Kolumn: sügise eel - Arvamus - Virumaa Teataja\nMartin Nõmm, Tartu ülikooli doktorant\n1. august 2020, 00.00\nAugustikuu hämarus saabub alati väikese üllatusena. Taas läheb öösel pimedaks ja tähedki naasevad üle pika aja taevasse. Mõnel eriti süngel õhtul võib blondiinina akna peal silmi pilgutades imestada, et ka meie planeet tiirleb ümber Päikese. Sel aastal saabus see aeg eriti ootamatult ja samas ka aegamisi, sest eelnenud kuudel on toimunud nii palju sündmusi, mis reaalsustaju kõigutanud on.\nTagasi mõeldes tundub kõigest möödunust väga keeruline kokkuvõtet teha. Aasta alguse ja praeguse vahel paistab olevat mitme kuu asemel hoopis aasta või paar. Kes enam mäletab suurt maastikupõlengut Austraalias, üleujutusi Indoneesias, Brexiti ametlikku toimumist või seda, kuidas noored Iraani ja USA vaheliste pingete pärast III maailmasõja nalju tegid? Muideks, see kõik toimus vaid jaanuaris.\nVäidetavalt tekib aja venimise tunne siis, kui ellu tuleb palju uusi kogemusi. Pole tähtis, kas need kogemused on head või halvad. Seepärast kestsid lapsepõlve suved nii kaua, kuni saabusid koolitunnid, mis omakorda veel venisid. Heietus, et jaanipäevad ja jõulud nii kähku saabuvad ja mööduvad, kipub hiljem meelde tulema seepärast, et siis täidab elu mugav ja tuttav rutiin.


Ärkasin täna hommikul korra kella kuue paiku (nagu see mu igapäevaseks traditsiooniks on) ja avastasin, et üks lääts on silmast kadunud.\nJajaa, mul on ju need day&night läätsed, mis istuvadki kuu aega järjest silmas ja vaja ainult tilku panna. Ma ei kujutaks teistega enam elu ettegi, niivõrd mugav olen. Vahepeal proovisin päevaseid, aga nende igahommikune silma panek ja enne seda käsikaudu ringi kobamine oli ju nõnna tüütu ;)\nNoh, lääts oli igatahes kadunud. Lisaks teadsin, et vähem kui kaks tundi tagasi oli see veel silmas, sest olin kell 4:40 ka korra üles ärganud ja kella vaadanud ning oleks vastasel korral puudumist täheldanud.\nHakkasin siis laualambiga padja ümbrust ja voodi lähedast põrandat läbi uurima, sest mis välja on tulnud, peab ju ikkagi kuskil olema. Varasematest kogemustest teadsin, et on võimalik lääts täiesti eduliselt üles leida ning pehmeks leotamise järel uuesti kasutada, halvemal juhul on see aga lihtsalt pooleks läinud. Need varasemad juhtumid, muide, pärinevad ajast, kui mul olid veel läätsed, mida ikka tuli silmast välja võtta… Lihtsalt vahel harva ei saanud.\nLõpuks leidsin läätse kuskilt Mehe jalgade juurest teki alt… Tähendab, Mees ise oli ammu voodist välja kupatatud ja minu närvid juba üsna püsti – see oli nimelt mu viimane paar ja raha uute tellimiseks saabub mu kontole alles teisipäeva hommikul. Neljapäeva-reedeni ühe läätse või prillidega ringi käia oleks ikka VÄGA niru olnud.\nNoh, lõpp hea, kõik hea…\nJa ei, ma ei taha sellegipoolest läätsi, mida peab ööseks silmast välja võtma. Ma olen liiga mugav ja mulle meeldib igal kellaajal nägija olla.\n2 Responses to “Õnneliku lõpuga lugu”\n28. September 2008 at 15:31\nkõlab kõik nii tuttavalt! pean tunnistama, et kui tütar veel tita oli, magasin tihti suisa prillidega! sest kui öine nutt lahti läks (mida juhtus ikka jube tihti…) tahtsin kiiresti ta voodi juurde jõuda ja unise peaga prillide järgi kobamine tundus liiga tüütu :)\npraegu on ka läätsed mida tohib öösel kanda, aga lihtsalt arsti soovitusel silmade säästmiseks suurem osa ajast ei tee seda.\nugh mul hakkasid silmad praegu valutama. sest absoluutne maksimum, mis mina suutsin läätsi järjest kanda, oli mingi 7 tundi ja seda ka välitingimustes….\nsiinkohal ma tahaks ikkagi mainida, et väga hea, et ma enam seda elu elama ei pea :P\nSügis Londonis Häda ja viletsus


Minu Istanbul: kas islamimaailmas on feminismi edendamine üldse võimalik? - Naistekas\nRamadan. Eesti Islami koguduse naised\nKatkend Hille Hanso raamatust “Minu Istanbul”, kirjastuselt Petrone Print.\n„Islam ja feminism? Võimatu kooslus!“ arvab keskmine eestlane, sest meil pole ei suurt hulka moslemitest sisserännanuid ega kogemust moslemikogukonnaga, rääkimata sellest, et näeksime mosleminaisi riigikogus või Eesti poliitikas, nagu on Soomes või Rootsis. Mina jõuan islami feminismi teemani siis, kui hakkan jälgima artikleid ja mõttevahetusi naiste olukorra kohta Türgis ning märkan, et ikka ja alati ulatuvad need mingi ringiga koraanini, mis pidavat olema aluseks sellele, et naiste staatus on ühiskonnas madalam. Mind hakkab huvitama, et mis siis ikkagi on need konkreetsed juhatused koraanis, mis naised kohe eos mehest kehvemale kohale asetavad.\nFoorumites intervjueeritavaid otsides jõuan mitmete naisteni, kes räägivad mulle palju huvitavat.\nVõtame näiteks Carolina, Colombia pärit naise, kes tunnistas end keset sügavat katolikumaad 15. aastaselt moslemiks ja hakkas vastavalt islami tavadele elama. Ta on täielikult usule pühendunud ja kannab hijab’i (kogu pead ja kaela katvat rätikutesüsteemi). Carolina abiellus uskliku türklasega ning neil on kolm last. Nad ohtusid USAs ülikoolis ja see oli armastus esimesest silmapilgust.\nValem koduseks mosleminaiseks saamiseks? Ei!\nCarolina võitleb naiste õiguste ees, väites, et koraan on igasugusest usulistest alusdokumentidest kõige võrdõiguslikum, kuid samas kõige ebaõiglasemalt tõlgitud raamat.\nUurin Carolinalt, kas koraanis on mingeid värsse, mis viitavad otseselt sellele, et naised ei või teha ühiskonnas samu asju mis mehed.\n„Ei!“ vastab ta resoluutselt. „Koraan räägib meestest ja naistest kui võrdsetest, kel on samad kohustused ja samasugune vastutus. Ainus, milles meeste ja naiste erinevus koraani järgi seisneb, on see, kuidas nad usku praktiseerivad.“\nCarolina selgitab, et koraan ei ütle nagu piibel, et naine on tehtud mehe küljeluust, mis teeb arusaama mõlemast juba eos erinevaks. Naine ja mees on islami jumala ees võrdsed. Ainus erinevus meeste ja naiste vahel, millest koraanis räägitakse, on imetamise ja päevade ajal palvetamine — see ongi see erinevus religiooni praktiseerimisel.\nMind aga huvitab: kuidas siis koraani nii erinevalt mõistetakse? Isegi islamiriikides endas ja erinevates islamiliikumistes on ju erinevused?\nCarolinal on vastused varnast võtta: „Probleemiks on koraani tõlkimine eri keeltesse ja ka see, et sõnade tähendus on ajas muutunud. Kurb on see, et koraani on peamiselt tõlkinud mehed, kes on lisanud palju mehelikke vaatenurki. Kõik, mis puudutas naisi, sobitati meeste maailmapilti. Aga viimasel ajal on aina enam ilmunud uusi tõlkeid koraanist, mis on neutraalsemad näiteks koduvägivalda või naise positsiooni puudutavates küsimustes.“\n„Aga Carolina, kas siis ikkagi islamiusk piirab naiste õigusi, kuigi koraan seda ei tee?“ ei jäta mina küsimist, sest tahan paremini aru saada.\nTema seletab kannatlikult: „Islam oli esimene religioon, mis andis naistele täielikud õigused umbes 600. aastal meie ajaarvamise järgi. Samal ajal, varakeskaja Läänes, ei võetud naisi kui inimesi. Aga Araabia poolsaarel, kus prohvet Muhamed tegutses, anti naistele võimalus pärida, töötada, teha kõike, mida mehed juba varem tegid. Islam edendab naiste õigusi, mitte ei piira neid. Probleemiks osutus aga see, et religioon levis piirkonnas, mis oli selgelt šovinistlik, need alad olid traditsiooniliselt meestekeskse elukorraldusega. Inimesed tahtsid jätkuvalt hoida kultuuri, milles naised olid meestest alamate rollis, sest nad olid ka varem sellega harjunud.“\n„Näiteks Afganistanis ei lubatud naistel isegi koraani õppida,“ seletab ta edasi, „sest kui nad oleksid õppinud kõiki oma õigusi, oleks see tekitanud ühiskondlikke probleeme. Isegi Türgis võib kuulda, kuidas öeldakse naiste kohta „usutõdesid“, aga kui hakkad lähemalt lugema ja uurima, siis tuleb välja, et tegelikult pole asi religioonis, vaid ikkagi kultuuris. Kultuurist tulevaid tõekspidamisi peidetakse usu taha, mind häirib see väga. Ajal, mis prohvet elas ja tegutses, juhtisid naised isegi sõjaväge. See, mida me näeme praegu, on kultuuri, mitte islami mõju,“ lisab ta veendunult.\nUurin edasi: „Aga kuidas ikkagi islam ja feminism haakuvad?“\n„Nii nagu Lääneski on erinevaid feministlikke liikumisi, on ka islamimaades,“ räägib ta. „Minu maailmavaate kohaselt on mehed ja naised täiesti võrdsed, naiste kehad ja nende laste saamisega seotud otsused peavad olema nende endi, mitte meeste kontrolli all. Mina ega ka teised feministid, keda ma tean, ei vihka mehi absoluutselt. Islamifeminism jutlustab harmooniast naiste ja meeste vahel.\nTahan, et saaksin jumala ootustele vastata. Igaüks peab saama anda Jumalale endast parima. Naised, kui neid ei harita ja nad ei ole esindatud samamoodi nagu mehed, ei saa seda teha. See pole õiglane ja raiskab jumala silmis nende potentsiaali. Teisalt leian, et ka mehed peaksid olema naiste õiguse edendamisel rohkem toeks, sest see on ka neile kasuks. Pole õige, et mehi nähakse robotite või sularahamasinatena ja öeldakse, et mehed ei nuta. Feminism juhatab meid meestega käsikäes parema ühiskonna poole,“ vaatab ta mulle otsa nakatava veendumusega.\nJätkan õhinal küsitlemist: „Teie peres on ju kõik täiesti võrdne. Sina käid tööl, jagate mehega laste eest hoolitsemist ja koduseid tegemisi. Samas jääb mulle mõistatuseks, miks sa ennast katad, kui kannad täiesti feministlikku maailmavaadet ja soolise võrdsuse ideid?“\nCarolina naeratab oma ilusate valgete hammastega monalisalikult. „Minu jaoks on just katmine täielikult vabastav. Olen ju pärit Colombiast, kus isegi televiisoreid ja kodumasinaid müüakse palja naisekeha abil. Mina aga tahan, et mind võetaks sellena, kes ma olen, mitte selle järgi, millised on mu juuksed või keha. Ma otsustasin hijab’i ja katmise kasuks, sest see vabastab mind kõigest kehakultusega seonduvast. Ainus surve, mida ma tunnen, on nende poolt, kes arvavad, et neil on mulle õigus ette kirjutada, kuidas ma pean enda katma. Näiteks mis värve tohib või ei tohi kanda.“\n„Ning muidugi ka nende poolt, kes mulle kaasa tunnevad ja arvavad, et ma olen selleks kuidagi sunnitud,“ vihjab ta paljudele, kes näevad katmist kui miskit, mida mehed naistele peale suruvad.


Kroonilised haiged võivad kaotada otse eriarstile pöördumise õiguse - DELFI\nKroonilised haiged võivad kaotada otse eriarstile pöördumise õiguse\nSotsiaalministeerium tahab muuta kehtivat korda, mille kohaselt kroonilised haiged saavad otse, ilma perearsti saatekirjata eriarsti juurde aega kinni panna, selle eest ise maksmata.\nEdaspidi saaksid kroonilised haiged eriarsti poole ilma perearsti saatekirjata pöörduda vaid siis, kui nad on valmis ise selle eest maksma, haigekassa seda enam ei tasu.\nEriarstil endal säilib õigus ise patsient tagasi korduvvisiidile kutsuda, nõudmata seejuures perearsti saatekirja, kui selleks on vajadus. Kui patsiendi seisund on paranenud ning tema jälgimise ja ravi saab jätta perearsti hoolde, muutub eriarsti külastamiseks taas vajalikuks perearsti saatekiri.\nWHO esmatasandi tervishoiu efektiivsuse analüüs näitas juba 2004. aastal perearstide järjest suuremat osa krooniliste haigetega tegelemisel, vähendades seega märkimisväärselt eriarstide koormust, kirjutasid eelnõu autorid selle seletuskirjas.\nAlates 2006. aastast on haigekassa koos Eesti Perearstide seltsiga välja arendanud perearstide kvaliteedisüsteemi, mille üks olulisemaid eesmärke on krooniliste haigete parem jälgimine perearsti poolt. "Kvaliteedisüsteemi kolme aasta tulemused näitavad aasta-aastalt paremat krooniliste haigete jälgimist perearstide poolt," kinnitasid eelnõu autorid.\n"Oluline on ka see, et kõik Eestis töötavad perearstid on saanud spetsiaalse erialase väljaõppe, läbides kas kolmeaastased perearstiks spetsialiseerumise kursused või kolmeaastase perearsti eriala residentuuri," lisasid autorid.\nErialaseltside ja haigekassa koostöös on krooniliste haiguste tänapäevasel tasemel jälgimiseks vajalike ravijuhendite ettevalmistamine perearstidele ja -õdedele ning patsiendijuhiste ehk\nhaigusteadlikkust tõstvate juhendmaterjalide koostamine muutunud süstemaatiliseks.\nKõige suurema krooniliste haigete rühma – kõrgvererõhutõvega haigete – perearstiabi ja eriarstiabi süsteemi vahelise liikumise paremat jälgimist võimaldab ka erialaseltside ja haigekassa vahel kokkulepitud hüpertooniatõve raskusastme rakendamise kord.\nSotsiaalministeerium eeldab, et krooniliste haigete otse eriarsti poole pöördumise välistamise mõju on minimaalselt 100 000 eurot aastas ja maksimaalselt 1,5 miljonit eurot aastas. Samas tuleb arvestada, et haigetele tehtud uuringute kulu jääb muutumatuks, sõltumata sellest, millise arsti juures on patsient jälgimisel.\nUue korra kehtimahakkamise ajaks on määratud 1. juuli 2012, eeldusel, et riigikogu vajalikud muudatused selleks ajaks heaks kiidab.\nRegistreeritud (2) Anonüümne (125)


VIDEO: Keele ja meele teemadel Arvamusfestivalil | Soome Instituut\nPaides toimunud arvamusfestivali Keele ja Meele alal toimus sel aastal ka Soome Instituudi korraldatud arutelu. Paneel kandis tulevikuplaanidest intrigeeritud pealkirja “Talsinki, tunnel ja tehisintellekt – aga mis keeles me omavahel tulevikus kõneleme?” Vestlusringis olid Piret Kärtner, Indrek Tammeaid, Pekka Myllylä ja Janne Saarikivi. Juttu juhtis Rain Kooli.\nAllpool olevast videost saab arutelu tervikuna jälgida. Eelnevalt aga mõned kõlanud mõtted esinejatelt:\nKeel on mõttemudelite võti.\nKui see vestlus toimuks teises keeles, siis oleks see ka sisu poolest midagi muud. Isegi kui teema oleks täpselt sama.\nKeel loob kaardi, mille abil võõral maastikul suund leida\nMida teisest keelest arusaamine muudab? See annab teadmise, et tegelikult ei saagi aru suurt midagi.\nKeeleoskusest: eesti inimene kes arvab, et ta oskab teise rahva keelt alles siis kui ta räägib seda keelt puhtalt.\nSoomes ei kasutata sõna ‘eliiti’, see pole sobilik. Kuid kasutan väljendit ütlemaks, et Soome eliidi hulgas on ütlemata palju eesti keele oskajad. Võin isegi öelda, et neid on rohkem kui Eestis soome keele rääkijaid. Mis aga tähendab, et saadakse palju paremini aru meist, kui meie neist.\nIsegi kui (eesti/soome) keele oskajate arv on väike, on see siiskis unikaalses plaanis suur, sest kus mujal osatakse nii palju üksteise keelt?\nVäikekeele vaenlane on (selle keele) rääkija ise. Me läheme aktsendi puhul kohe vestluskaaslase emakeelele üle.\nMida väiksem on rahvas või keel, seda ägedan oleks kui oskaksime palju erinevaid keeli. Iga järgmise keele oskamine läheb lihtsamaks. Lõpuks tekib mingi asi, mida nimetatakse universaalseks grammatikaks.\nKoostöö ja keeletulevikku tuleb otsida, kuid probleem on selles, et me kaevume lingvistika kolme kaevikusse. Milleks? Kui me suuda sellele küsimusele vastata, siis pole meie keeltel tulevikku.


Poola panga Pekao kolmanda kvartali kasum kosus kolmandiku võrra\n12. november 2004 kell 9:55\nLaenuportfelli poolest Poola suuruselt teise panga Pekao kolmanda kvartali kasum kasvas 34%, 337,5 mln Poola zlotini (1,23 mld kr).\nBloombergi küsitletud analüütikud ootasid keskmiselt kasumiks 292 mln zlotti (1,07 mld kr).\nPekao, mille suuromanik on UniCredito Italiano, teenis suure kasumi, kuna vähenes tema maksumäär, tänu millele maksti mullusega võrreldes poole vähem makse.\nPoola on suurim riik kümnest mais Euroopa Liiduga ühinenud riigist ja Poola majandus on üha kasvav, nimetas pank põhjuseid, mis aitas pangal kasumit kasvatada.\nKogu selleks aastaks ootab pank oma kasumiks 7 mld zlotti, veelgi suuremat kasumit oodatakse tuleval aastal. Pekao aktsiad on tänavu kasvanud 22 protsenti, samas on Poola börsi indeks WIG20 sel aastal kasvanud 16 protsenti.


Muutunud olukord kinnisvaraturul. Isegi notaris võib ees oodata ebameeldiv üllatus - Ärileht\nMuutunud olukord kinnisvaraturul. Isegi notaris võib ees oodata ebameeldiv üllatus\nÕhtuleht | Erki Pärnaku, fototöötlus Külli Nidermann\n„Eellepinguga fikseeritakse korteri maksimaalne hind, mis võib olla isegi kümme protsenti kõrgem, kui inimene oli esialgu valmis maksma. Kui arendajad jätsid seni valmimistähtaja osas endale kuu-kaks varuks, siis uute lepingute kohaselt võib tarneraskuste korral olla valmimise varu pool aastat. Olukord on selline, et kinnisvara ostu lõplikud tingimused selguvad piltlikult öeldes notarisse minnes,“ selgitas Laugus.\n„Ostja jaoks on see muidugi ebamugav, aga toorainete defitsiidi ja tarneraskuste olukorras ei tea arendaja ega ka ehitaja, mis on projekti lõpphind või millal hoone valmis saab. Mõned arendajad ei taha seetõttu kortereid enne lõplikku valmimist üldse müüki pannagi. Pigem ehitatakse valmis ja hakatakse müüma, kui lõpphind on selge,“ lisas Laugus.


Koostegemise rõõm :): Valmis olla, start!\nMeil on olemas Mannu tehtud suurepärased teosed, mida eksponeerime laupäeval kirbuturu õpitoas.\nMeil on valmis lõigatud lillede tegemise materjal - roosa, sinine, punane, valge, kollane jne.\nMeil on Kristi poolt juba kokku õmmeldud teksariidest erineva suurusega kotid (Kerli hakkab ka kohe varsti õmblema).\nMeil on Kai poolt ettevalmistatud erinevaid lõngajääkidest heegeldatud lilli ja\nmis kõige olulisem, meil on vaim valmis! Ja mõned lillede näidised.\nKaasa võtame erinevaid pärleid, nõelu, niiti. Aga meil on vaja häid kääre, neid meil pole - seega üleskutse, kui Sul on kodus head käärid, mis lõikavad kangast, palun laena neid meile (pane nimi peale).\nJa siis veel, Kai küpsetab kohupiima plaadikoogi, Kristi soolase kooogi, Kerli purukattega pohlakoogi, Helena väikseid keeksikesi e muffineid, Virge ja Virje toovad ka koogi. Ja kõik on teretulnud koogiküpsetamisest osa võtma, andke meile vaid teada.\nKoogi müügilt tulnud tulu läheb Kolgaküla rahvamajale, kuna nad on olnud nii suurepärased ja aidanud igati kaasa, et laupäeval saaks toimuma üks tore turupäev.\nPosted by Kerli at 09:55\nKerli, Kai, Kristi, te olete nii lahedad. Vabandan, et ma passinud olen. Aga pärlid, prossitagused, käärid (küll kehvad), mõned välgumihklikd, muffinid (hästi pisikesed, ampsukad), saavad kaasa. ja kohapeal olen teie käsutuses raudselt.\n15. aprill 2010 09:47


KOV2021 – Lehekülg 2 – Andres Laiapea\nPostitatud 21. aug. 2021 21. aug. 2021 Rubriigid KOV2021Kommenteeri postitust Viljandi uudised, 21.08.2021\nViljandi uudised, 13. august 2021\nPaistab, et Viljandis on alanud juba valimiseelne lõpuspurt. Kõik on hakanud järsku kõvasti rabelema: linnavõimud muudkui avavad ja sulgevad teelõike, et veel enne valimisi võimalikult palju ära jõuaks teha; sotside loodud valimisliidu tegelased vorbivad Sakalasse arvamuslugusid ja on väga aktiivsed sotsiaalmeedias; Uuel tänaval puude mahavõtmise vastu korraldatud meeleavalduse pealt üritas lõigata profiiti erakond Eestimaa Rohelised; isegi EKRE on ärganud oma pikast letargiast ja kavatseb hakata enne valimisi jälle kõvasti tuld andma.\nKõike seda vaadates tekkis mul lausa kiusatus nüüd enda valimiskampaania katkestada, et jätkata seda uuesti pärast 17. oktoobrit, aga see oleks võib-olla liiga julm nali. Ei jää ilmselt muud üle, kui tuleb ikkagi ka ise edasi rühkida, sest kui praegu pooleli jätta, oleks see ju umbes nagu katkestamine paar kilomeetrit enne järvejooksu finišit.\nErakondade vanades programmides ma täna tuhnima ei hakka. Kommenteerin selle asemel hoopis päevakajalisemaid teemasid. Alustades sellest, et seoses Tartu tänava rekonstrueerimisega Tallinna ja Lossi tänava vahelisel lõigul on kavas laiendada Sakala maja ees asuvat parklat, võttes selleks maha seal praegu kasvavad puud.\nLaiema kõlapinna saavutas see teema kümnekonna päeva eest, kui linnakodanik Kristina Libe, kes kandideerib nüüd valimisliidu Südamega Viljandis nimekirjas volikokku, postitas Facebooki jalakäija vaatepunktis tehtud pildikesi sellest, kuidas see asi seal välja võib hakata paistma. Tema postitus leidis ohtralt jagamist ning kutsus esile ridamisi kavandatud muudatuste suhtes kriitilisi kommentaare. Viljandist pärit arhitekt Raivo Kotov algatas selle peale pöördumise linnavalitsuse poole, millele kirjutasin alla ka mina.\nPöördumises on toodud välja, et linnavalitsuse lehel avaldatud rekonstrueerimisprojekt, millel puudus ehitusluba, eirab kehtivat detailplaneeringut, mis näeb seal ette olemasoleva kõrghaljastuse säilimist ja hoopis linnaväljaku suurendamist hotell EVE suunas – seega on igasugune tegevus antud projekti alusel õigustühine. Sellest tulenevalt paluti selgitust, kuidas ja mille alusel see projekt valmis. Ühtlasi paluti peatada tegevus selle elluviimiseks ning moodustada kesklinna sobivama lahenduse väljatöötamiseks töögrupp, kuhu kuuluksid pädevad arhitektid ja maastikuarhitektid. See pöördumine saadeti ära 4. augustil. Nädal hiljem hakkasid tööd Tartu tänaval juba ootamatult pihta. Puude mahavõtmiseni veel jõutud ei ole.\nSakalas ilmus vahepeal ka intervjuu Reformierakonda kuuluva abilinnapea Kalvi Märtiniga, kes seletas, et seda projekti hakati koostama juba 2015. aastal, vahepeal jäi see sahtlisse ja võeti sealt nüüd uuesti välja, sest avanes võimalus tööde teostamiseks toetust saada. Samas kuulutas ta eksiarvamuseks selle, et projektid peaksid olema kooskõlas detailplaneeringuga, sest suuremaid ja väiksemaid kõrvalekaldeid tuleb nagunii kogu aeg ette.\nMina jään selles osas küll eriarvamusele. Põhjus, miks ma sellele pöördumisele alla kirjutasin, seisnes eelkõige just selles, et Sakala parkla laiendamine eirab täiega kehtivat detailplaneeringut. Kui kohalik omavalitsus, kellele on pandud seadusega kohustus teostada järelevalvet selle üle, et projektid ei oleks vastuolus detailplaneeringuga, selle peale ise sisuliselt vilistab, ei oma see ju enam mingit moraalset õigust teha mingisuguseid ettekirjutusi eraomanikele. Nii võime aga jõuda linnaehitusliku kaoseni.\nKusjuures see ei ole meil üksnes teoreetiline ega ka kaugeltki uus probleem. 2017. aastal kaitses Joel Jürgens maaülikoolis magistritöö teemal “Detailplaneeringutes kehtestatud tingimustest kõrvalekaldumine Viljandi linna näitel”, milles ta võttis vaatluse alla viis Viljandis aastatel 2001–2012 kehtestatud uusarenduste detailplaneeringut, mis hõlmasid kokku 77 krunti. Hoonestatud oli nendest selleks ajaks 71. Tuli välja, et vaid 17 valminud elamu puhul puudus vastuolu detailplaneeringuga, kusjuures enamasti olid vastuolud tekkinud ehitusloa väljastamisel. Jürgens leidis siis, et selle peamiseks põhjuseks oli projektide liiga pealiskaudne kontrollimine kohaliku omavalitsuse poolt.\nMinu meelest tulnuks algatada Sakala parkla laiendamiseks uus detailplaneering, sest kõrvalekalded kehtivast on selle projekti puhul nii suured, et neid ei saa pidada projekteerimistingimustega aktsepteeritavaks. Aega selleks oli, nagu selgub, vähemalt viis aastat.\nMis puudutab puude mahavõtmist, siis tuleks minu arvates arvestada eelkõige ümberkaudsete elanike ja seal tegutsevate ettevõtete soovidega. Sakala parkla laiendamiseks olevat algatus tulnud kunagi just sellest samast majast. Pole kuigi raske mõista, et nii loodetakse muuta ennast linnaruumis nähtavamaks. Juba päris mitu aastat on seal müügis läbi kolme korruse ulatuv äripind, kus tegutses varem Luminor pank, kuid tahjaid ei ole leitud. Selles mõttes on ehk tõesti õiglane, kui Sakala rõdult hakkab avanema tulevikus vaade nende igatsetud parklale, kuid asju tuleks ajada siiski juriidiliselt korrektselt. Tegelikult võiks Sakala selle maa linnalt oma parkla jaoks siis juba üldse ära osta, aga see selleks.\nKuna tööd juba käivad, pole ilmselt kuigi tõenäoline, et Sakala parkla nüüd laiendamata jääb. Järgmine küsimus peaks olema, mis saab seal kõrval asuvast Rubiini platsist. See on teatavasti linnale kuuluv maa. Hetkel kehtiv detailplaneering näeb ette selle hoonestamist. Minu arvates oleks mõistlikum asfalt üles võtta ja laiendada sinna rohelist pargiala. Aga tuleb muidugi arvestada jälle eelkõige ümberkaudsete elanike soovidega. Võib-olla nad tahavadki, et seal oleks lihtsalt selline lage soojussaar, mis võidakse asendada kunagi ettenägematus tulevikus ärihoonega, mis aitaks varjata nende aknaid liigse päikesevalguse eest. Puht linnakujunduslikult võiks seda detailplaneeringut minu arvates nüüd aga muuta, näha sinna ette hoopis madalhaljastusega roheala, mille rajamine kompenseeriks veidi ka Sakala parkla laiendamisest tingitud linnalooduse kadu.\nSuurem vastasseis puude pärast on tekkinud nüüd Uue tänava piirkonnas. Sellega seoses ei ole mul lisada palju sellist, mis juba meediast ning sotsiaalmeedias käivatest tulistest aruteludest läbi ei oleks jooksnud, aga üks asi vajab siiski õiendamist.\nLugesin Facebookist, et abilinnapea Kalvi Märtin oli öelnud ühele selle tänava ääres elavale inimesele, et teda nende vastuseis puude langetamisele ei huvita, sest arvestada tuleb ka Männimäe ja Paalalinna elanike soovidega. Mina olen pärit Männimäelt, elan Paalalinnas. Lastepargis olen käinud nüüd aeg-ajalt lastega, et nad seal mängida saaksid. Minu poolest võiksid need puud küll alles jääda. Pigem on olnud just hea palavate ilmadega nende varjus olla. Ma ei usu hästi, et Männimäel või Paalalinnas elaks ühtegi inimest, kes läheks kuhugi piketeerima selle nimel, et need puud seal maha võetaks. Selline kohalike elanike arvamusest ülesõitmine väitega, et seda soovivad teiste linnaosade elanikud, on siiski veidi alatu, et mitte öelda küüniline.\nDitmar Martinson, kes kandideerib nüüd volikokku valimisliidu Südamega Viljandis nimekirjas, avaldas Facebookis alternatiivse nägemuse Uue tänava rekonstrueerimiseks, mille puhul puud jääksid langetamata. Põhimõtteliselt oleks seega võimalik ka selline teistsugune lahendus.\nMa saan aru, et seal on ka ümberkaudsete elanike endi hulgas erinevaid arvamusi. Osad tahavad tuppa rohkem päikest, ei jõua lehti riisuda ja/või loodavad vabaneda nende suurte puude otsas elavatest lindudest, kelle tõttu ei saa aeda pesu kuivama panna, sest see lastakse sageli lihtsalt täis. Meeleavaldajad suutsid puude langetamise küll esialgu peatada, kuid tõenäoliselt hakkavad tegema nüüd rohkem häält ka need, kes seda plaani seal toetavad. Põhimõtteliselt tulekski vaielda sellised asjad minu arvates selgeks eelkõige kohalike elanike vahel, kelle elukeskkonda need kõige rohkem puudutavad. Männimäe ja Paalalinna elanikke poleks küll tarvis segada vaidlusse selle üle, milline peaks olema ühe Uueveski linnaosas asuva tänava haljastus.\nSamas, tänasel kohtumisel meeleavaldajatega olla abilinnapea Märtin rõhutanud, et projektiga minnakse igal juhul edasi, puud võetakse maha, sest selline on linnavalitsuse otsus. Seega näib, et teerull veereb lihtsalt edasi, mingeid arutelusi projekti muutmiseks kavas ei ole. Ja see on muidugi tõsine mõttekoht ka teiste linnaosade elanikele, sest miski ju ei garanteeri, et järgmine selline terav vastasseis linnavalitsusega ei teki meile lähemal, mõnes otsesemalt meid puudutavas asjas.\nPraegu ongi ju õhus ka teine sarnane juhtum. Plaan rajada Tallinna tänava ja Musta tee hargnemiskohale uus Olerexi tankla on vastumeelne ümberkaudsetele elanikele, kelle elukvaliteet selle tõttu ilmselt tõesti kannataks. Kaardile vaadates tundub see ühe tankla jaoks küll ideaalne asukoht, aga oma akna alla ei tahaks seda tõenäoliselt keegi.\nUue tänava vastasseisuga seoses on Facebookis korduvalt kirjutatud, et valimised on peagi tulekul ja siis saavad inimesed oma häält andes näidata, mida nad asjast arvavad. Mulle tuli nüüd selle peale mõte, et Sakala võiks avaldada pärast kandidaatide registreerimist sellise kaardi, mille peal on näidatud ära valimistel osalevate kandidaatide tegelikud elukohad, et valijatel oleks lihtsam oma valikut langetada. On ju üsna selge, et need inimesed, kes on registreeritud Viljandi elanikeks, kuid ise tegelikult linnas ei ela, ei pruugi läheneda siinset elukeskkonda puudutavate otsuste langetamisele päris sama pilguga, millega vaatavad asju inimesed, kes peavad elama nende otsuste tagajärgedega. Ja see kehtib kindlasti ka linnaosade ja tänavate lõikes.\nÜldiselt on küll tore, et valimiskampaaniad on lõpuks hoo sisse saanud, aga samas muidugi kahju, et esile on kerkinud nüüd just sellised teemad. Mitte et need ei vajaks arutamist, vastupidi, aga lihtsalt… kurvad lood.\nPostitatud 13. aug. 2021 13. aug. 2021 Rubriigid KOV2021Kommenteeri postitust Viljandi uudised, 13. august 2021\nMida lubab valimisliit Südamega Viljandis?\nJätkan selle koha pealt, kus mul jutt paari nädala eest pooleli jäi. Toona sai kommenteeritud sotside loodud valimisliidu Südamega Viljandis valimisprogrammist ainult sissejuhatavat osa, mis võttis enda alla veidi enam kui poole kogu programmist. Sellele järgneb alapealkiri “Kuus sammu Viljandi arendamiseks”. Mingeid väga konkreetseid samme sealt tegelikult aga ei leia. Iga punkti all on pikem lõik, mis sisaldab mõnda üldisemat printsiipi, soovunelmasid ja niisama loba, mis kokku moodustavadki nähtavasti selle nn. suure visiooni, mida mainiti korduvalt progammi sissejuhatavas osas. Võtan need siin nüüd siis kõik järjest läbi.\nEsiteks: “INIMSÕBRALIKU LINNARUUMIGA LINN – Viljandi on eriline linn – suur ja väike ühekorraga. Kaunis loodus põimub hubase linnamiljööga, mis peidab endas vilgast kultuurielu, haridus-, spordi- ja ettevõtlustegevust. Kõik valdkonnad peavad olema aga tasakaalus. Tulevikku vaatava ja oma kodanikest hooliva linna juhtimine ja planeerimine ei tohi olla hooletu, lühinägelik, kallutatud või erahuvidest lähtuv. Vastupidi, see peab olema uuendusmeelne, sihiteadlik ja kogukonnaga arvestav. Meie linnaruum peab püsima isikupärase ja teistest linnadest eristuvana, kuid samal ajal peaksime julgema rakendada ka parimaid praktikaid laiast maailmast. Inimestele peab olema ligipääs kõikjale linnas, seda vanusest, transpordivahendist ja erivajadustest sõltumata.”\nKui see viimane lause tundus veidi kummaline, justkui oleks seal mõni täht ülearu, ei maksa pidada seda kohe hooletusest tingitud kirjaveaks. On täiesti võimalik, et selline apsakas tehti sihilikult, et tekitada lugejate ajus lühis, mis ei laseks nii kergesti unustada, et sotsid tahavad neile täielikku ligipääsu kõikjal linnas. Midagi väga konkreetset see punkt, mida nimetati sammuks, aga samas siiski ei sisaldanud. Pole tegelikult üldse selge, mida sotsid selles osas täpselt teha kavatsevad. Omalt poolt soovitan siinkohal lugeda Anthony Townsendi raamatut “Targad linnad. Rünkandmed, küberputitajad ja uue utoopia otsingud”, kust leiab palju konkreetseid näiteid parimate praktikate kohta laiast ilmast, mida võiks minu arvates rakendada võimaluste piires ka Viljandis. Usun, et julguse taha asi siin tõenäoliselt ei jääks, küsimus on pigem just võimaluste piiratuses.\nJärgmine punkt valimisliidu programmis on aga selline: “ETTEVÕTLIKKUST JA INNOVATSIOONI TOETAV LINN – Meil on olemas kõik võimalused kujuneda loomeettevõtluse keskuseks Eestis. Viljandi peab olema ettevõtliku inimese jaoks parim linn enese realiseerimiseks! Meie linn peab olema valmis väärtustama nutikat ja keskkonnasäästlikku majandustegevust, olles valmis näitama rohelist tuld eksperimentaalsetele lahendustele. Selle kõige juures ei tohi jätta tähelepanuta väike- ja suurettevõtteid, kes on pakkunud võimalusi meie inimestele enese realiseerimiseks. Hoogtöö korras kaasamisürituste asemel peame süsteemselt kaardistama kitsaskohti, mis kohalike ettevõtete tegevust piiravad. Peame panustama sellesse, et Viljandi kujuneks vastupandamatuks tõmbekeskuseks kõrgepalgalist kaugtööd tegevate spetsialistide jaoks, pakkudes neile suurepäraseid elu- ja töötingimusi.”\nKuna selle programmiga ei ole kaasas mingit rakenduskava, pole jälle selge, mida sotsid konkreetselt teha tahavad. Olles lugenud nende 2017. aasta valimisprogrammi, võib küll eeldada, et kui juttu on kohalike ettevõtete tegevust piiravate kitsaskohtade süsteemsest kaardistamisest, mõeldakse selle all ettevõtjate ümarlaua muutmist linnavalitsuse juures aktiivselt tegutsevaks alaliseks nõukojaks, või kui räägitakse Viljandi kujundamisest kõrgepalgalist kaugtööd tegevate spetsialistide tõmbekeskuseks, peetakse silmas mingi kaugtöökohtade keskuse rajamist, mida siis oma valijatele lubati, aga kuna tänavuses programmis seda kirjas ei ole, võib nüüd tegelikult üksnes oletada, mida nad nö. päriselt teha kavatsevad.\nKolmas punkt: “KÕIGIGA ARVESTAV LINN – Viljandi on kodu inimestele, kes siin elavad. Meie kodulinn peab olema koht, kus inimene tunneb end turvaliselt ning teotahtelisena. Oled sa noor või pensionär; liigud sa jalgsi, autoga või ratastoolis; elad sa oma majas või üürikorteris – Viljandi peab arvestama kõigiga! Luues linnaruumi, kus tunnevad end mugavalt nii mudilased kui eakad, võime olla veendunud, et see sobib ka kõikidele teistele. Me mahume siia lahedasti ära! Peame seisma selle eest, et kellegi erivajadus ei sunniks teda otsima uut elupaika. Sh arvestame sellega, et me oleme maakonnakeskus ja peame ühes naaberomavalitsustega tagama selle, et ükski Viljandimaa elanik ei jääks bürokraatlike hammasrataste vahele.”\nNagu mida?! Kus siin oli mõni konkreetne samm Viljandi arendamiseks? Sellist ilukõne võib igaüks lõputult produtseerida! Mida nad kavatsevad aga teha, et see kõik ei jääkski vaid loosungite pildumiseks? Kas enne valimisi on kavas avaldada ka programmi rakenduskava, milles on toodud välja konkreetsed tegevused? Praegusel kujul meenutab see sooneutraalset kooseluseadust, mis võeti vastu ilma rakendusaktideta. Mitte kusagilt ei saa lugeda välja seda, milliseid konkreetseid muudatusi selle valimisprogrammi elluviimine tähendaks.\nNeljas punkt: “AVATUD JA KAASAV LINN – Kodus tunneb inimene end iseendana, mitte külalisena. Selleks peab tal olema võimalus aru saada ning aktiivselt kaasa rääkida oma elukeskkonda puudutavatel teemadel, olgu selleks tema kodutänava heakord, lapse huviharidus, vanaema toetavad tugiteenused vm. Sealjuures peab inimestel olema võimalus kaasa rääkida konkreetselt neil teemadel, mis neid konkreetselt puudutavad ja säästma neid koormavast dokumendimajandusest, mis võib tegeliku murekoha tahaplaanile suruda. Inimeste heatahtlik aktiivsus ja rahvaalgatused ei tohiks ära surra dokumentide virnas! Viljandi ei kuulu erakondadele või nende esindajatele! Meie kodulinn kuulub kõigile siinsetele elanikele. Siin ei saa lasta domineerida üksikute poliitikute mõttevälgatustel, mille hinnasilt ületab paljude tegelike probleemide lahendamise oma. Selline juhtimisstiil ei kuulu tänapäevasesse demokraatlikku Viljandisse. Siin tuleb arvestada kõigi huvigruppidega ning töötada välja lahendused, mis aitaks kogu linnal edasi minna. Viljandi vajab omavalitsust, mitte omavolitsust. Linnaruumi arengutes peab saama osaleda ka inimene, kes on sunnitud viibima arvutis.”\nEi tea, kes neid inimesi seal arvutis sunnib viibima? Kui mõeldud oli seda, et linna arengudokumentide, planeeringute ja muude selliste asjade kohta peab saama avaldada arvamust ka interneti kaudu, siis see on muidugi elementaarne. See punkt jäi küll samuti väga üldsõnaliseks ning ebamääraseks, kuid osutuks samas just tänu sellele äärmiselt käepäraseks malakaks juhul, kui sotsid sügisel Viljandis võimule peaksid tulema. Seda saaks hakata kasutama siis ju volikogus nende nüpeldamiseks, et linna juhtimine muutuks tõesti avatuks ja kaasavaks. Kohe, kui ilmnevad mingid vastupidised tendentsid, soovimatus arvestada teiste arvamusega, püüd suruda peale vaid enda tahet, saab virutada neile selle valimisprogrammiga otse vastu vahtimist. Selles mõttes on antud juhul tegemist lausa tänuväärselt ebakonkreetse sõnastusega.\nViies punkt: “ROHELINE LINN – Viljandi on osa Eestist, Euroopast ja tervest maailmast. Kliimamuutustest ja looduskeskkonna hävimisest tingitud probleemid puudutavad otseselt ka meid. Saame olla tervele Eestile eeskujuks energia- ja veekasutuse, prügimajanduse ning üldise keskkonnateadlikkuse tõhusal arendamisel. Vaja on targalt rakendada uusi jätkusuutlikusele suunatud Euroopa Liidu rahastusmeetmeid. Peame looma tervislikuks ja loodust säästvaks eluviisiks soodsa keskkonna, mille puhul ei tunne inimene, et ta peab iga vastutustundliku sammu korral nahast välja pugema. Avalikud asutused peavad siinjuures olema eeskujuks ning võtma uued säästlikud lahendused esimeste seas üle.”\nSiin ei olnud öeldud samuti midagi väga konkreetset, kuid sõnastatud printsiip on kahtlemata oluline. Minu arvates võiks linnavolikogu hakata näitama eeskuju sellega, et volikogu istungite ajaks ei topita enam laudadele plastikust veepudeleid. Kui keegi tahab volikogu istungi ajal juua, võtab endale ise joogipudeli kaasa, vajaduse korral laseb sinna kraanist vett. Viljandi kraanivesi on täiesti joodav. Sama reegel peaks laienema loomulikult ka linnavalitsusele ja teistele avalikele asutustele. Pole vaja raisata maksumaksjate raha selle peale, et linnavolinikud, linnavalitsuse liikmed ning ametnikud saaksid kaanida pudelivett. See oleks muidugi vaid esimene, sümboolse tähtsusega samm keskkonnamõjude vähendamiseks.\nKuues punkt: “HARITUD JA KULTUURNE LINN – Viljandi peab pakkuma parimat haridust igas haridusastmes – alusharidusest kõrghariduse ning elukestva õppeni välja. Ei tohiks olla ühtegi põhjust, mis noored ja andekad haridusvaldkonna tegijad ei peaks tahtma tulla Viljandisse tööle. Peame looma sellised elamis- ja töötingimused, mis kutsuks siia oma ala parimaid tegijaid, toetama haridusinnovatsiooni ja väärtustama õpetajatööd, sh alus- ja huvihariduses. Haritud linn on ka kultuurne linn! Kultuuriakadeemia, Ugala ja teiste oluliste kultuuriasutuste töö toetamine peab olema süsteemne ja eesmärgistatud. Peame rakendama siinset kutluurialast kompetentsi senisest paremini kohalike inimeste võimestamiseks. Siinsed kultuuriasutused on aidanud luua Viljandisse suurepärase keskkonna, kuhu kutsuda kultuurivaldkonna maailma tipud resideeruma. Nende looming võiks jõuda ka linnaruumi ning avalikesse asutustesse.”\nSelle kohta sooviks muidugi jälle näha mingit rakenduskava, millest selguks, mida täpselt teha tahetakse. Ma isiklikult arvan, et päris maailma tippe ei ole mõtet sihikule võtta, sest nende hulgast õnnestuks meelitada siia tõenäoliselt ainult neid, kui väljenduda nüüd väga otsekoheselt, kelle parim enne on möödas. New York Times võis küll avaldada artikli, milles soovitati külastada Viljandit inimestel, kes tahavad puhata mõnes elava kultuurieluga, aga samas rahulikus väikelinnas, kus on odavad hinnad, kuid see ei tähenda, et Kondase Keskus suudaks konkureerida MoMA või meie kultuuriakadeemia Columbia Ülikooliga. Pigem võiks ikkagi keskenduda sellele, et pakkuda siin võimalusi enese teostamiseks Eesti noortele, up & coming tegijatele. Viljandi kujuneks neile sageli tõenäoliselt vaid hüppelauaks, millelt lennatakse edasi mujale ja kõrgemale, kuid selle nišši täitmine oleks meile kindlasti jõukohasem.\nÜldiselt mõjus sotside valimisliidu programm äärmiselt frustreerivalt. Üksikkandidaadina volikokku pääsedes ei saaks mina seal linnavolikogu hetkel kehtiva töökorra kohaselt õigusakte algatada, seda saavad teha ainult saadikurühmad. Pole põhjust arvata, et nende väikesed füürerid nõustuvad sügisel seda punkti muutma. Seega saan panna oma valimisprogrammi nüüd tegelikult kokku ainult teiste lubadustele tuginedes – lubada ainult seda, et toetan volikogus ühes või teises asjas üht või teist erakonda, teen algatatud eelnõudele nii- või naasuguseid muudatusettepanekuid. Sotside valimisliidu programm on aga nii üldsõnaline ja ebakonkreetne, et selle põhjal ei saa ma lubada oma valijatele nüüd peaaegu midagi. Loodetavasti tulevad teised erakonnad välja konkreetsemate lubadustega.\nPostitatud 24. juuli 2021 24. juuli 2021 Rubriigid KOV2021Kommenteeri postitust Mida lubab valimisliit Südamega Viljandis?


Koostanud Aare Sirel Judaismi taskusõnastik, S. Sirel 2007 | vanaraamat.ee\nKoostanud Aare Sirel, Judaismi taskusõnastik, 2007 S. Sirel\nRAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL.076 Sõnastik sisaldab ligi 600 judaismikeskset märksõna, mis on varustatud arvukate Pühakirja viidetega. Raamat on jätkuks varem ilmunud «Judaismi sõnastikule» ja on mõeldud eelkõige juudiusulistele, aga ka neile, kes soovivad osa saada valitud rahva vaimsest pärandist. Märksõnad judaism judaism leksikonid oskussõnastikud\nRaamatu autoriks on Koostanud Aare Sirel kasutatud raamatud pealkirjaga Judaismi taskusõnastik on raamat kirjastuselt S. Sirel aastast 2007\nmille on kirjutanud Koostanud Aare Sirel antud 2007 aasta raamat Judaismi taskusõnastik on Koostanud Aare Sirel oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Koostanud Aare Sirel, Judaismi taskusõnastik vanaraamat.ee raamatupood Koostanud Aare Sirel, Judaismi taskusõnastik\nRaamat "Judaismi taskusõnastik",\nPealkiri: Judaismi taskusõnastik\nAutor(id): Koostanud Aare Sirel\nKirjastus: S. Sirel\nSõnastik sisaldab ligi 600 judaismikeskset märksõna, mis on varustatud arvukate Pühakirja viidetega.\nRaamat on jätkuks varem ilmunud «Judaismi sõnastikule» ja on mõeldud eelkõige juudiusulistele, aga ka neile, kes soovivad osa saada valitud rahva vaimsest pärandist.\nVeljo Ranniku ja Helju Sirel, Palmse õpperada. Mõisaansambel ja park, Eesti Raamat, 1978, hind: 1,50 eurot


Archive for mtü - page 2\nKoolitus noorsootöötajatele Inglismaal\nPakume võimalust osaleda koolitusel Inglismaal.\nToimumisaeg: 9.-16. märts 2014\nKoht: Burnley, Inglismaa\nTeema: noorsootöö, kuidas kasutada reflective meetodit noorsootöös\nMaksumus: Euroopa Noorte alaprogramm tasub majutuse, toitlustuse, programmis osalemise ja 70% transporti. Esialgu tuleb sõidupiletid ise välja osta, 70% makstakse koolituse ajal tagasi. MTÜ palub omapoolsete korralduskulude katteks 10 eurot, kui osutute valituks.\nKuidas kandideerida: täida ankeet ja oota vastust. Viimane kandideeerimise tähtaeg on 24. jaanuar, vastused 26. jaanuariks.\nElamused Inglismaa metsadest\nVõimalus Inglismaale ASHA keskusesse sõita ning ringi seigelda Forest of Dean´is tuli mulle kindla otsusena ja olen väga õnnelik, et seal ära käisin. Viibisime ASHA keskuses, keset metsa, nädal aega, kusjuures metsas ööbisime kolm ööd! Ise tuli püsti panna suur present-telk ja valmistada lõkkeplats.\nKohal oli inimesi Armeeniast, Inglismaalt, Ukrainast, Valgevenest, Gruusiast, Rumeeniast, Horvaatiast ja Eestist. Lisaks sellele […]


ACTH veres - Anatoomia January\nKortisool on normaalne ja Aktg on kõrgem\nKortisool. Adrenokortikotroopne hormoon (ACTH)\nACTH (adrenokortikotroopne hormoon) on hüpofüüsi hormoon, mis stimuleerib neerupealiste koore hormoonide sünteesi ja sekretsiooni.\nKortisool on neerupealhormoon, mis osaleb paljudes ainevahetusprotsessides, toodetakse aktiivselt organismi reaktsioonina näljale või stressile. Seetõttu võib tõus või langus näidata nii organismi vastust neerupealiste stressile kui ka haigustele.\nHormoonide hulk veres sõltub päevaajast, sest sekretsiooni päevane rütm (hormoonide sekretsioon).\nHormonaalse analüüsi jaoks vajalik veri tuleb annetada tühja kõhuga hommikul.\nAnalüüsi eelõhtul ei tohiks alkoholi võtta, peaksite vältima ka füüsilise koormuse suurenemist ja stressitingimusi.\nSoovitav on mitte suitsetada tund enne katset.\nNädal enne analüüsi on vaja lõpetada hormonaalsete ravimite võtmine.\nSuurenenud kortisooli tõelise põhjuse kindlakstegemine tekitab teatud raskusi, kuna lisaks hüpotalamuse neerupealiste ja hüpofüüsihaigustele võib sekundaarse sümptomina täheldada ka verelist kortisooli suurenemist sellistes tingimustes nagu: rasvumine, diencefaalne sündroom, diabeet, maksakahjustus, alkoholism.\nEt eristada Itsenko Cushingi sündroomi muudest kortisoolit suurendavatest põhjustest, on vaja läbi viia teatud katseid ja katseid ning kasutada riistvara diagnostika meetodeid. Patsiendi uurimise ja kaebuste põhjal määrati esmalt kindlaks kortisooli ja ACTH-i algväärtus veres. Kuid hiljuti peeti nende näitajate määratlemist mitteinfoturseks, sest paljud tegurid moonutavad tõelisi numbreid.\nKortisooli sisaldus võib olla umbes 5-23 μg / 100 ml (või SI ühikutes 140-640 nmol / l).\nKortisooli norm RIA meetodi järgi: 250-750 nmol / l hommikul, 55-350 nmol / l õhtul.\nRHM-i meetodil põhinev AKTH-i kiirus on 10-50 pg / ml.\nKortisooli tõus näitab hüperkortisolismi esinemist, kuid ei viita sellele põhjustanud põhjusele. Osa sellest aitab ACTH-i määratlust.\nKui ACTH on madal, siis võib osutuda vajalikuks neerupealiste haigus või glükokortikoidset ravimite üleannustamine.\nKui ACTH on kõrge, siis on mõelnud hüpofüüsi või neerupealiste haiguse haigus.\nKuid mõnikord on ACTH ja kortisooli määramise tulemused ebamäärased ja võib-olla ka normaalsetes vahemikes. Selleks, et täpselt määrata hormoonide sünteesi allikaid, viiakse läbi stimuleerimiskatsed, sealhulgas deksametasooni proovid: väikesed ja suured.\nProovi põhiolemus on järgmine: tavaliselt süstitakse deksametasooni, pärssib neerupealiste toimet ja kui kortisooli suureneb autonoomne kasvaja, siis seda supressiooni ei teki. Seda seetõttu, et neerupealiste kasvaja töötab iseseisvalt ja ei vähenda kortisooli sekretsiooni. Väike deksametasooni test viiakse läbi järgmiselt: hommikul 8-9 tunni jooksul määratakse kortisooli lähtetasemes veres. Samal päeval 24 tunni jooksul (öösel) võetakse 1 mg deksametasooni. Järgmisel päeval kell 8-9 toimub uuesti kortisooli tase veres. Tavaliselt ja glükokortikoidi ravimite üleannustamise korral, samuti funktsionaalse hüperkortikumi korral vähendatakse kortisooli taset rohkem kui 2 korda.\nHüpofüüsi adenoom (Itsenko Cushingi tõbi)\nNeerupealiste kortikosteroon (Itsenko Cushingi sündroom)\nNende haiguste eristamiseks on suur deksametasoonikatse. Erinevalt väikesest, suurtes deksametasoonikatsetes võetakse 8 mg deksametasooni. Itsenko Cushingi tõve korral väheneb kortisooli sisaldus võrreldes algväärtusega rohkem kui 50%, sellises neerupealiste kortikosteroidide ja EKTH sekretsiooni ektoopilise vähenemise ei ole.\nLülisamba röntgeni osteoproosi murrud ja sümptomid\nvere elektrolüütide (K, Na, Cl) uuring,\ndiagnoosikatsetused steroidse suhkurtõve avastamiseks või ümberlükkamiseks.\nPöörake tähelepanu! Hormoonide sisaldus võib olla täiesti individuaalne ja ei pruugi tingimata näidata haiguse esinemist või puudumist. Hormoonide vereanalüüside tulemusi võib teha ainult arst. Norm ja hormoonid - väga oluline aspekt iga inimese elus. Õnnistagu sind!\nLoe hormoonide määradest:\nKahvatükil olevat väikest sõlme, mis tavaliselt ei tunne ja kaalub mitte rohkem kui 20 g, nimetatakse kilpnäärmeks. See näär, nagu teisedki, toodab hormoone - bioloogiliselt aktiivseid aineid, mis mõjutavad üksikute elundite ja süsteemide tööd.


Euroliiga klubide taskust kaob 30 miljonit eurot, enim saavad pihta Žalgiris, Maccabi ja Baskonia – Korvpall24.ee\nAvaldatud 27.05.2020; 19:21\nAutor Siim Semiskar 27.05.2020; 19:21\nTänavu koroonaviiruse tõttu katkenud Euroliiga hooaeg läheb klubidele kokku maksma rohkem kui 30 miljonit eurot.\nHispaania väljaanne Encestando andmetel oleks tavahooajal klubide kogutulu olema 65 miljonit eurot, millest 66% moodustaks televisiooniõiguste müük ja umbes 25% sponsorraha. Ülejäänu oleks kogutud piletituludest ja mujalt.\nTeistest rohkem saavad pihta need klubid, kellel piletitulu osakaal märgatavam, kuna see osa kukkus ära 100-protsendiliselt.\nTuludest isegi kuni 40% tuli piletimüügist klubidel nagu Kaunase Žalgiris, Tel-Avivi Maccabi, Baskonia ja Istanbuli Fenerbahce. Žalgiris on ka juba teada andnud, et uuel hooajal arvestatakse kolmandiku võrra väiksema eelarvega.\nPiletiraha ei mõjuta suurel määral näiteks Istanbuli Efesi, Valencia, Milano, Moskva CSKA ja Moskva oblasti Himki tulubaasi.\nPrevious Post BC Kalev/Cramost segadusega lahkunud tagamees läheb taas uude klubisse õnne otsima\nNext PostKerr Kriisa saab meeskonnakaaslaseks Leedu korvpalli tulevikutähe, kes võtab kaasa ka kaksikvenna


Toote nimetus: METOMOTYL VET 5MG/ML INJ. 10ML / 1618275\nGastriidi, maolukuti spasmi, kroonilise nefriidi ja seedetrakti teatavate ravimite talumatusega seotud oksendamise ja seedetrakti motiilsuse vähenemise sümptomaatiline ravi. Operatsioonijärgse oksendamise ennetamine.\nMitte kasutada seedetrakti perforatsiooni või obstruktsiooni korral.\nMitte kasutada loomadel, kellel esineb teadaolevat ülitundlikkust toimeaine või ravimi ükskõik millise abiaine suhtes.\nMitte kasutada seedetrakti verejooksuga loomadel.\nNeeru- või maksapuudulikkusega loomadel tuleb annust kohandada (suurenenud kõrvaltoimete riski tõttu).\nVältida manustamist epilepsiaga loomadele. Annust tuleb hoolikalt jälgida, eriti kassidel ja väikest tõugu koertel.\nJuhuslikul sattumisel nahale või silma pesta piirkonda kohe rohke veega. Kõrvaltoimete tekkimisel pöörduda kohe arsti poole ja näidata ravimi pakendi infolehte või etiketti.\nPärast ravi võib täheldada uimasust ja kõhulahtisust.\nMõnel väga harval juhul on täheldatud koertel ja kassidel pärast ravi ekstrapüramidaalseid nähte (erutus, ataksia, ebanormaalsed kehaasendid ja/või -liigutused, ülirammestus, lihasvärinad ja agressiivsus, häälitsemine). Täheldatud nähud on mööduvad ja kaovad pärast ravi lõppu.\nVäga harvadel juhtudel võivad tekkida allergilised reaktsioonid.\nLaboratoorsed uuringud laboriloomadel ei ole näidanud teratogeenset ega fetotoksilist toimet. Uuringud laboriloomadega on siiski piiratud ning toimeaine ohutust sihtliikidel ei ole hinnatud. Ravimit võib tiinuse ja laktatsiooni ajal kasutada ainult vastavalt vastutava loomaarsti tehtud kasu-riski suhte hinnangule.\nGastriidi korral vältida antikolinergiliste ravimite (atropiin) samaaegset manustamist, sest need võivad avaldada seedetrakti motiilsusele metoklopramiidi suhtes vastupidist toimet.\nMetoklopramiidi samaaegne kasutamine fenotiasiini derivaatidest neuroleptikumidega (atsepromasiin) ja butürofenoonidega suurendab ekstrapüramidaalsete toimete riski (vt lõik 4.6).\nMetoklopramiid võib võimendada kesknärvisüsteemi depressantide toimet. Samaaegsel kasutamisel on soovitatav kasutada liigse sedatsiooni vältimiseks metoklopramiidi väikseimat annust.\n0,5–1 mg metoklopramiidvesinikkloriidi 1 kg kehamassi kohta päevas intramuskulaarselt või subkutaanselt, jagatuna 2 või 3 manustamiskorraks:\n- kaks korda päevas manustamiseks: 2,5–5 mg 10 kg kehamassi kohta ühel süstimiskorral, s.t 0,5–1 ml 10 kg kehamassi kohta ühel süstimiskorral.\n- 3 korda päevas manustamiseks: 1,7–3,3 mg 10 kg kehamassi kohta ühel süstimiskorral, s.t 0,34–0,66 ml 10 kg kehamassi kohta ühel süstimiskorral.\nEnamik pärast üleannustamist esinenud kliinilistest nähtudest on hästi teada olevad ekstrapüramidaalsed kõrvaltoimed (vt lõik 4.6).\nSpetsiifiline antidoot puudub, mistõttu on soovitatav luua loomale kuni ekstrapüramidaalsete kõrvaltoimete kadumiseni rahulik keskkond.\nFarmakoterapeutiline rühm: gastrointestinaaltrakti funktsionaalsete häirete raviks kasutatavad ained, soole motoorikat kiirendavad ained\nMetoklopramiidi antiemeetiline toime tuleneb põhiliselt selle antagonistlikust toimest kesknärvisüsteemi D2 retseptoritele, ennetades enamiku stiimulite poolt vallandatavat iiveldust ja oksendamist.\nProkineetilist toimet liikumisele maos ja kaksteistsõrmiksooles (mao kokkutõmmete intensiivsuse ja rütmi tugevdamine ja maolukuti avamine) vahendavad muskariini aktiivsus, D2 retseptori antagonisti aktiivsus ja 5-HT4 retseptori agonisti aktiivsus seedetrakti tasandil.\nPärast subkutaanset manustamist koertele ja kassidele saavutatakse maksimaalsed kontsentratsioonid 15–30 minuti pärast.\nMetoklopramiid jaotub kiiresti enamikku kudedesse ja vedelikesse, läbib aju-vere barjääri ja imendub kesknärvisüsteemi.\nalumiiniumist 20 mm kate.


Mida teha, kui heli hoiab Windows 10 välja lõigates? - Minitooli Uudistekeskus\nWhat Do When Sound Keeps Cutting Out Windows 10\nHiljuti teatasid paljud Windows 10 kasutajad, et nende arvuti heli lõigati videote vaatamisel sisse ja välja. Kui teil on ka heli probleem, lõikab Windows 10 välja, mida peaksite selle probleemi lahendamiseks tegema? Proovige nüüd neid pakutavaid lahendusi MiniTooli lahendus selles postituses.\nHeli hoiab Windows 10 välja lõigatud\nKui kasutate Windows 10, leiate, et heliprobleeme juhtub alati, näiteks häält pole arvutis Heliteenused ei reageeri jne. Lisaks võib teil tekkida veel üks heliprobleem - heli lõikub pidevalt välja. See on teema, mida täna selles postituses arutame.\nSellest probleemist teavitavad alati paljud Windowsi kasutajad. Nad ütlesid, et videot vaadates või mänge mängides heli sisse ja välja lülitatakse. Tavaliselt juhtub tüütu probleem pärast Windowsi, eriti suuremate värskenduste installimist.\nHeli põhjused hoiavad Windows 10 pidevalt välja, sealhulgas vigased või valed draiverid, Windowsi helitugevuse seaded, arvuti kõlarite probleemid jne. Õnneks saab seda parandada seni, kuni järgite neid lahendusi allpool.\nParandused heli jaoks hoiab Windows 10 välja\nKõigepealt võite proovida Windowsi tõrkeotsingut käivitada, kui heli katkeb. Windows 10-s on mitmesugused arvutiprobleemide diagnoosimiseks ja lahendamiseks mõeldud vealeidjad. Siin saate proovida ka heliprobleemi eemaldada.\n2. samm: Veaotsing leidke vahekaart Heli esitamine ja seejärel valige Käivitage tõrkeotsing .\n3. samm: siis algab tõrkeotsingu protsess. Toimingu lõpetamiseks järgige ekraanil kuvatavaid juhiseid.\nNäpunäide: Parem on käitada ka riistvara ja seadmete tõrkeotsingut.\nWindows 10 heli on draiveriprobleemi tõttu välja lülitatud. Nii võite proovida oma arvutisse installida uusima helidraiveri. Järgige neid samme allpool:\n1. samm: käivitage seadmehaldur, järgides ühte selle postituse pakutavat meetodit - 10 viisi seadmehalduri avamiseks Windows 10 .\n2. samm: laiendage Heli-, video- ja mängukontrollerid , paremklõpsake oma helidraiverit ja valige Draiveri värskendamine .\n3. samm: valige Sirvige minu arvutit draiveritarkvara leidmiseks .\n4. samm: klõpsake nuppu Lubage mul valida arvutis saadaolevate draiverite loendist .\n5. samm: veenduge Kuva ühilduv riistvara on valitud ja valige Kõrglahutusega heliseade .\n6. samm: pärast klõpsamist Järgmine , klõpsake nuppu Jah installi kinnitamiseks hoiatusaknas.\n7. samm: taaskäivitage arvuti ja kontrollige, kas Windows 10-s heli välja lülitub.\nKõlari seadete muutmine\nHeli probleemi lahendamiseks lõigatakse Windows 10 välja, saate ka kõlari seadeid muuta, järgides neid samme:\n1. samm: paremklõpsake tegumiribal kõlariikooni ja valige Helid .\n2. samm: Taasesitus vahekaardil valige vaikeseade ja klõpsake nuppu Seadistamine .\n3. samm: klõpsake nuppu Järgmine ja tühjendage märkeruut Ees vasakul ja paremal .\n4. samm: klõpsake nuppu Lõpetama konfigureerimise lõpuleviimiseks.\nMuuda helitugevuse seadeid\nKui Windows 10 heli on välja lülitatud, saate selle parandamiseks helitugevuse seadeid muuta. Tehke järgmist.\n1. samm: paremklõpsake heliikoonil ja valige Helid .\n2. samm: minge Taasesitus paremklõpsake kõlarit ja valige Atribuudid .\n3. samm: navigeerige jaotisse Lisatarvikud märkige ruut Keela kõik heliefektid .\n4. samm: klõpsake nuppu Okei muudatuse salvestamiseks. Nüüd oleksite pidanud oma probleemi lahendama.\nHeli lõikab videoid vaadates või mänge mängides Windows 10 välja? Kui see probleem häirib teid, võtke see rahulikult ja see postitus on teile pakkunud mõningaid lihtsaid meetodeid. Probleemidest vabanemiseks proovige lihtsalt ühte neist.\nmitu gb on 1 tb\nnvidia kõrglahutusega helidraiveri allalaadimine\nmitu kontserti terabaidis\nlähtestage Windows 7 tehasesse ilma CD-ta\nkeelake mängimise ajal Windowsi võti


Raamatusoovitus: "Sharing Jesus Without Freaking Out" | 3D kogudus\nRaamat: "Sharing Jesus Without Freaking Out: Evangelism The Way You Were Born To Do It" Alvin Reid\nAutor, evangelist ja õppejõud Alvin Reid tõdeb, et tüüpiline reaktsioon selle raamatu pealkirjale on kristlaste seas üllatavalt sarnane: kõigepealt naerupahvak ja seejärel tõdemus: "See kõlab nagu miski, mida mul oleks vaja.". Mind tabas sarnane äratundmine kohe, kui selle raamatu pealkirja nägin. Üks mu tuttav evangelismi õppejõud USAst jagas seda raamatusoovitust oma Facebooki seinal. Uurisin teose kohta kohe rohkem, hoidsin seda ideed tükk aega brauseri bookmarks'ides ja ühel hetkel ostsin audioraamatu. Raamatuga sain kaasa ka PDF-versioonis aruteluküsimused ja väljakutsed.\nOi, olen palju õppinud! See raamat aitas näha suurt pilti elu sügavaimatest küsimustest (Kuidas maailm loodi? Miks me siin oleme? Mis läks valesti, et maailmas on nii palju kurja ja kannatusi? Mis saab pärast surma?) ja sellest, kuidas Piibel nendele küsimustele vastab. Audioraamatus tõi Reid väga palju näited omaenda elust. Ta on väga julge evangelist, kes kasutab isegi lennukisõite ja söögikoha külastusi selleks, et inimesi juhtida Jeesuse juurde. Ja ta teeb seda nii loomulikult ja targalt!\nKuulasime seda raamatut koos abikaasa Randoga - sest häid asju tuleb ju ikka jagada ning meie mõlema süda põleb tugevalt evangelismile. Raamatu alguses õpetas autor lihtsa palve: "Jumal, palun anna mulle 1) võimalusi rääkida Jeesusest, 2) TARKUST neid olukordi ära tunda ja 3) JULGUST neid kasutada." Palvetasime seda palvet iga päev. Nädala jooksul tekkis Randol töö juures kaks olukorda, kus inimesed ise küsisid midagi usu kohta. Paljut, mida lugesin, olen ise kasutanud ära ka vestlustes. Meenub ka üks kord, kui lugesin audioraamatuga kaasa tulnud väljakutseid ja seal oli midagi sellist, et selle asemel, et järgmisel kogunemisel pingsalt mõelda, kuidas ma neile küll Jeesusest räägin, teeni neid inimesi. Seepeale sain südamesse oma naabrinaisele süüa teha ja talle toitu pakkuda. Teadsin, et ta on üksi ja haige ning vajaks abi, kuigi oli pigem tõrges abi küsima. Helistasin talle ja küsisin, kas ta sooviks õhtusööki, saaksin karbiga tuua ukse taha kohe. Ta ütles, et kõlab huvitavalt, ja võttiski selle rõõmuga vastu. Vestlust tookord sealt ei sündinud, aga mul oli hea meel, et sain ligimest teenida.\nSoovitan seda raamatut kristlastele, kes tahaks arendada endas julgust, et Jeesusest rääkida ning teha seda targalt ja loomulikult.\n3D kogukonnajuht Hele-Maria\nKuula audioraamatu algust: https://www.youtube.com/watch?v=Kq0TQiKCl1I\nOsta raamat Amazonist.


SÜLEARVUTI ACER ASPIRE A315-33-P7WY (NX.GY3EL.009) HIND | kaup24.ee e-pood\nSülearvuti Acer Aspire A315-33-P7WY (NX.GY3EL.009)\n€ 33800 € 459 00 *\n10€ soodustus alates 200€ 21t 54min.\nToote kirjeldus: Sülearvuti Acer Aspire A315-33-P7WY (NX.GY3EL.009)\nSülearvuti Acer Aspire A315-33-P7WY (NX.GY3EL.009) Täiustatud Intel Pentium protsessorid on suurepärane valik igapäevaste toimingute jaoks. Kõrge kiibistiku jõudlus võimaldab kasutada multimeediat, suhelda sõpradega Internetis, töötada profiprogrammidega, Intel Pentium'i professorid pakuvad suurepärast efektiivsust väga atraktiivse hinnaga.\nSülearvuti Acer Aspire A315-33-P7WY (NX.GY3EL.009) Sülearvuti võib rõõmustada ka tippkvaliteetse kujutisega. HD resolutsioon pakub võimalust nautida tippkvaliteedilisi filme, mängida mänge ja sirvida tippkvaliteetseid fotosid. Optimaalne lahendus ärikvaliteedi ja universaalsetele sülearvutitele.\nSülearvuti Acer Aspire A315-33-P7WY (NX.GY3EL.009) An HDMI connection provides the ability to connect your computer to a TV or an additional monitor. Photos or movies on a big screen will give you more good emotions. The digital HDMI connection allows you to send data quickly and continuously.\nSülearvuti Acer Aspire A315-33-P7WY (NX.GY3EL.009) Kaasaegne ja usaldusväärne Bluetooth liides - häireteta traadita side ja mugava andmeedastuse tagamine. Bluetoothiga jagate oma nutiseadmeid, edastate andmeid, lisaks sellele, teete seda kiiresti ja minimaalse energiakuluga.\nSülearvuti Acer Aspire A315-33-P7WY (NX.GY3EL.009) WiFi-võrgukaart pakub traadita internetiühendust. Võite liituda oma traadita koduvõrguga või üldkasutatavate Wi-Fi pääsupunktiga.\nSülearvuti Acer Aspire A315-33-P7WY (NX.GY3EL.009) Windows 10 – mugavuse, jõudluse ja funktsionaalsus sünonüüm. Tuntud Start menüüs leiate kõik vajalikud programmid. Uus Microsoft Edge brauser tagab veelgi turvalisema ja mugavama sirvimise internetis. Windows 10 - mitmekülgne operatsioonisüsteem - ideaalne äriliseks ja isiklikuks kasutamiseks. Mitmed turvafunktsioonid ja installitud rakendused pakuvad kiiret, tõhusat ja turvalist arvuti toimimise. Windows 10 on installitud uusim DirectX 12 pakett, mis pakub veelgi paremaid uusimate arvutimängude efekte.\nSülearvuti Acer Aspire A315-33-P7WY (NX.GY3EL.009) Sobiva diagonaaliga ekraan on seadme lihtsaks kasutamiseks oluline eeltingimus. Sellest parameetrist on sõltuv seadme mobiilsus ja kasutusmugavus. See väärtus on tollides (1 toll on 2,54 cm).\nSülearvuti Acer Aspire A315-33-P7WY (NX.GY3EL.009) Ekraaniläige võib olla väga tüütu. Kui kasutate arvutit tööks, tasub mõelda ekraani mattkattest. See lahendus tagab, et ekraanil näete just seda, mida vaja, mitte silmi väsitavaid valguse peegeldused. Matt ekraanikate - äriklassi arvutistandard, kuid samuti soovitatav ka erakasutajatele.\nÜldine informatsioon tootest: Sülearvuti Acer Aspire A315-33-P7WY (NX.GY3EL.009)\nKensingtoni luku pesa, kasutaja parool\nlaupäeval, 1. juunil (€ 299)\nSelle toote tellijad on ostnud ka: Sülearvuti Acer Aspire A315-33-P7WY (NX.GY3EL.009)\nSoovitame osta koos Sülearvuti Acer Aspire A315-33-P7WY (NX.GY3EL.009)


Valikud Twitteri kaubandus. Reuters kauplemissusteem\nValikud Twitteri kaubandus,\nKrediidikindlustus on vajalik, kuna olenemata sektorist või staatusest kuulub ebakindlus vältimatult äri juurde. Krediidikindlustus on ilmselgelt hädavajalik — see on võtmekomponent krediidijuhtimisstrateegias, mis on koostatud teie marginaali kaitsmiseks ja rahavoogude tagamiseks tasumata võlgade eest, sõltumata nende põhjusest.\nAtradiusest Atradius on üks maailma suurimaid krediidikindlustuse pakkujaid omades enam kui 90 aastat krediidiriskide juhtimise kogemust. Pakume igas suuruses, kõigis sektorites ja turgudel tegutsevate ettevõtete kaitseks kõikehõlmavat valikut paindlikke krediidikindlustus- ja krediidiriski juhtimise lahendusi.\nMeid esindavad enam kui kontorit 50 riigis üle maailma, kus kindlustatakse kaubatehinguid makseriskide vastu. Miks krediidikindlustus?\nKaubanduse asendamatu tööriist Krediidikindlustus on elementaarne äriline kaitsevahend, mis tagab, et võlgnetavatest rahadest saavad makstud rahad. Sellest on üksnes raha kättesaamise vahendi kõrval saamas ka investeering äri võimekuse suurendamisse. Krediidikindlustus on vajalik, kuna olenemata sektorist või staatusest kuulub ebakindlus vältimatult äri juurde.\nÄrivõimalused ja äririskid on omavahel lahutamatult seotud: selleks, et ühtede potentsiaali täielikult ära kasutada, tuleb kanda võtta ka teised.\nOhud teie ärile on alati olemas ning kasvavad proportsionaalselt Valikud Twitteri kaubandus ulatusega. Halbade võlgade tuumaks on teie kliendi maksejõuetus või pankrot, kuid niipea kui sisenete teistele turgudele, leiavad võrrandis koha muudki tegurid: ebastabiilsemad majanduskeskkonnad, poliitilised sekkumised, globaalne terrorism, sõjad ja loodusõnnetused.\nKaubanduskojale ja tööandjatele teadaolevalt tutvustas rahandusminister riigikogu rahanduskomisjoni reedesel, 2.\nKrediidikindlustus on ilmselgelt hädavajalik — see on võtmekomponent krediidijuhtimisstrateegias, mis on koostatud teie marginaali kaitsmiseks ja rahavoogude tagamiseks tasumata võlgade eest, sõltumata nende põhjusest.\nKuidas Atradius aitab Olenemata teie tegevusalast ja ettevõtte suurusest on Atradiusel krediidikindlustuspoliis, mis sobib just teie vajadustele. Meie paindlikkus võimaldab teil katta kogu oma portfelli või siis ainult tähtsamaid kontosid ettevõtte maksejõuetuse, pankrottide ja halbade võlgade korral.\nMeie anname teile vabaduse ja rahalise kaitse, et võiksite oma äri muretult kasvatada. Eesti kontaktandmed Kõigis Eestit puudutavates küsimustes palume pöörduda meie Helsinki büroo pole.\nAtradiusest Atradius on üks maailma suurimaid krediidikindlustuse pakkujaid omades enam kui 90 aastat krediidiriskide juhtimise kogemust. Pakume igas suuruses, kõigis sektorites ja turgudel tegutsevate ettevõtete kaitseks kõikehõlmavat valikut paindlikke krediidikindlustus- ja krediidiriski juhtimise lahendusi. Meid esindavad enam kui kontorit 50 riigis üle maailma, kus kindlustatakse kaubatehinguid makseriskide vastu. Miks krediidikindlustus? Kaubanduse asendamatu tööriist Krediidikindlustus on elementaarne äriline kaitsevahend, mis tagab, et võlgnetavatest rahadest saavad makstud rahad.\nAtradius Crédito y Caución S.


Series IML - Hekes\nMaks. vooluhulk 1000 m³ / h\nMaks. sünnituspea 60 m\nMaks. toote viskoossus 1000 cP\nmax mootori võimsus 132 kW\nPacko konsoolseeria IML on mõeldud paigaldamiseks süvendisse või paaki, kus vee alla jäävad ainult pumba korpus ja tiivik. Kuna mehaanilist tihendit ja liuglaagrit pole, on konsoolpumbad hooldussõbralikud ja vähendavad seisakuid.\nNendel tugevatel pumpadel on roostevabast terasest pressitud või valatud kestad 316L ja neile saab paigaldada avatud, poolavatud, suletud ja keerises töötavad tiivikud. Tänu kindlale konstruktsioonile ja poleeritud disainile on need pumbad teie tootmisprotsessi usaldusväärne osa.\nPacko konsoolpumpa seeriat IML kasutatakse paljudes tööstusharudes ja rakendustes, näiteks metallitööstuses, tööstuslikes pihustusseibides, veetöötluses, tsingimis- ja katmistööstuses, keemiatööstuses jne. Nad pumpavad rasvaärastust, marineerimist ja fosfaate sisaldavaid vedelikke, läga, kuumi õlisid, protsessijäätmeid ja tööstusjäätmeid, söövitavaid vedelikke, kondensaati jne.\nStandardsete IEC mootorite kasutamine\nKooniline võll, pööratud 1 tükist\nTugev laternatükk. Stabiilne konstruktsioon mootori ja pumba korpuse vahel. Kaitseb pumba võlli.\nKonsoolide konstruktsioon = pole mehaanilisi tihendeid ega liuglaagreid. Madalamad tegevuskulud ja väiksem tootmise seisakute võimalus. Nende laagrite määrimiseks pole vaja madalamat laagrit ega õli- ega veetorustikke.\nVahetatav labürindi tihend lekkekadude vähendamiseks võlli ümber. Täiendav võlli kaitse abrasiivsete vedelike eest.\nValikuline: roostevabast terasest alusplaat ja väljalaske küünarnukk\ntihendi konfiguratsioon tihend puudub – konsool\nsaadaval O-rõnga materjal EPDM, FKM\nühendused hügieenilised haakeseadised, BSP keermeliitmikud, äärikud vastavalt EN1092-1 / 01 ja 02, ANSI äärikud\nviimistlustase tööstuslikud, sisemised keevisõmblused, mis pole käsitsi maandatud, elektropoleeritud


haigus | Lugemissoovituse blog | Lehekülg 2\nPosted by sulepuru in 2014, Ülper, Seili, Conaghan, Brian.\tTagged: õnnelik lõpp, haigus, koolikiusamine, noortele, rassism, sõprus.\t1 kommentaar\nKui ma olin lugenud raamatut umbes poole võtta või isegi vähem, tabas mind mõte, et see on nii kohutavalt kurb raamat. Teine mõte oli, et nüüd on siis “varjundite” lainele järgnenud nooreromaanide seas ”haiguste” laine. Ma lugesin ja mõtlesin, et tekst on ju muhe, kohati humoorikas, kuid hinge täitis mingi seletamatu nukrus. Aga… Siis tuli raamatu teine pool, mis seda kurbust kõvasti leevendas. Lisaks pole see seda tüüpi raamat, mis teid nutma ajaks. Kuid kui olete veidike õrnema hingega võib ropendamise rohkus teid võib-olla šokeerida. Keelekasutuse peab jah ära mainima, et ei oleks hiljem arusaamatusi.\nMa julgeks öelda, et pigem on tegemist nn. “poisteraamatuga”, sest peategelaseks on noormees, kes põeb Tourette’i sündroomi.\nRaamat toob välja palju erinevaid tahke. Tegevus toimub nii erikoolis kui ka kodus ning pargis. Kuidas tuleb selle sündroomiga toime teismeline poiss, kelle ellu sigineb paratamatult muudatusi ning eaga kaasnev hormoonidemöll annab oma osa? Kui arvate, et ainult tavakoolis võib langeda kiusamise ohvriks, siis arvake uuesti. Erivajadustega laste koolis ollakse üksteise vastu sama julmad. Alandamine, rassism, vaimne ning füüsiline vägivald on igapäevased kooli osad.\n“” Mis mu nahavärvil viga on?” küsis Amir, nagu tal ei oleks aimugi. No tõesti, nagu ilmsüüta lapsuke.\n“Ma arvan, et osadele inimestele see ei meeldi”.\n“Mõned inimesed kardavad seda.”\n“Kuidas, põrgu päralt, saab kellegi nahavärvi karta?”””\nKuid leidub ka ühtehoidmist, sõprust ning veidraid teid selle kõige saavutamiseks.\nSee lugu on tegelikult väga positiivne ja elujaatav. Tähtis on seada eesmärke ning nende poole püüelda. Mõnikord tuleb lihtsalt kauem oodata ning lahendused tulevad ise sinu juurde.\nAutori goodreadsi profiil.


Multifunktsionaalne desinfitseerimiskarp | UV-Lambid\nHome / Tooted / Multifunktsionaalne desinfitseerimiskarp\nKaasaskantav UV-desinfitseerija/puhastuskarp mobiiltelefonide, hambaharjade, ehete, sularaha ja kaitsemaskide jaoks.\nMiks peaks oma telefoni puhastama pärast kasutamist?\nBaktereid on kõikjal: ukselukkudel, WC-prill-laual, mustal pesul ja muudel pindadel.\nBakterid hoiavad kinni niiskust ja moodustavad ideaalse kasvupaiga haigusi tekitavatele mikroobidele.\nKeskmine inimene puudutab oma telefoni üle 100 korra päevas. Sellest tulenevalt leidub telefonil hulgaliselt baktereid ja mikroobe.\nTelefonidel leidub rohkem baktereid kui tualettruumis.\nSelleks tuleb appi nutitelefoni UV-desinfitseerija!\nUV-desinfitseerijat on lihtne kasutada – asetage telefon karpi ja lülitage desinfitseerija sisse, et tappa bakterid. Nii saate kindel olla, et jääte terveks telefoni kasutades. Pidage vaid meeles telefon desinfitseerida.\nDesinfitseerija UV-kiired kõrvaldavad bakterid ja nähtamatud kahjulikud organismid ohutult ja tõhusalt, tagades nii teie kui ka teie pere turvalisuse. Kaitske ennast kahjulike bakterite eest, puhastades oma telefoni regulaarselt.\nNutitelefoni UV-desinfitseerijal on 4 eelist:\nUV-desinfitseerija - kasutab baktereid tapvat UV-kiirgust eemaldades mikroobid ja kuni 99,9% bakteritest. Vajutage lülitit, et alustada desinfitseerimist. Seadmel on kolm režiimi: punane, sinine ja roheline.\nSuured mõõtmed - desinfitseerijat saab kasutada kuni 7-tolliste mobiiltelefonidega, näiteks iPhone, Samsung, Sony, HTC, Huawei jne. Sobib ka iPodide, mp3-mängijate, Bluetooth-kõrvaklappide, hambaharjade, kellade, mänguasjade, luttide, kaitsemaskide, võtmete, ehete ja muude väikeste objektide puhastamiseks.\nKaasaskantav desinfitseerija - meie desinfitseerija kompaktne disain tähendab, et saate selle lihtsasti endaga kaasa võtta ükskõik kuhu. Desinfitseerija töötab USB-juhtmega, tänu sellele saate oma telefoni puhastada kodus, reisil või isegi autos.\nKinkekarp - kuna toode on pakitud kinkekarpi, on see ideaalne kingitus baktereid kartvatele inimestele ja kõigile, kes hoolivad hügieenist.


Mihkel Mutt: kes on sots ja milleks - Arvamus\nMihkel Mutt: kes on sots ja milleks\nEi maksa eeldada, et inimene astub tänapäeval mingisse parteisse tingimata sellepärast, et tal on vastavad vaated, kirjutab Mihkel Mutt.\nHarjumused surevad aeglaselt. Meil on vist kombeks seostada parteilist kuuluvust maailmavaatega. Veel enam, me otsustame lausa palgejoone, häälekõla ning muu välise järgi, kes kuhu erakonda kõlbab. Eriti palju on seda arvustamist olnud seoses sotsidega. Kes on tõeline, kes libasots?\nNatuke on sääraseks erandlikkuseks ka põhjust, sest poliitilisel areenil on sotsid enamikust (v.a rohelised, usulis-rahvuslikud ning kommunistid) erakondadest selgemini markeeritud seisundis – nii kogu maailmas. Kui seda, missugune peab olema näiteks üks keskerakondlane, ei oska une pealt kohe öelda, siis sotsi me «teame» kõik. Teda on nähtud filmides, temast on loetud ja kuuldud ajaloos, kirjanduses.\nNüüd on see vastavus jälle kõneaineks. Kas Pihl on piisavalt «sotslik»?\nNiisuguse küsimuse puhul pannakse muidugi ühte patta vorm ja sisu. Kõigepealt viimasest. Ei maksa eeldada, et inimene astub tänapäeval mingisse parteisse tingimata sellepärast, et tal on vastavad vaated.\nPrimaarne on ikka soov kuhugi astuda. Ja ei maksa teda ka väga hukka mõista. Vaadetepõhine erakonnastumine on sama kui propageerida armastusabielusid. Seda, et viimased on sageli õnnetud, on inimsugu juba õppinud. Erakonnapoliitika kohta pole selle tarkuseni veel jõutud, aga õpiaeg on ka lühem olnud. Muidugi on soodustavaks teguriks, kui pruut ja peigmees teineteisele natuke ka meeldivad. Nii saaks erakonnastumise puhul rääkida asjaosalise kõige üldisemast suundumusest, näiteks mõtteviisi isiksusekesksusest või ühiskonnakesksusest. Aga kui armastus mõne ühiskondliku aate vastu on väga palav, siis on kindlam hakata ajakirjanikuks, aktivistiks vms.\nKui inimesel on tahtmist minna poliitikasse, siis ta ei saa hakata juba väljakujunenud poliitikamaastikul mõtlema, et mis on minu ideaalid, vaid tuleb vaadata, kus parteis on eesotsas vabu kohti. Kus ei ole liiga palju alfaisaseid või -emaseid tunglemas. Sest ega hiljem tulnu sinna enam mahu, teistel võib olla oma järglusliingi juba välja töötatud, sina võid oma tundi oodates lolliks minna. Mida väljakujunenum ja endast lugu pidavam isiksus, seda vähem on tal tahtmist ja mõtet hakata noortekogude broileritega kohtade pärast konkureerima.\nIlmavaade ja põhimõtted on parteivaliku puhul paraku sama tülikad nagu liikluseeskirjad Gruusia teedel. Sõita ei tule seal, kus eeskirjad seda lubavad, vaid seal, kus on ruumi,\nSeega ei tuleks absoluutselt imestada, et sotsid olid/on mõnus härrasmees Ilves, glamuuriajakirjanik Mikko, (Lutsu) tõnissonlik Padar jt. Samuti ei maksa imestada, et Isamaas olid Jüri Mõis ja Tõnis Palts, kelle seostamine (Jaan) tõnissonlike põhimõtetega pani aatemehi õhku ahmima.\nÖeldakse, et ainult jumal näeb teise inimese sisse. Aga on olemas sihuke asi nagu rollijoonis või teatavatest asjaomastest reeglitest kinnipidamine. Poliitik on midagi profijalgpalluri ja näitleja vahepealset. Ta peab olema platsil edukas, ükskõik, millise meeskonna eest ka ei mängi.\nKui keegi on küsinud või võtnud endale poliitilises teatris mingi rolli, siis ta peab sellest ka kinni pidama, stiili tunnetama, usutav olema. Sots peab olema ja käituma nagu sots. Uued lahendused on küll võimalikud nagu ka päristeatris, aga harva. Hea näitleja saab hakkama kõigega, ent tüpaažist sõltub siiski üht-teist. Mõnel on näiteks rohkem eeldusi olla Pearu, teisel Andres, ühel Kaval-Ants, teisel Vanapagan – ma lähtun muidugi stereotüüpidest, aga elu neist suurel määral koosnebki.\nNiisiis, kas praegu õhatakse palju, et uus esisots on endine «esinuhk» Pihl? Vist mitte eriti. Härrassotsi muljet ta ei jäta, pole liiga klanitud ega ülearu sujuv. Tal on hääl pidevalt ära, justkui saabunuks ta AK stuudiosse kusagilt agulist töölisrahvale miitingul kihutuskõnet pidamast. Ka teise tuntud sotsi Andres Tarandi hääl kärises alalõpmata. See on neil juba parteiline traditsioon.\nPihlile tuleb anda au tema viitsimise pärast. Üks karjäär seljataga ja nüüd, hallipäisena, veel parteipoliitikasse sukelduda. Senise tegevuse järgi tundub ta võimekas administraator ja sihikindel natuur. Ta jutt on poliitiku kohta siiani suhteliselt selge, teoinimese oma. Tahaks loota, et ta tunnetab stiili. Võib-olla läheb siis ka Eesti sotsluse pilt fookusse, teravdub.\nKuigi ka selles erakonnas nagu pea igas teises on leidunud võimekaid ning korralikke inimesi, on vist igaühele selge, et Euroopa sotsid tervikuna on natuke teistmoodi. Kas kartusest sõnatüve stigma ees, isiklikust nõukaaegsest slepist või millegi muu pärast pole keegi söandanud seda otsustavalt korrigeerida.\nKesk ja «fokuseerunud» sotsid oleksid kokku enam-vähem sama tugevad kui reform ja IRL. Senine erakondade liigitus «valgeteks» ja «mittevalgeteks» on oma aktuaalsust kaotamas (eks see natuke oli sotsidele mee moka peale määrimine ülejäänute poolt).\nSenine maailmapraktika näitab, et vasaktsentristlikud ja paremtsentristlikud valitsused vahetuvad ikka, sest valijad tüdinevad samadest nägudest, isegi kui üldiselt on riigis kõik korras. Nii et sõltu ka järgmine koalitsioon üksnes sellest, kuidas praegune hakkama saab.\nKeskerakond võib saada ühe koha europarlamenti. Kui Savisaar peaks sinna suunduma, võiks see vasema valitsuse teket katalüüsida, aga hädavajalik tingimus see pole.\nEva Mägi: kriminaalses joobes inimese võib kinni pidada igaüks (1) Loe artiklit


Uus "Sirp". In memoriam (?) - Mihhail Lotmani kodulehekülg\nUus "Sirp". In memoriam (?) 11/24/2013\n5 Comments Olen sügavalt kurb seepärast, mis juhtus Andres Aulega. See on palju tõsisem kui ükskõik millised ümberkorraldused toimetuses. Jagan Aule nördimust ja arvan, et nii Robert Kurvitz kui Kaur Kender peavad võtma juhtunu eest täieliku vastutuse. Millisel kujul, ei oska praegu ütelda, veel vähem dikteerida kellelegi, kuidas antud olukorras käituda. Aga ma mõtleksin sellises olukorras tõsiselt tagasiastumise peale. UPD 11/25/2013Tehtud\naksel 11/25/2013 05:51\nei ole nõus Reply\nPersona Infieri link 11/25/2013 08:25\nSeda nad ju tegidki, aga ...\nSeejätab kogu aktsioonile häppeningi mulje, umbes nagu oleks selline asi ette planeeritud ja nüüd on kultuurinomenklatuuril kuidagi hea tagantjärele parastada.\nVastutama küll, aga võib-olla oleks piisanud vabandusest. Reply\nteema jätkuks 11/25/2013 11:40\nLotman: Kenderi juhtimise pult ei ole minu käes 25.11.2013\nKG 11/25/2013 15:39\nKuna see jama juba nii kaugele oli läinud, siis mind huvitanuks tõsiselt revolutsiooni-Sirbi järgmine number, mis oleks ilmselt saanud olema kogu naha ja karvadega uue toimetuse koostatud. Esimene "uus" Sirp jättis vaid pooleldi kipaka mulje ja minu meelest oleks pidanud laskma uuel toimetusel vähemalt mõne numbri veel toimetada, et näha, mis sellest asjast saab. Praeguse seisuga tundub aga tõesti, et kasutati juhust ebamugavast olukorrast pääsemiseks nii, et saaks endale kogu ürituse õigsust tagantjärele põhjendada. Pean silmas ZA/UMi teadaannet ebaõnnestumisest "poeetilisel tasandil", kus siiski veel varjamatult rõhutati tervikplaani geniaalsust ja visandati veelkord "vastaste leer", kes -- ei tea mille pärast küll -- neile kaikaid kodaratesse on püüdnud loopida. Reply\nVeiko 11/29/2013 04:36\nUsun, et Kender alustas heade kavatsustega. Lõpetas samuti heade kavatsustega, kuna oli näha, et kaastöösid enam ei laekunud ja Sirp ei saanud sellises olukorras koos temaga eksisteerida. Inimesed ei soovinud aktsepteerida toimetajat, kes ütleb teles, et ilu on see, mis kõvaks ajab. Reply


Ingeborg Johansen – Vikitsitaadid\ntaani kirjanik ja tõlkija\nIngeborg Johansen (26. september 1896 – 23. jaanuar 1986) oli taani kirjanik ja tõlkija. Ta kasutas ka pseudonüüme Harriet Holm ja Helene Paider.\n"Proua Teil Tallinnas"Redigeeri\nTsitaadid väljaandest: Ingeborg Johansen, "Proua Teil Tallinnas", tlk Juta Reiska, 1999, Loomingu Raamatukogu 25/26.\nÕigupoolest ei olnud midagi naeruväärset proua Teilis, kes jalutas vanade pärnade all lühikeste ettevaatlike sammudega ning otsis pilguga lapselast, soovides, et see teda natuke maad saadaks. Talle meeldis, kui tüdruk oli jalutuskäikudel tema kõrval. Kui nad tuttavaid kohtasid, tundis ta lapse nägususe, tema õitsva ja terve väljanägemise üle vaikset uhkust ning rahulolu. Pikad heleblondid patsid, punased põsed ja terased sinisilmad äratasid tähelepanu. Kui ta omal ajal oli Lene enda juurde võtnud, oli too olnud kidur kaheaastane laps. Proua Teil oli rõõmus, et tüdruk on nii suureks ja kenaks sirgunud, talle meeldis temaga pargis jalutada. Aga Lene oli ilmselt teisel arvamusel. (lk 5)\nPagari juures seisis rahvas kobarati suures poes, mis lõhnas ahjusooja leiva järele. Nad rääkisid omavahel kiiresti ja — nagu proua Teilile tundus — erutatult. Ta ei saanud aru, mis nad ütlesid, nad rääkisid eesti keeles. Ta küsis pagaritüdrukult, ent see manas ette pisut tõrjuva grimassi: "Poliitika!"\nNojah, poliitika annab ju rahvale nii palju mõtlemisainet. Proua Teil pani leiva võrku ja kõndis poest välja, poesviibijate tähelepanelike pilkude saatel. Nagu tavaliselt arvati teda baltisakslaseks. (lk 6)\nLäbi kahe poolega värava pääses kruusatatud õuele, kus asusid kõrvalhooned ja nende taga kõrgete kastanipuudega aed. Proua Teil mõtles nukrustundega, kui ilusasti ta oli endistel aegadel elanud. Tubades olid olnud peened tapeedid ja põrandavaibad. Õue poole jäid söögituba, köök, teenijatoad ja triikimisruum. Paljude roheliste taimedega heledast eeskojast viis valgeks värvitud trepp üles magamistubadesse ja vannituppa. Ta oli valitsenud väikest täiuslikku maailma. (lk 6)\nProua Teil oli taanlanna. Sedasama ei saanud ütelda tema lapselapse kohta, kel oli riigisakslasest isa ja kelle ema, proua Teili tütar, elas kahe vanema lapsega Lõuna-Saksamaal üsna rasketes oludes. Et tema koormat kergendada, oli proua Teil võtnud Lene enda juurde. Nüüdseks oli lapsest sirgunud suur koolitüdruk, kes tundis, et on midagi erilist, sest ta oli riigisakslane ja "Bund deutscher Mädeli" liige, mis oli loodud Tallinnas füüreri soovi kohaselt. (lk 6)\nElvira võttis ta vastu ja hakkas sedamaid pajatama oma lohakas, valesti hääldatud konsonantidega saksa keeles. Laia näo ja just nagu torkivate silmadega suur tugev naine rääkis peale eesti keele veel saksa ja vene keelt ning oli hiljuti omal käel hakanud õppima inglise keelt, hääldades kõiki keeli väga viletsalt. Ta armastas perenaisele poliitikaloenguid pidada, mis proua Teilile sugugi ei meeldinud — ei poliitikaloengud ega ka majaabilise muud õpetused, sest Elvira kaldus punaste poole ja talle oli väga raske nina pihta anda. Vankumatult ja kangekaelselt pühendas ta proua Teilile palju tähelepanu ega hoidnud head nõu kokku. Kokana oli ta ületamatu, seda pidi tunnistama. Kokkuhoidlikuna, kuigi mitte eriti puhtana, olid tal omad voorused ja puudused, millega tuli leppida. Proua Teil otsustas mitte kuulata. (lk 7)\nProua Sonntagi tütar ja väimees kaalusid Saksamaale elama asumist, kuid proua Sonntag ei kiitnud seda heaks Hitleri valitsuse pärast. Ta oli kuulnud, et natsid kiusavad juute taga ning põletavad moodsat kirjandust. Nimelt viimane pahandas teda, sest ta oli raamatutest kirglikult huvitatud ja püüdis proua Teili maailmakirjanduse tähtsündmustega kursis hoida. (lk 7)\nÜhel suvepäeval Taanis oli ta äkitselt tundnud, et on oma mehesse tohutult kiindunud. See oli olnud nagu elumõtte leidmine. Ja sellest oli saanud mehe ja tema elu teostumine ning mõte, vaatamata paljudele katsumustele. Koos sõitsid nad Venemaale. "Me hakkame elama suurel ja vabal maal!" oli mees kuulutanud. Eriti suurteks ja vabadeks ei kujunenud olud neile esimestel aastatel sugugi mitte. Vaesus ning paljud hädad kammitsesid neid. Aga mees ületas kõik raskused, ta sammus võidult võidule, ja kui nad lõpuks Eestisse elama asusid, olid nad heal järjel. Viis last oli ta mehele sünnitanud, kuid vaevalt hakkasid lapsed kaela kandma, kui algas Maailmasõda. Sellele ajale ei tahtnud proua Teil mõtelda, ka mitte revolutsioonile, mis sõjale järgnes ja kõik pahupidi pööras. Mees kaotas ametikoha ja palju raha. Alles siis, kui Eestist sai iseseisev vabariik, võis ta asuda uut elu üles ehitama. (lk 9)\n"Ma arvan nüüd, et sa peaksid õppima eesti keele grammatikat, see pole sul päris selge, ega ju? Nädala pärast algab jälle kool."\n"Kas eesti keelt on üleüldse vaja õppida?" küsis Lene. "Võibolla ei lähe seda hiljem kunagi vaja."\nKas ta mõtleb jälle Saksamaa peale? küsis proua Teil endalt.\n"Sinu ema," ütles ta, "pidi koolis õppima vene keelt. See oli sageli vaevarikas. Sest vene keel on väga raske, raskem kui eesti keel. Mina ei suutnud seda isegi lugema õppida. Aga koolilapsed pidid ju oskama, kui nad tahtsid kooli lõpetada. Ja nüüd on niimoodi eesti keelega. Hiljem oli sinu emal väga hea meel, et ta vene keelt oskas. Ta õpetas seda keelt ja ka tõlkis, et raha teenida. Tal oli sellest kasu."\nLene võttis eesti keele õpiku ja vuristas kaelamurdva kiirusega midagi maha, mis proua Teili kõrvus kõlas nagu hiina keel.\n"See läheb ju kenasti. Jätka samas vaimus!" ütles ta ja mõtles, et see peab küll olema uusaja eesti keel, mida lapsed koolis õpivad, mitte see, mida räägitakse turul ja millest temagi enam  vähem aru saab. (lk 10)\nKui palju oli üldse asju, mis lastele teada olid ja mida tema ei mõistnud või millega ta ei tahtnudki tegemist teha! See tekitas teatud kauguse. Lapsed on väga targad, leidis ta. (lk 10-11)\nTänavalt kuuldus erutatud naishääli.\n"Pane aken kinni!" ütles proua Teil. Lene kõhkles. "Need on Elvira ja naabrinaine," teatas ta. "Nad ütlevad, et kõik on hakanud paaniliselt kokku ostma. Ostetakse jahu, suhkrut ja tangu. Nad ütlevad, et võib-olla tuleb sõda!"\n"Pole sugugi mõistlik kuulata, mida inimesed tänaval räägivad!" kuulutas proua Teil. "Ei tule siin mingit sõda! Pane juba aken kinni!"\nLene kuulas sõna.\nVeidi hiljem tuli Elvira tuppa ja küsis, kas proua ei tahaks osta suuremas koguses suhkrut ja jahu, sest kõik teised ostavad. Ja niikaua, kui midagi saada on, tuleb varuda.\n"Misjaoks?" küsis proua Teil.\n"Sest tuleb kas Hitler ja võtab meie maa või tulevad venelased," kõlas kurjakuulutav vastus.\n"Aga Elvira," sõnas proua Teil etteheitvalt, "kuidas te ometi võite midagi seesugust uskuda?"\nOtsustavalt keeldus ta kaupu kokku ostmast, kuigi kõik teised ostsid. (lk 11)\nProua Teil mõtles oma vanemale tütrele teatud rahutuse ning sisetundepiinaga. Ta oli teda kolm aastat tagasi Kopenhaagenis külastanud, ent leidnud, et Erna oli segaduses ja närviline, ning harva oli ta näha saanud nii suurt korratust kui tütre korteris. Sõbrad käisid sisse ja välja ning kõigis tubades maaliti. Proua Teili mees oli väga tahtnud, et Erna õpiks maalima, ja ta oli tungivalt soovitanud, et tütar õpiks maalimist Roomas ning Pariisis. Aastate jooksul oli ta seal korduvalt õpireisidel viibinud. Ja mis sellest välja tuli? Ka kõige parema tahtmise juures ei suutnud proua Teil seda kunstiks nimetada. Proua Sonntagiga arutasid nad tihti probleemi "Erna". Proua Sonntag, kellel oli olnud võimalus näha mõnda arutluse all olevat maali, kinnitas, et need ei olnud just ilusad, küll aga väga huvitavad. Niikaugele ei suutnud proua Teil minna. Ta ei võinud vastu oma veendumust neid plötserdisi huvitavateks nimetada, isegi mitte siis, kui tema enda tütar oli need maalinud. (lk 12)\nEriku naine oli baltisakslane, lapsed käisid saksa erakoolis ja olid mõjutatud natsismist nagu Lenegi. Kuid Erik ei mõtelnud midagi ette võtta. Ta oli just koju jõudnud Saksamaa-reisilt, vaimustuses suurtest uuendustest, mis seal olid aset leidnud. Kõik on muutunud paremuse poole, arvas ta. Varem nii julgusetud ja loiud sakslased on üles ärganud ning tänu füürerile elujõu tagasi saanud. Ja Saksamaal on kõik väga puhas, seal valitseb kord ja rahvas on rõõmus.\n"Aga kas see on ka hea?" vaidles proua Teil vastu. Juutide tagakiusamine? Moodsa kirjanduse ja kunsti ärakorjamine? See Hitler! Tema praalivad kõned, mida ta oli raadiost kuulnud, tema võimuiha! Tšehhoslovakkia on ta ära võtnud, ja Austria...\n"Võtnud?" kordas Erik ja kehitas õlgu. "Nad ühinesid füüreri ja Saksamaaga. See oli ainus, mida nad teha said."\n"Ja nüüd tahab ta Poolat!" jätkas proua Teil.\n"Muidugi, ema, sa pead ometi aru saama, et Poola lääneosas elab palju sakslasi, samuti Tšehhoslovakkias. Ja Austria on alati olnud saksa maa."\n"Mina leian, et ta on üks vastik sell!" ütles proua Teil Hitleri kohta.\n"Niimoodi ei tohi sa õigupoolest suurmehest rääkida!" manitses teda poeg. "Mõtle, mida ta on Saksamaa heaks teinud..."\n"Mida ta on teinud? Ta saadab meile häda ja sõja kaela."\n"Seda ma ei usu, ema," kinnitas Erik. "Miks peaks ta sõda tahtma, kui on oma maa taas üles ehitanud ja suured maanteed rajanud? Kas sina usud, et ta tahab need uuesti hävitada?"\n"Tunnistan," jätkas Erik pärast pausi, "et mulle ei meeldi teatud asjad: näiteks juutide ja kommunistide interneerimine. Aga mida ta peab tegema, kui juudid ja kommunistid teevad maale kahju ning lammutavad seda, mida tema ehitab? Kunsti ja äärmusliku kirjanduse põletamine? Jaa, see on karm. Ent teisest küljest — mis selles halvas ja kahjulikus kirjanduses ning nilbes kunstis ikka leida on!"\n"Kas sina oled Hitleri poolt?" küsis proua Teil ja mõõtis poega oma kõige otsustavama pilguga.\n"Ei... Mitte Hitleri poolt. Aga mitte ka tema vastu," vastas! too põiklevalt.\n"Jaa, sina oled alati osanud end välja keerutada, Erik."\nSeepeale jutustas proua Teil Elvira süngetest ennustustest_ ega neid juttusid maksa ju uskuda?\n"Eestlastel on hirm nahas, neil on alati hirm nahas olnud," arvas Erik pisut põlglikult. "Kuid loomulikult ei saa me eitada, et poliitiline olukord on märgatavalt teravnenud. See on Inglismaa süü. Kui poolakad tahavad sõda..." (lk 13-14)\n"Ema! Sinu märkused!" ütles Erik haavunult.\n"Mis minu märkustel viga on?" küsis proua Teil, kuid tema hääle summutas seitsmeaastane poiss, kes lõi kannad kokku, nii et klõpsus, ja röökis ühe läbilõikava "heil Hitleri" teise järel, õhutades sellega nooremat, viieaastast tüdrukut isevärki mängule: sülita juutide peale! Vanemate hurjutamine peatas selle, kuid proua Teil oli sügavalt vapustatud. Tema põhimõtted ei lubanud tal laste juuresolekul vanemaid kritiseerida. Seepärast hoolitses ta vaikides, et kõik saaksid kooki ja kohvi, silmitses lapsi tusase pilguga, vangutas pead ja andis mõista, et jutustused kaunist Saksamaast teda ei huvita. Aga õhtul enne lahkumist tõmbas ta Eriku kõrvale ja palus tal oma naisele öelda, et tema ei taha enam Saksamaast kuulda. Tema majas ei sülitata juutide peale ega karjuta heilhitlereid, tehku Erik see oma perele selgeks. Ka Lenet ei maksa natsismiga rohkem nakatada kui hädapärast vaja. Ta on küll riigisakslase laps, ent sellegipoolest tuleb teda kasvatada õiglaseks ja sallivaks inimeseks.\nPisut kohmetult lubas Erik oma naisega rääkida, ka temale ei meeldi need liialdused, kuid praegune aeg tõmbab ju ligi, mingi kaasaviiv jõud nakatab inimesi, sellele on raske vastu seista. Ja ema võtab seda vahest liiga tõsiselt. Mis sellest, et lapsed Hitlerit mängivad, nad ei saa ju aru, mis selle taga peitub. (lk 15)\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Ingeborg_Johansen&oldid=69738"\nLehekülje viimane muutmine: 26. september 2021, 02:15\nSelle lehekülje viimane muutmine: 02:15, 26. september 2021.


Kasutusjuhendid ICA Mikrolaineahjud\nHome > Majapidamisseadmed > Mikrolaineahjud > ICA Mikrolaineahjud\nAllpool on kirjas kõik kategooria ICA Mikrolaineahjud mudelid, mille kohta meil on olemas kasutusjuhendid. Vaadake ka lehe allosas olevaid korduma kippuvaid küsimusi, kust võite leida kasulikke näpunäiteid oma toote kohta. Kas teie mudelit pole loendis? Võtke meiega ühendust.\nICA AF820CGE-PM0E Mikrolaineahi\nICA MM720CWW-PM0E Mikrolaineahi\nSellest oli abi (2152) jaga\nSellest oli abi (1506) jaga\nSellest oli abi (765) jaga\nSellest oli abi (445) jaga


KUULA ALKEEMIA PODCASTI | Alar Ojastu: Tunnustamine on heade tulemuste eeldus, mitte tagajärg - Alkeemia\nKUULA ALKEEMIA PODCASTI | Alar Ojastu: Tunnustamine on heade tulemuste eeldus, mitte tagajärg\nAlar Ojastu ja saatejuht Dali Karat\nEesti tuntuim ja kahtlemata üks parim koolitaja Alar Ojastu räägib Alkeemia Podcastis, et tema raamatus "Ratsionaalne emotsionaalsus" põhimõtteid saab rakendada ka väljaspool tööelu. Näiteks põhimõtet tunnustamisest saab üle võtta ka paari- ja peresuhtesse, tuues selle igapäevaseks tegevuseks.\n"Ma kipun olema hästi halb tunnustaja," ütleb Alar Ojastu avameelselt. Oma lause ilmestamiseks toob ta näite lapsest, kes joonistab paberile lõvi. Laps ise on oma tulemusega rahul, aga kui Alar seda vaataks, ütleks ta otsekoheselt - kole lõvi!\n"Ja siis mulle tundubki, et miks ma peaksin kiitma midagi, mis tegelikult pole ilus ja hästi tehtud? Mul on hirm, et kui kiidan inimest kehva asja või tulemuse eest, siis äkki ta arvab, et antud panus ongi piisavalt hea ja areng piirdub sellega. Me oleme õpetatud tunnustama ainult väga head tulemust, mõistmata, et igasuguse suurepärase tulemuseni absoluutselt igas valdkonnas on viinud mingi teatud käitumine!" selgitab Alar Ojastu, kelle raamatust - "Ratsionaalne emotsionaalsus" - ilmus just viies trükk.\nTeisisõnu - me peaksime õppima tunnustama tegevust, pingutust, panust, soovi, tahet, pühendumist, mitte niivõrd tulemust. Kui inimene saab protsessi eest kiitust, siis mõistab, et protsess on olulisem kui tulemus. "Protsessis on detailid, mida aja jooksul lihvides saab ka tulemus muutuda paremaks!"\nAlarit paelub väga ka õnnelikkuse teema ja kuigi ta antud raamatus kirjeldas pigem tööõnne, siis üks on kindel - ka kõige heasoovlikum juht, ema, mees või sõber võib teha karuteene oma heasoovlikkusega. Kuidas nii?\nÜhel hetkel jõuavad paljud inimesed olukorda, kus tunnevad, et neile meeldib nende töö ja kolleegid, elu on justkui mõnus ja hea, kodu on, pere on, hobid on, aga midagi on ikkagi nagu puudu. Kaob ära eluenergia, kirg, seksuaalsus, rõõm hobidest... "Ja kui inimene on endiselt selles usus, et õnn on ainult otsus ning kui oled õnnetu, siis tuleb teha õnnepraktikaid - naeratada rohkem või lugeda läbi mõni positiivne raamat, siis paneb inimene end olukorda, kus tunneb, et tal on midagi viga," toob Alar Ojastu välja positiivse psühholoogia ohukohad.\nSee, et inimene ei tunne end hästi, pole midagi valet. Seda ei peaks häbenema, selle eest ei peaks võitlema või põgenema. "Kui aktiveerub me võitle-põgene režiim, siis süvendab see mul-on-midagi-valesti tunnet ning hakkavad tekkima esimesed depressiooni märgid," hoiatab Ojastu. Ta lisab, et sellist "õnn on ainult otsus" mentaliteeti võib luua kõige heasoovlikum inimene, kes ei tahagi midagi halba.\nOluline on mitte ignoreerida oma negatiivseid tundeid ja mitte neid alla surudes jõuliselt positiivsele keskenduda. Sest positiivsele keskendumine töötabki, aga ainult nii kaua, kuni me ei kasuta seda negatiivse vältimiseks. Kui enamjaolt positiivsuse praktikad töötavadki ja inimesed saavad oma otsusega end rõõmsamaks muuta, siis vahel jääb neist väheks. "Elus võivad tulla tagasilöögid, mida ei ületata lihtsalt positiivse mõtlemisega. Tagasilöögid viivad auku ja tühistavad varasemate tööriistade tõhususe!" teab Alar Ojastu rääkida põnevast inimpsühholoogiast.\nMida siis teha? Mismoodi saada ennast taas heasse kohta ning mismoodi aidata lisaks endale ka oma kolleege, pere ja alluvaid?\nKuula täpsemalt Alkeemia Podcastist! 15.saates oli külas Alar Ojastu, kelle raamatust "Ratsionaalne emotsionaalsus" ilmus just viies trükk.\nVaata raamatu "Ratsionaalne emotsionaalsus" kohta lähemalt Pilgrimi kodulehelt.