juba pikka aega. Arstid räägivad selle toote kasutusest meie toidus ja paluvad selle asendada kasulikumate alternatiividega. Magusaisu on soovitatav ennekõike välja jätta, kui hoolite oma figuurist ja kaotate liigseid kilosid, soovite parandada naha seisundit, teil on diabeet või teil on allergia. See ei tee aga haiget neile, kes ei kuulu ühessegi kategooriasse. Valge suhkru tarbimine tõstab vererõhku, soodustab südamehaigusi ja insulte.\nPole üllatav, et niipea, kui oleme sunnitud menüüst välja võtma kõrge suhkrusisaldusega toidud, hakkab keha visalt vastu. Pealegi näib, et mõtted selle toote kohta muutuvad veelgi pealetükkivamaks kui varem, kui lubasime seda süüa. Maiustuste vajaduse ülisuureks muutumiseks on mitu põhjust.\nTugeva stressi korral on suhkruhimu kergesti seletatav. Kui tarbime suhkrut, hakkab keha tootma serotoniini - hormooni, mis reguleerib ärevust, rõõmu ja vastutab meeleolu eest. Just serotoniini vabanemisega leevendatakse stressi, ärevus kaob. Lisaks sisaldab šokolaad lisaks magneesiumi, millel on rahustav toime. Seetõttu ärge muretsege, kui soovite raskes elusituatsioonis või tiheda töögraafikuga süüa midagi magusat.\nVeresuhkru tase, süsivesikute reguleerimine rakkude tundlikkus insuliini suhtes. Stabiilse kroomitaseme korral toodetakse valguhormooni kõhunäärmes väiksemas koguses, kuid sellest piisab keha vajaduste rahuldamiseks.\nMaiustuste kuritarvitamise korral suureneb insuliini tootmine. Sel hetkel võime kogeda elujõudu ja energiat. Kuid nagu iga sõltuvuse puhul, on mõju lühiajaline: varsti soovib inimene saada uut suhkrut sisaldavatest toodetest.\nNagu näeme, vajab keha mõnikord maiustusi mõjuvatel põhjustel, see tähendab, et mitte ainult niimoodi, vaid ka siis, kui sellest tõesti midagi puudu on. Seetõttu peate vajaduse rahuldamiseks hoolitsema järgmiste asjade eest.\nStimuleerige serotoniini tootmist tervisliku toiduga. Abiks võivad olla liha, piim, seened, kaunviljad, kartul ja teraviljad.\nTasa teha kroomi puudumine. Lisaks üksikutele toidulisanditele sisaldavad seda kalad, mereannid, munad ja brokoli.\nJälgige kasulike süsivesikute tarbimist kehas.\nTänu ülaltoodud toimingutele rahuldame teadvustamata suhkruvajaduse, viies toitainete tasakaalu normaalseks. Kuid kas on olemas kahjutuid toiteMillised neist saavad maiustusi maitse järgi asendada ja toovad lisaks eelistele ka esteetilist naudingut? Vastus on lihtne: muidugi on.\nNeed on suhkru looduslik asendus ning sisaldavad olulisi vitamiine, toidukiudaineid ja mineraale. Ja tõenäoliselt ei kahjusta fruktoos organismi kogustes, milles värsked puuviljad seda sisaldavad. Ainus hoiatus: komplikatsioonide või range dieedi korral ei soovita arstid dieeti lisada banaane ja viinamarju, kuna need sisaldavad kõige rohkem suhkrut.\nSuurepärane alternatiiv poest ostetud kõrge suhkrusisaldusega mahladele. Omatehtud smuuti osutub palju tervislikumaks ja rahuldustpakkuvamaks joogiks.\nNeed võivad tõepoolest asendada komme ja parandada enesetunnet. Näiteks annavad kuupäevad energiat, ploomid aitavad probleemse naha vastu võidelda ja leevendada väsimust, kuivatatud aprikoosid tugevdavad kardiovaskulaarsüsteemi ja rosinad närvisüsteemi. Kuid ka kuivatatud puuviljadega on parem mitte liialdada.\nSee on palju tervislikum kui piimašokolaad ja sisaldab rahustavat magneesiumi. Rõõmustamiseks ja jõudluse parandamiseks piisab, kui tarbida päevas 50 grammi šokolaadi, mille kakaosisaldus on vähemalt 72%.\nVaatamata tervisliku toidu tohutule mitmekesisusele, mis võib olla suurepärane magustoit, on mõnikord lubatud mõnele nõrkusele järele anda ja süüa meile tuttavaid, kuid vähem kahjulikke maiustusi. Loomulikult, kui teil pole selleks meditsiinilisi vastunäidustusi.\nVahukommid ja marmelaad. Kvaliteetsed maiustused ei sisalda rasva ja sisaldavad kasulikke aineid: pektiini või agar-agarit. Ainus negatiivne on see, et nii vahukommides kui ka marmelaadis on palju kaloreid, nii et ärge unustage proportsioonitunnet. Sööge neid harva, mitte rohkem kui 50 grammi korraga.\nPastila. Valige dieedivalik, mis on valmistatud looduslikust õunakastmest ja munavalgest.\nJäätis. Tavaline jäätis on hea valguline magustoit. Tõsi, parem on unustada glasuur, küpsisepritsid ja krõbedad pallid.\nGranola tahvlid. Pöörake tähelepanu koostisele ja ostke ainult kvaliteetseid puuvilju, marju, pähkleid, kuivatatud puuvilju ja teraviljad. Vältige suhkrut, siirupit, jahu ja fruktoosi.\nKallis. Teine võimalus tavalise suhkru asendamiseks. Kuid vaatamata toote loomulikkusele ei jää see kalorisisaldusega alla rafineeritud suhkrut.\nVaatate maiustusi, kuid need ei ütle teile seda. Pärast seda ei tea te, kuidas elada\nDiagnoos on mittestandardne juhtum ja soov iseendaga katsetada. Lood, mis viisid inimesed toitumiseni.\nIntuitiivne toitumine. Kuidas end vormis hoida ilma dieedi pidamise ja kalorite lugemisetaoeh?\nSeal on, mida sa tahad, ja paksuks saamine on tõeline. Õppige koos eksperdiga.\nEelmine postitus Brad Pitt ja Mihhail Efremov on ühevanused. Mis on Hollywoodi superstaari saladus?\nJärgmine postitus Toitumine ja liikumine: mida ja kui tihti süüa, et tulemusi näha?\nMida näha? 10 parimat telesaadet spordi kohta\nPaljudel spordialadel on hämmastav segu tegevusest, draamast ja saatuse ettearvamatutest keerdkäikudest. Ja kui lisate sellele armastuse, huumori ...\nTäiusliku naha poole. Toitude loetelu, mis aitavad aknest vabaneda\nNaha ilu, tervis ja nooruslikkus on meie otseste tegude tulemus. Ja ennekõike toit. Koos toitumisspetsialisti ja toitumisspetsialisti Anna Bersen...\nIdeaalne vaste: kuidas valida uisudTrendid\nViimane hetk: Tüdrukute jaoks lahedad spordikinkide ideedFitness


KAHTLUSTE VARJUD: FILM NOIR'ILIKKUS SÕJAJÄRGSES EESTI MÄNGUFILMIS V | teater. muusika. kino.\nKAHTLUSTE VARJUD: FILM NOIR’ILIKKUS SÕJAJÄRGSES EESTI MÄNGUFILMIS V\n(Vt ka TMK, nr 2, 3, 4 ja 6, 2021)\nSisukokkuvõte: Lootustandev tehnikaüliõpilane Peeter (Rein Mikk), kes elab oma insenerist kasuisa Toomas Raidma (Heinz Freiberg) juures, peab tulevikuplaane kauni tütarlapse Ritaga (Eha Sikka). Korterit remontides avastab Peeter vana tapeedi alt sõjaeelsete ajalehtede kihi. Ühes lehes on ettevõtte Juhan Laurisoo ja Ko reklaam. See pälvib Tooma huvi, kelle mälus elustuvad 1935. aasta sündmused Laurisoo vabrikus, kus töötas tema vend Valter (Ants Eskola). Tegevus kandubki kahekümne aasta tagusesse aega. Valter Raidma nõuab oma tööandjalt Juhan Laurisoolt (Andres Särev) tööohutuse huvides amortiseerunud seadmete väljavahetamist. Kuid vabrikandi pojas (ja mantlipärijas) Felix Laurisoos (Paul Vaarandi) tekitab see nõudmine vastumeelsust ja ta otsustab tülikast alluvast vabaneda. Valter Raidma kompromiteerimiseks kasutab ta Kaitsepolitsei agendi Kipperi (Konstantin Kald) abi. Samal ajal põhjustavadki vananenud seadmed vabrikus plahvatuse. Felix teeb patuoinaks insener Saarmanni (Paul Ruubel), sunnib teda panema Valteri laualaekasse fabritseeritud süütõendid ja tema vastu tunnistama. Tootmisõnnetuse varjamiseks korraldatakse vabrikus kommunistide arreteerimine ja Valter Raidma vahistatakse. Valteri venda Toomast, kellel on armusuhe Felixi õe Erikaga (Astrid Koik), ähvardab samuti arreteerimine, kuid ta põgeneb Venemaale. Liiderlik Felix Laurisoo, kes majanduslikust huvist valmistub abielluma mõjuka pärijannaga, sunnib Saarmanni abielluma oma lapseootel armukese Mairega (Eva Klink). Pärast 1940. aasta juunipööret naaseb kodumaale Toomas Raidma. Tulles Laurisoode majja Erikaga kohtuma, satub ta fataalsete sündmuste keerisesse.\n„Juunikuu päevade” reklaamplakat (1957).\nFilm esitab loo sellest, kuidas minevik mõjutab olevikku ja võimalikku tulevikku. Sama teemat käsitles klassikalise perioodi ameerika film noir’is Jacques Tourneuri 1947. aasta film „Out of the Past”. See film, mis kuulub oma žanri paremikku, paistab muu hulgas silma sünge ja komplitseeritud süžee poolest. Protagonist Jeff Markham (Robert Mitchum) elab bensiinijaama pidades võõra nime all väikeses California linnakeses. Ta tahab abielluda kohaliku tütarlapse Ann Milleriga (Virginia Huston) ja luua perekonna (žanrile omane melodramaatilisus). Väikelinna saabub Jeffi otsima mees, kes on pärit tema minevikust. Seejärel näeme flashback’ina esitatud sündmusi (Jeff jutustab Annile oma loo). Jeff oli New Yorgi eradetektiiv, kelle kahtlane ärimees Whit Sterling (Kirk Douglas) palkas otsima oma tüdruksõpra Kathie Moffat’d, kes olevat teda tulistanud ja varastanud talt suure rahasumma. Jeff leiab Kathie (Jane Greer) Mehhikost ja armub naisesse. Kathie osutub femme fatale’iks. Järgnevad hämarad tehingud ja ka mõrvad, kus Jeffist tehakse patuoinas. Peategelane leiab end mahhinatsioonide võrgustikust, mida on pununud nii Kathie kui ka Whit. Jeff põgeneb Californiasse. Jätkub raamjutustuse tegevus. Ilmub välja Kathie, nurjatu femme fatale ei tagane enam millegi ees. Et ellu jääda, peab Jeff tegema õige otsuse…\nTeine, sama hästi tuntud film noir, kus minevik mängib saatuslikku osa, on Robert Siodmaki „Tapjad” (1946).\nKa „Juunikuu päevade” põhitegevus hargneb meenutuse osas ja film noir’ilikke elemente võibki leida just siit. Sõjaeelset Eesti Vabariiki on kujutatud groteski viidud sotsiaalkriitikaga, mida võiks nimetada marksistlikuks noir’iks. Klassikalise film noir’i allilmategelasi asendavad korrumpeerunud ärimehed ja võimukandjad.1 Samas on nende intriigid kriminaalsed, mistõttu on kriminaalne ka filmi süžee. Mitmed olulised stseenid (nagu Tooma põgenemisstseen ja meenutuse finaal) on lahendatud põneviku võtmes, mängu tuuakse isegi tulirelvad. „Juunikuu päevade” intriigistik on kriminaalfilmile omaselt hästi läbi mõeldud ja põimitud.\nMeie kodumaise asfaldidžungli antikangelased.\nAntagonistide osas pakub film tervet galeriid antikangelasi — nii nagu noir’i klassikasse kuuluvates „Malta pistrikus”, „Sügavas unes” jms filmides. Küüniline ja salakaval Felix Laurisoo (Paul Vaarandi) annab oma ambitsioonikuses peaaegu homme fatal’i mõõdu välja. Allakäivas Kaitsepolitsei agendis Kipperis (Konstantin Kald) võib näha eradetektiivi kõverpeegeldust.2 Ambivalentne on insener Saarmanni (Paul Ruubel) tegelaskuju. Ärahirmutatud, nõrga iseloomuga mehest saab nii ohver kui ka kurja tööriist. Ta on patuoinas ehk fall guy (nagu seda filmis „Out of the Past” oli Markham või „Malta pistrikus” Wilmer). Vabrikus toimunud õnnetuse varjamiseks korraldatakse intriig (Felix: „Selleks, et õnnetust varju jätta, on vaja midagi kõmulisemat.”). Huvitavaks läheb asi siis, kui kaasosaliste huvid hakkavad põrkuma — nagu noir’is kunagi. Ent sedakorda on intriig ka poliitiline. Felixi alustatud mäng väljub KaPo ohvitseri kaasamisel tema kontrolli alt. Tegelaste arengut kiirendab allakäigumeeleolusid süvendav riigikorra vahetus. Et näeme seda arengut murrangulisel ajajärgul, tekib siinkohal võrdlus Raoul Walshi eel-noir’ide hulka kuuluva gangsteridraamaga „Möirgavad kahekümnendad” (1939), mis samuti näitas pikemas perspektiivis sellest johtuvat suhtedünaamikat. „Juunikuu päevade” meenutuse osa finaal (mis avab lõplikult karakterite olemuse) on õigupoolest melodramaatiline. Erika (Astrid Koik) sünnipäevakülaliste vahel toimuv on võimendatult dramaatiline ja oma vägivaldse lahendusega taas kord noir’ilik. Teisalt meenutab selle misanstseen ka „kaartide avamist” klassikalises detektiivloos (nagu „Malta pistrik”) ja siingi tuuakse žanrile omaselt mängu püstolid. Felixi armuke Maire (Eva Klink) astub siin üles lausa femme fatale’ina, ehkki oma varasema karakteriarengu poolest ta seda pole. Detektiivloole omane saladus on raamjutustuse kangelase Peetri (Rein Mikk) puhul tema päritolu. „See, mis ma olen, on mu enda teha, kuid see, mis on olnud, ei kao kuhugi,” võtab noormees kokku filmi mõtte. Ent noir kaob helge oleviku ees.\nErinevalt „Elust tsitadellis”, mille puhul võib oletada visuaalset taotluslikkust, kohtab „Juunikuu päevades” vähe markeeritud kaameratööd ja valgustust. Kaamera jääb pigem neutraalseks. Loo tonaalsuse annavad kätte süžeekäigud ja näitlejate mäng. Eesti Vabariigist kui osakesest „määnduvast kapitalistlikust Läänest”, nagu filmi tegemise ajal oli kombeks öelda, on loodud karikatuurne pilt, kohati lausa kunstnik Gori vaimus (näiteks rannastseen grotesksete suvitajatega). See on riik, kus kodanlased vaatavad ameerika kommertsfilme (vihjed tummfilmistaaridele), loevad sisutuid ajakirju ja kõikjal püüavad pilku alkoholireklaamid. Alkoholi ennastki pruugitakse ohtralt, millega paistavad silma eriti agent Kipper ja korporant Boby (Voldemar Panso). Antagonisti noir’ilikuks aksessuaariks on sigaret. Üldiselt on jõukate kodanlaste elustiili, nende tualettide, eramute ja autode näitamisel lähtutud hollywoodilikust glamuurist (tüüpiliseks näiteks on Erika). Hiilgava pealispinna alt võib aga leida kõike muud peale tõe ja õiguse. Ausate inimeste jaoks on selline Eesti otsekui Vichy valitsuse all olev Casablanca Michael Curtize 1942. aastal tehtud samanimelisest romantilisest draamast — koht, kust on õigem põgeneda. Seega on nõukogulikele klišeedele lisandunud ka läänelikud. Filmis kohtab ka mõnda stiliseeritud stseeni ja kaadrit. Stseen, kus Toomas ootab öösel tornikella all suitsetades teda Venemaale viivat autot, näeb välja, nagu oleks film noir’ist laenatud. Nagu ka veel paar öist autosõidustseeni. Kuid tõeline žanriklišee on flashback’i lõpustseenis näidatav püstolit hoidva käe vari. Noir’iliku häälestuse annab kahe ajaplaani üleminek filmi alguses, kus Tooma repliik läheb pealeloetud tekstina (voice over) üle meenutuseks.\nKaljo Kiisa ja Viktor Nevežini „Juunikuu päevad” on psühholoogiline põnevusdraama, mis oma ülesehituse uudsuselt oli oluliseks edasiminekuks eesti filmi arengus. Võõrideoloogia ei vähenda filmi kunstilist väärtust, selle dramaturgilist tugevust. Ehkki on püüeldud originaalse tulemuse poole, ei ole välistatud, et siin on (kas teadlikult või alateadlikult) võetud üht-teist üle tollastelt Hollywoodi žanrifilmidelt, sealhulgas ka film noir´ilt.\nSisukokkuvõte: Töötu pagulaseestlane Valter (Jüri Järvet) laseb end majanduslikel kaalutlustel värvata välisluure teenistusse. Koos teiste pagulasagentide Vari (Heino Mandri), Fredi (Valdo Truve) ja Janisega (Vello Rosenberg) saavad nad eriväljaõppe ning saadetakse seejärel meritsi kodumaale. Rühma ülesandeks on rajada oma tuttavate ja sugulaste abil luurevõrgustik, baas peatselt saabuvale põhigrupile. Piiririkkumine, mille käigus otsustatakse vigastada saanud Janise saatus, avastatakse ning julgeolekutöötajad alustavad jahti spioonidele. Valter asub elama oma venna Andrese (Rudolf Nuude) peresse. Selgub, et vennad ei mõista ideoloogiliselt teineteist. Fredi põgeneb oma salakorterist, jättes maha kaks ohvrit, ja vahistamisel neelab mürgiampulli. Ainsana jääb tegutsema rühmajuht Vari, kes püüab enda poole meelitada oma kunagist tuttavat Hildat (Hilja Varem), aga ka tolle uut sõpra, mängurlikku Ernsti (Rein Aren). Šantaaži ja äraostmise abil värbab Vari Ernsti tööle uue luurerühma saabumist ette valmistama. Kuid kogemata saab Hilda jälile meeste plaanile ja muutub ohtlikuks välisluure kavatsustele. Tunnistaja tuleb likvideerida.\nLuurevõrku mässitud ohver Valter (Jüri Järvet).\n„Kutsumata külaliste” peateemaks on välisluure salasepitsuste nurjumine nõukogude eestlaste ideoloogilise põhimõttekindluse tõttu. 1950. aastatel aset leidnud tõsielusündmustel põhinev film on žanrilt spioonipõnevik. Samas mõjus „Kutsumata külalised” juba oma valmimisajal paroodiana, nagu meenutab filmis lapserolli teinud Ülev Aaloe (kommentaar filmile, 1994). Selles filmis (nagu ka „Juunikuu päevades”) vastandatakse kontrastselt sotsialistlik ja kapitalistlik maailm. Viimase kujutamisel on kasutatud mõningaid film noir’ilikke elemente, nii sisus kui vormis. Nii võib noir´ilikkust leida karakterite arengus ja dialoogides ning lääne „linnadžungli” kujutamise visuaalses esteetikas. Nagu ka „Elus tsitadellis” nii kohtab siingi kahtlustamise ja paranoia õhustikku, lähisugulasedki võivad olla „rindejoone” erinevatel pooltel. Näiteks avaldub see Valteri ja tema venna suhetes. Erinevalt puhtakujulisest propagandafilmist on tegelased ambivalentsemad, ka vaenupoole esindajate motiivid on mõistetavad.\n„Kutsumata külaliste” luurajatest tegelased esindavad võõrandunud inimtüüpe. Olles kaotanud sideme kodumaaga ja elanud võõra ideoloogia tingimustes, ei leia nad tagasi tulles ühist keelt kodumaa inimestega. Filmi üheks protagonistiks on Valter (Jüri Järvet), kelle karakteri arengus ja motivatsioonis on film noir’i tegelastele omaseid jooni. Elades sõjapõgenikuna võõrsil, ei leia ta tööd. Seetõttu nõustub ta osalema välisluure operatsioonis (põnevust lisab, et vaataja ei tea algul ta sõnade „Ma olen nõus” tähendust). Tema otsuses on meeleheidet ja allaandmist. Psühholoogiliselt on ta samas olukorras femme fatale’i poolt võrgutatud meesohvriga, kellelt nõutakse kuriteo sooritamist. Film noir´is kohtab rohkelt teisigi meeleheitele viidud tegelaskujusid, kes halbade valikute tõttu võõrasse mängu satuvad. Üheks niisuguseks on depressiooni langenud pianist Al Roberts (Tom Neal) Edgar G. Ulmeri filmis „Detour” (1945). Kui selle peategelane rändab pöidlaküüdiga Californiasse, hukkub teda sõidutanud võõras autojuht. Kartes võimalikku mõrvasüüdistust, võtab Al omaks hukkunu identiteedi. See toob kaasa langemise väljapressimise ohvriks ja pealesunnitud osalemise petuafääris. Eesti filmis väljendatakse sissemässitust võrgu kujundi kaudu: Valter vaatab kala- ja ämblikuvõrku. Poliitilise sõnumiga „Kutsumata külalistes” on antagonistideks kriminaalse maailma esindajate asemel väliseestlastest luureemissarid Oks (Ants Eskola) ja Huberg (Kaarel Karm), kes paistavad silma küünilise põhimõttelageduse ning omakasupüüdlikkusega.\nTeistest elusalt randunud luurajatest on Fredi (Valdo Truve) spiooniroll pealiskaudne ja trafaretne. Stseenis, kus Fredi kohtub varem luuresse värvatud metsnik Repsiga (Hugo Laur) ja tapab toda külastava arsti (Voldemar Panso), on põnevust, ärevust ja ootuspinget, neid põnevusfilmi klassikalisi koostisosi. Sarnaseid stseene kasutas Lewis Allen oma 1954. aasta noir-trilleris „Suddenly”, kus kurjategijate jõuk, kes plaanitseb atentaati USA presidendile, võtab pantvangi pahaaimamatu perekonna. Veelgi paremini on loodud „Kutsumata külalistes” ärev trilleriõhustik end ehitustööliste eest vana talumaja pööningul varjavat Varit (Heino Mandri) näitavates kaadrites. Seda atmosfääri võimendavad pingelised suured plaanid. Kogu filmi läbivad kaadrid kelladest, mis peaksid lisama pinevust, kuid samas puudub neil sünkroniseeritus tegelaste repliikidest ilmneva pikaldasema aja kulgemisega (Hilda Varile: „Juba kaks kuud oled sa puhkusel.”).\nHeino Mandri teeb filmis väga markantse osa, mängides luurajat tähelepanuväärse nimega Vari. Tema roll kannab filmi teise poole dramaturgilist raskust. Õigupoolest on selle rolli areng ebapiisavalt motiveeritud. Filmi algul võib loota Varist huvitavat karakterit: näeme selles, oma elu kodumaal meenutavas mehes kurbust, nostalgiat ja traagikat. Kuid filmi teises pooles on Vari külmavereline, libekeelne ja halastamatu, otsekui halvasti mängitud gangster. Karakteri muutumist vaataja ei näe. Vari repliikides on kohati film noir´ile (ja hardboiled-kriminaalkirjandusele) omast küünilist vaimukust. Nõnda kõneleb ta Ernstile Hildast:\nVARI: Ei meeldi mulle see eit. Ta kahtlustab midagi. Näed, päris isegi rahade üle.\nERNST: Aga kas me ei võiks teda kasutada? Oled sa proovinud?\nVARI: Proovisin. Kus sa sellega! Nad on kõik siin nagu ära vahetatud. Aga ometi oli ta kunagi kergemeelne plika…\nNoir’ilikult karm on julgeolekupolkovnik Kikase (Ants Lauter) hinnang Valteri kohta: „Sellised mehed enam ei keeruta.” Nagu ka järgnev dialoog polkovniku ja sissekukkunud spiooni Oksa vahel:\nOKS: Kui ma ei eksi — polkovnik Kikas?\nKIKAS: See on ainus, milles te ei eksinud.\nChandlerlikku vaimukust ja poeetikat iseloomustab stsenaristide õnnestunud võte — filmi lõpus ütleb Hilda: „Lehed langevad”, teadmata, et see lause oli luurajate parooliks. Nagu film noir’iski saavad siingi mitmed tegelased alles lõpus (kui toimub showdown) teada mängu panused ja reeglid. Siingi näeb ameerika krimifilmidest tuttavat misanstseeni. „Kutsumata külaliste” noir´ilikkus on äraspidine, sest trumbid on käes hoopis positiivse poole esindajatel.\nRohkem veel kui sisulisest küljest on „Kutsumata külalistest” kui noir’ilikust filmist põhjust rääkida selle vormi pärast. Visuaalselt esindab filmi algus (ja ka selle peegelpildis olev lõpp) film noir’i esteetikat ja kinematograafilisi võtteid, mille see žanr võttis üle saksa ekspressionistlikult kinolt. Rootsis filmitud avastseenis näeme pimedat suurlinnatänavat, kus neoonreklaamidele on kontrastiks vihmamärg sillutis. Ülestõstetud mantlikraega protagonist (Jüri Järvet) süütab sigareti ja alustab ebakindlal sammul oma teekonda — sellega on karakter juba loodud. Minoorse, ärevalt sünkopeeritud muusika saatel (Eino Tamberg on žanrit hästi tabanud) möödub ta inimestest, kellest mõnda võib näha üksnes siluetina. Kaamera esindab tegelase vaatepunkti (point of view), tume tonaalsus võib olla nii taotluslik kui tehniliselt põhjustatud (või mõlemat korraga). Seejärel astub peategelane aga ööklubisse, mis pakub teistsugust meeleolu. Ameerika noir-filmides (näiteks „Out of the Past”) on sageli kesksel kohal džässiklubi stseenid. Džässmuusika tõi neisse filmidesse kiiret ajavaimu nagu autodki, millel on noir´is keskne koht. „Kutsumata külalistes” esineb klubilaval efektne, liibuvasse lameekleiti riietatud lauljanna (Larissa Lužina), taustamuusikutena Peeter Saul, Kalju Terasmaa jt. Muusikaks pole küll mitte džäss, vaid džässilik kantri ja kogu stseen jätab kodukootud mulje, kuid ometi on see film noir’i maailm (lõpustseenis mängib ka juba pärisdžäss). Nii selles klubis kui ka muudes välismaad kujutavates interjöörides valitseb modernne, avangardistlik stiil, nagu see ilmestas ka ameerika film noir’i. Filmi välismaa-stseenides on mitmeid kaadreid ja kompositsioone, mida võib käsitleda noir’i-mõjulistena (vihmamantlites mehed limusiiniga sadamakail), kuid peale algus- ja lõpustseeni on kaameratöö pigem neutraalne kui stiliseeritud.\nAmeerikalik lokaalistseen filmist, lauljanna osas Larissa Lužina.\n„Kutsumata külalised” (mille konsultantideks olid KGB ohvitserid Juri Uglov ja Harri Markus) on ehe näide nõukogude propagandistlikust filmist. See esindab ideoloogilist ajupesu filmikunsti vormis. Seejuures on siin mindud rahva mõtteviisi ebaadekvaatses kujutamises isegi sammu võrra kaugemale kui filmides „Valgus Koordis” või „Juunikuu päevad”. Positiivsena võib esile tuua üksnes näitlejatöid ja kinematograafilist professionaalsust. Filmis nähtud noir’ilikkus tuleneb omaaegse filmikeele kasutamisest ja traditsioonidest antud ainese kujutamisel. Pigem on tegemist ajastu vaimuga kui sooviga luua tahtlikult pastišši.\nFilm noir, mis laenas oma ideestiku ja väljendusvahendid saksa ekspressionistlikult filmilt ning ammutas teemasid ameerika 1930. aastate gangsteridraamalt ja prantsuse poeetiliselt realismilt, kujunes omanäoliseks filmivooluks 1940.–1950. aastatel. Sel perioodil kinnistusid film noir’i žanrilised reeglid. Siitpeale levis noir´ilik nägemisviis ka teiste maade (kõigepealt Prantsusmaa ja Jaapani) filmikunsti.\nKapitalistlikust maailmast erineva ühiskonnakorralduse ja ideoloogiaga Nõukogude Eestis puhtakujulist film noir’i ei tehtud ega poleks teha tohtinudki. Ometi võib nii mõnestki võõrvõimu surve all (ja ka kaasabil) loodud eesti filmist leida noir’ilikke sugemeid. Film noir’ilikke elemente otsides vaatlesin nii filmide temaatikat, süžeestruktuuri ja karaktereid kui ka kinematograafilisi väljendusvahendeid. Mõnedes vaadatud filmidest esines film noir’ilikena mõjuvaid elemente rohkem sisulises pooles, teistes aga vormis. Tervikuna vastas žanri reeglitele ja võtetele kõige rohkem „Elu tsitadellis”, teised kaks filmi pakkusid üksnes noir’ilikke osi: vaatusi, stseene, kaadreid.\nVaatamata ühisele ajastuomasele filmikeelele ja üldjoontes ka sarnasele professionaalsele tasemele, on muidugi riskantne võrrelda kahe erineva ühiskonnakorraga maa filmikunsti. Ameerika Ühendriikide ajaloo pöördepunktideks, mis andsid sotsiaalpoliitilise aluse film noir’i tekkeks, olid 1930. aastate majanduskriis, mis tõi kaasa kuritegevuse kasvu, ning Teine maailmasõda ja külm sõda koos 1950. aastate makartistliku nõiajahiga vasakpoolsetele, mis külvasid paranoiat ja psühholoogilist ebastabiilsust. Eesti oli samaks ajaks käinud tee nn vaikivast olekust ja iseseisvuse kaotusest läbi võõrvõimude vahetuse ja omal pinnal toimunud sõja nõukogude okupatsiooni kindlustumiseni — need sündmused külvasid veelgi suuremat hirmu ja kahtlustamist. Ka USA filmitsensuur, mille määras Tootmiskoodeks (ja sõja ajal ka kaitseotstarbelised keelud), ei ole võrreldav stalinistliku totalitaarriigi kontrolli- ja karistusmehhanismidega. Samuti ei saa rääkida esimese kahe sõjajärgse aastakümne vältel Eestis tehtud mängufilmidest kui eesti filmidest, sest juhtivat rolli siinses kinokunstis mängisid muulastest režissöörid, kes teostasid ülevalt antud propagandistlikku ideoloogiat. Seega on kahe riigi filmikunsti mõjutanud sotsiaalpoliitilised tingimused erinevad, kuid samas leidub neis ka ühisjooni. Teine maailmasõda, mis vapustas oma mastaabi ja julmusega tervet maailma, muutis pöördeliselt inimeste mõtteviisi ning maailmatunnetust. Süvenesid vaimne ja moraalne ebakindlus, hirm ja paranoia ning eksistentsiaalne võõrandumine. Need tendentsid tugevnesid veelgi järgnenud külma sõja tingimustes. Need on ühised teemad nii lääne- kui idabloki jaoks, mis kajastusid ka filmikunstis. Film noir’iliku tumedusega näidati „Elus tsitadellis” Kolmanda Reichi käsilaste hirmutegusid, kuid stalinistlikest repressioonidest ei võinud tollal veel filme teha (see teema jõuab argselt eesti filmi alles 1960. aastatel, nn Hruštšovi sula ajal). Erinevate riigikordade ja erineva vabadusastmega ühiskondades loodud filmid teenivad erinevaid eesmärke: ameerika film noir oli ajaviitelisem, pakkudes põnevust, eesti filmikunst oli aga propaganda tööriistaks. Ent kohati andsid erinevad eesmärgid sarnase tulemuse ja ühisnimetajateks ongi siin hirm ja paranoia.\nEesti sõjajärgsetes filmides kasutati film noir´ilikke elemente (nii sisus kui vormis) eranditult vaenuliku ideoloogia ja selle kandjate mahhinatsioonide näitamisel. „Elus tsitadellis” olid vaenlasteks natsid, „Juunikuu päevades” nn kodanliku Eesti äri- ja võimumehed ning „Kutsumata külalistes” välisluuret teenivad pagulasfunktsionäärid. Erinevalt päris-noir’i (v.a natsiteemalised filmid) ambivalentsusest pakub eesti film selgelt eristuva polaarsusega maailmapilti. Vaatamata vaenlaste eemaletõukavale kujutamisele, on siinsed filmid siiski optimistliku sõnumiga, see väljendub ka nõukogude olustiku rõõmsameelses kujutamises. Puuduvad ameerika „tumedale filmile” sagedasti omased fatalistlikult õnnetud lõpud. Noir’i sünged varjud taanduvad kommunistliku tuleviku helge koidukuma ees.\nKolmes vaadeldud filmis võib leida erinevaid „tumefilmis” kasutatud elemente. Temaatiliselt on kõige noir´ilikum „Elu tsitadellis”, sest siin kohtame natsi- ja spioonitemaatikat ning perekonnas valitsevat kahtluseõhkkonda (viimast näeb pisut ka „Kutsumata külalistes”). Süžeestruktuuri poolest on kõige film noir’ilikum ja ka kõige uuenduslikum „Juunikuu päevad”, kuna põhisüžee jutustatakse meenutuse (flashback’i) kaudu. Selles filmis on ameerika žanrile omased mitmed tegelasliinid, mis toovad esile nurjatute afääride maailma. Ka „Kutsumata külalistes” (mis on kolmest filmist kõige vähem noir’ilik) võib jälgida küüniliselt omakasupüüdlikke antagoniste.\nTegelaskujude (eelkõige antagonistide osas) pakuvad noir’ilikke rollisooritusi kõik kolm filmi. Kõige skemaatilisemad antagonistid on „Elus tsitadellis”, kahes järgnevas filmis näeme aga juba usutavaid, selgelt motiveeritud tegelasi. Üldiselt on aga kõigi filmide antagonistide rollijoonised otsekui gangsterifilmidest laenatud. Huvitavat noir´ilikku ambivalentsust pakub spioonipõnevik „Kutsumata külalised”. Jüri Järveti kehastatud Valterit ei saa nimetada antagonistiks ega lurjuseks, ta on pigem ebakindla loomuga protagonist, ohver. Tema karakteri areng on etapiti selgesti jälgitav, kolme filmi lõikes on tegemist kõige täisväärtuslikumalt loodud karakteriga, kellega ka vaatajal on võimalik end samastada.\nAnalüüsides kolme filmi dialooge, on kõige enam noir’ilikku küünilisust ja lakoonilist teravust „Kutsumata külaliste” tegelaste kõnes, pisut vähem ka „Elu tsitadellis” tegelaste suus. „Juunikuu päevade” tegelaste repliigid on kõige loomulikumad, vähem markeeritud.\nVaagides nähtud filmide vormi — audiovisuaalset esteetikat ja kinematograafilisi võtteid —, võime jõuda ambivalentse tulemuseni. Sest pole kindel, kas noir´ilikuna mõjuv filmimaailm on olnud alati tahtlikuks eesmärgiks või on tulemus põhjustatud kunstivälistest majandus-tehnilistest asjaoludest. Ka Teise maailmasõja ajal Ühendriikides tingisid noir’iliku filmiesteetika majanduslikud kitsendused. Kui film noir esindas 1940. aastate Hollywoodis pigem alternatiivset žanrit, jäädes draamade, sõjafilmide, muusikalide jt varju, siis nähtud kolm Nõukogude Eesti filmi olid (ja saidki üksnes olla) peavoolu esindajad. Ent võimalike ressursside nappuse tõttu on visuaalne tulemus sarnane. Väärib omaette uurimist, millised võisid olla näiteks võttetingimused Lenfilmi paviljonides, kus võeti üles „Elu tsitadellis” interjööristseenid. Kas film noir’ilikult kontrastne kinematograafia on režissöör Herbert Rappapordi kunstiline kavatsus või hoopis valgustehnika nappuse tagajärg? Kolmest filmist mõjub „Elu tsitadellis” pildikeel kõige film noir’ilikumalt oma kontrastsuse tõttu. Kuid „Kutsumata külaliste” algus- ja lõpustseen esindavad kindlat kunstilist läbimõeldust. Nii tegelasest motiveeritud kaamera kui siluette joonistav kontrastne valgusrežii vihjavad Hollywoodi kriminaalfilmide traditsiooni järgimisele. Lisaks on nii filmikunstnik, kostüümikunstnik kui ka helilooja teinud arvestatavat tööd lääneliku maailma miljöö loomisel. Ka „Juunikuu päevades” on loodud terviklik, ehkki mõnevõrra ülepaisutatud ja karikatuurne pilt sõjaeelsest Eesti Vabariigist, milles on eeskuju võetud ka Hollywoodi filmide esteetikast.\n„Elu tsitadellis”, „Juunikuu päevad” ja „Kutsumata külalised” on filmidena ühtlasi oma ajastu dokumendid. Need ei anna tänapäeva vaatajale ettekujutust mitte ainult tollasest Eesti NSV või Nõukogude Liidu filmikunstist, vaid ka maailma filmikunsti suundumustest laiemalt. Näeme sisulisi ja vormilisi võtteid, mida tollal filmitegemisel kasutati. Oma teostuselt esindavad kõik kolm professionaalset taset, pakkumata seejuures originaalseid kunstilisi lahendusi. Nende loomisel on kasutatud eeskujusid, mis on (mõningase ajanihkega) üle võetud maailmakinolt. Seejuures ka klišeesid. Ja sobivaimaks eeskujuks kapitalistliku maailma ja paheliste tegelaste kujutamisel oli tollal ameerika film noir. Et aga käsitletud filmides ei kandnud film noir’ilikud sisu- ja vormielemendid peaideed, mis oli propagandistlik, saame me nende linateoste puhul rääkida üksnes noir´ilikkusest. Oma ideede tasapinnalt ei kuulu kolm vaadeldud sõjajärgset filmi film noir’i määratluse alla.\n1 Ka ameerika film noir´is käsitleti 1950. aastatel sotsiaalkriitilisemaid teemasid, nagu ametnike korruptsioon, mille säravaimaks näiteks on Orson Wellesi film „Kurjuse puudutus” (1958).\n2 Siit samm edasi on koomilises võtmes kujutatud amoraalne gestaapolane Gruber (saksa karakternäitleja Alexander Granach) Fritz Langi filmis „Hangmen Also Die!” (1943).


Riisipere-Turba raudteelõik saab 8 miljonit eurot ehitusraha - Läänlane.ee\nBy Ivar Soopan on 11. mai 2017 2 kommentaari\nValitsus kinnitas täna täiendavate taristuinvesteeringute programmi, mille kogumaht ulatub 135 miljoni euroni. Raudteeühendus tuleb Haapsalule lähemale, sest antakse ka Riisipere-Turba raudteelõigu ehituseks.\nKolme aasta peale jaotuv kava toob endaga kaasa paremad ja kiiremad ühendused, suurenenud liiklusohutuse ning positiivse tõuke Eesti majandusele, teatas majandus- ja kommunikatsiooniministeerium.\nLisaks annab programm selge sõnumi, et valitsus peab oluliseks kõiki Eesti põhisuundasid. Valitsuskoalitsiooni jaoks on oluline aegruumilise vahemaa vähendamine Tallinna ja Tartu, Tallinna ja Narva ning Tallinna ja Pärnu linna vahel ning seda nii maanteel kui raudteel.\nPeamine osa täiendavateks investeeringuteks ettenähtud vahenditest panustatakse maanteeobjektide arenduseks. Tallinn-Pärnu suunalise Via Baltica maantee ehituseks on tulevatel aastatel eraldatud täiendavad 44 miljonit eurot.\nLisaks nähakse ette Tallinn-Narva maanteel oleva ohtliku Aaspere-Haljala teelõigu 2+2 kujule viimist, mille jaoks eraldatakse 15 miljonit eurot. Samasse suurusjärku jääb ka Transiitteede programmi jaoks planeeritud eraldis.\nSuur osa valitsuse poolt ellu viidavatest lisainvesteeringutest suunatakse ka raudteeinfrastruktuuri arendusse. Programm näeb ette Haapsalu raudtee esimese etapi Riisipere-Turba vahelise lõigu ehitust, mille jaoks on planeeritud 8 miljonit eurot ning täiendavaid investeeringuid Tallinn-Tartu raudtee ja Tapa-Narva raudtee kiiruste tõstmiseks kogumahus 32 miljonit eurot, millest 17 miljonit kulub Narva liini parendamiseks ning 15 miljonit läheb Tartu liini kiiremaks muutmiseks.\n„Valitsuses kinnitatud objektid näitavad, et meie jaoks on tähtis viia ellu projekte, mis tagavad kõikidele piirkondadele paremad ja kiiremad ühendused. Muidugi jätkame juba varem planeeritud ning töös olevate objektidega, millest prominentsem on Tallinn-Tartu maantee ehitus, kuid on tähtis, et ka teised kaua oodatud projektid edasi liiguksid. Tallinn-Tartu ja Tallinn-Pärnu maanteede liiklustihedused on sarnased ning on selge, et mõlemad liinid vajavad edasisi arenguid. Tartu suunal on see pikalt plaanis olnud, kuid Via Baltica on seni kõrvale jäänud,“ selgitas majandus- ja taristuminister Kadri Simson objektide valikut.\nMinister lisas, et kuna Euroopa Liidu praeguse rahastusperioodi vahendid on Eestis enamuses juba kasutatud, aitab täiendav investeeringuprogramm kaasa valitsuse eesmärgi täitmisele, milleks on Eesti majanduse paigalseisust edasi viimine.\n“Suuremahulised ehitused aitavad elavdada meie majandust. Teisalt püüdsime objekte valides arvesse võtta ka liiklusohutuse aspekte. Sellisest kaalutlusest on lähtutud näiteks Aaspere-Haljala vahelise ohtliku lõigu ehitusel ning usun, et kõik, kes on Tallinn-Pärnu maanteel sõitnud, teavad, millised olud seal liikuvate veoautode vahel valitsevad,“ kommenteeris Simson.\nRaudteevõrgustiku arenguks tehtavad täiendavad investeeringud on ministri hinnangul vajalikud, sest Rail Balticu projektiga edasi liikumine ei tohi jätta seisma teiste liinide ehitust ning arengut. Raudtee ehituseks tuleb suunata senisest enam vahendeid ja arendada välja terviklik Eestit ühendav raudteevõrgustik.\nTegemist on regionaalse aspektiga, raudteevõrgustiku areng parandab piirkondade võimalusi ning vähendab ääremaastumist. Lennujaamade rekonstrueerimiseks eraldatud vahendid aitavad samuti kaasa piirkondade ühenduste paranemisele ning omab konkreetselt Pärnu kontekstis suurt mõju kohalikule turismisektorile.\n„Valitsuses kokku lepitud investeeringud tabavad mitut kärbest korraga, pakkudes nii regionaalset mõõdet, kuid samas ka kiiremaid ja paremaid ühendusi suurte keskuste vahel. Kasvav liiklusohutus ning potentsiaalne majanduskasv kinnitavad tehtavate investeeringute vajadust,“ lõpetas Kadri Simson.\nRiisipere-Turba raudteelõik saab 8 miljonit eurot ehitusraha added by Ivar Soopan on 11. mai 2017\n2 Responses to "Riisipere-Turba raudteelõik saab 8 miljonit eurot ehitusraha"\nMeremees 11. mai 2017 at 18:58\nKas kusagilt saab lugeda lähemalt mis plaanid selle 8 mil. kulutamisega on? Planeerimine, projekteerimine ehitushanked.. või on projekt ja tegijad juba olemas ja läheb kohe ehitamiseks 🙂 ..\nIvar Soopan 11. mai 2017 at 19:12\nKunagi kirjutasin sellest pikemalt. ERR on ka paar lugu teinud. Põhimõtteliselt peaks seis selline olema, et planeering on valmis, see on Nissi valla üldplaneeringus sees ja eelprojekt on tehtud. Üsna sellises seisus, et kui valitsuse “jah” ja rahastuse kinnitus tuleb, siis hakkavad asjad ka liikuma.


PVC paat KOLIBRI KM-360DXL @ Kalaretke e-pood ja nõuandeblogi.\nEsileht » PAADID » PVC paadid » PVC paat KOLIBRI KM-360DXL\nGarantii 3 aastat korpusele,õmblustele,materjalidele,furnituuri paigalduse kvaliteedile ja 1 aasta furnituurile. XL seeria mootorpaadid on kahe kuni viie kohalised. Kõik paadi istmed on reguleeritavad ,mis annab paadile veel suurema kasutusmugavuse. Kõigil XL seeria mudelitel on tugevdatud ahtripeegel mis võimaldab kasutada mugavalt paadimootorit. Xplorer seeria mootorpaatidel on komplektis kas alumiinium -või täispuhutavpõhi. Lisaks on XL Paatidel monoliitsed paadikinnitus aasad - mitu korda vastupidavamad kui traditsioonilised PVC paatide rihmadega kinnitusel. PVC kangas on viiekihiline ja tihedusega (1100g/m2).


Canon EF 85mm F1.2 L II USM - Overall\nEF 85 mm f/1.2 L II USM on kiire objektiiv, mis toob kasutajani kõrgeima taseme optilise jõudluse. Maksimaalne ava f/1.2 teeb objektiivist professionaali valiku hämaras pildistamisel või portreeoptikana kasutamisel.\nÜmmargune ava võimaldab perfektset tausta udustamist pildistades suure avaga - ideaalne sügavusefekti tekitamiseks, ning objekti taustast isoleerimiseks. EF 85 mm f/1.2 on ideaalne portreede fotografeerimiseks.\nEF 85 f/1.2 L USM objektiiviga tuleb kaasa vutlar ja valgusvarjuk