Põhiväärtused on läinud lappama ja Igavesti ajutised putkad | Teatritasku\nKeskerakonna rahaskandaalid teevad eriti koledaks vana mõtte, et iga rahvas väärib oma valitsejaid. See viimane – ilmselt on neid veel selgunud, aga mõtlen 50 000 euro annetust – on lisaks kõigele ka väga mage. Ma ei arva ka kõige kehvematel aegadel oma elus, et inimesed, keda ma tunnen ja kellest lugu pean, väärivad sellist lollust.\nKui te viitsite edasi lugeda, siis asetage järgnev mu vahendatud jutujupp psühhiaater Peeter Jaansoniga parteide vääritu rahastamise konteksti.\n„Me oleme arenenud Põhjamaa siis, kui meie vanurite elukvaliteet on hea,” ütles dr Peeter Jaanson, kui me jutt jõudis selleni, et väärikas vananemine on omaette kunst. Inimene jääb elu lõpu poole üksi. Ja üksindusega pole kerge harjuda. „Me ei ole valmis selleks, et ühiskond vananeb. Vanu inimesi on rohkem. Ka üksikuid inimesi. Võtab aega, enne kui me seda teadvustame. Et üksik inimene ei tunneks ennast üksikuna, selleks on vaja teha väga palju asju ja leida see, mis on talle sobiv,” kõneles doktor. Seletas ka, et teatud asjade puhul on tablett vältimatu, aga ainult tablettidega elu kvaliteeti ei saavuta. Tema sõnul on vaja inimesi, kes tulevad ja viivad vanad välja, pakuvad asju, mis tunduvad talle õiged. See on aga kallis.\nPsühhiaater Jaanson kasutab sõna tõukekeskus. See on sama, mis ääremaastumine. See on meelehaigusi raviva arsti sõnul meie üks põhiprobleeme. Me arutlus oli pikem, aga doktor tõi näite: „Kopenhaageni peatänava ja kesklinna apteegid, kes elavad väga hästi, maksavad Põhja-Taani maa-apteekidele raha, et sealsed saaksid seal toimetada. See on tsunft. Me oleme Põhjamaa siis, kui suudame mõelda, et kui meil läheb hästi, siis me ei kogu ega raiska raha, vaid aitame ametivendi. See on tase.”\nJutt, et raha teeb õnnelikuks, on hävingu jutuke. Võimalik on ühiskond, kus peatähtis on ühiskonnaliikmete heaolu, elagu nad linnas või maal, ja on ühiskonnad, kus peatähtis näib olevat valitsevate erakondade rahakott.\nIgavesti ajutised putkad\n90-nendatel laiutanud putkamajandus kipub väikelinnadesse tagasi hiilima.\nHetkel Rapla näitel veel asi niikaugel ei ole, et putkaderida kerkib linnakese keskele ja sealt saab osta odekolonni ja ka ühte sigareti kui vaja. Nii oli ja mäletan ikui raske oli sellest väikeäritegemise vormist lahti saada. Ja siis tuli suurte poekettide laine. Väikelinnale võiksid oma näo anda just väikesed eriilmelised poed, aga see mõte ei klapi kapitalismi reeglitega. Lisaks kummalisel moel on vähemalt Rapla suurtes poodides kaubale kitsa ja inimestele samuti.\nJuhatasin Peeter Volonski, kes oli koos Andres Keili ja grimeerjapreiliga Raplamaal Sünnipaikade videoklippe tegas õhtusesse Selveri poodi, et nad saaksid hommikuks kohvi ja pirukaid osta. Nimelt oli taas selgunud see, et hommikul on Rapla väikelinnas kõik söögi ja joogikohad kinni. Esimene avatakse kell 9, aga Sünnipaiga võttegraafik on tihe nii, et väla sõideti juba kell 8. Vahva oli see ka, et ega Andres Keil ja Peeter poe suhtes meelt ei avaldanud, grimmipreili aga küll, ütles: „tahan suurde poodi!” ja siis tuli Peeter poest ja esitas me seltskonnale küsimuse: „Rapla. Selveri-esine. Lett. Sildid: kartul – Hispaania, maasikad – Poola, redis – Poola jne. kuni … – Eesti. Mis oli kirjutud Eesti asjaks?” Ma pakkusin, et ehk müüja. Oli õige, aga ühtlasi vale vastus. Selgus, et ainus kaup mis oli kirjutatud Eesti kaubaks oli vobla.\nMa ei saa sellest skeemist aru, miks lubavad suured ketipoed oma ukse ette putkasid või lette. Tundub sama kui panga eeskojas tegutseksid eraiskud ja laenaksid inimestele raha. Siin miski pole puhas. Lasin mõttes peast läbi, putkasid, mis müüvad üsna ühesugust kaupa üle kogu linnakes, poe ees ja taga, on Raplas, no vähemalt kuus.\nJa siia lisanduvad selle aasta segaduse tagajärjel turuplatsi eest ära aetud taimemüüjad, kes siis kus on oma lettidele linnas kohakese leidnud. No lisaks ebamugavusele, et üheiseloomulist taimekaupa peab üle linna taga ajama, on tegu ajutiste lahendustega. Ja see ajutine nagu ikka pole ehk kõige ilusam ja ikka peetakse plaani see välja vahetada, aga kipub olema igavene.\nRubriik, sõna sekka. Ilmusid kahes järjestiku Maalehes.\nEelmine postitusMaskid ja nööbid viivad meid koroonaeelsesse aega tagasiJärgmine postitusPsühhiaater Peeter Jaanson: iga päev näen inimesi, kes tunnevad end üleliigsena. Ka neile saab abi osutada.


Kas teadsid, et maailma suurimad imetajate ränded toimuvad... - ReisiGuru.ee\n›› Avaleht › Tansaania › Kas teadsid, et maailma suurimad imetajate ränded toimuvad...\nKas teadsid, et maailma suurimad imetajate ränded toimuvad...\nMaailma suurimad imetajate ränded toimuvad Serengeti piirkonnas Põhja-Tansaanias ja Edela-Kenyas.\nSerengeti on geograafiline piirkond Ida-Aafrikas. See asub peamiselt Tansaania põhjaosas, kuid ulatub ka Kenya edelaosasse. Serengeti piirkonna suurus on ligikaudu 30 tuhat km2. Piirkonnas elav peamine rahvas on maasaid ehk masaid. Nende keeles tähendab sõna Serengeti lõputuid tasandikke. Serengetis toimuvad maailma suurimad imetajate ränded. Igal aastal rändab vee ja toidu otsingutel Serengetis tsirkulaarselt enam kui 2 miljonit rohusööjat looma. Neid rändeid on peetud maailma looduse imede hulka kuuluvateks ja ka kõige suuremaks loodusimeks maailmas.\nSerengeti piirkonnas elab peaaegu 70 liiki imetajaid ja enam kui 500 liiki linde, kellest valdav enamus on veelinnud. Piirkonna suur liigiline mitmekesisus on seotud sealse mitmekesise loodusega, mis pakub loomadele ja lindudele erinevaid elupaiku. Serengetis leidub ulatuslikult rohumaad ja metsa, aga ka jõgesid, märgalasid, soid jne.\nA Helmeted Guineafowl at Serengeti National Park, Tanzania. Autor: Bob\nSerengeti levinumate loomaliikide seas on gnuud (enam kui 1,3 miljonit), sebrad (üle 700 tuhande), gasellid ja pühvlid, kuid piirkonnas elab ka lõvisid, aafrika elevante, teravmokk-ninasarvikuid, kaelkirjakuid, gepardeid, aafrika leoparde, hüääne, koolobusi, krokodille, jaanalinde jne. Serengeti tasandike loomade kontsentratsiooni võib pidada maailma suuremate hulka kuuluvaks. Peamised rändajad piirkonnas on gnuud ja sebrad. Inimesi elab Serengeti piirkonnas umbes 300 tuhat, kuid mitmel pool inimasustus puudub, sest kohalikud elanikud on loomade kaitsmise eesmärgil ümber asustatud.\nLake Magadi, Ngorongoro, Tanzania. Autor: Stig Nygaard\nAasta algul vihmaperioodi ajal elavad suured loomakarjad peamiselt Serengeti kaguosas Ngorongoro piirkonnas. Veebruaris kolme nädala jooksul sünnib gnuudel kuni pool miljonit poega. Peale seda kui suurem vihmaperiood maiga lõppeb, hakkavad loomad liikuma loodesuunas.\nSerengeti Hot Air Balloon Ride - Serengeti National Park - Tanzania, Africa. Autor: David Berkowitz\nUues asupaigas ollakse enamasti juuni lõpuni. Juulis hakkavad gnuud, sebrad ja hirvantiloobid liikuma põhjapoole, jõudes Tansaania–Kenya piiri äärde juuli lõpus või augusti algul. Seal viibitakse kuiva perioodi lõpuni. Novembri algul, mil algab uus vihmaperiood, alustavad loomad liikumist lõunasuunas, jõudes detsembris tagasi Serengeti kaguosa rohutasandikele. Järgmisel aastal kordub kõik otsast peale. Rände jooksul sureb igal aastal üle veerand miljoni gnuu. Surma põhjustavad janu, nälg, kurnatus ning allajäämine röövloomadele (näiteks jõgesid ületades krokodillidele).\nBlue Wildbeests in Ngorongoro. Autor: Nicor\nSerengeti piirkonnas Tansaania poolel asub maailma üks tuntumaid rahvusparke – Serengeti rahvuspark. Serengeti Kenya poolel asub aga Maasai Mara rahvuspark. Serengeti rahvuspargi suurus on 14763 km2. Kaitseala on asutatud 1951.a. Aastast 1981 on Serengeti rahvuspark kui loodusobjekt UNESCO maailmapärandi nimistus. Nii loodusliku- kui ka kultuurilise objektina on UNESCO maailmapärandi nimistus Serengeti rahvuspargi territooriumile jääv 8288 km2 suurune Ngorongoro kaitseala. Serengeti rahvuspark on Tansaania kõige tähtsam turismisihtpunkt.\nSerengeti Serena Safari Lodge, Serengeti National Park, Tanzania. Autor: Harvey Barrison\nEeskätt külastatakse rahvusparki loomade massilise rände ajal. Pidevalt elab rahvuspargi territooriumil vähesel määral maasai talupoegi; lisaks elevad loodusuurijatest teadlased ja turistide majutamise ning teenindamisega tegelevad inimesed. Maasai Mara rahvuspark Kenya poolel on 1510 km2 suur. Ka see rahvuspark on väga oluline turismisihtpunkt.\nKui olete Põhja-Tansaaniat ja Edela-Kenyat külastanud ning soovite veel midagi huvitavat lisada , siis ootame Teie pajatusi arutelu alla.\nREIS SIHTKOHTA: Nairobi\nTansaania pakub metsiku looduse austajatele ja jälgijatele maailma kuulsamaid ja põnevamaid loodusparke.


Albena on üks ilusamatest kuurordikompleksidest, kus kohalikud elanikud ei ela. See on väike paradiis, kus meri ühineb liivaga ning selles peegeldub õnne päikesekiir. Albena on üks üheksast Bulgaaria kuurortidest, mis on saanud autasu „Sinine lipp” ökoloogiliselt puhaste randade eest. Albena asub Bulgaaria Riviera põhjaosas, umbes 40 km Varnast ja 10 km Golden Sands kuurordist. Albeena – see on soe meri, sport, meelelahutused, restoranid, baarid, diskod, ilu- ja mineraalveeallikad! Siin pole harjumuslikku linnamüra ja autode kõminat. Albenas kurseerib ökoloogiliselt puhas ja eksootiline transport – tõllad, faetonid, nelja rattaga jalgrattad, minirongid. Albena on kuurordikompleks Musta mere rannikul kaunite kõrgkvaliteetsete hotellide ja erinevate meelelahutustega. Albena on ideaalne kuurort nii täiskasvanutele kui ka lastele. Kesklaiuste kliima, põhjas üleminekuline mere kliimast kontinentaalsele. Keskmine õhutemperatuur suvel on 23-28ºC, veetemperatuur – 23-25ºC. Kuurordil on 43 hotelli (2-, 3-, 4-tärnilised), mis saavad korraga vastu võtta u. 15 000 reisijat. Albena sümboliks on Dobrudža hotell. Selles hotellis on kõikide puhkajate jaoks avatud meditsiini- ja balneoloogiakeskuse uksed, kus te saate nautida lõdvestavaid massaaže, mudavanne, basseini ning spordisaali. Esmaklassilised arstid koostavad igale kliendile individuaalset raviprogrammi. Hotellis on ka Internet-klubi, mitu kauplust, kasiino, mänguautomaadid, juuksurid, maa-alused parklad, autorent, restoranid imehea rahvusliku toiduga, mitu baari, kohvik Panoraam, kus te võite Albena kaunist panoraami imetleda. Albena on spordikuurort. Albena spordisümbol on hobusebaas ratsutamise kooliga. Võite seal ka korvpalli, võrkpalli, jalgpalli, tennist mängida, aeroobikas käia, jalgrattaga sõita. Surfing, kaatrid, veesuusad, „banaanid”, alveeujumise kostüümid, langevarjud, paraplaanid -kõik see on teie puhkuse jaoks! Kuurordi keskuses saate teha pilte vanaaegsetes riietes (retropildid) või lasta endast pilti joonistada ning osta ka suveniire. Samuti on teil võimalik lõbusalt aega veeta väikestes lunaparkides, kartodroomil, mängida minigolfi või bowlingut. Õhtul võite mõnusalt puhata diskol või ööklubis. Albena – see on päikesepaistelised rannad ja kristalne meri. Siin leidub meelelahutust igale maitsele. Siin igaüks leiab oma pärli!\nKuldsed Liivad on Musta mere rannikul, Varnast 18 km põhja poole asuv kuurordikompleks, kus kohalikud elanikud ei ela. Rannikujoon on umbes 4 km, laius on kohati kuni 100m. Luksuslik park, kus puude jahedus koos ilusa rannaliivaga loovad unikaalset puhkuseatmosfääri. See ilus looduslik park on tekkinud ilma inimeste sekkumiseta. Kuldsed Liivad on üks üheksast Bulgaaria kuurordist, mis on saanud autasu „Sinine lipp” ökoloogiliselt puhaste randade eest. Kuurordil on mineraalvee raviallikad, mis kinkivad teile tervist ja ilu kogu aasta vältel. Kuldsed Liivad kuurordi unikaalne loodus kaasaegsete hotellide ja laia valikuga meelelahutusi, kuurordi ööelu – kõik see on määratud selleks, et teie puhkus oleks mugav, meeldiv ja unustamatu! Golden Sands on ideaalne noorte kuurort! Teid ootab suur valik ööklube, diskosid ning baare, milles on rahvuslikud toidud ning erinevad meelelahutuse programmid. Soe suvi rõõmustab päikesevannidega maikuust kuni oktoobrini. Keskmine õhutemperatuur on 27ºC ning rahulik ja puhas meri jääb soojaks nii päeval kui ka öösel. Veetemperatuur ulatub 24– 25ºC.Kuurordil on umbes 90 2-, 3-, 4- ja 5-tärnilist hotelli, mis asuvad kogu territooriumil – nii rannikul kui ka pargitsoonis.Spordisõpradele pakutakse erilisi programme – hobusebaas, veesuusad, sukeldujate klubid, jalgrattad, tenniseväljakud, võrkpalli- ja korvpalliväljakud, paadid, bowlingusaalid ning palju muud.Kuldsed Liivad kuurordil on ka veepark (42 000 m2) erinevate atraktsioonidega, mis oli avatud 2003. aasta suvel.\nKuldsed Liivad on unikaalne loodusenurgake, ideaalne kuurort iga vanuse jaoks!\nBulgaaria pehme kliima, hea ökoloogia, laiad kuldsed rannad, liivaluited ning soe võluv meri juba mitmendat aastat tõmbavad turiste kogu Euroopast.Päikese Rand on suurim mere ranniku kuurordikompleks. See on hindamatu leid aktiivset puhkust nautivatele reisijatele, kellele meeldivad eredad eluvärvid ja õrn hellitav päike. Üle 120 eri klassifikatsiooniga hotelli, mis asuvad mererannikul või roheliste parkide ümbruses teevad Päikese Rann’ast imelist oaasist! Te võite külastada erinevaid restorane, rahvaluule programmidega taverne, maitsta rahvuslikku toitu, nautides kulinaaria meistriteoseid. Ägedate tunnete armastajail on siin mille üle rõõmustada: neid võluvad veesuusad, langevarjud, jahid, surfing, ratsutamine ning teised võimalused suurepäraselt ja meeldivalt aega veeta. Selle kuurordi ööelu rõõmustab teid oma dünaamikaga: ööklubid, kasiinod, varjeteebaarid, diskod ja palju muud. Te saate nautida puhaste mineraalsooladega rikkast merd, sooja merebriisi ja kuldset liiva. Siin pakutakse erilisi meelelahutusvõimalusi lastele: veeatraktsioonid, lunapargid ja lasteajad. Lai valik ekskursioone ajaloolistele paikadele ning loodusliku Riviera ilu jätavad unustamatut muljet päikesepaistelisest Bulgaariast. Teil on suurepärane võimalus sõita ekskursioonidele mitte ainult riigi sees, kuid ka riigist väljapoole. See tagab teile veelgi mitmekülgsemat puhkust eredate, soojade ja heade mälestustega.Te olete alati teretulnud! Slaavlased on ju muistsest ajast tuntud oma külalislahkuse poolest. Seda õnneparadiisi tõesti tasub külastada!\n10 kilomeetri kaugusel Varnast. Esimene rahvusvaheline kuurort Bulgaarias, mille ehitus algas juba 1948. aastal. Aastani 1993 oli selle nimetuseks Dru˛ba. Kuurort meelitab oma liivarandade, maheda kliima, mineraalveeallikate ja kaasaegse infrastruktuuriga. Turismihooaeg kestab siin aastaringselt.\n60 kilomeetrit Varnast lõunasse. Linna asutasid kreeka meremehed ning muistsel ajal nimetati seda Heliopoliks. Hiljem muutus Obzor roomlaste linnaks, tänapäeval on see väga populaarne kuurort avara liivarannaga. Obzor on hubane väikelinn elava kesklinnaga, kus pakutakse erinevaid meelelahutusvõimalusi selleks, et siin veedetud puhkus iial ei ununeks.


Maalikunstnik Meiu Münt jätab salapära avamata - Kultuur - Tartu Postimees\nMeiu Münt on märksa lühem kui kolmest osast üheks liidetud maal «X-files», mille ta tõi Tartu kunstnike aastalõpunäitusele 2014. Sama väljapaneku avamisel anti talle üle Ado Vabbe preemia. FOTO: Margus Ansu\nKunstnik Meiu Münt on tuntud oma loominguga, mis pakub vaatamisel sageli mingit sõnulseletamatut igatsust ja tühjust, midagi muinasjutulist ja nostalgilist, aga kui tema pildid kogu loomeajast üle vaadata, selgub kunstniku valmisolek muutustele, uutele nüanssidele. Nõnda algab sissejuhatav tekst Meiu Mündi raamatule «Must ja punane», mille 400 eksemplari jagunes eelmisel nädalal Tartu kunstimaja ning raamatukaupluste vahel.\nSissejuhatuse «Musta varjundid» kirjutanud Tartu kunstnike liidu kuraator-projektijuht Peeter Talvistu on ühtlasi raamatu koostaja. Samuti on tema tehtud intervjuu Meiu Mündiga. Muu hulgas küsib ta kunstnikult, millest tuleneb tema piiratud värvipalett – must, sinakasvalge ja punane – paljudel maalidel.\nSundus ja vajadus


Põllu- ja metsamajanduse taristu arendamise ning hoiu investeeringutoetus riigi poolt korrashoitavate ühiseesvoolude uuendamiseks – Riigi Teataja\nPõllu- ja metsamajanduse taristu arendamise ning hoiu investeeringutoetus riigi poolt korrashoitavate ühiseesvoolude uuendamiseks - sisukord\n2 Toetuse saamiseks esitatavad nõuded ja toetuse määr\n§ 2 Toetuse taotleja ja nõuded taotlejale\n§ 7 Nõuded taotluse osaks olevale avaldusele\n§ 8 Nõuded taotluse osaks olevatele dokumentidele\n§ 14 Tegevuse elluviimist ja investeeringu tegemist tõendavate dokumentide esitamine\n§ 15 Toetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine\nRT I, 05.06.2015, 19\nVastu võetud 03.06.2015 nr 63\nMäärusega kehtestatakse „Eesti maaelu arengukava 2014–2020ˮ (edaspidi arengukava) meetme 4 „Investeeringud materiaalsesse varasseˮ tegevuse liigi „Põllu- ja metsamajanduse taristu arendamine ja hoidˮ raames antava riigi poolt korrashoitavate ühiseesvoolude uuendamiseks põllu- ja metsamajanduse taristu arendamise ja hoiu investeeringutoetuse (edaspidi toetus) andmise ja kasutamise tingimused ning kord.\n2. peatükk Toetuse saamiseks esitatavad nõuded ja toetuse määr\n(1) Toetust võib taotleda Põllumajandusamet.\n(2) Taotleja ei ole taotluse esitamise aastale eelnenud viie kalendriaasta jooksul saanud ega taotle samal ajal samas asukohas asuva § 3 lõikes 1 nimetatud ühiseesvoolu või selle osa uuendamiseks vahendeid riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest.\n(1) Toetust võib taotleda maaparandusseaduse § 46 lõike 4 alusel kehtestatud riigi poolt korrashoitavate ühiseesvoolude loetelus oleva ühiseesvoolu (edaspidi ühiseesvool) või selle osa maaparandusseaduses sätestatud nõuete kohaseks uuendamiseks.\n(2) Toetatav tegevus peab olema vastavuses veeseaduse §-s 35 sätestatud keskkonnaeesmärkidega, arvestades kavandatava tegevuse võimalike kumulatiivsete mõjudega, et tegevuse elluviimise tulemusena veekogu seisund ei halveneks.\n(3) Taotleja ei või toetatavate uuendustööde tegemisega alustada varem ja uuendustööde tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval.\n(1) Toetatava tegevuse abikõlbliku kulu moodustavad ühiseesvoolu või selle osa uuendamise käibemaksuga maksumus ja ühiseesvoolu või selle osa Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 84 kohaseks tähistamiseks tehtavate kulude käibemaksuga maksumus.\n(2) Abikõlblik kulu peab olema mõistlik, selge, üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekas ja vajalik tegevuse eesmärgi saavutamiseks. Taotleja tagab kasutatava toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.\n(3) Taotleja peab kulude tegemisel järgima riigihangete seaduses sätestatud nõudeid.\n1) uuendusprojektiga ja selle ettevalmistusega seotud kulud, sealhulgas uuringute, ekspertiiside, analüüside, detail- ja teemaplaneeringute tegemine;\n2) rendi- ja üürikulud;\n3) truubi uuendamise kulud, kui truup ei kuulu maaparandussüsteemi koosseisu;\n4) muud kulud, mis ei ole investeeringuobjekti tegemisega otseselt seotud, sealhulgas puittaimestiku müügi ja väljaveo kulud.\nToetust antakse 100 protsenti abikõlblike kulude maksumusest.\n(2) PRIA teatab taotluse esitamise tähtaja taotlejale vähemalt kaks nädalat enne taotluse esitamise tähtaega.\n(3) Iga ühiseesvoolu kohta peab taotleja esitama eraldi taotluse, milles võib taotleda toetust tervikliku ühiseesvoolu või selle ühe või mitme osa uuendamiseks.\n§ 7. Nõuded taotluse osaks olevale avaldusele\nTaotleja esitab avalduses järgmised andmed:\n2) uuendatava ühiseesvoolu või selle osa nimetus, maaparandussüsteemi kood, ehitise kood, uuendatava ühiseesvoolu või selle osa pikkus, algus- ja lõpp-piketid, uuendusprojekti number ja muud asjakohased andmed toetatava tegevuse kohta;\n3) teave ühiseesvoolu või selle osa uuendamiseks taotluse esitamise aastale eelnenud viie kalendriaasta jooksul riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest saadud vahendite kohta;\n4) toetatava tegevuse tähistamiseks kavandatava tegevuse kirjeldus ja summa;\n5) teave §-s 3 sätestatud nõuete ja § 12 lõikes 3 sätestatud hindamiskriteeriumite miinimumnõuete täitmise kohta;\n6) andmed abikõlblike kulude suuruse, taotletava toetuse suuruse ja koguinvesteeringu suuruse kohta.\n§ 8. Nõuded taotluse osaks olevatele dokumentidele\nTaotleja esitab koos avaldusega järgmised dokumendid:\n1) toetatava tegevusega seotud riigihanke dokumendid, mis peavad sisaldama muu hulgas riigihanke nimetust ja viitenumbrit, või uuendustöö maksumuse kalkulatsioon koos põhjendustega, juhul kui riigihange viiakse läbi pärast taotluse esitamist;\n2) iga ühiseesvoolu või selle osa, mille kohta ta toetust taotleb, asukoha ruumiandmed MapInfo andmekihtidena ning Microsoft Exceli tarkvaraga töödeldavas vormingus ühiseesvoolude või nende osade algus- ja lõpp-pikettide kaupa tabelina;\n3) uuendatava ühiseesvoolu või selle osa asukohaplaan;\n4) uuendusprojekt, juhul kui see ei ole hankedokumendi osa.\nPRIA kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse vastavust määruses sätestatud nõuetele.\n(1) PRIA hindab nõuetele vastavaid taotlusi lõikes 2 sätestatud hindamiskriteeriumite alusel.\n(2) Hindamiskriteeriumid on järgmised:\n1) ühiseesvoolu uuendamise vajadus;\n2) ühiseesvooluga seotud kuivendussüsteemi pindala suurus;\n3) ühiseesvoolu või selle osa sängi uuendamise vajadus.\n(3) Kui toetust taotletakse ühiseesvoolu osa kohta, siis võetakse lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud hindamiskriteeriumite kohaldamisel arvesse kogu ühiseesvool, mille koosseisus kõnealune osa on.\n(4) Lõike 2 punktis 3 nimetatud hindamiskriteeriumi kohaldamisel võetakse arvesse iga ühiseesvoolu osa, mille kohta toetust taotletakse.\n(1) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ei ületa toetuseks ettenähtud vahendeid ja kui kõik nõuetele vastavad taotlused vastavad hindamiskriteeriumite miinimumnõuetele, rahuldatakse kõik nõuetele vastavad taotlused Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 1 punkti 3 alusel.\n(2) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetuseks ettenähtud vahendeid, koostab PRIA taotluste paremusjärjestuse ja rahuldab taotluste paremusjärjestuse alusel parimad taotlused, mis vastavad hindamiskriteeriumite miinimumnõuetele, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 1 punkti 2 alusel.\n(3) Hindamiskriteeriumite miinimumnõuded on järgmised:\n1) ühiseesvool vajab maaparandushoiukava kohaselt uuendamist;\n2) ühiseesvool on eesvooluks kuivendussüsteemile, mis paikneb vähemalt 200 hektari suurusel või suuremal põllumajandusmaal;\n3) ühiseesvoolu või selle osa sängi ei ole uuendatud vähemalt viimase viie kalendriaasta jooksul.\n(4) Taotluste paremusjärjestuse moodustamisel võetakse aluseks § 11 lõike 2 punktis 2 nimetatud hindamiskriteerium, mille kohaldamisel loetakse paremaks taotlus, milles sisalduv ühiseesvool on eesvooluks suuremal põllumajandusmaal paiknevale kuivendussüsteemile.\n(5) Taotlus on nõuetele vastav, kui taotleja, taotlus ja toetatav tegevus vastavad Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja määruses sätestatud nõuetele.\n(7) Kui taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole põhjendatud taotluses sisalduvate mitteabikõlblike kulude tõttu, võib PRIA teha taotluse osalise rahuldamise otsuse, vähendades toetuse summat Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 6 alusel mitteabikõlblike kulude võrra.\n(8) PRIA teeb taotluse osalise või täieliku rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 60 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast.\n(1) Toetuse saaja viib tegevuse ellu ja esitab tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid PRIA-le kuni kahes osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.\n1) tagama, et uuendatud ühiseesvool vastab maaparandusseaduse § 4 lõikes 2 esitatud nõuetele vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;\n2) võimaldama teostada toetuse sihipärase ja tähtaegse kasutamise üle järelevalvet ja muid toetuse saamisega seotud kontrolle ning osutama selleks igakülgset abi, sealhulgas tagama võimaluse teostada järelevalvet kinnisasjal, millel ühiseesvool paikneb;\n4) eristama selgelt raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest;\n5) järgima kulude tegemisel riigihangete seaduses sätestatud nõudeid;\n6) esitama toetuse kasutamisega seotud seireks vajalikku teavet;\n7) esitama järelevalve teostamiseks või muu kontrolli tegemiseks vajalikud andmed ja dokumendid määratud tähtaja jooksul.\n§ 14. Tegevuse elluviimist ja investeeringu tegemist tõendavate dokumentide esitamine\n(1) Toetuse saaja esitab pärast tegevuse täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist PRIA-le maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega:\n1) selle isiku väljastatud arve-saatelehe või arve ärakiri, kellelt toetuse saaja tellis teenust või tööd;\n3) uuendustööde üleandmist-vastuvõtmist tõendav dokument;\n4) elluviidud tegevusega seotud riigihanke dokumendid, kui neid dokumente ei ole eelnevalt PRIA-le esitatud.\n(2) Maksetaotluses esitab toetuse saaja tehtud tegevuse kohta järgmised andmed:\n1) teave tehtud uuendustööde maksumuse summa ja tegevuse osalise või täieliku tegemise kohta;\n2) teave uuendustööde tegemist tõendavate dokumentide kohta, nagu arve või arve-saateleht, maksekorraldus või selle väljatrükk, tehtud tööde üleandmise-vastuvõtmise akt.\n(2) PRIA teeb toetuse saaja esitatud maksetaotluse alusel toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kahe kuu jooksul arvates §-s 14 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.\n(3) PRIA teeb toetuse maksmisest keeldumise otsuse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika seaduse § 81 lõikes 3 sätestatud juhtudel 25 tööpäeva jooksul arvates toetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest.


Siin ja seal on kuulda, et mees, kes oli sünnitusel kaasas, ei vaata oma naist enam pärast sama pilguga. Naisest on saanud midagi püha graali taolist, kes pealegi ebainimlikult kannatanud ja seksikad paistavad hiljem vaid lastetud naised, kes neid piinu pole talunud.\nMul on nüüd hirm hakanud, et äkki lõpeb sünnitusega ka tõeline pereelu. Kas on kogemusi?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 23.11 23:58; 24.11 22:27;\nSee oleneb ju konkreetselt sinu mehest, mis tüüpi ta on sul?\nMeie jaoks olid koos laste sündimist kogeda ilmselt ühed kooselu kõige lähendavamad kogemused.\nKindlasti see sündmus lähendab, pole kahtlustki. Lapski saab isale ilmselt eriti lähedane olema.\nKüsimus on aga selles, kas mees näeb naist hiljem ka Naisena või jääbki ta tema silmis kannatavaks sünnitavaks Emaks. Kui koos elavad Ema ja Mees, siis omavaheline suhe läheb ju rappa ning lapski kannatab. Tean ka peret, kes läks nii lahku. Samas, võib-olla oleksid nad ka muidu * lahku kasvanud *. Selline asi paneb ikka mõtlema.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 24.11 09:47; 24.11 10:36;\nMul oli mees sünnitusel 6 aastat tagasi kaasas. Ma ei oska tema emotsioonidest rääkida, aga seksi tahab ta küll jätkuvalt kogu aeg. Ma nüüd jälle rase ja no nii raske ja paha on olla, ei mina jõua temaga sammu pidada. Koos ligi 10 aastat, võiks juba maha rahuneda😄 Aga lapsele on ta täiskohaga isa küll, natuke liiga leebe ja lubav ainult. Titest peale tegelenud ja toimetanud ja laps on vaat et rohkem issikas kui emmekas.\nKindlasti see sündmus lähendab, pole kahtlustki. Lapski saab isale ilmselt eriti lähedane olema. Küsimus on aga selles, kas mees näeb naist hiljem ka Naisena või jääbki ta tema silmis kannatavaks sünnitavaks Emaks.\nKõik saavad aru, milles on küsimus. Mina pidasin silmas, et see lähendab just meest ja naist. Üks mees võib naises edaspidi näha näha ema, nagu sina ütlesid, teine aga näeb lapse ilmale toomist kõige (ürg)naiselikuma asjana, mida naine teha saab\nHea vastus teemale, juhul, kui mees ei minesta ja kogu ämmaemanda tähelepanu läheb mehe toibutamisele, mitte sünnitusprotsessile :). Üks tuttav mees konkreetselt keeldus osalemast. Muidu igati tugev ja tark mees, aga arvas, et sajandeid on mehi sünnitustuppa mitte lubatud, ju nii on õige, et pereelu kestaks. Äkki hoopis emad, tädid, vanaemad peaksid noort sünnitajat rahustama?\nsajandeid on mehi sünnitustuppa mitte lubatud, ju nii on õige, et pereelu kestaks.\nNo ajaloolisi kombeid ei maksa nüüd siia küll segada (kui just kogu elu nende järgi ei ela).\nJa see ei olnud vanasti põhjusega, et “pereelu kestaks”, vaid lihtsalt peeti naiste isiklikuks asjaajamiseks, mille juurde mehel pole asja.\nTänapäeval see ei ole mingi üldise põhimõtte küsimus, vaid tõepoolest nii nagu iga paar konkreetselt soovib ja kokku lepib.\nKust kohast siit ja sealt seda kuuleb? Need arvamused on ikka vähemuses. valdav osa naistest, kes pole meest sünnitusele soovinud, on seda teinud seepärast, et nad tunnevad, et mees segaks neid, oleks jalus ja ärritaks, mitte, et kuidagi meest säästa 😀\nMu oma mees oli meie kahe lapsega juures ja ootan nüüd meie kolmandat. No ilmsel tikka suudab seksida minuga veel 😀 Ka tuttavatel on kõigil mees olndu sünnituste juures ja enamusel neist on mitu last. Ainult ühel tuttaval on üks laps ja seetõttu, et ta ise olevat sünnitusest trauma saanud.\nÄsja sai kohtutud ka ühe sõbranna ja tema mehega, kellel 1-kuune laps. Ka siis tuli jutuks, et kuidas siis mees võttis asja. Mees vastas otse, et sünnitusel on see kuidagi teistmoodi, et kordagi ei tulnud mõttesse, kui nägi lapse pead väljumas, mõelda, te need seal on naise suguelundid vmt. Hoopis rääkis juba järgmise lapse planeerimisest 😀\nValdavalt on need ikka hirmumõtted, mitte reaalsed kogemused. Kui aga sünnituse nägemine mõjutab päriselt suhet, siis tõenäoliselt oleks see suhe hiljem nagunii purunenud mõnel põhjusel, kuna selline – pidev kohustus olla kaunis, seksikas, esteetiline – tekitab pikema aja jooksul nagunii pingeid ja stressi.\nKui aga mees ise ei taha tulla, siis muidugi sundida ei saa. Aga kui mees tahab, ja sul endal ei ole midagi selle vastu peale hirmu teiste juttude pärast – ära lase neil mõjutad aja las mees ise otsustab.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 24.11 11:13; 25.11 08:50;\nMa olen selline naine, kes ei võta oma meest sünnitusele kaasa, et teda säästa! Mõned asjad võiksid jääda ainult naiste asjadeks, teatud salapära + olen minagi kuulnud ja näinud, kuidas mehed ei taha enam oma naisi, sest on sünnitusel kaasa teinud ja kõike näinud. Mulle on purjus mehed seda otse näkku öelnud ja rääkinud, kuidas nad seepärast oma naisi petavad (nende naised pole muidugi kursis). Kunagi ei tea, kuidas see situatsioon mehele mõjub, ja asi pole selles, et mees on nõrguke, vaid see lihtsalt võib olla traumeeriv, nagu naiselegi.\nVäga vähesed mehed tunnistavad oma naistele, et nad petavad. Veel vähem mehi tunnistab MIKS nad seda teevad. Ma ei saa olla 100% kindel, et mu mees mind tulevikus ei peta, aga kui on minu võimsuses midagi ära teha meie kooselu säilitamiseks, siis ma teen seda.\nMulle on purjus mehed seda otse näkku öelnud ja rääkinud, kuidas nad seepärast oma naisi petavad\nJah, just seltskonnas naistega jutlevad purjus mehed. Need on need sedatüüpi mehed, kes on hästi mehed enda arvates ja nn naistetööde ja naisteasjadega tegelemine vähendaks nende mehelikkust. Olen selliseid mitmeid näinud. Mõni on küll ka peresünnituse edukalt üle elanud, aga jah, ka see mees pettis hiljem oma naist. Kuigi mina ei näe otseselt seost peresünnituse ja petmise vahel, aga kes teab. Ja nii purjus kui kainena võib see mees rääkida väga veenvalt igasuguseid asju, ühes seltskonnas ühte juttu ja teises risti vastupidi.\nOlen 90% kindel, et ta oleks petnud ka siis, kui peresünnitusel olnud ei oleks. Võibolla juhtus petmisi juba enne laste saamist. Aga teadaolevad petmised tulid alles aastaid hiljem ja kuni lahkumineku lõpuni oli ta vägagi oma naisest kui naisest huvitatud. Lihtsalt, talle ühest naisest ei piisanud…\nTean meest, kes leiab, et peresünnitus on tema jaoks liiga hirmus pealt vaadata. Aga ta ei vaata ka meditsiinisaateid ja on üldse vere jms suhtes nõrganärviline. Aga seejuures oma naist armastab ja hoiab, ka nn naistetöödega tegeleb ja lapsi kasvatab. Aga temasuguse puhu oleks tõesti parem, kui tugiisik oleks keegi teine. Temast sünnitusel kasu ilmselt poleks.\nMinu mees on töötanud haiglas, näinud stoomikotte, äralõigatud jäsemeid, tundnud gangreeni haisu jne. Tema jaoks polnud sünnituse juures midagi eemaletõukavat ja peale kolme peresünnitust näeb ta mind ikka naisena.\nNii et mehi on erinevaid.\nViimasele – absoluutselt nõus 🙂 ja iga naise/mehe/paari oma valik, kas nad sünnitavad koos või mitte 🙂\nMa olen mitmel sünnitusel tugiisikuna käinud ja see, et mees kusagil peatsis vett ulatab ja midagi ei näe, on naiste enda lohutus! Näha on absoluutselt kõike!\nPaneb mõtlema just see veri ja valu ja higi, hais ja kisa… mitte et naine peaks olema printsess siidil vaid see protsess on ikka ekstreem. Just, et kuidas mehe-naise suhe hiljem on. Laps muutub kindlasti lähedaseks.\ntead, ei usu! Sinusugune küll ei tohiks sünnituse tugiisikuna tegutseda, kui sünnitus on sinu jaoks rõve. Ära suru oma nägemust asjast teistele peale!\nEnamus mehi ei mõtle sünnituse ajal sellele, et oh, rohkem ma oma riista küll sinna ei topi…või üleüldse seksi peale. Ega mehed nüüd nii seksinäljas ka pole, ärge alahinnake mehi.\nma loodan, et need naised, kelle jaoks sünnitus on nii rõve, et nad ei pea kodus üksi kogu lapsemajandusega tegelema, et meest kakastest mähkmetest ja muust rõvedusest säästa jne. Äkki ei tohi mehe nähes last imetada ka, sest no kamoon, kuidas see mees pärast seksib, kui on näinud nibu lapse suus…\nKahjuks tunnen ka ühte sellist, kes kiitles sellega, et kahe aasta jooksul pidi mees ainult ühe korra lapsel mähkmeid vahetama, et küll ta ikka on tubli naine…\nEriti kurb on, kui sellised naised saavad poja, sest siis võib tõesti öelda, et ema on kasvatanud pojast paraja šovinisti, ema ise eeldab, et mees ei pea majas lillegi liigutama…\nSa paned kõik ühte patta. See, et abikaasa ei ole sünnitusel kaasas, ei tähenda, et ta kodus ei aita ja mähkmeid ei vaheta. Siis on juba mehe ja lapse suhe, mitte mehe ja naise suhe. Mõlemad sõbrannad, kellel ma tugiisikuna käisin, ja kelle abikaasad kodus ootasid, on väga usinalt oma naisi lapsega abistanud.\nTäitsa üllatav, et sünnitust pelgavaid mehi nii palju on ühes tutvusringkonnas.\nJah, aga kas see on siis vale, et mehed pelgavad sünnitust? Jälle mingid stereotüübid? Minu jaoks klassifitseerub samasse patta, et mees ei tohi oma tundeid väljendada ja ei tohi olla nõrk.\nEi, ma lihtsalt ütlesin, et see on üllatav, et lausa ühes seltskonnas mitmeid.\nMa näiteks vastupidi ei tunne ühtki meest (oma põlvkonnast s.t. 30-40-aastased), kes ei soovinud juures olla. Ja hiljem rääkisid uhkusega sellest kogemusest (ka purjus peaga :D)\nEelnevalt juba ütlesin, et pole üldist õiget-valet ja oleneb inimesest.\nAga kui sa juba stereotüüpe mainisid, siis iganenud on ikka pigem see, et sünnitus on mingi naiste värk. Ühtlasi, ma arvan, et sa naisena ei tea tegelikult tõelisi põhjuseid, miks need mehed ei tahtnud sünnituse juures olla.\nTutvusringkonnas on veel neid, kes ei soovi sünnitust pealt vaadata, aga see ei tee neist halvemat inimest\nOlen sinuga muus osas igati nõus, aga ei saa aru, miks sa läbivalt kasutad mehe sünnituse juures oleku kirjeldamisel väljendust, nagu mees oleks seal pealtvaataja, kõrvaline isik, publik. Kas sa tugiisikuks olles tundsid end nii? Juuresoleku mõte on ikka osaleda sünnitusel, olla koos naisega, toetada teda ja elada emotsioone ise läbi, mitte pealt vaadata nagu mingit etendust.\nVõibolla osad mehed kardavadki (valedel alustel), et neil pole seal midagi teha? Siis on alust küll julgustamiseks.\nVõimalik, et see on seepärast, et minu jaoks on sünnitus üdini naiste asi ja mees on seal pigem segav faktor. Seda siis ainult minu jaoks 🙂\nTeema pealkirja järgi vaadates oleks see TA arvates trauma tema mehe jaoks. Siis tulekski mehega rääkida, kas tal on üldse soovi osaleda ja kas tunneb, et kogemus võib hiljem pereelu muuta. On neid, kes tahavad osaleda ja neid, kelle naine ei soovi, et osaleks, ja neid, kes ei soovi. Kõik täiesti aktsepteeritavad variandid. Räägi oma mehega, küsi, mis tema soovib, ja mõtle, mida ise soovid ning tee valik sellest lähtuvalt.\nSee on natuke imelik, kuidas naised väidavad oma “suure kõhu” vaatevinklist, et midagi pole näha. Ilmselt pole te ise kunagi kõrvaltvaataja rollis olnud.\nJa sa reaalselt väidad, et kui mees on järil istuva naise selja taga toetamas, siis ta näeb seda kohta, kust laps väljub?? No ei suuda mina välja mõelda, mis valemiga.\nKuidas ta saab ola selja taga, kui voodi on lükatud vastu seina? Mõlemas Tallinna sünnitusmajas on voodi juures ka nö öökapid, ehk päris seina äärde ei pääsegi.\nMa räägin esiteks järil sünnitamisest ja teiseks ei ole mina ka kordagi tallinnas sünnitanud. Seal, kus mina sünnitanud olen, ei ole sünnituslaud seina ääres, vaid igast küljest ligipääsetav. Mingeid öökappe seal ka pole.


Mis on esimene, mida teeksite, kui soovite oma WordPressi saiti kaitsta? Uurige välja viis parimat turbe pluginat, kaaluge, kui taskukohased need on ja siis jätkake ja installige üks. See on tehtud, nüüd saate istuda ja puhata, eks? Vale!\nTurvalisuse pistikprogrammi kasutamine ei taga turvalisust. Turvalisus pole absoluutne asi ja täielikku turvalisust ei saa keegi tagada. Parim, mida me teha saame, on häkkeriski vähendamine. Ja vastupidiselt levinud arvamusele, peab saidi omanik olema kaasatud veebisaidi turvalisuse tagamisse. Tähtis on teada, mida peaksite tegema ja mida mitte.\nEhkki oma WordPressi saidi ohutuse tagamiseks on mitu juhendit selle kohta, mida peaksite tegema, pakume teile juhendit selle kohta, mida peaksite selle asemel vältima. Pange tähele, et siin esitatud nõuanded on vastuolus üldise arvamusega. Kuid meie kogemuste põhjal on paljud seal olevad nõuanded aegunud ja pakuvad vale turvatunnet.\nKui WordPressi turvalisuse küsimus peksab teid sama palju kui meid, siis vaadake järgmist.\n1 1. Ärge kasutage liiga palju turvapistikprogramme\n2 2. Ära muuda DB prefiksit\n3 3. Vältige oma sisselogimislehe peitmist\n3.1 Serveri koormuse vähendamine\n3.2 Alternatiivne URL, mida pole raske arvata\n3.3 Kasutatavuse probleemid\n4 4. Ärge blokeerige IP-aadresse käsitsi\n4.1 Pole kasutajasõbralik\n4.2 Blokeerimiseks on liiga palju IP-sid\n5 5. WordPressi peitmine\n6 6. Paroolikaitse wp-admin ei tööta\n6.1 Sinu kord\n1. Ärge kasutage liiga palju turvapistikprogramme\nArvestades seal pakutavate mitmesuguste funktsioonikomplektidega pistikprogrammide laia valikut, on kiusatus kasutada rohkem kui ühte WordPressi turbe pluginat. Ausalt öeldes on see ülepaisutamine. Muretsemine oma saidi turvalisuse pärast on normaalne, kuid peate endalt küsima, kas vajate tõesti rohkem kui ühte turvapistikut? Millised omadused on teie saidi nõudmisel olulised? Kas omadused hakkavad üksteise varvastele vastu astuma??\nNäiteks võib konflikt tekkida siis, kui pistikprogrammid hakkavad muutma selliseid faile nagu wp-config.php või htaccess. Pluginad saavad nende failidega hõlpsalt viiuldada, kuid nad ei muuda neid ühehäälselt. See võib tekitada konflikte ja muuta teie veebisaidi aeglaseks.\nWordPressi saitide puhul võivad asjad nüüd valesti minna. Kõik vihkavad surmakartust, mida kardetakse. Mitme pistikprogrammi olemasolu, mis mõjutab teie veebisaiti sügavalt, võib silumisprobleeme keeruliseks muuta. Kui oleks olnud vaid üks pistikprogramm, oleks vea põhjuse leidmine ja fikseerimine olnud lihtsam ja lihtsam.\n2. Ära muuda DB prefiksit\nWordPressi saiti saab kahjustada mitmel viisil. Häkker pääseb saidi andmebaasidele SQL-i süstimisrünnaku kaudu. Plugina või teema haavatavust saab kasutada saidi andmebaasi sissetungimiseks (seetõttu soovitame teil selle asemel kasutada WordPressi andmebaasi varundamise pistikprogramm sarnase lõksu vältimiseks). Üks populaarsemaid viise häkkerite oma saidile süvenemise takistamiseks on tabeli vaikenumbri prefiksi muutmine. Nagu näete alloleval pildil, on WordPressis tabeli vaikimisi eesliide ‘wp_’. WordPress võimaldab teil muuta tabeli prefiksit (öelda xzy_), et teatud tabeleid peita.\nPinnal tundub see hea mõte. Kui häkkerid ei tea tabeli nime, siis ei saa nad selle andmeid hankida. See on siiski vale põhjendus. Kui keegi teie andmebaasi häkkib, on tabelite leidmiseks endiselt võimalusi. Seetõttu pole prefiksi nime muutmisel mingit kasu. Veelgi enam, vaikimisi prefiksi muutmine võib põhjustada paljude pistikprogrammide valesti käitumist.\nLisaks on andmebaasi prefiksi keskpaiga muutmine keeruline rakendada ja võib põhjustada teie veebisaidi krahhi. Selle põhjuseks on asjaolu, et igal tasandil on vaja teha palju muudatusi. Mis tahes viga selles protsessis osutub teie saidile katastroofiliseks.\n3. Vältige oma sisselogimislehe peitmist\nAlati on keegi, kes proovib teie saidile tungida, parooli purustades. Julma jõu rünnakute ajal proovivad häkkerid teie veebisaidile sisse logida, kasutades populaarsete kasutajanimede ja paroolide kombinatsiooni. Mis siis saab, kui peidame sisselogimislehe? See tapab kaks lindu ühe kiviga, eks? Häkker ei leia sisselogimislehte ja teie serveri koormus väheneb.\nWordPressil on vaikimisi sisselogimisleht. Lehe URL näeb tavaliselt välja selline, nagu näide.com/wp-login.php. Üks tuntud viis oma veebisaidi päästmiseks julma jõu rünnakust on vaikimisi sisselogimislehe varjamine või muutmine millekski muuks, näiteks example.com/mylogin.php. Ehkki see kõlab nagu lollikindel plaan, vaatame välja, kui tõhus meetod on teie WordPressi saidi turvalisuse tagamiseks.\nServeri koormuse vähendamine\nPärast sisselogimislehe peitmist või muutmist näevad nad iga kord, kui keegi proovib seda avada, tõrke 404. Sisselogimiskatsed on aga raske protsess. Kui vea leht 404 laaditakse, sööb see ära palju teie serveriressursse. Ja lõpetab teie veebisaidi aeglustamise. Seetõttu on vale arvamus, et sisselogimislehe peitmine vähendab serveri koormust.\nAlternatiivne URL, mida pole raske arvata\nOsa WordPressi CMS-i õnnestumisest on tingitud pistikprogrammidest, mis muudavad veebisaidi muutmise lihtsamaks. Pole üllatav, et populaarseks viisiks saidi sisselogimislehe peitmiseks on pistikprogrammi kasutamine. Nendel pistikprogrammidel on komplekt vaikimisi kasutatavat sisselogimise URL-i, näiteks xzy.com/wplogin.php jne. Meid on koolitatud vaikeseadetega lihtsalt edasi minema. Kui oleme pistikprogrammi installinud ja oma URL-i muutnud, ei mõtle me sellele eriti. Kuid pistikprogramm võib pakkuda ainult nii palju URL-e. Neid eelseatud sisselogimise URL-i pole liiga keeruline välja selgitada. Seetõttu võib alternatiivse URL-i kasutamine olla enamikul juhtudel ebaefektiivne.\nWordPressi ilu seisneb selles, et seda on lihtne kasutada. See on tuttav platvorm. Paljude kasutajatega saidi jaoks võib sisselogimislehe muutmine või varjamine tekitada teatavaid probleeme. Mitu korda oleme kohanud WordPressi foorumites postitusi, kus kasutajad on sisselogimis-URL-i muutmise tõttu saidilt välja lülitatud. Enamasti tehti muudatusi pistikprogrammi abil ja kasutajaid ei teavitatud kaose tekitavast olukorrast.\n4. Ärge blokeerige IP-aadresse käsitsi\nKui teie saidile on installitud turbe plugin, teavitatakse teid iga kord, kui keegi proovib teie veebisaidile sisse logida. IP-d saate hõlpsalt kätte saada, kui saadate need pahatahtlikud taotlused ja blokeerige need .htaccess-faili abil. See on käsitsi intensiivne töö ja mitte eriti mugav praktika.\nMitte-tehniline isik, kes üritab .htaccess-faile muuta, on katastroofi retsept. Sisuhaldussüsteemil nagu WordPress on väga range vormindamine. Isegi kõige populaarsemate tööriistade nagu FTP / SFTP kasutamine on väga riskantne. Väike viga või käskude vale paigutus võib põhjustada saidi krahhi.\nBlokeerimiseks on liiga palju IP-sid\nMusta nimekirja sattumise vältimiseks kasutavad häkkerid IP-aadresse kogu maailmast. Varem arutasime IP-aadresside käsitsi blokeerimise üle, kes üritavad pidevalt teie saidile tungida. See töö (nagu me juba varem mainisime) nõuab palju aega ja vaeva, kuid see pole täpselt eriti tõhus ajakasutus. Kuid kui kasutate mõnda WordPressi parimat turbe pluginat, näiteks Malcare, saate blokeerimisprotsessi automatiseerida. Sellised turbe pluginad hoolitsevad kõigi WP turvaaukude eest.\n5. WordPressi peitmine\nÜldiselt eeldatakse, et oma CMS-i varjamine raskendab labase kavatsusega inimeste tungimist teie saidile. Mis oleks, kui saaksime varjata tõsiasja, et teie veebisait töötab WordPressis. See kaitseks teie saiti häkkerite eest, kes soovivad ära kasutada levinud haavatavusi. Lihtne viis selleks on (arvasite ära) pistikprogrammi abil. Kuid see meetod ebaõnnestub, kui häkkerid ei hooli, millisel platvormil teie veebisait töötab. Lisaks on arvukalt viise, kuidas teada saada, kas sait töötab WordPressis.\nLisaks pistikprogrammi kasutamisele saab tööd teha ka käsitsi. Kuid see on aeganõudev protsess. Üks WordPressi värskendus võib mõne teie töö mõne sekundi jooksul tagasi võtta. Mis tähendab, et peate seda protsessi ikka ja jälle korrata või hoiduma WP värskendustest. WordPressi värskenduste vahelejätmine on häkkerite jaoks koduukse avamiseks välisukse avamine.\n6. Paroolikaitse wp-admin ei tööta\nWordPressi vaikimisi sisselogimisleht (see näeb välja selline – näide.com/wp-admin) on teie saidi värav. Tüüpiline sisselogimisleht näeb välja nagu alloleval pildil.\nSiin peate WordPressi juhtpaneelile pääsemiseks kasutama oma mandaati. Sisselogimislehte kaitsev parool aitab seda juhtpaneeli arhiivi peita või kaitsta. See on hea idee, kuid mitte ilma lünkadeta.\nPilt viisakalt: LookLinux\nEsiteks on parooli hooldamine või isegi muutmine keeruline, kui selle kaotate. Lisaks sellele, et sellised muudatused teie saidil on ebatõhusad täiendava turvalisuse pakkumisel, võivad need osutuda väga ohtlikuks. Näiteks kui parooliga kaitste administraatori lehte, ei saa sellised taotlused nagu /wp-admin/admin-ajax.php kaitsest mööda minna. On pluginaid, mis võivad sõltuda teie saidi Ajaxi funktsioonidest. Ja kui neil pole sellele funktsioonile juurde pääseda, hakkavad nad valesti käituma. Seega võib see põhjustada veebisaidi purunemise.\nKui teil on küsimusi või ettepanekuid selle kohta, mida tuleks WordPressi saidi turvamiseks vältida, andke meile kommentaarides sellest teada.


Mis on asjakohasus:\nAsjakohasus on omadus, mis on omistatud kõike, mis on midagi olulise tähtsusega, st kõik, mis on asjakohane.\nSee funktsioon on võrdlevalt seotud näiteks elemendiga, mis on teistest nähtavam, olenemata piirkonnast.\n"Asja asjakohasus oli selge, kui klubi president selles küsimuses pressikonverentsil vaatasin . "\n"Linnapea lubas palgata linna sünnipäeva jaoks olulist kunstnikku . "\n" Rafael'i artiklil on teema jaoks palju tähtsust . "\nEnamikul juhtudel ilmneb midagi asjakohasust. Teistes kontekstides võib see olla üsna subjektiivne.\nNäiteks võib gastronoomikakriitik leida, et teatud restoran on filiaali jaoks väga oluline, samas kui teisel kriitikal ei pruugi olla sama mulje samas kohas.\nTermin võib siiski viidata ka väljaulatuvale osale kui väljaulatuvale sile pinnale.\nTavaliselt kasutatakse asjakohasust olukordades, kus soovite rõhutada osa, mis ei vasta tasasele pinnale.\nNäide: "Sellel seinal on osa, mis on asjakohane paremas nurgas. Kas saate teada? "\nAsjakohasus võib raamatupidamises viidata ka kvalitatiivsele tunnusele, mis peab olema raamatupidamisandmetel, nagu võrreldavus ja usaldusväärsus.\nSellisel juhul on raamatupidamislik asjakohasus teave, mis peaks olema piisava tähtsusega, et avaldada teatavat mõju nende otsuste tegemisele, kes võivad seda kasutada.\nVaata ka asjakohase tähendust.\nTerminit võib siiski asendada sünonüümidega, näiteks:


Huntington Beach – Vikipeedia\nHuntington Beach on linn Ameerika Ühendriikides Californias Orange'i maakonnas.\ninglise Huntington Beach\n189 992 (1.04.2010)\n33° 42′ N, 118° 0′ W\nAsukoht Orange'i maakonnas\nAsukoht Ameerika Ühendriikides\nVaade Huntington Beachi sadamale\nRand on tuntud eeskätt pika rannajoone (13,7 km), meeldiva ilma ja heade surfamistingimuste poolest.\nHuntington Beachis on igal kuul mõõdetud sooja üle +30 °C. Kõrgeimad temperatuurid on mõõdetud septembris (+41,7 °C) ja juulis (38,9 °C), kuid ka jaanuaris on mõõdetud 30,6 °C ja veebruaris 31,7 °C. Öökülma on mõõdetud üksnes jaanuaris ja veebruaris (absoluutne miinimum vastavalt −1,7 °C ja −2,2 °C). Seevastu augusti absoluutne miinimum on +11,1 °C.\nAastane keskmine sademete hulk on 1165 mm. Suviti sajab väga harva, talviti seevastu palju. Sademeterohkeimad kuud on jaanuar (260 mm) ja veebruar (254 mm), sademetevaeseimad juuli (1 mm) ning juuni ja august (2 mm).\nOokeanivee temperatuur on keskmiselt 13–18 °C.\nLinna elanike arv kasvas 1960ndatel ja 1970ndatel oluliselt. Kui 1950. aastal elas Huntington Beachis 5237 inimest, siis 1960. aastal 11 492, 1970. aastal 115 960 ja 1980. aastal 170 505 inimest.\nElanike arvu kasvule aitas kaasa nafta avastamine linnas.\n2000. aastal oli linnas 189 594 elanikku, 73 657 majapidamist ja 47 729 perekonda. 79,22% elanikest moodustasid valged, 0,81% neegrid, 0,65% indiaanlased, 9,34% asiaadid, 0,24% polüneeslased, 5,81% mõnest muust rassist ja 3,94% segaverelised. 14,66% rahvastikust moodustasid hispaanlased või latiinod. 2008. aastal elas linnas umbes 192 620 inimest.\nVarem toodeti linnas suurel hulgal naftat. Tänapäevaks on enamikus naftapuurkaevudest varud ammendunud. Vähesel määral jätkub nafta tootmine tänapäevani.\nLinna suurim tööandja on Boeing, kus 2008. aasta seisuga töötas 4352 linlast. Osa Boeingu rajatistest oli algselt loodud Apollo programmi teenindamiseks.\nHuntington Beachis asub ka Sea Launchi peakorter – see on kosmosesõidukite orbiidile saatmisega tegelev eraettevõte, mille suurim osanik on Boeing.\nAla kuulus algselt tongva hõimule. Euroopa päritolu elanike ajalugu algab Hispaania sõduri Manuel Nietoga, kes 1784 sai valitsuselt 1200 km² maad autasuks sõjaväeteenistuse eest ja teiste asunike ligimeelitamiseks. Seda ala hakati kutsuma Nieto rantšoks. Aastal 1790 tekkis Peaingel Gabrieli misjonijaamaga piiritüli ja Nieto rantšo maa-ala vähendati, kuid see ulatus endiselt Los Angelese jõest läänes Santa Ana jõeni idas. Linna peatänav Beach Boulevard rajati karjateena, mis viis rantšo juurde.\n19. sajandil vahetus maa-ala omanik korduvalt ja korduvalt muutus ka selle nimi. See oli järgemööda Shell Beach (Merekarbirand), Smeltzeri alev ja isegi Gospel Swamp, sest rannikust pisut eemal asus soo, kus kristlased korraldasid äratuskoosolekuid. Hiljem, kui see ala hakkas muutuma turismi sihtpunktiks, kandis ta nimesid Fairview ja Pacific City.\nHuntington Beach sai linna staatuse 17. veebruaril 1909. Linn sai nime Henry Huntingtoni järgi, kellele kuuluv kinnisvaraarendusega tegelev ettevõte West Coast Land and Water Company võttis endale uueks nimeks Huntington Beach Company ja hakkas linna arendama. Huntington Beach Company on siiani linna suur maaomanik ja talle kuulub enamik õigustest maavaradele linna piires.\nLinna keskkool asutati 1906. Väike Huntington Beachi lennujaam rajati 1950. aastatel ja suleti 1989.\nHuntington Beach – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Huntington_Beach&oldid=5898330"\nLehekülje viimane muutmine: 15. mai 2021, 19:50\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:50, 15. mai 2021.


Устав | Kohtla-Järve Ahtme Põhikool\nУстав Ахтмеской основной школы г. Кохтла-Ярве (на эстоноском языке)\nДействует с 01.09.2019\nУтвержден постановлением №7 от 18 июня 2019 г. Городского управления г.Кохтла-Ярве\nKooli ametlik ja täielik nimetus on Kohtla-Järve Ahtme Põhikool (edaspidi kool) ning ametlik lühend APK.\n§ 2. Kooli struktuur, asukoht ja tegutsemiskoht\n(1) Kooli asukoht on Altserva 6, 31021 Kohtla-Järve linn, Ida-Virumaa.\n(2) Kooli tegutsemiskohtadeks on asukoha aadressil asuvad kooli hoone ja territoorium.\n(3) Koolil on oma veebileht.\n(4) Koolil on ametlikult kasutatav e-posti aadress.\n(5) Kool on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis (EHIS). Koolil on Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt väljastatud koolitusluba.\n(1) Kooli pidajaks on Kohtla-Järve linn.\n(2) Kool on Kohtla-Järve Linnavalitsuse (edaspidi valitsus) hallatav õppeasutus, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse tähenduses ühe asutusena tegutsev põhikool, kus õppetöö toimub kõikides põhikooliklassides.\n(3) Kool juhindub oma tegevuses riigi ning Kohtla-Järve linna õigusaktidest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, kooli kehtivatest kordadest, kooli põhimäärusest ning kooli direktori käskkirjadest.\n§ 4. Kooli sümbolid ja pitsat\n(1) Koolil on oma nimega pitsat, oma logoga sümboolika, kooli lipp, tänu- ja tunnustuskirjad ning muu dokumentatsioon. Koolil on oma hümn.\n(2) Kooli sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kooli direktor.\nKooli tegevuse eesmärkideks ja põhiülesanneteks on:\n1) pakkuda võimalust omandada heatasemeline põhiharidus õppija individuaalset arengut toetavas koolikeskkonnas;\n2) luua õpilastele tingimused ja võimalused koolikohustuse täitmiseks ning põhihariduse omandamiseks;\n3) kujundada sobiv kaasaegne ja turvaline arengukeskkond, mis toetab teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtushinnangute ning käitumisnormide omandamist;\n4) luua tingimused ja võimalused, mis aitavad kaasa õpilase kujundamisele loovaks, mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides: perekonnas, tööl ja avalikus elus ning valida oma võimetekohane õpitee;\n5) tagada õpilastele tervisekaitsenormide kohane päevakava, õppekorraldus ja -koormus ning toitlustamine;\n6) luua tingimused tunniväliseks huvitegevuseks;\n7) luua koolitöötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste rakendamiseks ja täiendamiseks ning korraldada koolitöötajatele koolitusi;\n8) kasutada koolile eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult õppe- ja kasvatustegevuse kvaliteedi tagamiseks;\n9) teha oma eesmärkide täitmisel koostööd õpilaste seaduslike esindajate (edaspidi vanem), sotsiaal- ja tervishoiutöötajate, lastekaitse spetsialistide, erineva taseme õppeasutuste ning teiste huvipooltega nii Kohtla-Järve linnas, Eestis kui ka rahvusvahelisel tasandil;\n10) tutvustada oma tegevust kogukonnale.\nÕppe ja kasvatuse korraldus koolis\n§ 6. Koolis omandatava hariduse liik ja tase\n§ 7. Õppekeeled\n(1) Kooli õppekeel on vene keel (välja arvatud keelekümblusklassid). Mõnedes õppeainetes toimub eestikeelne õpe alates 1. klassist. Eesti keeles õpetatavate õppeainete loetelu on sätestatud kooli õppekavas.\n(2) Alates 5. klassist pakub kool võimaluse õppida hilise keelekümbluse programmi järgi. Keelekümblusklassides on õppekeel eesti keel.\n§ 8. Kooli õppevorm\n(3) Kooli õppe ja kasvatuse korraldus tugineb kooli õppekavale.\n(5) Õppeperioodides on kokku vähemalt 175 õppepäeva.\n(6) Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister oma määrusega. Kohtla- Järve Linnavolikogu (edaspidi volikogu) võib direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul kehtestada haridus- ja teadusministri kehtestatud koolivaheaegadest erinevad koolivaheajad.\n(7) Ühes õppenädalas on kuni viis õppepäeva. Õpilaste nädalakoormus õppetundides on määratud kooli õppekavaga ja see ei või ületada seadusega ette nähtud suurimat lubatud koormust.\n(8) Klassi ja pikapäevarühma täitumuse ülemine piirnorm on sätestatud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses.\n(9) Kool võimaldab tervislikel põhjustel koduõpet vastavalt haridus- ja teadusministri määrusele.\n§ 10. Klassid ja rühmad, mis võivad koolis tegutseda hariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks\n(1) Kool lähtub õppe korraldamisel kaasava hariduse põhimõtetest. Tulenevalt õpilase individuaalsest vajadusest tagatakse õpilasele võimetekohane õpe ja vajalik tugi õpetajate, tugispetsialistide, abiõpetajate ja teiste spetsialistide koostöös. Haridusliku erivajadusega õpilaste õppe korraldamise põhimõtted sätestatakse kooli õppekavas.\n(2) Õpilase õppekavas sõnastatud eesmärkide täitmiseks ja talle vajaliku toe pakkumiseks võib kool lisaks tavaklassidele moodustada ka õpiabi- või tasemerühmi või eriklasse. Õpe õpiabi- või tasemerühmas või eriklassis on õpilase vajadustest lähtudes põhjendatud ja ajaliselt piiritletud ning järgitakse haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija või koolivälise nõustamismeeskonna või mõlema soovitusi.\n(3) Õpilasele, kellel tekib takistusi koolikohustuse täitmisel või mahajäämus õpitulemuste saavutamisel, annab kool üldist tuge (õpetaja pakutav individuaalne lisajuhendamine, tugispetsialistide teenuse kättesaadavus, vajaduse korral õpiabitundide korraldamist individuaalselt või rühmas).\n(4) Kui kooli tagatud üldine tugi ei anna õpilase arenguks soovitud tulemusi, siis võib rakendada koolivälise nõustamismeeskonna soovitusel tõhustatud tuge või erituge. Sellisel juhul on õpilane käsitletav haridusliku erivajadusega õpilasena.\n(5) Koolivälise nõustamismeeskonna soovituse kohaselt ja vanema kirjalikul nõusolekul rakendab kool õpilasele tõhustatud tuge või erituge, terviseseisundist tulenevat koduõpet, vähendab ja asendab riiklikus õppekavas ettenähtud õpitulemusi ühes või mitmes aines, soovitab lihtsustatud või toimetulekuõppe rakendamist või vabastab õpilase kohustusliku õppeaine õppimisest.\n(6) Õpiabi- või tasemerühma või eriklassi vastuvõtmise otsustab direktor. Otsuse tegemisel lähtub direktor õpilase ning vanema nõusolekust.\n(7) Hariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks võib koolis moodustada õpiabirühmi põhiharidust omandavatele õpilastele eripedagoogilise- või logopeedilise abi osutamiseks ning teisi õpilase vajadusest tulenevaid ja seaduses sätestatud klasse ja õppevorme, et luua vajalikud tugiteenused õpilastele, kellele neid ei ole võimalik tagada tavaklassis.\n§ 11. Individuaalne õppekava\n(1) Kui muudatuste või kohandustega õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis, õppekeskkonnas kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes riikliku või kooli õppekavas sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine, koostab kool õpilasele individuaalse õppekava riiklikes õppekavades sätestatud tingimustel.\n(2) Kui haridusliku erivajadusega õpilasele koostatud individuaalse õppekavaga nähakse ette riiklikus õppekavas sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine või kohustusliku õppeaine õppimisest vabastamine, võib individuaalset õppekava rakendada nõustamismeeskonna soovitusel.\n(3) Individuaalse õppekava koostamisel kaasatakse õpilane, vanem ning vajaduse kohaselt õpetajaid ja tugispetsialiste.\n§ 12. Koolis toimuva õppekavavälise tegevuse korraldamise alused ning õppekavavälise tegevuse puhul kulude katmise tingimused ja kord õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel\n(2) Õppekavaväline tegevus ja kooli osutatavad teenused on:\n1) tasuta ja tasuliste ringide ning kursuste korraldamine;\n2) õppe-eesmärkide saavutamist toetavate ürituste ja väljasõitude korraldamine;\n3) majutus ja toitlustusteenuste osutamine laagritele, õpilasüritustele ja õpilasekskursioonidele;\n4) muude ürituste (infopäevade, konverentside jms) korraldamine;\n5) ruumide rentimine juriidilistele isikutele ja füüsilistele isikutele;\n6) piletite müük kooli territooriumil ja kooli ruumides korraldatavatele üritustele.\n(3) Koolil on õigus korraldada õppekavavälist tegevust ja osutada teenuseid, saamaks lisavahendeid kooli eelarvesse. Koolis korraldatava õpilastele suunatud õppekavavälise tegevuse puhul, võib kulude katmine toimuda õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel. Õppekavavälist tegevust kajastatakse kooli kuuplaanis ja infolehes ning selle korraldamisel lähtutakse kooli kodukorrast.\n(4) Koolil on õigus algatada ja arendada projekte õppekava täitmiseks, õpikeskkonna ja õppekavavälise tegevuse arendamiseks, kooskõlastades neid kooli pidajaga vastavalt kehtivale korrale.\n(5) Koolil on õigus viia läbi tasulisi koolitusi ja kursuseid juriidilistele isikutele ja füüsilistele isikutele.\n(6) Õppekavaväliste tegevuste loetelu, kus toimub kulude katmine õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel ja kaasrahastamise kaudu kaetavate kulude määra õppekavaväliste tegevuste lõikes, kehtestab valitsus. Ettepaneku valitsusele kaasrahastatavate õppekavaväliste tegevuste loetelu ja määrade kehtestamise kohta teeb direktor kooskõlastades selle kooli hoolekoguga.\n(7) Õppekavavälisest tasulistest tegevusest ja osalejate kaasrahastamisest laekuvad summad kantakse kooli eelarvesse.\n(8) Õppekavavälise tegevuse kohta, mis toimub osalejate kaasrahastamisel, esitatakse õppekavavälises tegevuses osaleja vanemale arve. Kaasrahastamist eeldatava õppekavavälise tegevuse eest tasumata isikutel võib kool piirata õigust osaleda õppekavavälises tegevuses kuni arve tasumiseni.\n(9) Huvitegevus on koolis toimuv või kooli korraldatud kooli õppekava läbimist toetav või muu õppekavaväline tegevus. Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja -meetodeid, sealhulgas ringid ja stuudiod.\n(10) Huvitegevuse läbiviimine fikseeritakse huviringi päevikus, kuhu märgitakse õpilase andmed, tunni sisu ja aastaplaan. Huviringi päevikut täidab ringijuht.\n(11) Õpilasel on õigus kasutada huvitegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.\n(1) Õpilaste kooli vastuvõtmine toimub direktori kehtestatud kooli vastuvõtu tingimuste ja korra alusel.\n(2) Õpilase ühest koolist teise üleminek, koolist lahkumine ja õpilaste nimekirjast kustutamine toimub õigusaktidega sätestatud korras.\n(3) Õpilase koolist väljaarvamise otsuse teeb direktor, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatut.\n§ 14. Hädaolukordade lahendamine\nDirektor korraldab kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise, kaasates vajaduse korral õppenõukogu ja hoolekogu ning eksperte. Hädaolukorra lahendamise plaani kehtestab direktor.\nKooli hoolekogu, direktori ja õppenõukogu ülesanded\n§ 15. Kooli hoolekogu koosseis ja ülesanded\n(2) Hoolekogu moodustamise kord ja töökord kehtestatakse volikogu määrusega.\n8) kehtestab kooli õppejuhi, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;\n16) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning teeb valitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.\n(5) Kooli hoolekogu koosseisu kuulub vähemalt kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab algklasside ja teine II-III kooliastme õpetajaid ning nii algklasside- kui ka II-III kooliastme õpilaste vanemate esindajad.\n§ 16. Kooli direktori ülesanded\n(1) Kooli juhib direktor, kellega sõlmib lepingu linnapea või teda asendav ametiisik. Direktor vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse korralduse ja tulemuslikkuse ning muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.\n(2) Direktor esindab kooli ja tegutseb kooli nimel, teeb kooli eelarve piires tehinguid, mis on seotud õigusaktides sätestatud ülesannete täitmisega.\n5) valmistab, sõlmib, muudab ja ütleb üles õpetajate ning teiste töötajatega töölepingud;\n11) määrab oma äraolekuajaks endale asendaja. Direktor peab kooli sisemise töökorraldusega (töölepingud, ameti- või tööjuhendid või ühekordsed tööülesanded) tagama, et direktori ülesannete täitmine ning kooli esindamine on tagatud ajal, mil direktoril ei ole õigust või direktor ei saa direktori ülesandeid täita ning kooli esindada;\n12) võib moodustada õppe- ja kasvatustegevuse ning koolieluga seotud küsimuste lahendamiseks ajutisi või alalisi komisjone ja töörühmi;\n13) vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ning muu kooli tegevuse, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest;\n14) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid.\n(4) Lisaks eelnimetatud ülesannetele peab direktor täitma ülesandeid, mis tulenevad põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel antud õigusaktidest. Samuti ülesandeid, mis tulenevad erinevatest seadustest ja nende alusel antud õigusaktidest, mis reguleerivad erinevaid koolielu valdkondi: personalijuhtimine, asjaajamine, ressursside juhtimine, tööohutus ning ülesandeid, mis tulenevad Kohtla-Järve linna õigusaktidest ja kehtivast seadusandlusest.\n(2) Õppenõukogu liikmeteks on kooli direktor, õppejuht, õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori nimetatud isikud. Õppenõukogu tegevusse kaasatakse õpilasesinduse esindaja.\n§ 18. Õigused ja kohustused seoses koolikohustusega ning õpilase arengu toetamisega\n1) osalema kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes, täima õpiülesandeid ning omandama teadmisi ja oskusi oma võimete kohaselt;\n2) suhtuma kaasinimestesse lugupidavalt ja järgima üldtunnustatud moraalinorme;\n2) saada õppekavas ettenähtu omandamiseks täiendavat õpiabi, sealhulgas tugimeetmete rakendamist põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ning selle alusel kehtestatud tingimustel ja korras;\n5) moodustada koolis õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega, ning osaleda selle töös;\n6) osaleda õpilasesindajate kaudu koolielu korraldamises;\n7) saada koolist teavet koolikorralduse ja oma õiguste kohta;\n9) pöörduda õppe- ja kasvatustegevust puudutavate vaidlusküsimuste lahendamiseks kooli juhtkonna, hoolekogu, valitsuse ning Haridus- ja Teadusministeeriumi poole;\n10) õpilasel on õigus tunnustusele õpingute jooksul kooli kodukorras sätestatud korras;\n(3) Vanemal on õigus:\n7) pöörduda õppe- ja kasvatustegevust puudutavate vaidlusküsimuste lahendamiseks kooli juhtkonna, hoolekogu, valitsuse ning Haridus- ja Teadusministeeriumi poole.\n(4) Vanem on kohustatud võimaldama ja soodustama koolikohustuse täitmist, sealhulgas:\n5) kasutama meetmeid, mida talle pakub kool või elukohajärgne valitsus;\n7) taotlema vajaduse korral koolilt ja õpilase elukohajärgselt valitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist.\n(5) Õpilasel ja vanemal on õigus arenguvestlusele, mis korraldatakse koolis vähemalt üks kord õppeaasta jooksul ning mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides. Õpilasele ja koolikohustusliku õpilase vanemale on arenguvestlusel osalemine kohustuslik.\n(6) Vanema taotlusel on igal õpilasel õigus saada tasuta kooli õpilaspiletit.\n§ 19. Õigused ja kohustused seoses teavitamisega\n(1) Õpilasel ja vanemal on õigus saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õpilase õiguste ja kohustuste kohta. Õpilasel ja vanemal on õigus saada teavet õpilase hinnetest. Kui õpilane või piiratud teovõimega õpilase puhul vanem ei ole andnud nõusolekut õpilase hinnetest teavitamiseks elektrooniliselt, teavitab kool õpilast ja vanemat õpilase hinnetest paberil vormistatud klassitunnistuse kaudu.\n(2) Kõigile vanematele antakse vähemalt üks kord aastas võimalus osaleda vanemate koosolekul. Ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel kutsub direktor kokku selle klassi õpilaste vanemate koosoleku.\n(3) Vanemal on õigus vähemalt üks kord trimestri või õppeperioodi jooksul teabele, kus kool teeb kokkuvõtte õpilase puudumiste kohta.\n§ 20. Õigused ja kohustused seoses õppes osalemise ja koolis korraldatavast õppest puudumisega\nÕpilasel on õigus ja kohustus täita õpiülesandeid ja osaleda temale kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes. Õppest puudumine on lubatud üksnes põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud tingimustel ja korras.\n§ 21. Õigused ja kohustused seoses koolikohustusliku õpilase õppest puudumisest teavitamisega\n(1) Vanem teavitab hiljemalt õppest puudumise esimesel õppepäeval kooli õpilase õppest puudumisest ja selle põhjustest. Hiljemalt ülejärgmisel õppepäeval pärast puudumise põhjuste ära langemist teavitab vanem kooli puudumise kestusest.\n(2) Kui direktoril, õppejuhil, õpetajatel, tugispetsialistidel või teistel õppe- ja kasvatusalal töötavatel isikutel on tekkinud põhjendatud kahtlus, et õpilase puudumise põhjendamisel on esitatud ebaõigeid andmeid, on vanemal kohustus anda täiendavaid selgitusi.\n§ 22. Õigused ja kohustused seoses turvalisuse tagamisega koolis\n(1) Õpilasel on õigus vaimsele ja füüsilisele turvalisusele ning tervise kaitsele koolis viibimise ajal. Selle tagamiseks rakendab kool vastavaid meetmeid ning õpilasel on kohustus järgida kooli kehtestatud reegleid.\n(2) Õpilasel on kohustus käituda ja teistest lugu pidada ning ennetada turvalisust ohustavate olukordade tekkimist koolis kooli kodukorra kohaselt.\n(3) Õpilasele on kooli kodukorra täitmine kohustuslik.\n(1) Kooli õpilased moodustavad õpilaskonna. Kooli õpilaskonnal on õigus otsustada ja korraldada iseseisvalt kooskõlas seaduste ja seaduse alusel antud õigusaktidega õpilaselu puudutavaid küsimusi.\n(4) Kooli direktor korraldab õpilaste teavitamise põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tulenevast õigusest valida õpilasesindus. Direktor korraldab esimese õpilasesinduse valimise juhul, kui selleks on soovi avaldanud õpilased.\n(5) Õpilasesinduse moodustavad kõikide klasside õpilased. Iga klass esitab kahe nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast kaks klassi esindajat.\n(6) Õpilasesinduse liikmete arvu otsustab õpilaste esindajate koosolek lihthäälteenamusega. Õpilasesinduse liikmete valimiseks on igal koosolekul osalejal õpilasesinduse liikmete arvule vastav häälte arv. Õpilasesinduse liikmeteks valitakse enim hääli saanud õpilased. Õpilasesinduse koosolekut juhib valitud enim hääli saanud esimees.\n(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud õpilaskonna esindajate koosoleku kutsub kokku direktor, kes teatab koosoleku toimumise aja ja koha vähemalt kaks nädalat ette, teavitades sellest õpilasi kooli infotahvlil või muul neile kõige enam kättesaadaval viisil.\n§ 24. Õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord\n(1) Õpilasesinduse põhimääruse eelnõu peab läbima avaliku arutelu. Õpilasesinduse põhimääruse eelnõuga saab tutvuda kooli veebilehe kaudu. Arvamused võib esitada toimivale õpilasesindusele, kes vastutab õpilasesinduse põhimääruse eelnõu koostamise eest. Saadud tagasiside arutatakse õpilasesinduses läbi ja vajadusel korrigeeritakse õpilasesinduse põhimääruse eelnõud.\n(2) Õpilasesinduse põhimääruse muutmises osaleb kogu õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega.\n(4) Direktor kinnitab õpilasesinduse põhimääruse 30 päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele, või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.\n§ 25. Koolitöötajate õigused ja kohustused\n(1) Koolitöötajad on direktor, õppejuht, õpetajad, tugispetsialistid, teised õppe- ja kasvatusalal töötavad ning muud töötajad. Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks tööandja poolt kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.\n(2) Kui seadustest, kollektiiv- või töölepingust ei tulene teisiti, täidab koolitöötaja eelkõige järgmisi kohustusi:\n10) teatab direktorile esimesel võimalusel oma ajutisest töövõimetusest ja võimaluse korral selle eelduslikust kestusest;\n11) koolitöötajal peab olema kehtiv kirjalik tervisetõend nakkushaiguste suhtes tervisekontrolli läbimise kohta;\n12) õppejuht, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu direktori ettepanekul;\n13) kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat õpetajat, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu kuni üheks aastaks isikuga, kellel on vähemalt keskharidus. Sellisel juhul korraldab direktor aasta jooksul uue avaliku konkursi.\n(3) Koolitöötajal on õigus:\n1) tööle, mis vastab tema professionaalsele ettevalmistusele ja kvalifikatsioonile;\n2) professionaalsele ettevalmistusele, ümberõppele ja kvalifikatsiooni tõstmisele vastavalt kooli koolituskavale;\n3) avaldada arvamust kooli tööd ja arengut puudutavates küsimustes;\n4) saada teavet oma tööd ja töötingimusi puudutavate dokumentide kohta;\n5) nõuda direktorilt töölähetusega kaasnevate sõidu- ja majutuskulude ning tööülesande täitmisega kaasnevate muude mõistlike kulude hüvitamist kooskõlas vastavate õigusaktidega.\n§ 26. Majandamise alused\n(1) Kool on raamatupidamiskohustuslane.\n(2) Koolil on oma eelarve, mille tulud moodustuvad eraldistest riigieelarvest ja kohalikust eelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.\n(3) Kooli vara moodustavad koolile valitsuse poolt ja korras sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara. Kool kasutab ja valdab talle antud vara halduslepingu kohaselt.\n(4) Kool valdab, kasutab ja käsutab oma valduses ja kasutuses olevat linnavara lähtudes riigi ja Kohtla-Järve linna õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.\n§ 27. Asjaajamise alused\n(1) Kooli asjaajamine toimub asjaajamist reguleerivate õigusaktide alusel direktori käskkirjaga kehtestatud korras.\nKooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostatava haldusjärelevalve alused\nHaldusjärelevalvet kooli tegevuse õiguspärasuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium eesmärgiga tagada põhihariduse kättesaadavus ja sellele võrdsel alusel juurdepääsetavus, õppe ja kasvatuse korraldamine ning selle kvaliteet ja tulemuslikkus.\nTeenistuslikku järelevalvet kooli ja direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab valitsus.\nKooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine ning põhimääruse muutmise kord\n(1) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab volikogu.\n(2) Kooli ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest teatab direktor õpilastele, lastevanematele, pedagoogidele ja töötajatele ning valitsus Haridus- ja Teadusministeeriumile vähemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.\n§ 31. Põhimääruse kehtestamise ja muutmise kord\n(1) Kooli põhimääruse kehtestamine ja selle muutmine toimub volikogu poolt sätestatud korras.\n(2) Kooli põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.\nПоследние изменения: 23.02.2020


Ärisaladuse kaitse Euroopa moel - Primus\nÄrisaladuse kaitse Euroopa moel\nVäljaande iTiesības 2019. aasta maikuu numbris ilmus PRIMUS DERLINGI partner Zane Eglīte-Fogele ja vandeadvokaat Kristīne Sakārne kirjutatud artikkel ärisaladusest ja selle kaitsest.\n1.aprillil 2019 jõustus Lätis ärisaladuse kaitse seadus, misläbi rakendati siseriiklikus õiguses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/943, milles käsitletakse avalikustamata oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastast kaitset.\nMõiste selgem määratlus\nUus ärisaladuse kaitse seadus selgitab mõiste „ärisaladus“ tähendust, sedastades, et ärisaladus on avalikustamata majanduslik teave, tehnoloogilised teadmised ning teaduslik või muu teave.\nTeabele ärisaladuse staatuse andmise võimaldamiseks peab ettevõtja siiski tagama ka muude ärisaladuse kaitse seaduses sätestatud eeltingimuste täidetuse. Seaduse kohaselt on teave ärisaladus ainult juhul, kui:\na) see on salajane,\nb) sellel on (tegelik või potentsiaalne) kaubanduslik väärtus ja\nc) ärisaladuse valdaja on antud asjaoludel teinud mõistlikke samme selle salajas hoidmiseks.\nUus seadus sätestab selgesõnaliselt, et ärisaladuse valdaja võib olla üksikisik või juriidiline isik. Seaduses sätestatud ärisaladuse kaitse võimalusi võivad kasutada ainult isikud, kes on ärisaladuse seaduslikult omandanud ja kellel on õigus seda hallata (sealhulgas kasutada ja avalikustada) ning kes on ärisaladuse valdajad.\nÄrisaladuse kaitse seadus ei näe ette konkreetseid sätteid selle kohta, kuidas ettevõtja peaks tagama majanduslikult asjakohase teabe salajasuse ja kaitse. Neid küsimusi peaks iga ettevõtja hindama individuaalselt, võttes arvesse töötajate või koostööpartnerite arvu ja sektorit, kus konkreetne ettevõtja tegutseb.\nÄrisaladuse kaitse süsteem\nÄrisaladuse kaitse seadus lubab ettevõtjal oma teavet kaitsta kahel viisil. Esiteks, organisatsioonisisese ärisaladuse kaitse süsteemi sisseseadmise läbi ja teiseks ettevõtja õigusega pöörduda kohtusse ärisaladuse ebaseadusliku omandamise, kasutuse või avalikustamise korral. Kui aga ettevõtja ei ole rakendanud ärisaladuse kaitseks asjakohaseid sisemeetmeid, ei pruugi kohtusse pöördumine viia ka ettevõtjale soovitud tulemuseni, milleks on kahju hüvitamine või muude õiguskaitsevahendite kohaldamine vastavalt konkreetsele olukorrale.\nUue ärisaladuse kaitse seadusega antud võimaluste täielikuks ärakasutamiseks peaks iga ettevõtja läbi mõtlema ja hindama seda, kuidas kaubanduslikult asjakohast teavet puudutavat tööd korraldatakse, ning vajadusel kehtestama vajalikud kaitsemeetmed.\nEsiteks on vaja määratleda, milline on ärisaladus konkreetse ettevõtja jaoks. See võib sõltuda ettevõtja äritegevuse spetsiifikast ja ulatusest, ringluses oleva teabe hulgast, töötajate arvust ja partneritest. Väikestele ettevõtetele, mis kasutavad igapäevases töös kergesti hoomatavat teabehulka, võib ärisaladuseks osutuda praktiliselt kogu ettevõtja äritegevust puudutav siseteave.\nSuurettevõtted peaksid seevastu hoolikalt hindama, millist teavet tuleks ärisaladusena käsitleda. Seda seetõttu, et on olemas oht, et ärisaladuse avalikustamisega seotud vaidluse korral võib tõendada, et kõnealune teave ei ole kaugeltki ärisaladus, kuna see ei vasta äriseadusele seadusega kehtestatud kriteeriumidele või ei ole võimalik tõendada, et ärisaladuste kaitseks on kehtestatud asjakohased ja mõistlikud meetmed. Seetõttu oleks ebamõistlik kasutada väikeettevõtja suhtes kohaldatava ärisaladuse laia ja üldist määratlust, sest sellisel juhul tuleks kehtestada kaitsemeetmed kogu ettevõtja avalikustamata teabele, mis võib osutuda võimatuks. Seetõttu on soovitatav kohaldada ärisaladuse staatust ja rakendada sihipäraselt seaduses ettenähtud salajasuse ja kaitsemeetmeid ainult seoses sellise teabega, mis on konkreetse ettevõtja tegevuse seisukohalt tõeliselt oluline ja majanduslikult märkimisväärne.\nÜks ärisaladuse kaitse seaduses sätestatud ärisaladuse kaitsemehhanisme on ärisaladuse valdaja kohustus ärisaladuse teistele isikutele avaldamisel neid kirjalikult teavitada sellest, et kogu või osa esitatud teabest on ärisaladus.\nHästi on teada, et kõik süsteemid või protseduurid tuleb dokumenteerida ja seesugused dokumendid tuleb teha kättesaadavaks isikutele, keda nende dokumentide sätted millekski siduvalt kohustavad. Ärisaladuste kaitsmise uusi reegleid võib kaasata olemasolevatesse sise-eeskirjadesse lisadena, samuti võib välja töötada eraldi protseduuri töötajate ja teiste selliste isikute kohustuste kohta, keda ettevõtja kaasab ärisaladusega seotud töödesse.\nKaitse rikkumise korral – kohtusse pöördumine\nÄrisaladuse rikkumise korral, näiteks ärisaladuse loata kopeerimisel, avalikustamisel jne, võib ettevõtja pöörduda kohtusse ja taotleda teatud toimingute keelamist ning süüdlaselt kahju väljanõudmist. Lisaks on võimalik taotleda ühte järgmistest seadusjärgsetest õiguskaitsevahenditest: kahjutasu, sellise summa (litsentsitasu) sissenõudmine, mida ärisaladuse valdaja võib saada kasutusõiguste andmise eest, või isiku poolt rikkumise (ärisaladuse väärkasutamise, kasutamise või avalikustamise) teel ebaseaduslikult saadud kasumi sissenõudmine. Mittevaralise kahju puhul määrab selle hüvitise summa kohus omal äranägemisel.\nLisaks võib nõuda ühe või mitme ärisaladuse kaitse seaduses loetletud õiguskaitsevahendi kohaldamist, näiteks äriliselt tundliku materjali hävitamist või üleandmist või reegleid rikkuvate kaupade tagasivõtmist, kõrvaldamist või isegi hävitamist.\nArtikli lätikeelne täistekst on leitav väljaande iTiesības maikuu numbrist.


Mis on parem ja efektiivsem juuste geeli või vaha puhul?\nNiipea, kui inimene saavutas kõrge arengutaseme, oli tal vaba aega otsida toitu ja päästa oma elu. Siis hakkas ta välimusele mõtlema. Mida inimesed ise ei teinud, et vastata ühiskonna ideedele ilu kohta. Loomulikult sai ju juuksed. Ilusad soengud rõhutasid inimese staatust, kuid neid oli sageli raske teostada, nii et iidses Egiptuses rikasid inimesed raseerisid oma pead ja parukad.\nMaailma erinevates kohtades püüdsid soenguid hoida muul viisil: geishad magasid spetsiaalsetel seadmetel, mis hoidsid oma pea kaalus nii, et stiil ei kortsuks, eurooplased kandsid parukad ja ei pesi nädalaid oma pead, et hoida juuksuri tööd. Õnneks on need päevad läinud, ja nüüd, et soeng säilitada, peate lihtsalt kasutama spetsiaalset tööriista.\nSee on üks neist stiilitoodetest, millel on pikk ajalugu, mis algab iidsest Egiptusest . Parukale andmiseks kasutati soovitud kuju (sile, sirge ahelaga moel), loomade rasva. Kuid iidsete egiptlaste rasvade funktsioon oli teistsugune: sellest valmistati koonuseid, kuhu lisati eeterlike õlide hulgast erinevaid parfümeeria lõhnaained, seejärel kinnitati need koopad.\nKõrge temperatuuri mõjul hakkasid nad sulama, ümbritsedes oma peremeest oma lõhnaga. Kuulsad Euroopa parukad, enne kui pihustatakse jahu, määritakse searasvaga. Kuid lähemal 19. sajandi algusele loobusid juuksurid järsult loomsetest rasvadest (võib-olla selle tõttu, et see ei ole päris meeldiv lõhn?) Ja lülituge mesilasvahale.\nVaha näitas end stiililt suurepäraselt : kui seda kasutatakse õigesti, siis väljumisel leiad stabiilse juuste fikseerimise ja ilusa välimuse. Arvestades asjaolu, et kuni 20. sajandi keskpaigani ei olnud alternatiivseid stiilivahendeid lihtsalt olemas, ei ole üllatav, et vaha on muutunud nii populaarseks. Ja televisiooni- ja popstaaride ilmumisega, kes lõid nägusid vaha licked juustega, on selle toote populaarsus ainult suurenenud. Kõige huvitavam on see, et vaha kasutavad peamiselt mehed.\nUmbes 20. sajandi 30-ndatel leiuti juuksekuju geel. Hetkel on see vaha peamine rivaal võitluses meeste peade vastu. Siiski eelistavad naised kergemat tekstuuri, näiteks mousse, ja kõvade meeste juuste jaoks sobib see täiuslikuks.\nJuuste geelis on kerge struktuur ja see näeb välja nagu midagi tarretist. Väga sageli on sellel varju, mis ei mõjuta juuste värvi, sest see on vajalik ainult geeli omaduste näitamiseks:\nValge või värvitu geel - märgade juuste mõju.\nRoosa, helekollane, heleroheline, kahvatu sinine - halb fikseerimine.\nroheline - keskmine fikseerimine.\nSinine tugev kinnitus.\nLilla - ülitugev kinnitus\nJuuste geeli abil saate eksperimenteerida soengute ja stiiliga, kuid sellel on üks külg. Kui kompositsioonil on alkoholi, saate juuksed kogemata kuivada . Ja õlgade mõju peale on vaevalt see, mida tahab stiilitooted osta soovivad.\nVahal ja geelil on palju ühist. Mõlemat tööriista kasutatakse stiiliks, mõlemat kasutatakse kõige sagedamini mehed ja mõlemad võivad isegi teie soengu hävitada. Nüüd rohkem.\nSee vaha, mida geeli kasutatakse, on kahe eesmärgiga soengute loomiseks: anda juustele hoolitsetud, ilus välimus ja määrata tulemus . Ja mõlemad stiilid sellega toime tulevad.\nNeed tooted väärivad mehelikku armastust . Arvestades asjaolu, et tänapäevased mehed viitavad igat liiki kosmeetikatele, võib seda tüüpi juuste toodete tugevama soo armastust nimetada lihtsalt imeks. Ja kui oli habe ja vuntside mood, hakkasid need fondid mõne sekundi pärast riiulitest kaduma.\nKui te „liialdate” ja kogute liiga palju toodet, ei saa sa stiilseid märjaid või siledaid ahelaid, vaid kleepuvad kokku jäälindid, mille tagajärjel “kodus kodus vesi on välja lülitatud”. Seega on alati parem kasutada vähem raha, kui arvate, et see on vajalik.\nKuid nende fondide vahel on ka palju erinevusi: koosseis, struktuur, mõju. Soovitud tulemuse saavutamiseks tasub teada kõiki neid nüansse.\nEsimene asi on kompositsioon . Juuksevaha on valmistatud mesilastest, lisades sellele erinevaid komponente, et muuta see paindlikumaks ja pehmemaks, kuid geel koosneb vee, polümeeride, glütseriini ja teiste kemikaalide segust. Üldiselt on vaha koostis loomulikum. Boonusena võib märkida, et vaha hoolitseb peanaha ja juuste eest ning omab ka termilisi omadusi.\nStruktuur ja tekstuur . Vaha on alati tihedam ja paksem, kõige sagedamini valge. Kuid geel võib olla nii paks kui ka vedelik (pihusti kujul). Valik on alati ostja ees - keegi armastab tihedaid stiiltooteid ja keegi on lihtsam töötada pihustite ja kerge tekstuuriga.\nMõju . See on kõige olulisem. Sa peaksid alati aru saama, mida sa tahad saada, sest geel on kõigepealt märgade karvade mõju ja vaha on üllas sära. Geel "kinnitab" juuksed, mida vajate, ja vaha muudab juuksed kuju, kuid jätab juuksed liikuma. Teine oluline punkt - vaha kaitseb juukseid ja hoolitseb nende eest, kuid geel võib isegi soengu kahjustada.\nSee küsimus tekib alati inimestel, kes tulevad kosmeetika kauplusesse esimest korda. Kummaline, sest see võib tunduda, kuid konsultandid soovitavad tavaliselt mõlemat toodet algajatele, sest neid peetakse kõige lihtsamaks kasutada. Vajalik rahasumma, mida pead oma peopesaga hõõruma, ja seejärel levima mööda juuste pikkust - te ei saa ette kujutada. Seetõttu peaksite valima nende vahel, millist mõju vajate. Kui soovid sujuvaid, märjaid juukseid ja väga tugevat fikseerimist, siis on vaja geeli. Kui soovid üllas sära ja struktureeritud suundi, siis sa lihtsalt ei saa ilma vahata stiilimiseks.


Kalapüük maailmameistrist kalagiidi Martin Meieriga, Viljandi maakond\nTule püüa kala koos kalagiid Martin Meieriga üle Eesti parimates kalapüügikohtades.\nKalapüügiks ei pea sõitma piiri taha, kui Sind on juhendamas suurepärane kalagiid! Meeldejääv ja meeleolukas kalastuselamus on garanteeritud maailmameistri taktikepi all.\nMartin Meier on spinninguga sõna otseses mõttes välja õngitsenud maailmameistri tiitli röövkalade püügis ning on omamoodi suunanäitaja Eesti harrastuspüügis. Kalapüük temaga on algusest lõpuni läbi mõeldud. Parimaks tulemuseks on tal tehtud põhjalik eeltöö ning varutud parimad püügivahendid ning sõidukorda seatud vingeimad transpordivahendid.\nKalapüügiks ei pea sõitma piiri taha, kui Sind on juhendamas suurepärane kalagiid! Meeldejääv ja meeleolukas kalastuselamus on garanteeritud maailmameistri t\n(+372) 504 9086\nÖÖKULLI, Kalbuse küla, Viljandi vald, Viljandi maakond Vaata kaardil Vaata kaardil ÖÖKULLI, Kalbuse küla, Viljandi vald, Viljandi maakond Vaata kaardil Vaata kaardil ÖÖKULLI, Kalbuse küla, Viljandi vald, Viljandi maakond Vaata kaardil Vaata kaardil\nÖökulli Kalamaja kaatriga lõbusõit käänulisel Emajõel\nPurjetamine, jeti- ja mootorpaadisõit 75 €\nÖökulli Kalamaja paadiretk Võrtsjärvel\nKanuu- ja paadiretked 12 €\nElamustoitlustus ja õpitoad 35 €


Valencia pimedad mehed - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nValencia pimedad mehed (2)\n15. OKTOOBER 2020, 19:24 VÄLISMAA\nPime mees on Mestallal nüüd ainus nägija.\nAjal, mil ülemaailmne pandeemia on Hispaania jalgpallifännid staadioniväravate taha jätnud, istub Vicente Navarro Aparicio ikka veel pool sajandit talle kuulunud kohal reas 15, istmel 164, ka nüüd, pronksi valatuna kolm aastat pärast oma surma.\nViimased 40 aastat oma elust veetis mees pimedana, kuid koduseks saanud staadionist ja sealsest soojast atmosfäärist ta loobuda ei suutnud. Väljakul toimuvat kirjeldas Navarrole tema poeg ja nõnda sai ta väärikas eas Mestallal kaasa elada Valencia teekondadele kahe Hispaania meistritiitlini, kahe Meistrite liiga finaalini ning kolme karikavõiduni.\nTäpselt neli ja pool aastat tagasi, kui Vicente Navarro oli veel elavate seas, kirjutasin Valencia toonasest olukorrast Soccernetis oma kõige esimese pikema loo. Praegu ei mäleta ma seda sirvides enam sisuliselt ühtegi lauset, justkui oleks selle kirjutanud keegi teine, keegi sootuks erineva käekirjaga inimene. Neli ja pool aastat ongi pikk aeg, piisav, et asju unustada.\nNäiteks on Valencia fännid praeguseks unustanud selle, et Peter Lim võeti Mestallal alguses vastu lunastajana.\n2014. aasta maiks, mil Limile kuuluv Meriton Holdings Valencia üle võttis, ootas klubi mistahes suuruse ja kujuga päästerõngast. Hiiglaslik võlakoorem oli nõudnud staarmängijate David Villa, David Silva ja Juan Mata müümise, kuigi algselt pareeriti kriitikanooled 2011. ja 2012. aasta kevadel La Ligas saavutatud kahe järjestikuse kolmanda kohaga. Hooajaks 2013/14 oli jaks raugenud, meistrisarjas saadi kaheksas koht ja eurosarjadest saamata jäänud tulude tõttu oli võlg paisunud 350 miljonini, liiga suureks, et seda välise abita hallata.\nNõnda Valencia Singapuri miljardäriga käed lõigi. Lim päästis klubi koheste investeeringutega pankroti veerelt, jättis uue ja vana vere sildajatena palgale Valencia legendid Rufete ja Roberto Ayala, keda hinnati nii riietusruumis kui kontorites äärmiselt kõrgelt ja tõi endaga näiliselt kaasa uue hingamise. Võrreldes möödunud hooajaga kogus Valencia koguni 28 lisapunkti ja sai liigas tasuks neljanda koha.\nParaku ilmnes aga üsna ruttu, et Lim tüürib Valenciat suunas, mida mõistab ainult tema. Miljardär vabastas presidendiametist Amadeo Salvo, mehe, kes Limi tuleku üldse võimalikuks tegi; samuti lahkusid Rufete, Ayala ja abitreeneriks olnud Ian Cathro. Fännidele hakkas muret valmistama Limi seos Portugali superagendi Jorge Mendesega, kellel näis klubis toimuva üle olevat selgelt liiga suur võim. Lootusest sai kiirelt hirm, hirm selle ees, et Valencia on pääsemiseks oma hinge kuradile müünud.\nKujutan ette Vicente Navarrot, elavat Vicente Navarrot, istumas kohal 164, reas 15. Kujutan ette, et ta tundis väljakul toimuvat ka ilma seda nägemata; vibratsioonidest plastiktoolis, kui õhus oli väravahõnguline olukord, jäisusest õhus, kui mõni Valencia mängija eksis juba mitmendat korda järjest. Mestallale kogunevad fännid on erilised. Äärmiselt nõudlikud, isegi võrreldes gigandistaatuses Barcelona ja Realiga, lojaalsed oma emotsioonidele: kui on pisarad, on pisarad, kui on pidu, on pidu.\nJah, tema poeg kandis 40 aastat isikliku raadiokommentaatori rolli, aga kujutan ette, et Vicente Navarro pani Mestalla atmosfääri sulanduna tihti käe naeratades tema õlale. Pole vaja, poeg. Ma näen niigi. Ja kujutan ette, et viimastel aastatel ei rääkinud Vicente Navarro poeg talle enam klubi tagatubades toimuvast - veidralt ülepaisutatud hindadega üleminekutest, mis täitsid nii Limi kui Mendese taskuid, seletamatutest vallandamistest, näiliselt olematust huvist Valencia fännide heaolu tagamiseks - uskudes, et isa mälestusi ei ole vaja tumestada.\nNavarro pronkskuju leidis staadionil koha mullu Valencia sajanda aastapäeva pidustuste raames. Klubi sotsiaalmeediasse postitatud kaunis videos kõnnib Navarro poeg Mestalla treppidest üles, naeratab härdalt skulptorite tööd nähes ja istub tema kõrvale, pannes isale veel viimast korda õlgadele los murcielagose salli. "Kõikidele valencianistadele, kes on aegade jooksul koos meiega olnud," kirjutas klubi video juurde.\n🦇 POR TODOS los valencianistas que nos han acompañado en nuestra historia 💯\nPorque todos y cada uno de nosotros hemos vivido momentos MÁGICOS en #Mestalla🖤#AmuntValencia, siempre ♾ pic.twitter.com/D8hZTmQnvG\n— Valencia CF 🦇🍊🌊 (@valenciacf) November 1, 2019\nPärast kahte järjestikust 12. kohaga lõppenud hooaega, kui neist esimesel pääseti väljalangemisest vaid viie punktiga, tundus, et elu Limi ja uue peatreeneri Marcelino käe all on Valencias taas stabiilseks muutunud. Tundus, et pärast aastaid, mil juhikohal sai veidikeseks istuda ka Limi lähedane sõber Gary Neville, on viimaks leitud mingigi pikem plaan. Küsimused omaniku motiividest olid jätkuvalt õhus, aga vähemalt näitas meeskond väljakul taas ilusat mängu ja sai oma juubeliaastat tähistada kõrgliigas saavutatud neljanda kohaga ja hiilgava karikavõiduga, kui finaalis alistati Barcelona. Paradoksaalsel kombel sai tiitel Marcelinole ja koos temaga Valenciasse uut elu süstinud peadirektorile Mateu Alemanyle saatuslikuks.\nLim võttis hooajal 2018/19 prioriteediks eurosarja pääsemise ja andis Marcelinole mõista, et seetõttu peab karikasarja ohverdama. Selles, et võistkond purjetas finaali välja ning lahkus väljakult võidukalt, nägi Lim millegi positiivse asemel hoopis otsest rünnakut tema autoriteedile. See ei olnud tema, vaid Marcelino ja mängijate võit.\n"Ma olen täiesti kindel, et selles olukorras on süüdi Copa del Rey," rääkis Marcelino veidi pärast vallandamist AS-ile. "Hooaja jooksul öeldi meile otseselt ja kaudselt, et peame sellest sarjast loobuma. Fännid tahtsid tiitli nimel võidelda, nagu ka mängijad, kes uskusid, et võivadki võita. Mulle öeldi aga, et võin nii Meistrite liigasse pääsemise ohtu seada. Sevillas ei õnnitlenud meid [pärast karikafinaali] keegi ja kui ma lendasin Singapuri [kohtuma Limi ja vahepeal klubi presidendiks saanud Anil Murthyga], õnnitleti mind ainult neljanda koha, mitte karikavõidu eest."\nTiitli kindlustanud treeneri ootamatu vallandamine ässitas mängijad mõistagi lõplikult juhatuse vastu ja pani aluse Valencia masendavale suvele.\nÜhe aknaga jäi võistkond ilma oma allesjäänud tuumikust, kui Rodrigo müüdi 35 miljoni euro eest Leedsi, üks Hispaania säravamaid noori tähti Ferran Torres liitus Manchester Cityga kõigest 27 miljoni eest ning Alessandro Florenzi ja Jaume Costa laenulepinguid ei pikendatud. Kõige valusamalt tabas Valenciat aga pea kümme aastat klubis veetnud Dani Parejo lahkumine.\nParejol oli Valencias paremaid ja halvemaid päevi. Karjääri alguses teenis ta fännidelt nii oma käitumise kui näiliselt laisa dispositsiooni tõttu palju kriitikat, mis vaibus teatud ajaks, et siis uue treeneri, uue mängustiili, tõttu taas pead tõsta. Kogu Limi ajastu jooksul oli Parejo Valencias teatud mõttes märtriks - ikka on ju kapten väljakul see, kes kaasmängijate ja kehvade tulemuste eest vastutab. Aja möödudes osutus Parejo aga pöörlevate tuulte keskel konstandiks ning mängis end kindlalt Valencia poolehoidjate südamesse, kasvades klubis meheks, kes seisis fännide eest juhatuse vastu ja julges kaheldavaid otsuseid kritiseerida.\nSee Limile ja Murthyle ei sobinud. Nõnda saadeti Parejo koos Francis Coqueliniga augusti keskel klubist vabaagendina minema. Aastaid kaptenipaela kandnud mehele ei pühendatud isegi hüvastijätuvideot.\nÜlemaailmse kriisi mõjusid ei osanud ükski suurklubi ette näha, kuid Valencia ei toonud pärast tuumiku lahkumist klubisse ühtegi uut mängijat, kuigi 27. juulil peatreeneriks nimetatud Javi Graciale seda lubati. Uudisteagentuurile EFE rääkis endine Malaga ja Watfordi juhendaja, et oleks ameti üleminekuakna lõppedes maha pannud, kui ta poleks sellisel juhul pidanud oma taskust maksma kolme miljonit eurot.\nKirsiks tordil kirjutas Limi tütar sotsiaalmeedias olukorra tõttu marus olevale Valencia fännibaasile: "mõned Valencia fännid sõimavad taas mind ja mu perekonda. Kas nad ei mõista? Klubi kuulub meile, me võime sellega teha mida tahame ning keegi ei saa meile midagi öelda." Augustis tulid Valencia fännid protesti märgiks tänavatele.\n💬 Imágenes del despertar. El Poble de Mestalla parla. pic.twitter.com/6ctGq0PfIC\n— Paco Polit 🇪🇦 #ElMatx 🦇⚽🏟 (@pacopolit) August 12, 2020\n2017. aasta novembris, pärast üht tõsisemat kriitikalainet, alustas Valencia klubi kodulehel poolehoidjatele postitatud sõnumit järgmiselt: "pärast seda, kui Meriton Valencia üle kontrolli võttis, on paljud võltsfännid üritanud meie tõelistele fännidele müüa võltsuudiseid ja valesid. Need fännid on valjud ja kindlasti ei täida nad Valencia õigete fännide huve. Peter Lim on Meritoni omanik, Meriton kontrollib Valenciat. Me teame, mida me teeme."\nVicente Navarro ei näinud väljakul toimuvat, kuid tema süda tuksus sellele vaatamata Valenciaga sama rütmi. Peter Lim, kõik meeled töökorras, ei tundu nägevat, et iga klubi kõige tähtsamaks lüliks on tema fännid.\nValencia kuulutas juba 15 aastat tagasi välja uue staadioni, Nou Mestalla, kuhu klubi pidi kolima hooajaks 2009/10. Finantskriisi tõttu jäid tööd poolikuks ja lahendusi otsitakse veel praegugi. Kui poeetiline, et isegi pärast surma ei ole Navarro nõus oma istekohalt lahkuma, olles nõnda ainsaks staadionile lubatud fänniks kogu Hispaanias.\nKolmapäeval lahkus 82 aasta vanusena siitilmast Bernardo Espana Edo, mees, kes vastutas enam kui pool sajandit klubi varustuse eest ja nägi riietusruumist läbi käimas kõiki Valencia kuldseid mängijaid. Neljapäeval avaldasid sotsiaalmeedias oma kaastunnet nii Mario Kempes kui Ruben Baraja, Dani Parejo kui Santiago Canizares; rääkimata David Silvast, David Villast ja Juan Matast, rääkimata Valencia fännidest ja nende suurimast rivaalist Levantest. Sest Espaneta oli selle linna jaoks tähtsam kui jalgpall.\nBernardo Espana tuhk puistatakse Mestalla murule, aga võib olla veendunud, et juba järgmisel kodumängul naudib ta väljakul toimuvat Vicente Navarro kõrvalistmel. Kaks legendi tühjal staadionil, võib-olla küll nähtamatud, aga mälestused neist pikaaegsemad kui mistahes juhatus.\nVittuun. Lim koos kogu oma perega tuleb sõna otseses, üles puua. Ehk siis sabub stabiilsus ja seejärel areng.\nValenciale oleks parim alguses Segunda, ja siis veel madalam aste Hispaania jalgpallis,. et sellest paganama Limist krt lahti saaks. Ja siis vaikne tõus uuesti kõrgliigasse.


Laennec p o porcine | Laenud online\nBondorasse Investeerimine Kui on juba Sberbank kaardi võite võtta ühendust büroo finantsasutus või taotleda organisatsiooni veebilehel.Vastavate valdkondade kantakse isiklikke andmeid (nimi passi number telefoni number kaardi number e-posti aadress).Ka valida soovitud summa (tavaliselt on see vahemikus 1000 kuni 15000 rubla.) Ja küpsust.Rakendused peetakse spetsialistid. Head päeva teile kõigile teile minu nimi on Christopher Miles ma olen USA Texas olen väga õnnelik sest kirjutan ütlused kuidas sain laenu laenu laenuandja ma usun et Jumal on plaan mind kui ma oli scammed minu raha mida paljud nn laenu andjad olin petnud ja peaaegu mõelnud võttes mu elu kuid Jumal on eesmärk minu jaoks kui sa tahad saada laenu mis tahes äriühingu pead valis Mike Johnson Firm kui olin hakkas temaga ma arvasin et ta nagu ülejäänud ja minu suurim üllatus sain laenu $ 69000.00 minu kontol ja mis oli täpne summa i taotlenud oma firma ja sa et on tunne et seal mingit lootust teid? on vale sest kui te olete huvitatud saada ükskõik millise laenu saab temaga ühendust võtta e-posti teel oma email on: mikejohnsonfirm@ Jumal õnnistagu teid nagu ta mind õnnistanud Mike Johnson hakates oma laenu pärast langenud käes petuskeemid. Bondkick portaali eesmärgiks on kokku tuua äriühingute ning investorite huvid. Äriühingud saavad tänu portaalile juurde uue alternatiivse rahastuskanali ning võimaluse testida oma äriideede külgetõmmet ja loodetavat läbilööki reaalsete investorite silmis. Investorile pakub Bondkick portaal võimalust laiendada oma investeerimisportfelli uute erinevate riski-tulu suhtega varaklasside näol et hajutada oma investeeringuid ja vähendada investeerimisriske. Ettevõte saab alguse omanike poolt ettevõttesse makstud rahast. Kui ettevõte teenib kasumit siis selle kasumi võib omanikele dividendidena välja maksta. Samas kui ettevõte tahab edasi kasvada siis kasum reinvesteeritakse kasutatakse ettevõtte varade kasvatamiseks. See raha kuulub endiselt omanikele aga seda kasutatakse ettevõtte finantseerimiseks. Ettevõte „võlgneb omakapitali omanikele aga tal ei ole kohustust seda tagasi maksta. Sa peaksid seda arvesse võtma. Click this link: pikavippi360 luottoraha Muu juht ei pööra tähelepanu ja taga lõppes meid. Tänulikult me ei tee haiget kaugemale mõned alaealine verevalumid ja muhkude lõigata. Nördimust ja isegi meie auto oli kogukahju sisse kavatsus meie küll. Olen kindel et olete kuulnud seda. Meil oli veedavad suurema kuu figuring kuidas faili kindlustuse nõue ja jahipidamist asendusauto.