KKK | Beebikeskus lastekaubad\nKas teil saab maksta ka järelmaksuga?\nVastus: Jah, saab ikka. Teeme koostööd Liisi järelmaksuga.\nKuidas teid leida, kus asute?\nVastus: Asume Pärnu mnt. 139C sisehoovis Catwees Honda\nkeskuse kõrval, sissesõiduga Lincona Põrandakeskuse ja Standardi\nmööblikaupluse vahelt. Tulle kesklinna poolt, pöörake vasakule, tulles Pärnu\npoolt, pöörake paremale.\nKas Maxi-Cosi turvatoolide katteriideid saab puhastada?\nVastus: Turvatoolide katteriideid saab pesta: käsipesu kuni 30 kraadises vees.\nKas Maxi-Cosi turvatoolidele on võimalik osta uued katteriided?\nVastus: On võimalik. Hinnad alates 59€, Tobi katteriided alates 79€.\nVärvi järgi tellimine võib olla aeganõudev, ooteaeg mitu kuud. Kiirem võimalus valida Beebikeskuses kohapeal saadadavate värvide hulgast.\nKuidas hooldada Emmaljunga vankreid?\nVastus: Näpunäited ja nõuandeid kuidas hooldada Emmaljunga vankreid ning pikendada vankri eluiga (samad põhitõed kehtivad enamus vankrite kohta).\nkui sajab lund või vihma kasutage alati vihmakilet.\ntalvisel ajal peale jalutuskäiku puhastage kindlasti vankriraam, soolatud lumi tekitab korrosiooni.\närge hoidke lapse vankrit külmas ja niiskes kohas, vältimaks hallituse teket.\nlaske vankril alati peale niiskuse saamist kuivada (soovitatavalt toatemperatuuril).\npuhastage regulaarselt vankriraami ja kodaraid niiske lapiga.\nkui kasutate vankrit rannas või mere läheduses ning vanker on saanud mereveega märjaks, peske kindalsti vankriraam puhtaks, soolane merevesi tekitab korrosiooni.\npeale liivastel pindadel sõitmist peske kindlasti vankri rattad ja amordid niiske lapiga üle. Liiv koguneb vankri amortidesse ning soodustab amortide kiiremat kulumist.\närge jätke vankrit pikemaks ajaks otsese päikese kätte.\nkõik vankri kangad on eemaldatavad ja pestavad kuni 30 kraadise veega, pesuks kasutage tavalist pesuseepi või muid õrnatoimelisi pesuaineid.\nMida kujutab endast I-size turvastandard?\nVastus: I-Size on aastast 2013 kehtima hakanud turvastandard, mis kehtib koos ECE R44/04 turvastandardiga samaaegselt.\nKoostasime infograafiku, kus on selgitatud täpsemalt (vajuta pildile, et suurendada).\nVeelgi rohkem vastuseid leiate Maxi-Cosi kodulehelt: http://www.maxi-cosi.com/us-en/car-seats/traveling-safely-with-children-in-car-seats/child-car-seat-laws-and-regulations/what-is-i-size/faq.aspx\nKas BabyBjörn kõhu-/kandekotid on ohutud lapse puusadele?\nOleme kuulnud ennegi argumente kus väidetakse, et beebi tagumik peab olema madalamal kui tema põlved, kuid antud väitel pole mitte ühtegi meditsiinilist tõestust. See on tõsi, et vastsündinud beebi puusad on ebastabiilsed, kuna tema lihaskoed on pehmed. Kõhred kõvastuvad järk-järgult ning beebi esimeste elukuude jooksul on väga tähtis, et lapse jalad hoiaks laiali loomulikul teel, et jalgadel oleks nõuetekohane tugi ja et jalad saaksid vabalt liikuda. BabyBjörn kõhu-/kandekotid pakuvad korrektset tuge beebi puusadele ning samal ajal võimaldavad beebil oma jalgu vabalt liigutada - täpselt nagu siis, kui kannaksite beebit oma süles.\nBabyBjörni hetkel valikus olevatest kõhu-/kandekottidest on kõige parem valik One.\nKui kaua võib kasutada Maxi-Cosi turvatoole või turvahälle?\nVastus: Maxi-Cosi poolt välja töötatud turvatoolid ja turvahällid on mõeldud intensiivseks kasutamiseks normaaltingimustes kuni ca. 10 aastat. Kuid turvatoolid siiski ei aegu ning turvatooli eluiga on sõltuv selle reaalsest kasutamisest. Turvatoolid, mis on osalenud õnnetuses, tuleb koheselt ümber vahetada. Me ei soovita kunagi kasutada turvatoole, mille ajalugu on teie jaoks tundmatu, kuna see võib olla osalenud õnnetuses või sellel on mõni osa kadunud või purunenud. Ärge kunagi jätke oma turvatooli/turvahälli otsese päikesevalguse kätte liiga kauaks. Soovitame kontrollida plastikust osi regulaarselt, et need ei oleks saanud viga või värvi/kuju muutnud. Vahtpolüstüreeni osad tagavad parima võimaliku turvalisuse, seega palume kontrollida ka neid osi regulaarselt.\nKehtib kõikidele turvatoolidele ja turvahällidele.\nRohkem infot leiate Maxi-Cosi kodulehelt: http://www.maxi-cosi.com/service/frequently-asked-questions.aspx\nKas Emmaljunga vankriraame on võimalik ka eraldi osta?\nVastus: Ainult pöörlevate esiratastega Duo S vankriraame. Sellisel kujul on vankriraamid müügil Super Viking vankriraami nime all (Competition, Lounge, Outdoor). Duo Combi nelja suure rattaga raame on võimalik tellida ainult eraldi varuosadena.


в Agrotehnoloogia, uudised, Insener / tehnoloogia\nKuigi metatamiini fumigandid – naatriummetaam ja kaaliummetaam – on osutunud umbrohtude, haiguste ja nematoodide tõrjumisel kartulipõldudel enam kui nelja aastakümne jooksul äärmiselt usaldusväärseks, on hiljutised avastused kinnitanud, et tootel on mitmeid muid kasutusviise. tõhususe maksimeerimiseks.\nUued andmed metaemide liikumise kohta pinnases pärast pealekandmist on mõnevõrra "uuenduslikud". Paljud eeldasid, et toodete liikumine üles, alla ja külgsuunas on 6–12 tolli ulatuses ühtlane. Teine levinud oletus oli, et toode jääb mulda, tõrjudes kahjureid sõltumata mullatingimustest.\n2017. aastal hakkas artikli autor huvi tundma, mis toimub mullas pärast metaami pealekandmist, kui mitmed Washingtoni sibulaspetsialistid hakkasid mõtlema, kas toode ei kaota oma efektiivsust. Nad ei saavutanud oodatud tulemusi. Artikli autor ostis miniRAE fotoionisatsioonidetektori (PID) pärast seda, kui oli saanud suuremate ülikoolide teadlastelt selle tehnoloogia kohta teada ja alustas väljasõite, et mõõta metaami olemasolu erinevatel pinnasesügavustel tundide ja päevade jooksul pärast pealekandmist.\nPärast kolmeaastast uurimistööd, kogudes enam kui 40 000 erinevates tingimustes võetud mullaproovi, leidsime viis peamist muutujat.\nMe nimetame neid mullas metaami liikumise viieks sambaks. Need uued ideed on metaami fumigandi pinnases kasutamise efektiivsuse optimeerimise võtmeks.\nSäilitage kogu mullaprofiilis 80% niiskust, alustades 30 päeva enne pealekandmist ja võimalusel pärast pealekandmist. Niiske pinnas hõlbustab metaemide liikumist, soodustab kahjurite hingamist ja aitab toodet säilitada. Kui mulla niiskus langeb kuumuse, tuule või liigse pinnase liikumise tõttu 50 protsendini, kaovad näidud suures osas tundide, mitte päevade jooksul. Nende teadmistega mõistame nüüd eelniisutamise kriitilist tähtsust.\nVõrreldes teiste fumigantidega on metaamitoodete aururõhk suhteliselt madal. Need lihtsalt ei levi nii kaugele ega nii ühtlaselt, nagu on eeldanud need, kes seda aastate jooksul on kasutanud. Katsetage mulda, et paremini mõista oma kahjuri täpset asukohta. Seejärel asetage oma metam-toode täpselt sihtmärgiks olevate kahjurite lähedusse keemilise, eemaldamise või sügava eemaldamise teel.\nÄrge alahinnake pinnase ettevalmistamiseks, toote pealekandmiseks ja kasutuse tugevdamiseks kasutatavate seadmete väiksemaid kohandusi. Mulda on võimalik veidi kobestada, kui te seda ei kuivata ja jätate toote mulla pinnale või selle lähedusse.\nMetami tooted on kõige tõhusamad siis, kui umbrohuseemned, haigused ja nematoodid hingavad ja õitsevad enne toote pealekandmist. Liiga kuiv pinnas mõjutab kahjurite hingamist. Kui te ei kujuta ette, et umbrohuseemned teatud keskkonnas tegelikult õitsevad, siis tõenäoliselt mitte ja neid on palju keerulisem maha suruda.\nToote liikumist võib piirata kuiv, tihenenud või kühmunud pinnas. Vältige toote kandmist sügavkülmunud pinnasele. Kõik, mida saate teha pinnase kuivamise vältimiseks, on kriitiline.\nMeie tulemused näitavad, et Metami tooted on sama tõhusad kui kunagi varem. Toote enda efektiivsuses pole midagi muutunud. Kuid kui rakendusmeetodites tehakse muudatusi, kasutades juhisena viit sammast, on käegakatsutavad täiustused võimalikud. Igaüks viiest sambast on olulisem ja meil on nüüd andmed selle varundamiseks.\nTags: taimekaitsemetaami fumigandidпочваrakendusreeglid\nYandex nimetas Venemaa populaarseimad tooted


Viis nippi, kuidas haigusi veega ravida - Alkeemia\nVeega ravimine keskendub keha verevarustuse parandamisele. Vesi on suurepärane vahend, kuidas suunata verd liikvele ja parandada seisva vere tagajärjel tekkinud haigusekoldeid. Toome ära viis veeprotseduuri, mis mõjutavad leebel aga samas tõhusal viisil sinu keha tervist ja heaolu.\nSaksa veeteraapiale aluspanija, Sebastian Kneipp, on teinud veega ravimise osas rida katseid. Mõned tema mõtted olgu ära toodud ka siin. Tekst on muutmata kujul, mistõttu võib leida naljakaid väljendeid vanemast keelekasutusest.\nVeega ravimise põhimõte seisneb verevarustuse parandamises. Terve inimese puhul on veri kehas jagunenud ühtlaselt ja kõik kehaosad on sama temperatuuriga. Näiteks, kui jalad on külmad, aga pea kuumab, on see märk, et veri on kehas kuhugi toppama jäänud. See omakorda võib olla haiguste tekke põhjuseks, mistõttu on väga oluline, et veri kehas liiguks. Vesi on suurepärane vahend, kuidas suunata verd liikvele ja parandada seisva vere tagajärjel tekkinud haigusekoldeid.\n1. Jalgade ülevalamine aitab neerude, maksa ja põieprobleemide puhul. Jalgade ülevalamisel toimige nii: võtke üks ämbritäis külma vett ja hakake kandadest alates valama rahulikult ühtlase joana, liikuge valades pikkamisi alt üles kuni põlvedeni ja siis üle reite ja tuharate kuni poole seljani. Algul valage ühe reie peale ja siis teise, korrake tegevust kaks kuni neil korda.\nAlkeemia lugemisnurk. Kaika Lainel oli imetabane võime häälestada inimhinge: "Eesmärk on eemaldada mõttepidur ja käivitada isetervenemine" 04.10.2015\nUus tehnoloogia muudab merevee minutitega joodavaks 30.09.2015\n2. Pea mähise tegemine ajab palaviku välja ja aitab külmetuse vastu. Seejuures on oluline, et mähis saaks tehtud õigesti: kastke käterätik külma vee sisse ja siduge ümber pea nii, et silmad ja suu välja jäävad. Oluline on juuksed märjaks teha, sest muidu ei tungi niiskus läbi ja siis pole mähisest mingit kasu. Märja rätiku peale tuleks siduda veel 2-3- kordselt kuiv rätik. Hakkab toimuma soojuse väljaauramine ja niiske rätik võtab selle vastu. Mida suurem on palavus inimese peas, seda rohkem niiske rätik seda välja imeb. Selline peamähkimine ei tohi kesta üle ühe tunni. Peamähkimist võib kasutada 1-2 korda nädalas.\n3. Auru tegemine aitab kõrvapõletiku puhul valu vaigistada. Kõrvapõletikud tekivad enamasti külmetamise tagajärjel, mistõttu võib raviks ja valu vaigistamiseks kasutada sooja auru. Võtke väike kauss, pange sinna pihutäis kuivatatud teekummeli õisikuid või nurmenukuõisi ja kallake kuuma vett peale. Hoidke kõrvu kordamööda sellele aurule nii lähedal kui võimalik ja katke pea käterätikuga. Auru võib teha 20-25 minutit, kuid mitte rohkem. Peale aurutamist tõmmake kõrv ja pea üle jaheda niiske rätikuga, et vältida pea uimaseks jäämist.\n4. Külma veega pesemine ajab kehast haigusevimma välja. Vesi, mis pesemisel higiaukudesse tungib ajab väljaauramisega pahad vimmad välja. Ravipesemisel toimi järgnevalt: hõõru kogu keha pealaest kuni jalatallani švammi või rätikuga kiiresti üle, nühkides igat võimalikku kehapunkti 3-4 korda. Kellel on pikad ja paksud juuksed, siis need jätke puutumata, sest need kuivavad kaua. Terve keha pesemist tuleb läbi viia nii kiiresti kui suudetakse, maksimaalselt 2-3 minutit. Tuba peab olema soe ja švamm või rätik nii märg, et vett kõikidesse higiaukudesse jaguks. Peale pesemist tuleb kohe riidesse panna või voodisse teki alla pugeda. Keha kuivatada ei tohi, sest vesi peab koos ihumahla ja haigusevimmaga saama kehalt ära aurata.\n5. Silmade vannitamine aitab väsinud silmade ja kehva nägemise korral. Silmad on inimesel väga tähtsad kehaosad, mistõttu tuleb nende eest hoolitsemisele erilist tähelepanu pöörata. Silmade vannitamist on väga lihtne teha: võtke üks puhas pesukauss ja valage sinna niipalju külma puhast vett, et silmad ja nägu täies ulatuses sisse mahuvad. Pange nägu vette ja avage vee sees silmad, hoidke neid pärani kuni 5 sekundit. Siis tõstke pea veest välja ja pilgutage silmalaugudega, et silmamunad puhtaks saaks. Peale üheminutilist pausi võib protseduuri korrata ja teha seda 2-3 korda järjest. Silmade vannitamisi võib läbi viia mitu korda päevas.\nTule uuri veeteraapiatest ja loodusravist täpsemalt (võimalik osaleda ka esimesel tutvustaval päeval) SIIT.\nPõlistarkuste ja Rahvaravi Kool: www.tarkustekool.ee


Egiptuse hauakambrist leiti maailma vanim juust - Heureka\nEgiptuse hauakambrist leiti maailma vanim juust\nFOTO: Catania Ülikool/SWNS.com/Scanpix\nLehma- ja kitse- või lambapiimast valmistatud juustukamakas pärineb 13. sajandist eKr ning kaalub mitusada grammi.\nJuustutükk avastati muistse Memphise linna linnapea Ptahmese hauakambrist ning selle koostise kindlaks tegemiseks kasutasid teadlased eesotsas Catania Ülikooli keemiku Enrico Grecoga massispektromeetria tehnikaid. Kui kunagi võis see olla isuäratav eine, siis pärast tuhandeid aastaid laagerdumist näeb see pigem välja nagu valge seebikamakas, kirjutab Science News.\nÕigupoolest on viiteid juustutootmisele leitud varemgi – kõige vanemad teadaolevad jäljed pärinevad tuhandeid aastaid varasemast perioodist – kuid selgeid kõva juustu jäänuseid seni nii vanast perioodist avastatud ei ole.\nÜllataval kombel leiti juustust lisaks tavapärastele piimavalgule ja vadakuvalkudele sisaldas säilinud materjal ka brutselloosi tekitavate bakterite jälgi. See tähendab tõenäoselt, et see ebameeldiv haigus kimbutas juba muistsed egiptlasi.\nJuustu keemilise analüüsi uuring ilmus ajakirjas Analytical Chemistry.


Nordecon: Ehitus on üks madalama efektiivsusega majandusharusid, aga tehnoloogia loob eelduse arenguhüppeks – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: Eesti, efektiivsus, ehitis, ehitus, Estonia, Gerd Müller, hoone, koostöö, loodus, maa, maja, Nordecon, nõustamine, prognoos, projekt, Reaalprojekt, riik, Rimi, sektor, tehnoloogia, tellija, vahetus\n„Ehitus on tõenäoliselt üks madalama efektiivsusega majandusharusid maailmas. See tähendab, et peaks olema ka suur ruum seda kasvatada ja arendada – võimaluse selleks annab tehnoloogiline areng,“ ütles BIMSummitil Nordecon AS juhatuse esimees Gerd Müller. „BIM (3D mudelprojekteerimine) loob eeldused selleks, et ehitiste rajamisel teevad kõik osapooled rohkem koostööd – ületatakse tehnoloogilised barjäärid ja tellija saab sellise hoone, millest ta on unistanud. BIMi üks suur olulisusi kogu ühiskonna, eriti ehitusvaldkonna jaoks ongi see, et ta peab viima hoonete rajamise valdkonna osapooled ja nende omavahelise koostöö uuele tasemele. Ehitusvaldkonnas on tohutu potentsiaal, aga ka tohutu vastutus see potentsiaal ära kasutada, mitte jätta asju nii, nagu nad on kogu aeg olnud. Meil on ehitusvaldkonna populariseerimiseks palju ära teha ja BIMSummit on selleks väga hea koht: murrame müüte ja näitame, missugused võimalused ehituses olemas on ja õpime sektori uuendusmeelsematelt.“\n„Maailmas on praegu kolm pöördumatut megatrendi: digitaalne areng, kliimamuutused ja demograafilised muutused. Selles tohutus muutuses on selge, et kõik peavad pidevalt õppima. Kui aastal 1999 oli maailma suurim probleem aasta 2000 – keegi ei teadnud, mis saab kelladest, arvutitest ja toimus tohutu nõustamine, programmeerimine, et numbrivahetusega hakkama saada, siis täna, vaid 20 aastat hiljem oleme täiesti uues olukorras. Me võime täna prognoosida, millega saavad hakkama kvantarvutid või tehisintellekt ja selle jaoks koguda andmeid, et äkki oskame neid tulevikus hästi ära kasutada,“ sõnas Gerd Müller.\nGerd Mülleri sõnul peab ka ehitus käima maailma megatrendidega kaasas. „Kui me räägime kliimast ja digitaalsest arengust ehituses, siis peame teadma, et hoonete süsiniku jalajälg on suurem kui näiteks transpordivaldkonnas. See tähendab, et need otsused ja projektid, mis me täna teeme, peavad olema väga hästi läbi mõeldud – näiteks me peame ka üha rohkem renoveerima ja õppima ehitama väiksema koormusega ühiskonnale. Arenenud demokraatia tähendab ka seda, et me mitte ei saavuta edu iga hinna eest, vaid ka hoolime, et kõik jääksid terveks: nii inimesed kui loodus. See tähendab, et Eesti ettevõtted seisavad muutuste ees.“\nBIMsummitit aitavad teoks teha Nordecon peatoetajana ja sponsoritena Sirkel & Mall, Reaalprojekt OÜ, AruCAD Süsteemid ja Tekla Software Eesti, 3D Ekspert, Infrakit, CesEstonia ja Commuun OÜ.\n26.03.2019 Nordecon: BIMsummit uurib, milline on ehitussektori potentsiaal Eesti järgmiseks e-edulooks\nKolmandat korda toimuval Eesti suurimal digitaalehituse valdkonna konverentsil BIMsummit 2019 astuvad üles mudelprojekteerimise eksperdid Eestist ja välismaalt. Konverentsil tutvustatakse nii Eesti kui teiste riikide uuenduslike lahendustega BIM-pr\nUuem uudis: Eesti Pank: Ettevõtete ja majapidamiste võla kasv on endiselt väiksem kui majanduskasv ››\n‹‹ Vanem uudis: Erinevatest varasuhteliikidest annab ülevaate “Perekonnaõigus ja varasuhted”


Pangakaardid, Commercial Company SA valik\nCommercial Company SA valik, Igapäevapangandus\nVõtke meiega ühendust e-posti teel: oceanfmortgages gmail. Mis on tööandjalt või juriidiliselt isikult soodushinnaga või tasuta saadud väärtpaberite soetamismaksumus? Küpsistest saate loobuda igal ajal, muutes veebilehitseja seadistusi ja kustutades salvestatud küpsised. Tartu, e-post: Kõigil mudelitel on nüüd lihtsaks traktorile istumiseks ja maha tulemiseks rohkem ruumi. Vajaduse korral pöördu kannete ühendamiseks või muude paranduste tegemiseks LHV poole.\nTänan, et andsite mulle võimaluse üritusel osaleda. Oli rõõm vahetada mõtteid kõikide nende väärtuslike isikutega eile õhtul.\nMulle, kui esmakordselt GENii üritusel osalenul oli see tõeline avastus, oli huvitav vahetada arvamusi inimestega, kellel on sarnased kogemused kasvavatel turgudel. Võib olla lahendus, mida pakkus Edge Verve oleks kasulik meie ärile Hiinas, see oleks selle õhtu suurepärane tulemus. Osalejate mitmekülgsus avas teise vaatenurga mõnedele ärisektoritele, moodulitele ja praktikatele, mida ma ei teadnud.\nTänan teid suurepärase võimaluste platvormi eest, mida teie pakute. Oli põnev kohtuda teiste tippjuhtidega meie tööstusharus ning üks teiselt õppida.\nSee andis mulle võimaluse vahetada ideid ja luua kontakte.\nPresentatsioonid olid väga struktureeritud ja fookusega tööstuse viimastele trendidele. Ma tahaksin uuesti liituda teiega ning võimalusel aidata ning luua lisaväärtust. Ootan seda võimalust tulevikus.\nMa nautisin väga kohtumist teie ja teiste külalistega. Oli suurepärane vahetada ja jagada mõtteid erinevatel teemadel teiste juhtidega. Toit oli suurepärane nii nagu meeleolu.\nMa kindlasti soovin osaleda ka tulevikus. Kas need kohtumised on ainult kutsetega või me saame ennast ise registreerida lähtuvalt ürituste ajakavast?\nInvest Kuidas saada tasuta Bitcoin 2021 Ethereum\nKuidas teha raha ilma internetita


Intervjuu! Gerd Kanter: jään oma pärandiga kindlasti rahule - Tänane leht\nIntervjuu! Gerd Kanter: jään oma pärandiga kindlasti rahule\n10. august 2018, 7:05 5 min lugemist\nPerekond Kanterid – Kristjan, Liina ja Gerd – võistlusjärgsel lõpupeol. Plakat on ammendav. FOTO: Liis Treimann\nGerd Kanteri karjääri viimane ametlik tööpäev on olnud täis lugematuid õnnitlusi, taaskohtumisi, võidurõõmu ja pisaraid. Berliini EMil viienda koha saanud kettaheitja jõudis üllatuspeolegi väikese hilinemisega, sest metroos tahtsid paljud Saksamaa fännidki legendiga pilti teha. Meeleolu oli ülev ka sangaril endal. «Eks paar korda tuli pisar ikka ka, näiteks auringi tehes ja õhtul peol. Aga need on aupisarad, sest üks väga emotsionaalne teekond jõudis lõpule!»\nEsimese päeva nn vaba spordimehena veetis ta perega Berliini loomaaias kaelkirjakuid ja pandasid vaadates, õhtul elas kaasa aga Rasmus Mägile ja Magnus Kirdile. Aga emotsioonide virvarri keskel oli aega ka vestluseks, kus sai pilgu heita nii minevikku kui ka tulevikku.\nSinu poeg Kristjan tegi üllatuspeol nalja: kui küsisid, kas issi võistlust vaatasid, vastas ta ei. Aga abikaasa Liina ütles pärast, et Kristjanit pidi pärast ikka pikalt lohutama, sest issi ei saanud esikohta. Millised Kristjani hommikused emotsioonid olid? Millest ta aru sai?\nSuurest melust ta veel aru ei saa, küll aga ta saab aru sellest, kui ma kodus Martin Kupperit võidan. Eks ta ootused on ühtepidi põhjendatud – on ju neid esikohti päris palju võidetud, aga issi seda nüüd ei teinud. (Naerab.)\nViienda koha toonud võistlusest on nüüdseks möödas juba 15 tundi. Terve Eesti vist rõõmustas, et vähemalt Robert Hartingile (kes sarnaselt Kanteriga karjääri lõpetas – toim) sai ühe sentimeetriga ära tehtud. Palju sa oled seda võistlust nüüd seedinud?\nEks lõppakordina oli Hartingi alistamine muidugi magus, aga on selge, et medali võitmine olnuks veelgi erilisem. Võimalust ikka pakuti. Võistlus oli aga ikka piisavalt meeleolukas ja tagasidest saan aru, et enamik on rahul.\nSinu abiline Indrek Tustitki viskas õhku, et Kanter vist ikka nii rahul küll ei ole ja nüüd on ehk Tokyosse (suveolümpia 2020) minek?\nÜtleme nii, et ega seda ikka ei tule. Indreku enda kohalolek on olnud viimasel ajal auklik ning ilma temata ma kindlasti hakkama ei saa. Tema ärakäigud tennise tõttu olid juba päris pikad ning siit on ka palju tervisemuresid jäänud lahendamata. Kui ta paar nädalat ära on, siis saab hakkama. Aga äraolekud venivad ikka pikemaks ning kui on probleemid, siis abi nii lihtsalt ei saa.\nKui raske ja valus see viimane aasta ikkagi oli – kas oli juba vana mehe tunne sees või jäi hing sisse?\nKõige keerulisem ongi ikka nende vigastustega. Sügisel algab kõik mõnusalt, kevadistes laagrites on tulemused igati rõõmupakkuvad, aga kui ühel hetkel poeb vigastuseuss sisse, on selles mõttes keeruline. Sellel aastal oligi kõige keerulisem hetk, kui me tulime teisest Lõuna-Aafrika Vabariigi laagrist tagasi. Indrek oli väga pikalt eemal, otsisin inimesi, kes mind aidata võiks, aga kuna see protsess on väga pikk ja vaevaline, siis miski ei aita. Nelja-viie nädalaga vajud sügavale põhja ära ning see ongi kõige raskem.\nTeisalt, minu jaoks on alati olnud üks protsessi kõige tähtsam osa nautimine. Mitte ainult tiitlivõistlus pole pidupäev, vaid igapäevane treening. Aga kui nende päevade hulk vähenes ühe käe sõrmedele, siis... Varem oli ikka nädalas mingi hetk, mis oli rõõmustav, nüüd polnud ma enam harjunud seda kogema. Teadmatust oli ikka liiga palju. Võisin teha nii nagu varem, aga see ei toiminud ja siis võis jälle juhtuda, et kõik on hästi korras. Ning kui räägime tiitlivõistlusteks valmistumisest või medali planeerimisest, siis see mudel pole professionaalne. See on loogikavastane!\nJust seetõttu ei saanud sa ka EM-normi pikalt täidetud. Kas ühel hetkel tuli pähe ka mõte, et aga äkki ei tulegi seda normi ning viimasele tiitlivõistlusele jääbki sõitmata?\nMina ise seda ei mõelnudki, aga kui juba 28 poolehoidjat oli siia pileti ostnud, siis tõusis nende poolt ikka rohkem õhku küsimusi: «Mis toimub? Saad sa ikka normi täis?» Lõpuks see tuli.\nKas sa jääd oma pärandiga rahule ning tunnetad, et oled maailma kettaheitele väga palju andnud? Ainuüksi maailma kümnest tippheitest on pooled sinu nimel.\nKindlasti. Kuigi minu kõrgaeg jäi küll kümne aasta taha, olen ma nii pikalt selles olnud, ning võib öelda, et ma olen nendele uutele ala valitsejatele eesotsas Daniel Stahliga ikka kindel eeskuju. 90ndatel sündinud heitjaid olen kindlasti oma tegevustega omajagu mõjutanud.\nKui äsja EM-tiitli võitnud leedulast Andrius Gudžiust peetakse Vergilijus Alekna mantlipärijaks, siis kas Stahli võiks pidada sinu omaks?\nMuidugi. Minu endine, tema praegune juhendaja Vesteinn Hafsteinsson on ikkagi maailmas üks paremaid kettaheitetreenereid. Eile ju Stahl oli teine ja Simon Pettersson neljas. Kui Stahl on füüsilises mõttes tohutu koll, siis Simon on kümnevõistlejataustaga kiire, pikk ja sihvakas ning samuti väga hea tehnika omandanud. See on kindlasti Vesteinni kätetöö. Igal juhul on tegemist tehnika mõttes väga võimsa treeneriga.\nRootslane Daniel Stahl pole salanud, et Gerd Kanter on tema suur eeskuju ning Eesti olümpiavõitja on selle üle uhke. FOTO: Liis Treimann\nMis peaks juhtuma, et Gerd Kanterist saaks kettaheitetreener?\nEks ma ju osaliselt olen. Ma ju Martinit (Kupper – toim) ka natuke aitan, eks vaatab, mis tema mõtted edasi on. Seda ma ei tea, kas minus klassikalist treeneritüüpi on, aga konsultanti või nõuandjat ikka.\nKes on see kettaheitja, kellest sa jääd kõige enam puudust tundma?\n(Mõtleb pikalt.) Siin on olnud erinevaid natuure. Üldjoontes ma olen ikka kõigiga normaalselt läbi saanud, aga nooremast generatsioonist on see kindlasti Stahl, kellega meil on ühised naljad ja vastastikune huumor. Vanadest konkurentidest Alekana oli ikka selline muhe rahulik vana, kellega sattusime viimastel aastatel koos treeninglaagritesse. Tema oli jällegi minu iidol, kelle vaimus mina üles kasvasin.\nKas praegu on sul pigem kurbus hinges või sa saad nüüd ikkagi perele keskenduda?\nTippsportlase elu on minu jaoks lahe rutiin, kindlasti selles osas elu natuke muutub. See rutiin, mis on mulle südamelähedane olnud, kindlasti toredasse peremudelisse ei mahu. Ühiseid kodus oleku õhtuid on ju olnud väga vähe.\nAga tööst ei tule sul ka nüüd puudust, sest spordipoliitika on su südameasjaks saanud. Kuulud ju ka Euroopa olümpiakomitee sportlaskomisjoni. Mis su roll edasi on? Mis on ambitsioon?\nOleme praegu käivitamas EOK egiidi all Team Estonia projekti, mis keskendub tippspordi arendamisele läbi tugiteenuste. Meie senine tippspordimudel vajab igal juhul uut sammu edasi. Kogu meie töö peaks muutuma süsteemsemaks – kuidas me neid talente leiame ja suuname või aitame. Kui tahame, et edu jätkuks, siis peame muudatusi tegema. Selles osas on mul kindlasti kogemust, ambitsiooni ja tahtmist valdkonda panustada.\nOn mul õigus, et kui 2016. aastal poleks EOK presidendivalimisi sügiselt kevadele tõstetud, võinuks sinu karjäär lõppeda juba kaks aastat tagasi?\nVõib-olla. Seda ma ei salga, et 2016 liikus mu mõte selles suunas, et kandideeriks. Aga kuna meie tippspordivaldkonnas liiguvad uued tuuled, on minu jaoks pigem väljakutse olla mingisugune tippspordidirektor. See oleks minule paremini hoomatav. Õnneks on see teema päevakorral.\nKui paljud Eesti sportlased julgevad sinult nõu küsida? Tunned sa isalikku rolli?\nEks kindlasti, ma olen neist ju tublisti vanem. Ja medaleid on ka kümne korra jagu rohkem (naerab). Kuna Indrek töötab ka Magnus Kirdiga, siis oleme nendega oma kogemusi ja mõtteid jaganud. Kuna Magnus on astumas väga selget sammu medalituleviku poole, siis on see väga oluline. Olen veendunud, et ega ühtegi medalit niisama ei anta. Oluline on väga paljud nüansid läbi mõelda ning kui ühel hetkel sammukese ees olla, on kõik võimalik.\nBerliini EM oli ka Kanteri vana rivaali Robert Hartingi lahkumisvõistlus. Viimase katsega möödus Kanter sakslasest ühe sentimeetriga ja tõusis viiendaks. FOTO: Liis Treimann\nPärast võistlust ütlesid sa, et paned oma karjäärile hindeks «4». Mis selle «5» oleks toonud?\nKaks väga lihtsat asja – maailmarekord ja kirkamad medalid. Rahule ei saa kunagi jääda.\nMillegipärast ma arvan, et see siiski polnud sinu karjääri viimane tiitlivõistlus. Tiitlivõistlusi on ju ka korvpallis.\nJah. Meestel, kellega olen harjutanud, on plaan minna järgmisel aastal vanuseklassis 40+ veteranide MMile. Kui selline plaan on, siis kindlasti olen nõus kaasa lööma ja proovima. Eks see korvpall on olemuselt ka mitte kõige tervisesõbralikum spordiala (naerab). Natuke on vaja kindlasti kaalu kaotada, et korvpallis vastu pidada.\nAga sealt saab ju adrenaliini?\nKindlasti. Võistkonnaspordiemotsioon on natuke teine. Iga olukord, iga korv võib olla midagi erilist, mis annab emotsiooni. See emotsioon on kindlasti teine.


KITARRIVÕIMENDI WILLIAMS GS-158CA - GARANTII\nkasutatud; Williams GS-158CA kitarrivõimendi. max võimsus 40 w Võimalik reguleerida helitugevust ja tämbrit. Võimendil 1 sisend, 1 kõrvaklappide väljundPildid on illustreerivad! Vaata lisaks: Tule poodi tutvuma ja testima! Garantii ja eluaegne tagastamis...


Kodutud foorum - Teema: Kas oled sexuaalselt rahuldatud?!\nKodutud.com » Seks » Kas oled sexuaalselt rahuldatud?!\nPoll: Kas oled sexuaalselt rahuldatud?!\nJah täiesti! 27 (27.27%)\nEi olen pidevalt rahuldamata! 14 (14.14%)\nNii ja naa. 35 (35.35%)\nKui ise rahuldan, siis olen. 11 (11.11%)\nMis see rahuldus on? 0 (0%)\nMul on sellega pigem halvasti! 6 (6.06%)\nMul on sellega pigem hästi! 5 (5.05%)\nOlen frigiidne ja ei saa rahuldust! 1 (1.01%)\nAutor: Teema: Kas oled sexuaalselt rahuldatud?!\npostitatud 24.07.2003 kell 10:37\nKas oled sexuaalselt rahuldatud?!\nLugedes siinseid postitusi ,( tegin seda juba ammu enne kui ise postitama hakkasin)märkasin , et postitused jagunevad minu arust enam vähem kaheks. Ühed postitajad on lõbusad, lahked ja humoorikad-enda ja eluga rahulolevad inimesed, kellel ilmselt ka voodis kõik korras.\nteised aga tigedad ja kitsarinnalised kodanikud, kes oma sexuaalset rahuldamatust ka siinsetes postitustes välja lasevad paista.\nSestap tegin oma elu esimese polli!\nKui ükski vastusevariantidest ei sobi teile , siis kirjutage endale sobiv!\npostitatud 24.07.2003 kell 10:44\nParaku päris adekvaatselt ma vastata ei saa, kuna abikaasa hetkel paariks nädalaks ära.\nAga see nii lühike aeg, et ei jõua mitte põdemagi hakata. Kui tagasi jõuab, eks siis teeb topelt\nViimane külastus: 25.07.2003\npostitatud 24.07.2003 kell 10:48\nTahaks mina näha seda inimest, kes avalikult tunnistab, et on rahuldamata\npostitatud 24.07.2003 kell 10:50\nAlgne postitaja: p@rdic\nKannata natuke-küll varsti näed!\nPakun et 25% naistest on rahuldamata-meeste poolt vähemalt ja teist samapalju ei tea mis see orgasm üldse ongi.Sest valdav osa meestest on tõelised egomaniakid ja pperverdid, kes naistele piisavalt tähelepanu ei pööra!\npostitatud 24.07.2003 kell 10:51\nNo tegelikult kas saabki inimene olla rahuldamata, kui ta ise tahab hirmsasti? Kui pole partnerit käepärast, siis võib alati ju ise endale abiks olla.\nPraegu võin ma öelda, et 2 nädalat, ma meest ei saa...see ei tähenda veel et ma rahuldamata olen\npostitatud 24.07.2003 kell 10:54\nmina olen see kes julgeb öelda, et olen rahuldamata....vaimselt ja füüsiliselt...rahuldatud seksuaalselt olen ma kyll kuid füüsiline rahuldus on kasvõi see kui mulle tehakse pai ja ma naudin kellgi lähedust..\naga kas minu postitustes paistab välja et ma olen rahuldamata doktor dillinger???\npostitatud 24.07.2003 kell 10:56\nPalun siin ma olen. On olnud selliseid perioode küll, kus tunnistan ausatl sex on olematu. Ja millisest rahuldusest siis rääkida saakski. Ja loomulikult mõjutab see ka muid meeleelundeid.\nHetkeseis - täiesti rahul oma sexeluga. Vot nii.\npostitatud 24.07.2003 kell 10:59\nEi loobi palle ühte väravasse.\nSama arv mehi on pidevalt rahuldamatuse võrgus ja ütleme nii, et tohutu hulk mehi ei tea sexist miskit muud, kui et see on keppimine mis lõpeb lihtsalt spermapurskega.\nMehi, kes sexi tõeliselt nautida oskavad on üli vähe.\nmina olen see kes julgeb öelda, et olen rahuldamata....vaimselt ja füüsiliselt...rahuldatus seksuaalselt olen ma kyll kuid füüsiline rahuldus on kasvõi see kui mulle tehakse pai ja ma naudin kellgi lähedust..\nEh...nüüd panid mind kah rahulolematuna tundma ennast\nVot kallidest ja paidest tunnen küll praegu puudust. Ja et seda saada, pean ma 10 päeva tervelt veel kannatama\npostitatud 24.07.2003 kell 11:00\nDr Dillinger asub Bohemiani postitusi analüüsima.Kas soovid diagnoosi avalikult või sosistan kõrva või kuhugi mujale?!\npostitatud 24.07.2003 kell 11:02\nHuvitav kuda doktorihärra ise end hindab. Tavaliselt psühhiaatriks lähevad õppima need, kel endal probleemid psühhikaga. Sexsoloogia kaldub ka sinna kanti\npostitatud 24.07.2003 kell 11:03\nMina ei ole. So what?! Teeks kogu aeg, kui 4x päevas sain... vat siis olid head ajad\nSõnastan siis täpsemalt ... isegi kui keegi on hetkel rahuldamata ei tunnista seda, kuigi jah teavad kõik meist, et eksiteerib naisi kes ei tunne seda naudingut ja orgasmi mehega kunagi? Meeste puhul asi lihtne millest ka tingitud selline egoistlik suhtumine ... iga seemnepurskega kaasneb rahuldus\npostitatud 24.07.2003 kell 11:05\n... iga seemnepurskega kaasneb rahuldus\nHmmm, kas spermapurse on rahuldus????\nMina ütlen naiselikust seisukohas: Paljas füüsiline orgasm ei tekita minus täit rahuldust. See mis ikka minu mõistes rahulduse alla läheb on vaimne ja füüsiline kooskõla, see on orgasm, mis rahuldab.\npostitatud 24.07.2003 kell 11:12\nSee oli vastus sellele ... mehi ei ole sama palju kes rahuldamata on vaid on vähe mehi võibolla kes suudavad ka rahuldust partnerile pakkuda\nKumba orgasmi sa siin mõtled...kas kliitori või tupe orgasmi? Mõlemad on aksepteeritavad ja annavad partneriga täieliku rahulduse.\nNeid naisi, kes orgasmi üldse ei koge elu, neid on vaid väga väike %...vist oli 2%...kui ma nüüd õieti mäletan.\nEnamikul juhtudel rahuldamatus ikka sellest tuleb, et pole püsipartnerit kõrval, kes jagaks piisavalt hellitusi, kallistaks, suudleks, paitaks. Rahuldada, võib iga üks end isegi...aga hellust endale ikka ei jaga nii nagu vaja oleks. Pigem see tekitab rahulolematuse tunde. Need kellel ebakorrapärane sexuaalelu...neil ka hellust napib ja tekibki rahuolematus. Või omavad sellist meest nagu Hiirekas mainis...maha ja taha...ja hellitused jms jääb saamata....orgasm küll saadud aga rahulolematus jääb.\nVähemasti minu tähelepanekud sellised ja arvamus selline. Ma võin iga päev sexida...iga päev orgasmi saada...aga kui pole hellitavaid ja paitavaid käsi kalli inimese poolt, siis olen ikkagi rahuldamata.\npostitatud 24.07.2003 kell 11:16\nEnamikul juhtudel rahuldamatus ikka sellest tuleb, et pole püsipartnerit kõrval, kes jagaks piisavalt hellitusi, kallistaks, suudleks, paitaks.\nNeid kes ei tunne kunagi on järelikult ja järelikult on % ka suurem nende hulgas kes mehega seda ei tunne jne\npostitatud 24.07.2003 kell 11:18\nMa just seda mõtlen, et ülivähe on neid mehi kes saavad ise ka selle nn tõelise rahulduse.\nLihtsalt olen paari mehega sel teemal rääkinud ja nad väidavad jah, et esialgu pidasid nad ka seda spermapurset rahulduseks, aga on õnneks kogenud ka midagi teist ja sügavamat.\nNende arvamus on see, et mehed ei tea tegelt orgasmist midagi ja tegelevadki vaid naise rahuldamisega.\nPõhjus ühe noormehe arvates on see, et väga palju on neid naisi, kes lasevad end rahuldada. Aga ei oska või ei taha anda midagi selleks, et ka mees kunagi saaks tolle tõelise õndsustunde kätte.\npostitatud 24.07.2003 kell 11:19\nNo nii või naa pidi...ühte sorti orgasmi tavaliselt ikka meestega tuntakse.\nAga nii nagu Hiirekas kommenteeris ja mina pärast järgi...ei sõltu enamus juhtudel rahulolematus üldse mitte orgasmide arvust...vaid hoopis muust\npostitatud 24.07.2003 kell 11:20\n[Vähemasti minu tähelepanekud sellised ja arvamus selline. Ma võin iga päev sexida...iga päev orgasmi saada...aga kui pole hellitavaid ja paitavaid käsi kalli inimese poolt, siis olen ikkagi rahuldamata.\nMuide ma tean naist, kes läheb hellituste peale lihtsalt närvi. Talle meeldib vastupidi - hellitused pärast. Enne ta neid ei talu. Eks ole inimesi erinevaid.\npostitatud 24.07.2003 kell 11:21\nnagu Hiirekas mainis...maha ja taha...ja hellitused jms jääb saamata....orgasm küll saadud aga rahulolematus jääb.\nPole küll ise tundnud ja pole päris selget ettekujutust naiste orgasmitundest aga nii palju kui täheldanud olen siis selle tunde tekkimisel ei mäleta ta pärast mida ise tegi, rääkimata sellest kas ma teda hellitasin või mitte\npostitatud 24.07.2003 kell 11:22\nNo see toimib ju mõlemat pidi. Mehed ei ole naisega ühel lainel ja naised ei ole meestega ühel lainel. Mehed ja naised võiksid ennast kokku võtta ja vahel mõelda mõlemale...nii kaaslase heaolule, kui ka endale. See täiesti võimalik...tihti tavaelus aga unustatakse see ära.\npostitatud 24.07.2003 kell 11:24\nOrgasme ju mitmesuguseid. Üks päev on orgasm selline, et ei tea hellitustest midagi...vaata et teadvust veel ei kaota...teine päev aga vaiksem ja rahulikum. Pealegi hellitused enne ja pärast orgasmi ikka kõikse olulisemad. Ja päeval ja üldse igal ajal kui koos ollakse, on vaja kallisid ja musisid. Kui minul seda pole, siis paljas orgasm ei paku mulle suurt midagi...ehk tervise hoiab tiba parema\npostitatud 24.07.2003 kell 11:25\nMehed ja naised võiksid ennast kokku võtta ja vahel mõelda mõlemale...nii kaaslase heaolule, kui ka endale. See täiesti võimalik...tihti tavaelus aga unustatakse see ära.\nJust nimelt. Kas siis pole fantastiline näha seda, et su partner on sõna otseses mõttes hullumas. Või tekib lausa hirm, et äkki viskab pildi päris ära.\nSee on fantastiline. Teada, et suudad pakkuda talle midagi sellist, millest tal varme isegi und polnud näinud.\nMilline see küll olla võiks ... kas naised kes on hakkanud eelistama naisi on selle tunde oma elust välja visanud või\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0202029 sekundit


Põhiline / vahe / Erinevus DBMSi ja RDBMSi vahel\nDBMS on grupp omavahel seotud andmeid ja programmide kogumit, et neid andmeid kasutada. RDBMS on DBMSi variant, mis on välja töötatud DBMSi ebatõhususe kõrvaldamiseks. Üldine erinevus DBMSi ja RDBMSi vahel on see, et DBMS pakub lihtsalt keskkonda, kus inimesed saavad koondatud andmete juures teavet mugavalt salvestada ja alla laadida. Teisest küljest kasutab RDBMS andmete redundantsuse kõrvaldamiseks normaliseerimist.\nDBMS järgib navigatsioonimudelit, samas kui RDBMS kasutab andmete salvestamiseks ja allalaadimiseks relatsioonimudelit.\nTähistab Andmebaasi haldamise süsteem Relatsioonandmebaasi haldussüsteem\nAndmekogu Andmed salvestatakse navigatsioonimudelis. Andmed salvestatakse relatsioonimudelis (tabelites).\nNäitus Ei esine\nNormaliseerimine Sooritamata RDBMS kasutab redutseerimise vähendamiseks või kõrvaldamiseks normaliseerimist.\nAndmete muutmine on keeruline. Andmete muutmine on lihtne ja lihtne.\nTarbib rohkem aega. Kiirem võrreldes DBMS-iga.\nSkeemipõhised piirangud ja andmete sõltuvused Töötu Töötatakse RDBMSis.\nKlahvid ja indeksid Ei kasutata. Suhteklahvide ja indeksite loomiseks kasutatakse RDBMSis.\nTehingute haldamine Ebaefektiivne, vigane ja ebakindel. Tõhus ja turvaline.\nJaotatud andmebaasid Ei toetata Toetab RDBMS.\nNäide Dbase, Microsoft Access, LibreOffice'i baas, FoxPro. SQL server, Oracle, mysql, MariaDB, SQLite.\nDBMS (Database Management System), mis koosneb omavahel seotud andmetest koosnevast rühmast ja andmebaaside kombinatsioonist, mis võimaldab juurdepääsu andmebaasile, seda säilitada ja kasutada. Andmebaasi võib defineerida kui olulisel viisil seotud andmete korrapärast kogumist, mida on võimalik saada erinevatest loogilistest tellimustest. DBMSis on failid omavahel seotud.\nDBMS ei ole rakendusspetsiifiline tarkvara; tegelikult on tegemist üldotstarbelise tarkvaraga. Selles rõhutatakse andmete salvestamist ja neile juurdepääsu. See võimaldab mitmel kasutajal andmebaasi sisestada, muuta, jagada, kuvada ja manipuleerida.\nDBMS töötati välja oma eelkäija failipõhisest süsteemist, kus rakenduste programmide eesmärk on teenuste osutamine lõppkasutajatele. Iga programm määratleb ja haldab oma andmeid, mis tähendab, et iga andmebaasi jaoks on eraldi rakendusprogramm.\nFailipõhise lähenemisviisi piirangud on järgmised:\nAndmete sõltuvus, kui rakenduskava sõltub andmetest.\nSama andmed salvestatakse rohkem kui ühes kohas (andmete dubleerimine).\nKokkusobimatud failivormingud, kus faili struktuur sõltub rakenduse programmeerimiskeelest.\nAndmed on eraldatud, mis muudab andmetele juurdepääsu keeruliseks.\nAndmete taastamine on raskem.\nRaske tagada terviklikkus ja järjepidevus.\nIga andmebaasi jaoks on kirjutatud mitmeid erinevaid programme, mis tarbivad palju ruumi.\nDBMS lähenemisviis töötati välja failipõhise lähenemisviisi piirangute ületamiseks. See on üks integreeritud tarkvara, mis pakub primitiivide kogumit, et määratleda, pääseda ligi ja manipuleerida kõikide andmebaaside andmetest, mis kõrvaldavad andmete sõltumatuse, seega kõrvaldatakse vajadus erinevate andmebaaside kirjutamiseks. Kogu andmed salvestatakse ühes kohas ja neid hallatakse tsentraalselt, mis vähendab koondamist.\nDBMS rakendab terviklikkuse piiranguid, et säilitada andmebaasi järjepidevus. Samuti toetab see mitut vaadet, milles erinevad kasutajad saavad näha erinevaid vaateid. Ainus DBMS-i oht on andmete terviklikkus, milles mitmed kasutajad üritavad samal ajal samu andmeid muuta.\nRDBMS laieneb Relatsioonandmebaasi haldussüsteem . Sellest tuleneb relatsioonimudel, milles andmeid salvestatakse mitmesse tabelisse ja tabelid on omavahel seotud, kasutades võtmeid. Dr. EF Coddi (relatsioonimudeli leiutaja) andmetel peab iga andmebaas, millel on tabelid ja piirangud, olema relatsiooniline andmebaas.\nRelatsioonimudelis on põhiliselt kolm koostisosa - struktuursed, terviklikud ja manipuleerivad osad. Struktuuriosa määratleb andmebaasi suhetena (tabelid). Terviklikkuse osa säilitab relatsioonimudeli terviklikkuse esmaste ja väliste võtmete abil. Manipuleeriv osa kasutab relatsioonilise kalkulaatori ja relatsioonialgraadi abil relatsioonandmebaasi manipuleerimiseks. Relatsioonialgebra ja relatsioonilise kalkulatsiooni mõistmiseks viidake eelnevalt kirjutatud artiklile - Relatsioonilise algebra ja suhtelise kalkulatsiooni vahe.\nAndmete normaliseerimist kasutatakse RDBMS-is, et vältida andmete koondamist tabelites. SQL (struktureeritud päringukeel) võeti kasutusele standardkeelena RDBMSi kasutamiseks. Normaliseerimise meetod aitab SQL-päringul pääseda tabelite andmetele kiiremini kui DBMS. RDBMS on laialdaselt kasutatav andmebaasi mudel, kus keerulist ja suurt hulka andmeid on lihtne salvestada ja neile juurde pääseda.\nPeamised erinevused DBMSi ja RDBMSi vahel\nDBMS järgib navigatsioonimudelit, samas kui RDBMS järgib relatsioonimudelit, kus andmed salvestatakse tabelite kujul ja nende tabelite vahel on seos.\nDBMS-is saab samu andmete koopiaid salvestada mitmes kohas, kuid RDBMS-is kõrvaldatakse andmete redundeerimine normaliseerimise abil.\nKuna mitu koopiat on DBMSis erinevates kohtades salvestatud, on sama faili muutmine erinevates kohtades keeruline. Teisest küljest, kuna RDBMS-is on andmeid väheoluline, on andmete muutmine lihtne.\nAndmeid pääseb kiiremini RDBMSi puhul. Seevastu kasutab DBMS andmetele juurdepääsu rohkem aega.\nDBMSis kasutatakse ainult terviklikkuse piiranguid, samas kui RDBMS kasutab skeemil põhinevaid piiranguid ja andmete sõltuvusi.\nDBMSis ei kasutata võtmeid ja indekseid . Vastupidi, RDBMS-is kasutatakse neid tabelite vahelise suhte loomiseks.\nDBMS ei sea ACID omadustele piiranguid. Vastupidi, RDBMS kehtestab ACID omaduste hoidmiseks piirangud.\nDBM-i näited on Dbase, Microsoft Access, LibreOffice Base ja ForPro. Seevastu on mitmeid laialdaselt kasutatavaid RDBMS-e, nagu SQL Server, Oracle, MySQL, SQLite jne.\nDBMS ja RDBMS on andmebaasi haldamise süsteem, kus RDBMS on DBMS järeltulija. RDBMS on tõhusam, kiirem ja populaarsem ning kõrvaldab tõhusalt DBMSi piirangud. DBMS ei rakenda manipuleerimisega mingeid piiranguid ja turvalisust, samas kui RDBMS määratleb terviklikkuse piirangud, pidades silmas ACIDi omadust.


Kärla kirik uut katust veel ei saa - Saarte Hääl\nKultuuriministeerium eraldas sel aastal Kärla kiriku katuse renoveerimiseks 20 000 eurot, kuid nüüdseks valminud hinnakalkulatsiooni järgi läheksid katusetööd maksma üle 114 000 euro. Seetõttu soovitakse saadud toetust kasutada väiksemate kirikuobjektide remontimiseks.\nKärla vallavanem Tiina Luks ütles Saarte Häälele, et otsus toetuse eraldamiseks oli tehtud enne hinnakalkulatsiooni valmimist. Peamine küsimus seisneb Luksi sõnul aga selles, et riik andis toetust katuse parandamiseks.\nSeetõttu esitas vallavanem 1. oktoobril kultuuriministeeriumile taotluse investeerimisobjekti nimetuse muutmiseks, mis ühtlasi lubaks eraldatud 20 000 eurot kasutada muudeks töödeks.\nRemont läheb kallimaks\n“Esialgu tundus, et oleks mõistlik alustada katusest, aga keegi ei osanud ette hinnata, et katuse kogumaksumuseks kujuneb üle 100 000,” rääkis Luks.\nVald on koos kogudusega ühel meelel, et töid ei ole mõtet poolikult teha. Seetõttu telliti ka hinnakalkulatsioon ja eskiisprojekt terve kiriku renoveerimiseks. Kuna kalkulatsioonist selgus, et katuse remondiks eraldatud toetusest ei piisa, toodi välja, et 20 000 euro eest saaks hoopis ehitada varikatuse ja kaldtee ning ümber ehitada kiriku pea- ja välistrepi.\nKärla valla oma eelarves kiriku renoveerimiseks raha sel aastal ei ole, märkis Luks. Terve kiriku renoveerimine läheks kalkulatsiooni järgi maksma üle 500 000 euro, kuid lõplik summa võib Luksi sõnul kujuneda veelgi suuremaks.\nVallavanem Luks tõdes, et oluline oleks ka kogudusepoolne pingutus ning kõigi tööde tegemine nõuab kindlasti raha taotlemist erinevatest fondidest.\nMinisteerium on nõus\nMinisteeriumi avalike suhete osakonna nõunik Katrin Arvisto ütles eile, et muutmist peetakse põhjendatuks. „Kuna tegu on just sellises sõnastuses riigieelarveseaduses kirjas oleva objektiga, vajab nimetuse muutmine valitsuse otsust,“ ütles Arvisto.\nKärla Maarja-Magdaleena koguduse hooldajaõpetaja Rene Reinsoo ütles, et kahtlemata vajab Kärla kirik remonti. “Vallaga koostöös on see asi ka plaani võetud,” tundis Reinsoo heameelt. Peamiste probleemsete kohtadena märkis kirikuõpetaja ära katuse, aknaraamid ja peaukse.\nReinsoo lisas, et vallaga koos tehti suurem projekt, kust näeb ära, palju kõik tööd kokku võiksid maksma minna. Nüüd on plaanis vaadata, kui palju on võimalik sammhaaval ette võtta ja millises järjekorras töid teha.\nRene Reinsoo sõnul ei ole Kärla kirikus taasiseseisvunud Eesti ajal suuremat remonti tehtud. Viimati krohviti ja värviti kirikut 1970. aastate paiku, teadis Reinsoo.\nKärla kirik on ehitatud tõenäoliselt 14. sajandi algul. Algupärane kirikuhoone sai tugevalt kannatada 1556. aasta tulekahjus. Praeguse klassitsistliku ilme sai kirik 1843. aastal, mil lõppesid ümberehitustööd.\nLisatud: 11.10.2014 / 14:12\nmiks peaks maksumaksja kinni plekkima erafirma ajuloputust? las koguduse liikmed maksavad.ELADA TULEB VASTAVALT SISSETULEKULE!\nvallal hunnik probleeme oma vanuritega,aga anda OMA raha vabatahtlikult? ristikoerte sõjaväge ju enam pole :)\nvaada, moo sönad\nLisatud: 11.10.2014 / 20:27\nLisatud: 13.10.2014 / 12:27\nEt sul ka häbi pole!


#minuuusaastalubadus - bauhof.ee\nFotokonkursil osalemiseks lae pilt oma uusaastalubaduse täitmisest ülesse Bauhofi #minuuusaasalubadus-galeriisse või enda Instagrami kontole lisades juurde #minuuusaastalubadus ning #bauhofeesti ja võid võita kinkekaardi Bauhof`ilt väärtusega 30 eurot.\nKasutades pildil #minuuusaastalubadus #bauhofeesti kinnitab osaleja, et tema on pildi omanik ja talle kuuluvad pildi õigused.\nInstagrami kontole pilti laadides peab seadetes olema konto avalik (public).\nPilte on võimalik üles laadida ka #minuuusaastalubadus-galeriisse otse oma seadmest, Facebookist, Dropboxist või Google´i kontolt. Seda saab teha #minuuusaastalubadus veebilehe paremas nurgas oleva nupu „Lisa albumisse“ kaudu. Kindlasti on vajalik nime ja e-maili lisamine vastavatesse lahtritesse.\nBauhofi #minuuusaastalubadus-galeriisse lisatud fotod avaldatakse pärast nende kinnitamist Bauhofi administraatori poolt hiljemalt järgmisel tööpäeval.\nBauhofil on õigus kasutada konkursile saadetud pilte enda kodulehtedel, sotsiaalmeedias ja teles.\nFotokonkursil osalemiseks lähevad arvesse pildid, mis on üles laetud ajavahemikul 4.- 31.jaanuar 2018 (k.a.).\nFotokonkursi võitjat premeeritakse 30€ Bauhofi kinkekaardiga.\nVõitja avalikustatakse 7. veebruaril Bauhofi kodulehel. Võitjatega võtab ühendust Bauhofi esindaja.\nBauhofil on õigus konkursilt kõrvaldada fotod, mis on sobimatud, kedagi solvavad või mis ei kvalifitseeru sisu poolest konkursile.


Kuidas Excel'i arvukate rakkude arv sama arvuga korrutada?\nOletades, et teil on arvude hulk, peate nüüd korrutama numbriga 8.7, kas teil on selle ülesande täitmiseks tõhusaid ja kiireid meetodeid?\nKorrutage erinevaid numbreid samade numbritega, kasutades valikut Paste Special\nKorrutage erinevaid arvulisi elemente sama arvuga koos valemiga Excelis\nKorrutage vahemikus olevad elemendid samade numbritega koos valemiga / ilma\nKonverteeri mitu korda tundideks / minutid / sekundit, automaatselt korrutades 24 / 1440 / 86400\nLihtsalt konverteerige valuutad automaatselt Exceli viimast vahetuskurssi korrutades\nÜldiselt peame saama viimase kahe vahetuskursi kahe kindlaksmääratud valuuta vahel ja seejärel korrutada uusim vahetuskurss, et teisendada esialgne valuuta antud vääringule. Aga Kutoolsi jaoks Exceli jaoks Valuuta konverteerimine utiliit, võib see automaatselt korrutada viimane vahetuskurss hõlpsalt partiide konverteerimiseks kasutatavates valuutades Excelis. Full Feature Free Trial 60-päev!\nKorrutage vahemikus olevad lahtrid sama numbriga, kasutades funktsiooni Paste Special\nExcel pakub kiiret viisi matemaatilise toimingu rakendamiseks paljudele rakkudele. Võite kasutada Kleebi teisiti funktsioon paljundada lahtrite arv numbri järgi järgmiselt:\n1. Sisestada number 8.7 tühjaks rakuks ja kopeerige see.\n2. Valige vahemik, mida soovite väärtust korrutada, ja klõpsake Kodu > pasta > Kleebi teisiti. Vaadake allolevat ekraanikuva:\n3. Aasta Kleebi teisiti dialoogiboks, klõpsake kõik valik pasta osa ja klõpsake Korrutama valik töö jaotis ja klõpsake nuppu OK nuppu. Vaadake ülaltoodud pilti:\nValitud vahemik korrutatakse numbriga 8.7. Vaadake allolevat ekraanikuva:\nLisaks paki erifunktsioonile võime kasutada ka valemit, et korrutada arvukalt samade numbritega elemente Excelis. Palun tee järgmist:\n1. Valige tühi lahter, ütle Cell E1 ja tippige valem = A1 * $ D $ 1 (A1 on esimese vahemiku esimene laht, mida korrutate sama numbriga D1 on laht, millel on määratud arv, mida sa korrutaksid) ja vajuta sisenema võti.\n2. Lohistage Cell E1-i automaatse täitmise käepide paremale Cell G1-i ja lohistage seejärel lahtrisse G8. Vaata ülaltoodud pilti.\nJa nüüd iga määratud vahemikus (A1: C8 meie määratud korras) korrutatakse korraga 8.7.\nThe Operations tunnusjoon Kutools Exceli jaoks suudab kiiresti mitmesuguseid matemaatilisi toiminguid kasutada mitmesuguseid rakke ilma valemi kasutamist. Võite seda kasutada, et paljundada lahtrite arv numbri järgi järgmiselt.\n1. Valige vahemik, mida soovite väärtust korrutada, ja klõpsake Kutools > rohkem > töö, vaata pilti:\n2. Aastal Tööriistad dialoogiboksis valige Korrutamine pärit töö kast ja sisestage number 8.7 sisse operandi kast ja klõpsake nuppu Ok nuppu. Vaata pilti:\nMärge: Kui soovite luua ka valemeid, saate seda kontrollida Loo valemid võimalus. Kui valitud lahtrid sisaldavad valemeid ja te ei soovi valemite arvutatud tulemusi korrutada, kontrollige palun Jätke valemrakud välja võimalus. Vaata pilti:\nDemo: Korruta vahemikus olevad elemendid samade numbritega koos valemiga / ilma\nÜks kliki, et teisendada mitu korda tundideks / minutiks / sekundiks automaatselt korrutades 24 / 1440 / 86400\nNäiteks teil on aeg 2: 23: 42, saate seda kellaaega teisendada tundide kaupa korrutades 24i (Või korrutades 1440i minutitesse korrutades 86400i sekunditesse; Teisisõnu, me saame rakendada valemit = F2 * 24 aja ümberarvestamiseks tundideks = F2 * 1440 minutitesse = F2 * 86400 sekundit) ja seejärel muutke valemrakendust numbrivorminguks. Aga Kutoolsi jaoks Exceli jaoks Aja teisendamine utiliit, saate ühe kliki abil jagada mitme kellaaja andmeid tundideks / minutiks / sekundiks ainult Excelis. Full Feature Free Trial 60-päev!\nLahtrite arv jagatakse numbriga\nVõtke arvukalt eksemplaride lahtrite arvust lahti


Kuimetsa kuld: Robi ja Johannes NCAA-l\nRobi ja Johannes NCAA-l\n#Dawgs have a pair of heptathletes to start the meet in the hep 60m at 1pmET. Louisa Grauvogel begins her pentathlon with the 60mH at 1:15pm. #GoDawgs pic.twitter.com/bbH2lZQgsC\n— Georgia Track&Field (@UGATrack) March 9, 2018\nMinek. Video kooli twitteri lehelt.\nAmeerika üliõpilaste sisehooaja tähtsaim võistlus on tegelikult juba alanud. Eestlastest on rivis Robi ja Johannes Erm. Kokku lastakse omavahel mõõtu võtma hooaja 16 parimat. Teemaks sel lehel 7-võistlus mõistagi.\nKui nende, st Ameerikamaa üliõpilaste edetabelit vaadata, siis Robi hoiab seniste tulemuste pealt neljandat, punkte sel hooajal 5866 ja Johannes 10. positsiooni, oma hooaja parima punktisummaga 5716.\nKaks meest ses pundis on on kogunud üle 6000 punkti - Tim Duckworth 6071 ja Tyler Adams 6016 punkti. Robist ettepoole jääb veel ka Hunter Veith 5998 punktiga.\nRobi ütles eile, et selg on enam vähem korras ja tagasi ta ennast hoidma ei hakka. Emana teeb see mind veidi murelikuks, sest kõige suurem soov iga võistluse eel ja järel on, et jääks nad ometi terveks. Kui jääb terveks ja tuleb tulemus, mis meest ennastki rõõmustab, on saavutatud kõik ja rohkem veel.\nAasta tagasi püstitas Robi samal staadionil Texases oma 7-võistluse rekordi. Tulemused toona olid sellised: 6051 (6.79/ 7.58/ 14.41/ 1.86/ 8.33/ 4.96/ 2.36,92)\nJohannes isiklik tippmark pärineb kagukonverentsilt (SEC) ja oli siis 5716 punkti (7.14/ 7.56/ 13.34/ 1.82/ 8.28/ 4.75/ 2.41,77)\nTäna on aga hoopis teine võistlus, selle ilu ja võlu on kohe meie ees.\nRobil hooaja parim aeg, kuigi mitte sama hea, kui eelmisel aastal.\nKõva algus tegelikult ka Johannese jaoks. Esimene ala ja oluline on, mida teevad mehed oma aegade võrdluses. Nädal tagasi toimunud MM-il oleks Robi oma ajaga krabanud kolmanda ja Johannes 10. positsiooni. See on üksnes näide nende jaoks, kes muidu aru ei saa, kui ägeda ja olulise võistlusega tegu on ja kui kõvad mehed üksteiselt mõõtu võtavad. Pöidlad tugevamalt pihku, et meie omad suudaksid lõpuni vastu pidada ja endast parima välja pigistada.\nEsimesed katsed hüpatud. Robi maandus 7.37 joonele, teine katse mõõtmisele ei kuulu ja täna nii jääbki.\nJohannes esimesel katsel tulemust kirja ei saanud, aga see eest põrutas teisel katsel välja 7.64. Ma söön oma mütsi ära, kui tegemist pole noormehe isiklikuga. Vähemalt sees ta nii kaugele veel lennanud ei ole, väljas on. Täna rohkem ei hüpanud ka.\nTim Duckworth hüppas ette nii vägeva tulemuse nagu 7.74 ja Hunter Veith esimesel katsel 7.50.\nVäga kõva kaugushüppe võistlus oli, kas polnud. Vaata tulemusi:\nMa olen peaaegu kindel, et Robi tahaks oma hüpet kommenteerida või siis vähemalt neid luhta läinud katseid, aga siit tuleb edasi minna. Johannese hüpe teeb rõõmu, millega end laeme.\nKahe ala järel on kaheksa esimest sellises reas:\nUGA mehed ilusasti üksteise järel. Küllap koolile teeks rõõmu, kui nad veidi kerkiksid.\nJohannes on alustanud imeliselt, edestades on isiklikku rekordi graafikut 31 punktiga. Robi miskist rekordist hetkel rääkida ei saa, kui just luua varrest pauk ei juhtu tulema. Aga vaatame seda asja. Kui jääks terveks, võiks sellegi juba rekordi poolele kanda.\nKui nädalataguse MMi kahe ala tulemustega siinseid võrrelda, siis oleks meie omad kohe üsna tipus, aga üle oma varju ei maksa hüpata. Esimene päev lõpeb sisehooajal alati selle neetud kõrgushüppega, mis jälle mõne teise mehe puhul just kastanid tulest toob. Enne kõrgust tuleb aga veel ka kuul lendama saada.\nEsimene heitering jäi kahvatuks. Vähemalt meie omadele. Robi kuul lendas 13.26 ja Johannesel 12.87.\nTeisel katsel ei lennanud Robi kuul niigi palju kui kahvatul esimesel - 12.97, aga Johannes sai õnneks veidi lisa - 13.22.\nKolmandal katsel ei tulnud Robi jaoks sedagi, mis tähendab ebaõnnestumist katsel ja tegelikult võib öelda, et tervel alal. Ma ei usu, et ta julgeks mulle praegu vastu vaielda. Aga ma ei kahtle, et tal vähemalt enda jaoks pole sel kesisel sooritusel põhjust. Kui veab, saame hiljemalt hommikuks teada.\nJohannesega on kõik paigas! Kuulis kolmandal katsel isiklik - 13.77, mis tähendab, et oma senist rekordigraafikut edestab kolme ala järel juba 57 punktiga.\nVaatasin seisu kolme ala järel ja mõtlesin öeldes - tõde tõuseb, vale vaob.\nKui oleks võimalik, siis annaks oma lapsele sinna poole maakera teada, et isegi kui ta päeva lõpuks esimesele lehele oma tulemustega ära ei mahu, siis ema armastab ikka.\nJohannesele soovin, et ta kooli ja Eesti nimel edasi pingutaks, end kõrgelt ületaks ja kõik kastanid tulest auga välja tooks. Kõik on veel ees. Vähemalt kõrgushüpe täna kohe kindlasti.\nRobi ja Johannes hüppavad ühes grupis. Vaatasin, et kõik 16 meest on jätkuvalt ilusti olemas ja seda koos tulemustega. See pole sugugi igapäevane, mis tähendab, et tore. Nii võiks jääda viimase alani välja. Aga asume kõrguse lainele.\nRobi alustab väga ettevaatlikult. Oma tagasihoidliku algkõrguse 1.78 ületab teisel katsel. Järgmine kõrgus alistub kohe. Maiceli kõrgustega võrreldes on need olematud hüpped, aga minuga võrreldes kaugelt üle pea.\n1.84 pealt alustab ka Johannes. Mõlemad ületasid puhaste paberitega. Johannese jaoks annab see rekordgraafikuga juba plusse.\n1.87 Robil üle, Johannes jätab vahele ja ületab selle asemel naksti 1.90.\n1.93 - Johannes on heas hoos! Teisel katsel võttis ka selle kõrguse. Uus isiklik sisetingimusis.\n1.96 - Uus uus isiklik kõrguses tänasest alates, 180 plusspunkti rekordigraafikule. Kõlab nagu ulme.\n1.99 - eelmine hüpe ei olnud veel lagi, sest ka nimetatud kõrgus alistus Johannesel teisel katsel. Ma enam ei anna kõlale hinnangut. Olen tumm ja hiilin tulemusi edasi.\nRobi lõpetas päeva punktidega 3206.\nJohannesel punkte 3322, mis tähendab isikliku rekordigraafiku edestamist +207 punktiga.\nUlme võistlus. Kõrgeim kõrgus, mida üritati, oli seekord 2.23. See küll ei alistunud, aga 2.20 on kah peaaegu kujuteldamatu. Mu uksepiida mõõt vist.\nEsimese päeva järel minnakse järgmisele vastu sellises seisus:\nRobi mahtus ka ikka servale ära. Tunnistas, et pole seekord tema võistlus. On liimist lahti ega suuda hästi keskenduda. Kuigi kauguse mõõtmata katseid luges elu hüpeteks, aga kerkis punane lipp. Kuulis oli samuti olnud kõik korras kuni algasid võistluskatsed. Lubas siiski auga ja ausalt homsele vastu minna ja teha, mis teha suudab.\nJohannese head lendu, iseäranis lendu kõrgusesse kommenteeris Robi lühidalt - läks õigele jalale tagasi. Jumal tänatud, et oma jala üles leidis. Edu ja hoogu mõlemale uueks päevaks.\nTEINE PÄEV ALAKU! - 10. märts\nMõtlesin, kas teen uue postituse, aga siis mõtlesin, et ei tee. Täna võib olla nigel tulemusi otsida eelmise postituse sabast, aga ajaloos sorides on mugavamad jällegi need osad, kus üks võistlus avaneb ühe lingiga, seega nii jääb.\nEilne lõppes nii, et Johannes alustas eluvõistlust ja Robi laseb loha. No kas nüüd just päris nii, aga teatud põhjustel on tal keskendumisraskused, mis mõistagi ei räägi tugevusest, aga me (loe: pere) mõistame ja armastame oma pesamuna igas olukorras.\n60 Meetrit koos tõketega\nNeli starti antakse sel alal. Alustavad meie aja järgi kell 8 õhtul. Robi jookseb teises ja Johannes neljandas grupis. Polegi veel viidanud, et tulemusi vaatan SIIT. Pärast tõkkeid hüppavad teibaga ja siis jooksevad veel 1000 meetrit, mis meie aja järgi peaks juhtuma südaööl.\nEsimeses stardis hiilgeaegu ei joostud. Kiireim mees Scott Filip läbis raja 8.23-ga.\nTeist starti ei julgegi vaadata. Viimane Robi võistlus lõppes tõkkejooksuga. Selg ei lubanud tookord jätkata. Nüüd ütles, et selg on enam-vähem, aga ikkagi.\nUhh, Robil tehtud! 8.41 täna. Loodetavasti saab jätkata oma Harju keskmisel lainel. 4087 punkti koos.\nKolmandas stardis tulid esimesed ajad alla 8 sekundi. Neljandas jookseb Johannes.\nJohannes jooksis täna aja 8.38. Ta on kiiremini ka üle tõkete karanud, aga pole hullu.\nSiin nad on, 16 meest, kõik kes alustasid, need teisel päeval ka jätkasid.\nPunktiseis enne teivashüpet on selline:\nEeldades, et mõlemad meie sangarid jätkavad ja jätkavad normaalselt, et Robi võtab end ka täna veidi enam kokku, siis peaks Erm tabelis veidi kerkima ja kerkimislootus oleks isegi Robil. Aga need on oleksid, õige pea hakkab elu.\nRobi ja Johannes hüppavad ühes grupis. See on hea, parem jälgida.\n4.46 - oli Johannese algkõrguseks, millest ta lendas üle. Normaalne. Johannese rekord sel alal on 4.75. Just nii kõrgelt lendas ta üle ka oma senise rekordseeria võistlusel.\n4.56 - peaks liituma Robi ka. Liituski. Esimesel katsel ebaõnnestunult. Esimene katse ebaõnnetsus ka Johannesel, aga teisel sai üle, Robi mitte. No on närvide mäng. Viimane katse algkõrgusel, õnneks üle!\nEnne teivast 5. kohal olnud Scott Flip sai teibas nulli ja on mängust väljas. Esimene mees, kes välja langes. Ülejäänud on algkõrguse vähemalt üle saanud, mis tähendab, et jätkavad mängu.\n4.66 - Johannes kohe üle. Karl Saluri e hull Robi on otsustanud selle kõrguse vahele jätta.\n4.76 - Esimesed katsed sel kõrgusel mõlemal ebaõnnestusid. Mulle selline närvide mäng ei meeldi või noh kui teaks, et lõppeb hästi, siis võiks ju olla. Ootan. Johannes üle!! Uus isiklik.\nRobi on täiesti peast lahti. Lepib täna 4.56-ga.\n4.86 - Johannes ületab ka selle kõrguse teisel katsel!! Mitte ei mäleta, kes see mees on olnud, kes on rääkinud, et Ameerikasse minek toob ainult häda ja õnnetust??? Kui Juss sama moodi jätkab, siis võib sellega varsti tõsine häda kaasneda küll :). Juba praegu hakkab tulemus lõhnama 6000 punkti järele..\n4.96 - Ma ei usu oma silmi!! Johannes ületas esimesel katsel 4.96!! Kus on lagi? 246 punktiga ületab hetkel oma isikliku rekordi graafikut, punkte koos 5108.\nJärjestus enne 1000 meetri jooksu on ärev. Johannes on 4. kohal. Vaatasin veidi aegu ja tundub, et kui jaksu veel alles, võiks end esimesel NCAA-l isegi medalile joosta, sest Veith liiga hea isiklikuga sel distantsil ei ole. Kolmanda koha meest ta vist üle ei jookseks, nad tunduvad olema üsna võrdsed, aga ju me näeme. Robi mahtus ka veel serva peale. :)\nJoostud! Robi sai ka lõpuks ühe rekordi! Jooksis välja aja 2.36,23. Tõsi, siin on sajandike mäng, aga asi seegi. rekord on rekord.\nJohannese rekord oli tugevam, kuigi ta aja poolest Robile alla jäi. Täna lõpetas ajaga 2.39,45. Aga ega nad omavahel mõõtu ei võtnud, Johannese mõõdud olid sedapuhku oluliselt kõrgemad.\nKogu jooksu kava on siin\nja siis muidugi need punktid ja kohad. Kauem ei saa oodata, tuleb üle vaadata. Johannes tegi vägeva hüppe! Koht jäi küll neljandaks, aga suurendada oma isiklikku rekordigraafikut 272 punkti võrra nii noorena, st esimesel 7-võistlusel meeste klassis - mul pole kohe sõnu.\nVaadake ja kraatsige kukalt.\nMinu meelest oli see võistlus erakordne - milline isiklike rekordite saak - 16-st mehest 9 lõpetasid isiklike tulemuste parandamisega. Mitte keegi ei katkestanud ja ainult üks 16-st sai ühel alal nulli.\nJah, Robi ei olnud loodetud tasemel, aga seekord ma mõistan teda ja Johannes korvas Robi nõrkused kuhjaga.\nRobi jaoks on see arenemise koht. On aeg ka vaimselt tugevamaks kasvada. Areng toimub läbi raskuste ja takistuste. Siin nad on. Tervetena edasi - armu ei anta!\nMaicel - sise MMi pronksimees


Vallatu satsiga puuvillane kleit-tuunika Isabel (76990179) - Osta.ee\nKampsunid, kudumid (632)\nPesu, ööriided (671)\nPluusid, särgid (2060)\nPüksid, retuusid (1749)\nUjumis-, rannariided (207)\n"Pretty Sille" puuvillane kleit/tuunika\nImekaunis puuvillane pikkade varrukatega kleit 110\nPuuvillane kleit 5a\nPolarn O. Pyret / Po.p puuvillane kleit/tuunik s. 104cm 3-4a\nVallatu satsiga puuvillane kleit-tuunika Isabel\nEseme ID: 76990179\nEseme ID: 76990179 Seisukord: uus Tarneaeg: 3 päeva\nLittle Sun OÜ\nReg. kood 12577420 Kasutaja alates 27.10.2015\nlipsud 100% e-pood\nlipsud — / 1 / vaata kasutaja e-poodi\nArmas vallatu satsiga kleit-tuunika, mis sobib kandmiseks igal pool ja igal ajal ja aastaringi. Seljataga kinnituse juures väike lipsuke.\nKangas 100% puuvillane peenvelvet.\nSaadaval suuruses 86-122.\nTellimuse vormistamisel kirjuta palun juurde, millist suurust soovid osta.


Keskus - kasutaja "jjouuu" profiil\nKäes soojad ajad, uue hooga klõpsima!!! http://jjouuu.nagi.ee/ 11. aprill 2010\n===== Üldine =====\nOlen 18. aastane noor fotograaf, kelle mängumaa on ürituste/sündmuste kajastamine. Hetkel on fotograafia mulle kui hobi, seega tulu ta ei too. Möllan ringi põhiliselt Nikon varustusega. Minujaoks pole liig ärgata kell 5 hommikul, ja sõita 3,5 tundi bussiga et jõuda pildistama mingit üritust, ja siis kohe tagasi! :)\nTegelikult oleks mu lemmik fotograafiline tegevus kõmumeedia - paparazzi. Meeldib olla seal, kus pole vaja ning saada selle eest veel ka raha. Igaljuhul on selle ametini veel aega, seega senikaua üritan klõpsutada pressifotosi ehk sündmusi/üritusi.\nFotograafia sai alguse mul paar aastat tagasi, kui suutsin saada olympuse kompaktkaamera. Siis oli see hobi veel väike, aga ajapikku on see süvenenud ja süvenenud ning tänu tuttavate väidetele, et mul on sellejaoks silma, olen ma jõudnud nii kaugele kuniks ma ise selle üle (mida teen) uhkust tunnen.\n===== Klõpsud =====\nAlates aastast 2007, on olnud võimalust pildistada väikesel määral tuntuid inimesi, põhiliselt Eesti tuntud näod ning paar üksikut ka maailma tipust. (n.t. Avril Lavigne)\nÜritused on põhiliselt väiksemat laadi ehk kohalikud väikelinnade omad või siis juba natukenegi suuremad nagu Tallinna Päev või Tele2 GoLive.\nOn olnud võimalus näha enda tehtud pilte ka ajakirja(de) vahel ning see mulle meeldis ! :)\nTulevik on suur ning plaanid on veel suuremad! ;)\nNing kohtumiseni järgmistel üritustel!\n23. aprill 2016 DSC_31832\n22. detsember 2014 DSC_2211\n22. detsember 2014 DSC_2181\n22. detsember 2014 DSC_2167\n22. detsember 2014 DSC_2146\n22. detsember 2014 DSC_2140\n22. detsember 2014 DSC_2107\n22. detsember 2014 DSC_2096\n22. detsember 2014 DSC_2092\n22. detsember 2014 DSC_2082\nTallink Silja Christmas 2014 21. detsember 2014\nAugustibluus 2014 03. august 2014\nEesti Laulu- ja Tantsupidu 2014 07. juuli 2014\nFlyEA 06. detsember 2012\nElioni Emadepäeva Kontsert 2012 14. mai 2012\nEuroopa päev 2012 14. mai 2012\nMy Estonian Air 04. aprill 2012\nKaiser Chiefs @RockCafe 13.10.2011 12. jaanuar 2012\nLaevade graafiline disain 20. detsember 2011\nKoolimöll #3 31. märts 2011\nVirtuaalsus ründab 14. jaanuar 2010\nKoolimöll #2 03. detsember 2009\nKoolimöll #1 30. november 2009\nTuksis 09 - 4.-5. juuni 09 05. juuni 2009\n07. märts 2009 Haapsalu\n07. märts 2009 Lipuväljak vol1\n02. veebruar 2009 midaasja\n03. november 2008 The Scorpions\n3 17 1 Pressifoto\n19 628 5 LINNUD :)\n20 139 8 RAKVERE\nMadis Press ...Sinu Nikon ja väike kompaktkaamera täiendavad teineteist. Sinu hobi võib saada ka armastatud tööks, sest Sul on silma vahvate hetkede tabamisel ja huvitavate rakursside leidmisel. Iial ei või teada, millal Sinu pilt on see õige ja õiges kohas tehtud:) Jaksu ja edu Sulle, et oleksid alati õiges kohas elu jäädvustamas:) 15. september 2009\nSulge Lemmikud kasutajad


Hea kodune supp, sobib argiõhtu pearoaks. Selle klimbiretsepti järgi tulevad üsna tummised ja tugevad klimbid.\nAedviljaroad Supp Linnuliharoog\ntükk juursellerit või porrut\n1-2 puljongikuubikut soovi korral\nEralda kanakoivalt liha, lõika tükkideks ja tõsta potti tagasi. Vajadusel maitsesta suppi veel soolaga. Serveerimisel puista supile hakitud tilli või peterselli.\nKeeda puljong ise või kasuta nn öko-aedviljakuubikuid, mis ei sisalda naatriumglutamaati jms. Tegelikult piisab selle supi puhul ka soola-pipra-maitserohelisega maitsestamisest.\nKlimpe on hea vormida kahe teelusika abil - ühega võtad klimbisegu, teisega silud pealt kenasti ära ja siis tõukad supi sisse.\npostitatud 13.06.2008 19:38\npostitatud 12.09.2008 14:51\npostitatud 26.07.2009 14:50\npostitatud 17.08.2009 16:42\npostitatud 19.08.2009 16:35\npostitatud 13.01.2010 11:40\npostitatud 01.07.2010 13:09\npostitatud 20.07.2011 08:33\nNüüd juhtus nii, et mees tegi mulle komplimendi, mille peale ei tea, kas kurvastada või rõõmustada: See supp on kõige parem supp, mille sa üldse kunagi teinud oled. :P Aga tõesti ongi väga maitsev supp. Puljongikuubikuid ma ei lisanud, meile piisas soolast-piprast, nagu ka retseptis öeldud on. Retsept rändas lemmiktoitude kausta.\npostitatud 06.12.2011 17:26\npostitatud 07.10.2012 15:41\npostitatud 29.12.2012 05:35\npostitatud 19.04.2013 11:47\nTegelikult ei saa aru, milleks seda puljongikuubikut veel vaja on? keedad ju juba ise puljongit, milleks sinna neid keemiapomme lisada?\npostitatud 01.06.2013 13:53\npostitatud 03.09.2013 22:03\nKa minul ei tule selle retsepti järgi klimbid välja. Klimbipuder jääb leeme sisse vaid. Ennem on ka seda olnud, aga pole täiesti kindel, et täpselt see retsept. Aga jahu tuleks teine kord rohkem panna.\npostitatud 29.09.2013 17:13\npostitatud 28.05.2014 21:09\npostitatud 01.03.2015 16:13\nVäga maitsev tuli! Puljonikuubikuid ei kasutanud, maitsestamiseks kasutasin loorberilehti, terapipart ja meresoola, mis koos kanaga kohe alguses vette lisasin. Juursellerit ega porrut mul ei olnud. Lõpus lisasin või sees kergelt praetud sibula ja suvikõrvitsatükid -- sobisid väga hästi. Klimbid tulid suurepärased! Taigen jäi mul üsna kleepuv, aga see lisas usku, et klimbid õnnestuvad. Teelusikatäiest tainast said korralikud suured ja mõnusad klimbid. Alates kana keemapanekust kulus mul toidu valmimiseni kaks tundi. Eks see vist sõltub valmistajast ka :P Igal juhul teen teinekord kindlasti veel :)\npostitatud 01.03.2015 16:15\nAh-jaa, porgandeid panin neli, kartuleid oli väga erinevas suuruses, neid läks kuus. Klimbitaigna jaoks piima ei kasutanud, hoopis sedasama supileent.\npostitatud 02.07.2015 09:55\npostitatud 09.08.2015 21:49\nPIIMAGA kindlasti lihasupile klimpe ei tehta. Ikka puljongiga! Jahutad keeduleeme maha ja kasutad piima asemel. Kui supileent vähem, olen puljongikuubikust eraldi klimbivedeliku saanud.\nposted on 17.08.2016 15:29\nklimbitainast ei panda ju keeva supi sisse või kuidas, meisterkokad.Minu klimbid hakkasid välja tulema kui klimpide supi sisse paneku ajaks poti tulelt eemale tõmbasin,olenemata sellest millist tainast kasutan.\nposted on 15.10.2016 23:11\nTeen klimppe ainult muna ja jahuga ..teelusika otsaga natuke tainast ja potti..\nposted on 16.10.2016 01:29\nMina klimpe ei vooli. Teen tudengina ühikas õpitud võttega: teelusikas sealsamas supi sees kuumaks ja teelusikaga võtan siis tainast. Sukeldan koos lusikaga supi sisse, valan lusikalt supisse. Järgmine samamoodi, lusikas kaib kuumast supist läbi, mingit kahe lusikaga meisterdamist pole vajagi\npostitatud 09.03.2017 13:51\nLaste lemmik. Puljongikuubiku asemel on kasutusel loorber, pipar ja vürtspipar. Selleri, porru ja porgandi paren enne vähese õliga pannil läbi! Kanasupp on meie menüüs üle nädala kindlasti :)\npostitatud 31.10.2017 23:32\nVihje teistele algajatele: enne läbitegemist tasub kommentaare lugeda :)\nLisaks, isegi kui puljongit kasutada, siis võiks soola lisada ka koibade keetmise ajaks, sest muidu jäävad suhteliselt maitsetud ja hilisem lisamine ei paranda asja.\nKindlasti teha klimpe teelusikaga - ma ei lugenud retsepti korralikult ja nii tegin supilusikaga, nii et tulid ikka väga suured klimbid :)\nMuidu täitsa hea supp, eks näis, mis mees ja lapsed homme ütlevad :)\npostitatud 22.12.2017 16:11\nTehtud! Ülihea klimbiretsept. Kasutasin taignas piima asemel hapukoort ja vett. Head isu! ;-)\npostitatud 10.01.2019 19:07\nAru ma ei saa, kas autor ise kirjutab kommentaare? Supp on väga maitsev, ainult klimpidega on küll miskit valest, taigen on ilmselgelt liiga vedel ja klimbid keesid pudruks. Samuti aru ma ei saa, miks taigna sisse on vaja võid panna?\npostitatud 12.02.2019 13:37\nSulavõi teeb klimbid pehmemaks ja ka maitsvamaks. Olen või mõnikord asendanud õliga.\nJahud on erinevad! Ühe jahuga tuleb tainas vedelam, teisega paksem. Kui tundub, et klimbitainas on liiga vedel, saab ju jahu juurde lisada! Mina teen tavaliselt sellise paksusega taina nagu fotol näha.\nKlimbid teen alati teelusikaga ja tainast võtan vähem, kui pool lusikatäit.\npostitatud 12.02.2019 19:28\nMinu supp on kindlasti sellerivaba ja klimbid teen hapukoore, muna ja jahuga. Klimbisupp ikka hea supp ja omamoodi klassika. Ja igaüks saab oma mokka mööda seada.\nMõni päev tagasi tegin ka klimbisuppi lapselapsele väga maitseb.


ELU RÜÜTLI LOSSIS: VIIMASE VEERANDI TÖÖD\nVIIMASE VEERANDI TÖÖD\nPaar nädalat enne kooliaasta lõppu antakse lastevanematele alati võimalus kooli minna laste töödega tutvuma ning õpetajatega lobisema.\nKuna Greta koolis segatakse paralleelklassid ära peale igat esimest, kolmandat ja viiendat kooliaastat, siis tehakse seda ka sel aastal Greta klassiga. Klassiõpetajad vahetuvad aga igal aastal, ehk siis sama õpetaja ei õpeta kunagi sama klassi kaks aasta järjest.\nGreta on ühel korral selle klasside segamise juba üle elanud ja meie arvates on see väga hea idee. Algul oli küll kahju, sest Greta klassides on siiani olnud alati väga toredad lapsed ja lapsevanemad, aga sellega harjub ruttu ära. Tundubki, et lapsevanemad võtavad seda segamist natuke raskemalt kui lapsed ise :) Plusse on aga sellise segunemise juures kohe kindlasti palju, palju rohkem, kui sama klassi aastast aastasse kokkujäämise puhul oleks. Me tunneme ka tänu sellele segunemisele koolis palju rohkem lapsevanemaid, kui vaid ühe klassi puhul tunneks ja seega on sellise ühtse kooli kui ühtse pere tunne palju tugevam nii laste kui ka lastevanemate vahel.\nSeda kuhu klassi ja kellega koos su laps läheb vanemad ette ei tea ja eriti mõjutada ei saa. Küll aga proovitakse alati lapsed oma parima sõbranna või sõbraga samasse klassi kokku jätta. Eks õpetajad tea kes kellega hästi läbi saab, aga nad ka alati teevad enne klasside segamist väikese uurimistöö. Näiteks sel aastal pidid lapsed ühe tunni ajal täitma väikese küsitluse (või siis lihtsalt kirjutama iseendast, ma täpselt ei tea). Pidid kirjutama mis nende nimi on, millal sünnipäev, lemmik värv, lemmik toit, lemmik tegevus, parimad sõbrad-sõbrannad jne. Kuna esimeses klassis olid nad veel nii väikesed, et tervet kirjandit kirjutada ei osanud, siis kaks aastat tagasi pidid nad kirja panema vaid nende parimate sõbrade nimed.\nSel aastal ma juba teadsin, et midagi sarnast on tulemas ja seega me arutasime Gretaga neid asju juba varakult. Gretal on koolis esimesest aastast peale üks väga hea sõbranna kellega neil on õnnestunud viimased kolm aastat koos samas klassis olla. Ma olin peaaegu kindel, et sel aastal tal sama hästi ei lähe ja et nad kindlasti pannakse eri klassidega, aga suur oli me kõigi (ka selle tüdrukute vanemate) õnn kui kuulsime, et nad jäävad ka järgnevaks kaheks aastaks kokku. Greta jaoks poleks see küll maailma lõpp just otseselt olnud kui nad oleks lahutatud, sest tal on koolis palju sõpru ja tavaliselt saab kogu klass omavahel väga hästi läbi, aga siiski oli ta üliõnnelik kui kuulis et ta saab oma kõige lemmikuma sõbranna, Catrionaga, kokku jääda.\nKuigi meile on öeldud mis nimelises klassis Greta järgmine aasta hakkab olema ja kes ta uuteks õpetajateks on, siis millised uued lapsed Gretas klassis olema hakkavad saame me alles sügisel teada. Praegu teame vaid millised lapsed Greta praegusest klassist temaga samasse klassi edasi lähevad.\nJuhtus ka nii, et järgmine aasta saab Gretal jälle kaks õpetajat olema ühe abiõpetajale lisaks, ehk siis need kaks õpetajat jagavad nädalat. Mind see eriti ei häiri, sest sellisel jagamisel on nii plusse, kui miinuseid, aga ma loodan et see ei jäägi nüüd mitu aastat järjest nii olema.\nNendel niinimetatud lahtiste uste päeval oli ka lastevanematel võimalus laste uute klasside ja õpetajatega tutvuda. Greta õpetajad tunduvad väga toredad olevat (aga samas minu arvates on algkoolides kõik õpetajad väga toredad ja lapsesõbralikud nii et mul küll vahet ei ole kes õpetajateks parasjagu satuvad). Lastele tehakse enne kooli lõppu proovitunnid uute klassikaaslaste ja õpetajatega ja Greta on samuti oma uute õpetajatega väga rahul.\nSiit aga mõned pildid Greta klassist ja ta töödest\nÜhe poisi isa Gretaga rääkimas\nNagu ma ühes eelnevas postituses juba mainisin, siis viimase veerandi teemaks oli 'Ookeni seiklused'. Ma ei hakka seda õppeplaani sel korral tõlkima. Kui kellegil selleks eraldi soovi peaks olema, siis andke teada.\nGreta tehtud majakas ja ookeani maal\nMa olen tähelepannud, et iga kord kui nad alustavad mingi uue teemaga, siis peavad nad sellise paberi täitma. Ehk siis kirja panema mida nad juba eelnevalt teemast teavad, mida teada tahaksid ja pärast kirjutama mida nad õppimise käigus teada on saanud. See viimane lahter jääb neil alati täitmata, aga ma kujutan ette, et kuna nad kirjutavad juba õpitud asjades nii palju igasugu teiste ülesannete ja kirjandite all, siis nagu ei ole mõtet seda kõike uuesti ümber kirjutama hakata.\nGreta teadis juba, et inimesed lähevad ookeanile ja et on olemas palju erinevaid ookeaniloomi ja kalu. Greta tahtis teada kus ookeanid asuvad ja miks ookeanid üldse olemas on ning miks meri on soolane.\nKirjandustunnis olid ka kõik tekstid mida nad analüüsisid ja millest kirjutasid mere-ookeaniteemalised.\nNende kirjutamise eesmärkidest ja põhjendustest on mul plaan eraldi postitus kirjutada, sest kooli (koolide) lähenemine kirjutamisele ja lugemisele on siin maal väga huvitav.\nSelle foto panin ma siia selleks, et näidata kuidas ja millist tagasisidet õpetaja lastele annab. Näiteks need tähekesed teksti lõpus tähendavad, et need on asjad mida laps on hästi või õigesti teinud, või täitnud punktid mida õpetaja oli kirjandist oodanud. See võlukepikese sümbol aga tähendab, et nendele asjadele tuleb rohkem tähelepanu pöörata. Selle näite puhul siis suured algustähed ja punktid lausete lõpus ning suuremad vahed sõnade vahel.\nMõnikord kirjutatakse ka lõppu sõnad mille õigekirja peab harjutama, ehk siis need on enam levinud sõnad ja selles eas lapsed peaksid oskama õigesti kirjutama.\nSiin on näide kuidas and õpivad ametliku kirja kirjutamist. Lastel paluti kirjutada kiri olles ise Kuninganna Victoria rollis.\nÜkspäev hakkas Greta mulle rääkima Grace Darling-ust. Grace oli majakavahi tütar, kes 1838-ndal aastal ühel unetul ööl juhtus oma majaka aknast nägema karile sõitnud laeva. Ta jälgis teleskoobiga mitu tundi laeva, et näha kas ellujääjaid on ja kui ta siis järsku märkas inimesi liikumas oli ta kohe valmis neile appi tormama. Ta isa arvates oli päästetöö tormiga liiga riskantne, aga tal ei olnud võimalik oma tütart peatada ja lõpuks ei jäänud tal muud üle kui tütrega kaasa minna. Neil õnnestuski osa laevaliikmetest päästa, kuigi kahjuks paljud olid juba hukkunud. Hukkunute seas oli ka lapsi. Kui Grace jõudis kari juurde siis leidis ta eest ühe naise oma kahte surnut last rinnale surumas. Et naist päästa oli see naine sunnitud oma surnud lapsed maha jätma. Gretale avaldas see loomulikult kõige sügavamat muljet.\nGrace oli sel ajal vaid 23 aastane.\nMa sattusin sellest Greta jutust nii vaimustusse, et tahtsin kohe rohkem selle naise kohta lugeda. Ma polnud kunagi Geace Darling nime kuulnud ja ei teadnud kas tegu on ajaloolise tegelase või kirjanduslikuga.\nKiire googeldamise tulemusel sain veel teada, et peale seda sündmust sai Grace väga kuulsaks mis ka ühtlasi ta elu ära rikkus. Pidev tähelepanu keskpunktis olemine ja suur nõudlus tema järgi sundis Grace üha rohkem ja rohkem endasse tõmbuma. Lõpuks jäi ta haigeks ja suri 26 aastaselt oma isa kätel. Põhjuseks diagnoositi tuberkuloosi.\nSIIN on hästi informatiivne ja huvitav veebileht selle naise kohta (peaaegu nagu raamat).\nKui ma siis kuulsin, et eksisteerib isegi Grace Darling-u muuseum, siis ma olin kohe sinna valmis minema. Hakkasin juba Petele helistama, et nädalalõpul läheb sõiduks, aga kui nägin, et muuseumisse sõiduks kuluks peaaegu 7 tundi, siis loobusin. Hirmsasti tahaks aga minna küll. Nüüd avastasin, et temast on isegi film nimega 'Grace' tehtud. Pean otsima hakkama kust seda vaadata saaks. Lugeda plaanin ka temast kindlasti rohkem kohe kui rohkem aega saan.\nNagu allolevalt pildilt näha siis koolis pidid lapsed kujutama ette et nemad on Grace Darling ja kirjutama sellest ajaloolisest sündmuses päevikusissekande vormis, nagu oleks seda teinud Grace. Nii põnev! Vaadake milline ajakohane paber lastele isegi kirjutamiseks on antud.\nKui neil see ookeaniteemaline assembly toimus, siis lapsed näitlesid ühe osa sellest jutust ka meile.\nMatemaatika vihikuid on neil sel õppeaastal kokku vähemalt 4 olnud. Palju harjutati korrutustabeleid igas võimalikus vormis, aga ka liitmist ja lahutamist suurte numbritega.\nTeadusetunnis õppisid nad palju tervislikust toitumisest ja hügeenist. Lastevanematele oli klassi välja pandud ühe nende tehtud katse tulemused. Katse eesmärk oli uurida miks on tähtis käsi pesta. Ehk siis ühes kilekotis on leib mis pandi kotti teist kilekotti kindana kasutades. Teine leivaviil on pandud kotti pestud kätega (osa lapsi pidi oma käed ära pesema ja siis leiba katsuma (Greta)) ja kolmas pandi kotti pesemata kätega.\nÄge kas pole? Nii lihtne katse ka kodus järgi tegemiseks ja nii selged tulemused.\nSelline näeb välja õigekirja testide vihik, ehk siis lastele antakse iga nädal 10 sõna mida nad peavad kirjutama õppima.\nTegelikult teevad nad suurema osa nende sõnade õppimisest juba koolis oma grupiga ära (nad on jaotatud eri gruppidesse paralleel klasside vahel hääleõppe tundideks). Ma olen pidanud Gretaga vaid väga vähe neid sõnu kodus harjutama. Tulemusi meile ei öelda, juhul kui laps ise ei ütle, aga ma nüüd näen, et Gretal on enamuses kas 10/10, või 9/10 ja vahel harva ka 8/10 nii et ta on väga tubli olnud.\nTestide hindajateks on tihti kaasõpilased (aga mitte alati), ehk siis nad vahetavad naabriga testi lõpus vihikud ära ja kui vead leiavad, siis parandavad ära. Siin on näha kuidas Greta sõbranna on Gretale peale hindamist ka väikesed näod joonistanud :)\nNagu välja tuleb siis käekirja on nad ka koolis üsna palju harjutanud. Kodus ei ole me seda kordagi pidanud tegema. Meie jaoks hakkaks Greta lihtsalt ühel päeval kokkukirjutama ja kogu moos.\nKlassis on neil seinal eraldi stend kuhu õpetaja teatud aja tagant uusi sõnu kleebib. Need on sellised sõnad mida enamus lapsi igapäevaselt oma kõnes ei kasuta ja mille tähendust nad ei tea, (inglise keeles on hästi palju selliseid sõnu mida kõik inimesed igapäevaselt ei kasuta ja mida nad isegi ei tea) aga mis aitavad laste sõnavara laiendada ning mis tulevad kirjandite kirjutamise juures igale inimesel kasuks. Lapsed peavadki siis neid sõnu oma kirjatöödes ja kõnes proovima kasutada. Neid sõnu kutsutakse Greta klassis Magpie ehk haraka sõnad.\nKoolitööde imetlemise vahepeal pidi Greta minema oma kooriga lastevanematele esinema. Hästi tore kontsert oli taas. Võttis paljudel silmad märjaks kuigi meie omad laulsid vaid kaks laulu. Kahjuks ei saa ma siia ühtegi videot panna, sest ma ei märganud, et filmides üks lapsendatud laps kaadrisse oli jäänud.\nVanemad lapsed esitasid paar laulu 'Madilda' muusikalist ja nende esitlus oli ka väga võimas.\nKui laulmised olid lauldud, siis läksime tagasi Greta klassi Greta töödega tutvuma ja õpetajaga rääkima. Ma märkasin Greta klassi tahvli all selliseid pilte-ehk siis õpetust kuidas näeb välja korralik suhtlemine ja teiste kuulamine.\nPanen need punktid kirja nendele kes inglise keelest aru ei saa.\n1. Räägi vaheldumisi teistega\n2. Üks inimene räägib korraga\n3. Pea rääkijaga silmsidet\n4. Räägi selge ja aeglase häälega\n5. Kasuta korralike sõnu\n6. Väljenda end selgelt\n7. Väljenda ilmetega oma tundeid\n8. Kasuta zeste\n9. Kasuta õiget tooni\n10. Reageeri, vasta teistele kõnelejatele /teisele kõnelejale\nTaaskasutus materjalidest tehtud hai\nSelliseid vulkaane hakkab Greta järgmisel aastal õppima-tegema\nNeed kaks viimast pilti on tehtud 8-9 aastaste laste klassis. Need laevade pildid oli võrratud\nSeptembris alustab Greta siis oma neljandat kooliaastat. Eestis läheks ta esimesse klassi. Erinevus selle ja järgmise kooliaasta vahel on see, et nad kaotavad ühe mänguvahetunni (praegu on neil üks väikene hommikul, tunnine söögivahetund ja väike vahetund õhtupoole. Selle õhtuse vahetunnist jäävad nad järgmisel aastal ilma) ja neil lubatakse kooli kaasa võtta oma isiklik pinal (kõigi laste jaoks suursündmus :). Mingeid muid asju meie kooli ostma ei pea. Kõik vihikud, kunstitarbed ja muud värgid on kooli poolt.\nKui Greta käis oma uues klassis proovitunnis, siis anti neile kaasa selline leht kus oli kirjas mida Year 3 endast kujutab ja miks on tore olla Year 3 õpilane (praegused õpilased olid oma kogemustest kirjutanud).\nÜks koolipäev veel ja siis algab suvevaheaeg\nPosted by Alice at 14:21\nLabels: KOOL, Year 2\nsille 22 July 2016 at 09:34\nMa alati imetlen neid inglise kooli- värke. See on ju nii suur töö, mus seal jõutakse koolis ära teha. No koolipäevad on pikemad kui meil ja ilmselt on õpetajaid siis klassis mitu?\nSee suhtlemise õpetus - nii lihtne ja ometi pole mina sellise asja peale tulnud. Või puu vähekasutatud sõnadega. Jällegi, miks mulle selline asi pähe tulnud ei ole?\nSaan sügisel 1.klassi ja võtan mõned ideed siit üle kui tohib? Mitte küll täpselt samamoodi, aga mõni idee juba tuli. ☺\nAlice 22 July 2016 at 10:46\nSille, muidugi võid sa ideid võtta kui soovid :) Ega need ju minu ideed ei ole, vaid siin käibki õppimine sedasi koolides. Greta kool vaid üheks näiteks, aga enam-vähem sama asi igas koolis. Kuna ma ise loen alati selle teemalisi postitusi suure huviga (erialane huvi :), siis eks ma sellepärast ka kirjuta ise üsna põhjalikult kooliteemadel.\nÕpetajaid on neil klassis alati üks, aga õpetajale lisaks ka pea alati õpetaja abi. Tema tunde ei juhi, aga abistab kus vaja. Mõnel klassil (Gretal ka see ja järgmine aasta) on kaks õpetajat, aga nemad jagavad oma tööd, ehk siis nad töötavad poole kohaga. Üks kaks päeva ja teine 3 päeva nädalas. Koolipäev on siin 9-15.15ni, aga sinna sisse kuulub ka tunnine söögipaus (tavaliselt sel ajal toimuvad ka siis 30minutilised trennid-ringid, või koorilaulu proovid jne). Söömise peale kulub lastel just nii palju aega kui palju nad ise kulutada tahavad ja ülejäänud aja siis mängivad õues. Kõik vahetunnid on alati õues kui just vihma ladinal ei saja, või ei ole üle 30 kraadi sooja ilma varjulise kohata.\n4-7 aastastel on lisaks veel kaks väiksemat vahetundi, millest ühe Greta järmine aasta kaotab. Siis veel assembly mis on küll õpetlik, aga ei ole siiki matemaatika või kirjanduse tund. Nii et ega neil neid tunde ei olegi kokku palju rohkem kui Eesti algkooli lastel. Tunnind küll ei ole ühe kindla pikkusega ja kui midagi vajab tegemist, siis see tehakse kas või vahetunni arvelt ära. Lõunasöök on vaid alati kindlal ajal ja liikumatu.\nMa arvan, et üks suuremaid erinevusi Eesti ja Inglise koolide vahel on see, et kõik õpetajad ja ka koolijuhtkond teevad omavahel pidevat koostööd. Võimalik muidugi, et ka Eestis on koole kus see nii on, aga tundub siiski et vähemuses. Samuti võtavad õpetamisest palju osa ka lapsevanemad, kes vabatahtlikena koolis näiteks lastega lugemas käivad, või raamatukogus aitavad, või ujumistundides jne. Paraleelklasside õpetajad koostavad õppeplaanid koos ja jagavad nii materjale kui ideid, kuigi tihti tehakse ka klassiti mõnda asja natuke erinevalt ja mõned projektid ongi nii koostatud, et üks klass õpib ühte osa, teine teist ja kolmas kolmandat ja siis lapsed jagavad seda infot omavahel etteasteid teisele klassile tehes, ehk siis lapsed õpivad lastelt puuduva osa juurde. (tavaliselt on Greta koolis ikka vaid kaks paralleelklassi, aga Greta aastarühmas kolm kuna sel aastal kui Greta kooli läks oli tahtjaid nii palju, et kool pidi lisa klassi tegema).\nTöömaht on ehk jah suurem kui Eestis õpetajatel, aga ma arvan, et samas palju huvitavam nii õpetajatele, kui ka lastele ja kord kui sa juba sel viisil õpetad, siis see muutub harjumuseks ning ei tundu enam nii keeruline. Materjal jääb ju enam vähem aastast aastasse samaks ja seda on võimalik uuesti kasutada ning lihtsalt mõningaid uusi asju juurde lisada.\nMul on kohe veel paar kooliteemalist postitust tulemas. Ma vahepeal teen ühe loodusliku pildipostituse, et see asi siin liiga kuivaks kätte ära ei lähe. Ikkagi ju suvi :)\nsille 22 July 2016 at 19:19\nAitäh selgitamast! Ma seda arvasin ise ka, et ilmselt on neil nädala tunnikoormus suurem kui eestis. Eestis lõpetab ju 1.klass juba kell 12.00 oma päeva enamasti ära.\nAlice 22 July 2016 at 21:26\nEestis 1 klassi tunnid on vist 8-12, ehk siis 4 tundi ja kui sellest veel 15 min vahetunnid maha arvestada, siis jääb järgi mingid 3 täistundi õppimist.\nKui nüüd vaadata et Greta on koolis kokku 6 tundi (see 15-20 minutit peale kella kolme päeval kulub neil lihtsalt oma asjade pakkimiseks ja niisama jutuks) millest 1 tund on täielikult lõunatund ja ütleme et need kaks väikest vahetundi pluss hommikune assembly on kokku tunni või isegi natuke rohkem, ehk siis päris õppimiseks jääb kokku 4 tundi.\nKuna aga ükski tund ei ole sama pikkusega, siis mahub sinna 4 tunni sisse ka näiteks 5 päris tundi, sest kui ka ütleme (ma kindlalt ei tea) matemaatika tund on 60min, siis häälikuõpe vaid 30min. Kuna tihti õpitakse gruppides, siis näites mõne tunni ajal teevad ühed lapsed ühte asja ja teine osa lapsi näiteks maalib. Uued teemad ja tähtsad asjad seletatakse ikka kogu klassile korraga, aga kui tööks läheb siis ei pea kõik alati koos tegutsema.\nLugemistundides on lapsed üldse gruppides. Ühed teevad grupilugemist ühele õpetajale või õpetajaabile (näiteks loevad mingit näidendit kus igal lapsel on oma kindel osa), teine grupp loeb iseseisvalt ja õpetaja siis kutsub lapsi eraldi enda juurde üks-ühele lugema. Tihti loevad lapsed ka eraldi kellegile võõrale õpetajale, või mõnele lapsevanemale kes on kooli vabatahtlikult abiks tulnud (lapsevanem ei loe kunagi nende lastega kus klassis ta enda laps on). Ma ei tea täpselt ja kahjuks ei saa enam ka küsida, et kas neil on üldse mingid kindlad kellaajad kui pikalt üks tund kestab.\nJärgmine aasta, kui Greta on Eesti mõistes esimese klassi laps, siis tundide maht suureneb ühe väikese vahetunni arvelt. Eks meile siis järmise aasta algul jälle räägitakse eraldi koosolekul mida uue aasta õppetöö endast kujutama hakkab ja mida lastelt oodatakse.\nNii et kokkuvõttes on siin jah tundide maht suurem ja siinsed Greta vanused lapsed (6-7 aastased) õpivad asju mida Eestis õpitakse esimeses klassis ja ka mõnda teise klassi materjali (pidades matemaatikat silmas).\nTeine asi on ka see, et kuna meil käiakse koolis kuni juuli lõpuni, siis koolinädalaid tuleb vist ka kokku rohkem? Samas kuna meil on ka vist vaheaegu paar tükki rohkem kui teil, siis see vahe vist lõpuks ei olegi nii suur.\nSiin loetakse ühte koolipäeva kahe sessioni alla (ennelõuna ja pealelõuna). Ma just vaatasin Greta koolipäevade regristrist (mille me iga kooliaasta lõpus saame kus on kirjas täpselt kui palju, millal ja mis põhjusel laps kooliaasta jooksul puudunud on) et selle õppeaasta jooksul oli neil kokku 360 sessiooni, ehk siis see võrdub 180 päevaga, mis teeb kokku 36 nädalat.\nVaheaegu oli kokku kooliaasta jooksul 8 nädalat ja 3 päeva, pluss sinna lisaks natuke üle 6 nädala suvevaheaega.\nKas matemaatikavihikutesse on need täidetud lehed kleebitud?\nAlice 3 August 2016 at 12:53\nJah. Lapsed valivad ise mis raskusastmega ülesandeid nad tahavad teha ja siis ise kleebivad need lehed oma vihikusse. See eri raskusastmete süsteem on osa Growth Mindset süsteemist mida siin on hakatud viimaste aastate jooksul algkoolide juures kasutama. Üsna huvitav süsteem. Meile, lapsevanematele, räägiti sellest ühe loengu ajal koolis lähemalt ja mul oli siis plaanis seda ka siin blogis kajastada, aga kahjuks nagu alati jäi siis ajast puudu ja pärast läks vaim üle ning sinna see asi jäigi.\nAnonymous 10 August 2016 at 20:56\nAga kuidas laps ise valib, millist raskusastet ta tahab? Kas laps siis ütleb, et kerge, keskmine või raske vms? Kasuks tuleb ju tema võimetele vastav, aga seda ta ju ise ei tea, millised ülesanded on tema võimekuse piiri peal? Nüüd on mul juba teine teema :) Pilte vaadates tundus sümpaatsena, et ei täideta järjest töövihikut (nagu meil tihti), vaid hoopis selliseid väikseid sedeleid, mille saab materjali ülevaatlikkuse mõttes ka vihikusse kleepida.\nAlice 11 August 2016 at 01:04\nSiin ei eksisteeri üldse Eesti tüüpi töövihikuid või kooliraamatuid (vähemalt algkoolis, ma ei tea kuidas lood vanemate kui 12 aastaste lastega keskastme koolis on). Iga õpetaja annab ise erinevaid ülesaindeid ja koostab õppeplaani ning lapsed siis õpivad selle põhjal. Kogu töö ja õppimine toimub koolis, kodutööks antakse väga harva matemaatika ülesandeid teha terve aasta peale kokku.\nOsa matemaatika ülesandeid on selliseid mida kõik peavad lahendama ühtemoodi, osa on üldse praktilist laadi ja osa on siis selliseid kus lapsed saavad ise valida erineva raskusastmete vahel. Need ülesanded on jaotatud eraldi kastidesse kas siis challenge 1, 2 või 3, vahel ka challenge 4. Mida kõrgem number seda raskemad ülesanded. (Vaata matemaatika lõigu juures olevatel osadel fotodel on näha, et paberi peale on trükitud näiteks Challenge 3)\nÜtleme, et tunni teemaks on murrud ja lapsed siis ise valivad vastavalt kui enesekidlad nad sellel teemal on ülesanded eri tasemega kastidest. Kleebivad oma vihikusse ja hakkavad lahendama. Kui nad on oma ülesande ära lahendanud, peavad nad (mitte küll vist alati) oma tööd ise hindama, et kas see oli nende jaoks väga lihtne, või natuke keeruline, või üsna raske joonistades samale paberile kas siis rohelise, oranzi või punase näo (ma ei tea kas see peab olema just nägu või lihtsalt täpike, aga Greta vihikuid vaadates on Greta alati mingi näo joonistanud). Neid rohelisi näokesi on ka siin olevatel piltidel näha, aga Greta on ka punaseid ja oranze nägusid joonistanud oma töödele.\nSedasi õpetatakse lapsi enda oskusi hindama, endale eesmärke seadma, eesmärkide poole pürgima ja saavutamise korral uusi eesmärke seadma. Direktor rääkis, et kui nad algul selle süsteemi koolis kasutusele võtsid, siis nad kartsid või arvasid, et lapsed kindlasti enamuses valivad endale kõige kergema raskusastmega ülesande kui juba valik antakse, aga see osutus valeks. Pigem valisid lapsed just raskemaid ülesandeid ja seda sama täheldati ka paljudest teistes koolides. Mis omakorda näitas, et paljudel lastel on endast hea enesehinnang ja nad ei karda raskusi ning katsumusi.\nKogu süsteemi eesmärk ongi et lapsed ei õpiks, et kui nende jaoks on näiteks matemaatika raske, et nad siis ei anna alla ja lepi arvamusega, et nad ongi matemaatikas nõrgemad või viletsamad kui näiteks mõni teine laps, kes justkui on sündinud andekama ja osavamana, vaid neile öeldakse ja õpetatakse, et kui sa teed usinasti tööd ja proovid ning pingutad, siis sa oled võimeline milleks iganes. Sama meetodit kasutatakse kõikide lastega, et kui sa pingutad ja teed tööd, siis tulevad ka tulemused. Lapsi ei kiideta, et küll sa oled tark või küll sa oled osav, või andekas, vaid kiidetakse nende pingutusi, nende panust, seda et nende tulemused on tänu nende endi raskele tööle mitte, et nad on targaks või andekaks sündinud. Kui laps ütleb, et ma ei oska või ei saa selle ülesandega hakkama, siis õpetaja alati parandab ja ütleb, et sa ei oska seda VEEL. Lapsi püütakse õpetada ennast hindama mitte et nad ei oska midagi, vaid et nad VEEL ei oska ja et kui nad pingutavad ja ei anna alla ning ei karda vigu teha siis nad ka saavutavad rohkem. Neid mitte ainult ei õpetata sedasi mõtlema, vaid ka sellist sõnavara oma kõnes kasutama.\nAlice 11 August 2016 at 01:09\nSedasi eri tasemega töid tehes on kõigil lastel võimalik millegi kõrgema poole pürgida. Need kes veel väga hästi ei oska, need saavad natuke madalamalt tasemelt alustada ilma, et see neile lootusetult raskena tunduks ja kaela murraks ja need kes juba natuke edasijõudnumad on, need saavad siis valida neile natuke raskema astme. Lapsed ise õpivad sedasi oma võimeid hindama ja kasvatavad enesekindlust ning loodetavasti motiveerivad ennast. Õpetaja muidugi pidevalt jälgib kõrvalt. Eri tasemete ja see värviliste 'nägude' enesehinnangu süsteem annab õpetajale hea ülevaate kuidas lapsed enda oskusi hindavad ja kas need hinnangud vastavad tõele. Mõni laps võib olla võtab koguaeg kõige raskema astme ülesanded aga valede vastuste, või värvilise näo järgi on näha, et ta töötab üle oma võimete ja siis õpetaja suunab ta ühe astme võrra madalamale. Või võib-olla mõnel lapsel on endast väga madal enesehinnang ja ta valib alati vaid esimese astme üelsandeid ja hindab ise ka ennast ebakindlalt kuigi kõik vastused on alati õiged.\nHästi pikk jutt tulin nüüd ja kindlasti mitte just eriti selge. Ma muidugi 100% ei tea kuidas neil kogu see süsteem seal töötab, aga kuna see asi mind ennast ka väga huvitab, siis ma tihti ise küsin õpetajatelt ja Greta on ka hea info jagaja :). Selles vanas postituses olen ma ka natuke nendest värvilistest nägudest kirjutanud http://knightscastle-alice.blogspot.co.uk/2015/12/koolist-taas.html\nDirektor on küll maininud, et ta ei ole selle eritasemete süsteemiga 100% rahul ja et nad hetkel proovivad välja töötada kogu kooli juhtkonna ja naaberkoolide juhtkonnaga süsteemi mis oleks kõige efektiivsem laste õpetamisel.\nMa proovin kunagi sellest Growth Mindsetist eraldi postituse teha, aga kui sa inglise keelt valdad, siis internetis on sellest üsna palju infot. Samuti on mul veel paar Greta kooli lõpu ja ta tunnistuse teemalist postitust tegemata ja puhkuse postitused, aga lihtsalt ei ole blogimiseks vaba aega ja rahu. Mingi aeg hiljem teen kindlasti ära :)\nAnonymous 16 August 2016 at 23:05\nAitäh pika jutu eest! Oli selge küll, vähemalt ma arvan, et sain aru ja targemaks :)\nkatarina 19 August 2016 at 17:14\nKyll sa oled tubli, et k6ike seda jaksad kirja panna:)\nAlice 19 August 2016 at 19:42\nKatarina, mul ei ole nelja last :) Kuigi eks see blogimine võta meeletult aega küll. Nagu näha ei ole ma viimastel ajal saanud üldse aega midagi kirjutada, aga uusi asju tuleb aina peale mis ajaloo tarvis talletamist vajavad, plus siis veel ka paar viimase aasta kooliteemat. Kuna see kooliteema huvitab mind ennast ka teistele lugejatele lisaks ka ja on 'minu' ala, siis eks sellepärast siis ka nii põhjalikud postitused :)\nHAMPTON COURT PALEE PUUD JA PÕÕSAD\nAASTALÕPU SPORDIÜRITUSED KOOLIS\nLIHTSALT ÜKS PILT