minu ülesanne on olla kahe kultuuri vaheline tõlk BHIKSHUNI LOZANG TRINLAE: STARTUP DAY ÜLLATAB ÜKSSARVIKU JA PARKLAPEOGA - PDF Tasuta allalaadimine\nminu ülesanne on olla kahe kultuuri vaheline tõlk BHIKSHUNI LOZANG TRINLAE: STARTUP DAY ÜLLATAB ÜKSSARVIKU JA PARKLAPEOGA\nDownload "minu ülesanne on olla kahe kultuuri vaheline tõlk BHIKSHUNI LOZANG TRINLAE: STARTUP DAY ÜLLATAB ÜKSSARVIKU JA PARKLAPEOGA"\n1 (2489) BHIKSHUNI LOZANG TRINLAE: minu ülesanne on olla kahe kultuuri vaheline tõlk STARTUP DAY ÜLLATAB ÜKSSARVIKU JA PARKLAPEOGA TÜ VÕRSEFIRMA VIIB RÄNNAKULE SAJA AASTA TAHA SISUKESKSUS PANEB ÕPPIMA PEALISKAUDSELT\n2 2 TOIMETAJA SISUKORD Sõna tuleb maksma panna Möödunud aasta pani kümnendile värvika punkti. Poliitikas ja ühtlasi ühiskonnas toimusid pöörded, mis nii mõnegi arvates sundisid pea kolmkümmend aastat püsinud demokraatia alustalad võbisema. Võib-olla on võbisema isegi liialt pehme sõna, kui vaadata tagasi sündmustele, mis jätsid mulje, et aus sõna ei maksa enam midagi, loosungeid võib loopida oma suva järgi ja vabandust palumise asemel kõlbab öelda säilitame töörahu. Sirge seljaga jalutavad edasi need, kes suuga tegid suure linna. Häbinägu ees, käivad aga need, kel sellega mingit pistmist ei ole tavakodanikud, kes ootavad, et keegi ütleks taas mõned siluvad, näiliselt ammendavad sõnad, et poleks piinlik olla eestlane. Et poleks piinlik olla pärit sellelt Eestimaalt, kus asjad tunduvad täitsa sassis olevat, kus ülemaailmset kuulsust kogutakse sõimu sõnadega. Inimesed, kes poliitikaringi ei kuulu, hoiavad ahastuses peast kinni ja mõtlevad: milline absurdsuse tipp ja kas tõesti ajaloost ei õpita!? MARI EESMAA UT toimetaja FOTO: ANDRES TENNUS Nüüd, kus vahetunud on aasta ja ühtlasi aasta kümme, võiks ehk loota, et piinlikkuse aeg enam ei jätku. Võiks hoida pöidlaid pihus, et poliitilist tsirkust täis aasta jääb viimaseks ja puhuma hakkavad uued tuuled. Need tuuled võiksid kannustada eestlasi astuma jätkuvalt ülespoole sel trepil, mis viib sõbralikuma ühiskonna poole, kus poleks leekivat vastandumist ja igaüks saaks elada endale meele pärast elu, mitte ei raiskaks aega jabura kemplemise peale. Lootus sureb viimasena. Sestap on kodanike, seal hulgas akadeemilise ringkonna ülesanne edaspidigi lärmi teha ja järjepidevalt toonitada, mis on õige ja mis mitte ning milline on sõna jõud. Halb sõna teeb haiget, annab põhjust salasepitsusteks ja mis kõige hullem tekitab vaenu. Mis kasu sellest küll võiks olla? Ei ole aega peast kinni hoida ja lihtsalt helgemale tulevikule lootma jääda. Tuleb maksma panna hea sõna jõud, jäädes viisakaks ja väärikaks. Tuleb kõneleda rahulikult, tasa ja targu, ilusas eesti keeles KOLUMN Kõrghariduse rahastamine on vildakate stiimulitega süsteem 14 PERSOON TÜ külalislektor, buda nunn Bhikshuni Lozang Trinlae kiidab, et eestlased hoiavad oma pärandit 18 AKTUAALNE Jaanuari lõpus toimuv Startup Day toob kokku 4000 ettevõtlushuvilist 20 AKTUAALNE Üliõpilas organisatsioonid muretsevad vähese koostöö pärast ülikoolidega 24 AKTUAALNE Kokkuvõte eelmise aasta tähtsündmustest 26 ETTEVÕTLUS Ülikooli võrsefirma BlueRay viib rännakule sajanditagusesse Tartusse 29 TUDENGID Esmakursuslane Grete Volmer osales keelepsühholoogilises katses 32 REISIKIRI Noortevahetus Hispaanias pani tõdema, et kõik taandub sarnastele väärtustele ja inimlikkusele 36 ARVUSTUS Mis muljeid tekitas rahvusülikooli juubeliks loodud suurteos... ja tuulelaeval valgusest on aerud...? 38 TEADUS Kaire Uibolehe doktoritööst selgus, et üliõpilasi on kasulikum õpetada õppimis- kui sisukeskselt 42 ESSEE Tartu Ülikool kinkis rahvusülikooli 100. aastapäeva puhul Eesti õpilastele 105 eriilmelist loengut 44 Doktoritööd, stipendiumid, teated, tunnustusavaldused ja juubeliõnnitlused 47 KEELENURK Panustamine on muutunud äraleierdatud moesõnaks 3 UN IVER SITAS Universitas Tartuensis on Tartu Ülikooli ajakiri. Ilmub kord kuus. Tiraaž Kontakt: Ülikooli , Tartu; , ; Leia meid sotsiaalmeediast aadressil Vastutav väljaandja Kristina Kurm, peatoimetaja Merilyn Merisalu, toimetaja Mari Eesmaa, teabetoimetajad Kady Sõstar ja Iris Herman, keeletoimetajad Külli Pärtel, Helika Mäekivi ja Merily Šmidt, kaanefoto Andres Tennus, küljendaja Margus Evert, trükk Ecoprint. Universitas Tartuensise kujunduslahendused, kõik ajakirjas avaldatud artiklid jm tekstid ning fotod ja illustratsioonid on autoriõigusega kaitstud teosed. Toimetus lubab neid kasutada ainult eelneval kokkuleppel koos viitega autorile ja Universitas Tartuensisele. Toimetusel on õigus kaastöid nende selguse huvides toimetada ja lühendada. Kolleegium: Maaja Vadi (esimees), Sulev Kõks, Ivo Volt, Mart Noorma, Villu Päärt, Indrek Treufeldt, Katrin Pajuste-Kuul ja Egert Puhm Järgmine Universitas Tartuensis ilmub 7. veebruaril 2020.\n3 4 PILDIS PILDIS 5 Rahvusülikool tähistas juubelit TEKST: Merilyn Merisalu FOTOD: Andres Tennus ja Joonas Sisask Terve möödunud aasta kestnud eestikeelse ülikooli 100. aastapäeva tähistamine kulmineerus novembri lõpus ja detsembri alguses suurürituste sarjaga Tartus ja ülikooli kolledžites. Vaatamist ja kuulamist jagus nii kutsutud külalistele kui ka kõigile teistele huvilistele. TOOMKIRIKU TORNIDEL TOIMUS RAHVUS ÜLIKOOLI JUUBELIPIDUSTUSTE SUUREJOONELISIM ETENDUS, VALGUSMÄNG TARTU VAIM. LAVASTAJA TANEL JONAS OLI RAHVUSÜLIKOOLI PIDUÕHTUKS LOONUD LÜHILAVASTUSE TULEVIKU JUURED, MIS JUTUSTAS NII ÜLIKOOLI KUI KA MEIE RAHVA LOO. 29. NOVEMBRIL AVATI ÜLIKOOLI MUUSEUMIS UUS PÜSINÄITUS MINU ELU ÜLIKOOL JA ESITLETI REKTORI UUT AMETIKETTI. UUE AMETIKETI, MILLE VALMISTAMISEL ON KASUTATUD KA ÜLIKOOLI PEAHOONE KELDRIMÜÜRIST PÄRINEVAT GRANIITI, ANDIS TOOMAS ASSERILE ÜLE ÜLIKOOLI NÕUKOGU ESIMEES RUTH OLTJER. 30. NOVEMBRI TIHEDAT PÄEVA ALUSTAS HELILOOJA PÄRT UUSBERGI SUURVORMI... JA TUULELAEVAL VALGUSEST ON AERUD... ESIETTEKANNE VANEMUISE KONTSERDIMAJAS. UKU MASINGU JA KRISTIAN JAAK PETERSONI TEKSTIDELE LOODUD TEOSE ESITASID TARTU ÜLIKOOLI SÜMFOONIAORKESTER, TARTU AKADEEMILINE MEESKOOR, TARTU ÜLIKOOLI AKADEEMILINE NAISKOOR JA TARTU ÜLIKOOLI KAMMERKOOR. UUE TEEKONNAGA TÕRVIKURONGKÄIK SÕLMIS ÜHEKS KONTSERDIMAJAS TOIMUNUD ESIETTEKANDE, PEAHOONE EES PEETUD SÕNAVÕTUD JA TOOMEMÄEL VAATAJATE ETTE TOODUD VALGUSMÄNGU. 1. DETSEMBRI HOMMIKUL PEETUD JUMALATEENISTUSEL JAANI KIRIKUS ÕNNISTATI SISSE KA ÜLIKOOLILE KINGITUD UUS EESTI LIPP. LIPU KINKIS EESTI LIPU SELTS RAHVUSÜLIKOOLI SAJANDAKS AASTAPÄEVAKS EESTI RAHVUSKULTUURI HOIDMISE JA TRADITSIOONIDE VÄÄRTUSTAMISE EEST. RAHVUSÜLIKOOLI 100. AASTAPÄEVA AKTUSEL ANTI ÜLE TARTU ÜLIKOOLI ESIMENE VÄLISEESTI KÜLALISPROFESSORI STIPENDIUM. SELLE PÄLVIS BERKELEYS ASUVA CALIFORNIA ÜLIKOOLI AJALOO JA GLOBAALUURINGUTE LEKTOR DAVID ILMAR LEPASAAR BEECHER, KES ON EESTI JUURTEGA AJALOO- JA ÜHISKONNATEADLANE NING ÕPPEJÕUD,\n4 6 UUDISED UUDISED 7 FOTO: ANDRES TENNUS ÕPPEKVALITEEDI EDENDAMISE AUHINNA TEENIS VILJANDI KULTUURIAKADEEMIA. Parim õppekvaliteedi edendaja on kultuuriakadeemia Detsembris kuulutati ülikooli muuseumis välja aasta õppejõud ja programmijuhid ning anti üle õppekvaliteedi edendamise auhind, mille pälvis TÜ Viljandi kultuuriakadeemia. Õppekvaliteedi edendamise auhinnaga tunnustatakse ülikooli struktuuriüksust, mis on viimase kolme aasta jooksul süsteemselt ja tulemuslikult õppekvaliteeti edendanud. Sealjuures on tähtis, et muutused oleks kavandatud ja ellu viidud töötajate ja üliõpilaste koostöös. Auhinna saaja valib välja õppekomisjon. Viljandi kultuuriakadeemia on viimase kolme aasta jooksul süsteemselt ja edukalt välja töötanud loovettevõtja spetsialiseerumismooduli ja lisanud ettevõtlusõppe kõigisse oma rakenduskõrghariduse õppekavadesse. Eraldi on arendatud ettevõtlusainete õpetamise metoodikat ja välja töötatud mudel selleks, et lõimida ettevõtlusoskuste arendamine kõigisse õppekavadesse ja eri õppeainetesse. Õppekvaliteedi edendamise auhinnaga kaasneb rahaline preemia eurot. Traditsiooniliselt tunnustati iga valdkonna üht õppejõudu, kes on eelmisel õppeaastal silma paistnud väga hea õpetamisega. Seekord esitasid aasta õppejõu kandidaate esimest korda üliõpilased ja õpetamise hindamisel lähtuti Tartu Ülikooli õpetamise heast tavast. Esitatud kandidaatide seast valis aasta õppejõu laureaadid välja üliõpilasesinduse moodustatud komisjon. TÜ üliõpilaskonna esimehe Allan Aksiimi sõnul sooviti õppe jõude tunnustada õppimiskeskse ja eluga seotud õpetamise eest, hinnati mitmekülgset meetodikasutust ning õppejõu oskust ise oma ainest vaimustuda ja üliõpilasi innustada. Auhinnatud õppejõude ühendab see, et nad loovad heatujulise õpikeskkonna ja annavad üliõpilase isiklikuks arenguks toetavat tagasisidet. Kiidetakse õppejõude, kes aitavad õppida kriitiliselt mõtlema ja arutlema, kuid oskavad säilitada ka tolerantsuse eri arvamuste suhtes ning suunavad üliõpilasi leidma oma eriala rolli ühiskonnas, rääkis Aksiim. Humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna aasta õppe jõuks valiti maailma keelte ja kultuuride kolledži klassikalise filoloogia dotsent Maria-Kristiina Lotman. Sotsiaalteaduste valdkonna aasta õppejõuks sai Johan Skytte poliitikauuringute instituudi võrdleva poliitika lektor Alar Kilp. Meditsiiniteaduste valdkonna aasta õppejõud 2019 on farmaatsia instituudi sotsiaalfarmaatsia dotsent Daisy Volmer. Loodus- ja täppisteaduste valdkonna parimaks valiti matemaatika ja statistika instituudi matemaatika lektor Kaido Lätt. Samuti tunnustati programmi juhte, kes arendavad oma õppekava pidevalt ja süsteemselt, lähtudes ülikooli kvaliteedinõuetest. Aasta programmijuhi auhinna kandidaadid esitasid dekaanid, auhinna saajad otsustas õppekomisjon. Õppeprorektor Aune Valk ütles, et aasta programmijuhid kujundavad oma järjekindla tööga õppimise ja õpetamise vaimu ülikoolis. Tänavu tunnustatud programmijuhtide juures tõstsid kolleegid esile püsivust ja kindlameelsust õppekava arendamisel, aga ka sisukat ja mitmetahulist koostööd õppe arendamisel: tulevaste tööandjate kaasamist õpetamisse ja õppekava arendamisse, sisukat ja ladusalt korraldatud praktikat, õppekorraldust ja tagasisideseminaride süsteemi juurutamist, selgitas Valk. Aasta programmijuhi 2019 tiitli pälvisid neli ülikooli töötajat. Humanitaarteaduste ja kunstide valdkonnas sai tunnustuse magistriõppekava Pärandtehnoloogia programmijuht, Viljandi kultuuriakadeemia rahvusliku tekstiili lektor Kristi Jõeste ja sotsiaalteaduste valdkonnas magistriõppekava Euroopa Liidu Venemaa uuringud programmijuht, Johan Skytte poliitikauuringute instituudi Euroopa õpingute lektor Stefano Braghiroli. Meditsiiniteaduste valdkonnas tõsteti esile bakalaureuseja magistriõppe integreeritud õppekava Hamba arstiteadus programmijuht, hambaarstiteaduse instituudi lastestomatoloogia dotsent Rita Nõmmela ning loodus- ja täppisteaduste valdkonnas magistriõppekava Kindlustus- ja finantsmatemaatika programmijuht, matemaatika ja statistika instituudi tõenäosusteooria dotsent Meelis Käärik. TARTU ÜLIKOOLI AASTA PARIMAD ÕPPEJÕUD HUMANITAARTEADUSTE JA KUNSTIDE VALDKOND MARIA-KRISTIINA LOTMAN klassikalise filoloogia dotsent SOTSIAALTEADUSTE VALDKOND ALAR KILP võrdleva poliitika lektor LOODUS- JA TÄPPIS- TEADUSTE VALDKOND KAIDO LÄTT matemaatika lektor MEDITSIINITEADUSTE VALDKOND DAISY VOLMER sotsiaalfarmaatsia dotsent FOTOD: ANDRES TENNUS, SIIM VATALIN\n5 8 UUDISED UUDISED 9 Ülikool kutsub vilistlasi mentorlusprogrammi Alates aasta lõpust toiminud Tartu Ülikooli mentorlusprogramm on mõeldud selleks, et viia kokku ülikooli vilistlased ja üliõpilased ning pakkuda mõlemale poolele kasulikke koostööviise. TÜ turunduse peaspetsialisti Karl Vetemaa sõnul on programmi eesmärk kasvatada üliõpilastest tippspetsialistide ja -juhtide mantlipärijad ning tugevdada Tartu Ülikooli kogukonda ja luua ühtekuuluvustunnet. Praegu ootame mentorlusprogrammi kandideerima edukaid spetsialiste ja juhte, kes on valmis aitama oma nõuannete ja kogemustega üliõpilase eesmärke ellu viia. Vastu võetakse 50 vilistlast, kellest saavad mentorid kokku 50 üliõpilasele, nii et kokku osaleb programmis 100 inimest, rääkis Vetemaa. Mentorlusprogramm loob vilistlastele ja praegustele FOTO: PEETER SÄÄLIK SEMINARIDES ARUTLETAKSE ERI TEEMADEL JA TEHAKSE HARJUTUSI. üliõpilastele võimaluse suhelda omavahel otse. Programmis osaledes saab aidata ambitsioonikal üliõpilasel leida oma kirg ja täita eesmärgid, toetada tulevaste Eesti tippjuhtide erialast arengut, aga leida ehk ka särasilmne ja motiveeritud praktikant või töötaja ning saada värskeid ideid uue põlvkonna maailmamuutjatelt, kirjeldas Vetemaa. Üliõpilaste jaoks seisneb põhiline kasu selles, et nad saavad oma ala tippudelt praktilisi nõuandeid. Vetemaa sõnul on programm mõnel varasemal juhul viinud erialase nõu ja praktika pakkumisest ka tihedama FOTO: KARL VETEMAA koostööni, nii et mentorist on saanud üliõpilasele lõputöö juhendaja. Ta täpsustas, et mentor ja üliõpilane ei pea elama samas linnas ega isegi samas riigis. Peaasi on, et nad lepiksid kokku mõlema poole jaoks sobiva viisi ja aja, et omavahel suhelda ja mõtteid vahetada. Spetsialiste ja juhte oodatakse mentorlusprogrammi kandideerima 19. jaanuarini. 29. jaanuaril toimub Tartus esimene kohtumine, kus antakse ülevaade programmist ja koostöö põhimõtetest, õpitakse üksteist tundma ning arendatakse loovat koostööd. Programm lõpeb 29. mail, kui toimub viimane seminar ja lõpuüritus. Lisateave kandideerimise ja ajakava kohta on veebilehel ut.ee/mentorlusprogramm. Taas on avatud ööraamatukogu Ülikooli raamatukogu on talvise eksamisessiooni ajal jaanuarini avatud iga päev tavapärasest pikemalt, kuni südaööni. Raamatukogu direktori Krista Aru sõnul kiidavad üliõpilased, et uuenenud raamatukogu keskkond soosib õppesse süvenemist. Traditsioonilise ööraamatukogu toimumise kohta on lugejad juba ammu küsinud ja sellest võib järeldada, et neid kaht nädalat oodatakse pikisilmi. Ma loodan, et staažikate ööraamatukogus õppijate kõrval võtavad jaanuaris meie lugemissaalides ja rühmatööruumides kohad sisse ka esmakursuslased, sest paremat kohta õppimiseks lihtsalt ei olegi, ütles Aru. Üle mitme aasta pakub ülikooli raamatukogu õhtuse ja öise õppimise võimalust taas koos üliõpilasesindusega. Tänavu tähistab Tartu Ülikooli üliõpilasesindus oma 100. sünni päeva ja ööraamatukogu on esinduse juubeliaastale hea avalöök. Kui raamatukogu tagab õppijatele rahuliku ja mugava õpikeskkonna, siis üliõpilasesindus hoolitseb selle eest, et tudengitel oleks ka keha- ja vaimuturgutust. Igal õhtul alates kella 21-st pakutakse soovijatele kohvi ja teed, lisaks on plaanis korraldada lühi loenguid üldhuvitavatel teemadel, et oleks põhjust õppimises aegajalt väikesi pause teha. Arstitudengid seavad üles lõõgastusnurga, kus saab tervist puudutavaid soovitusi ja nõuandeid stressist vabanemiseks, aga soovi korral võib ka vererõhku mõõta. Loomulikult on selgi korral ööraamatukokku oodata lugemiskoeri. Tasuta lõuna INAUGURATSIOON TÜ keeletehnoloogia professor Mark Fišel 22. jaanuaril kell Tartu Ülikooli aulas Paljude keeletehnoloogia ülesannete lahendamiseks on vaja kas teadmist, kuidas seda tehakse ehk käsitsi kirjutatud keeleteaduslikke reegleid või suurt hulka otseselt märgendatud õigeid vastuseid ja juhendatud masinõpet. Mark Fišel keskendub koos oma uurimisrühmaga keeletehnoloogilistele lahendustele, mis ei nõua märgendatud MARK FIŠEL FOTO: BIRGIT PÜVE näiteid ega lingvistilise teadmise kodeerimist mõnes mõttes võib seda nimetada n-ö tasuta lõuna otsimiseks. Niisugune uurimissuund toetab eesti keelt ja teisi keeli, millel erinevalt näiteks inglise keelest ei ole palju keeleteaduslikke ressursse ega märgendatud andmestikke. Mark Fišel räägib oma ingliskeelsel loengul siirdeõppe ja masinõppemudeli parameetrite taaskasutamisest masinõppepõhises keeletöötluses, käsitledes selliseid teemasid nagu masintõlge, tõlkekvaliteedi usaldusväärsuse hindamine, stiili kohendamine ning grammatiliste vigade parandamine. Mark Fišel on Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituudi keeletehnoloogia professor. Oma uurimistöös keskendub ta eesti keele jaoks sobivatele keeletehnoloogilistele lahendustele ning mitmekeelsusele ja arvutuslikule keeleõppele eelkõige ressursivaestes tingimustes. Ta on saanud aastal Tartu Ülikoolist doktorikraadi arvutiteaduses ja teinud järeldoktorantuuri aastatel Zürichi Ülikoolis. Alates aastast on ta juhatanud Tartu Ülikooli keeletehnoloogia õppetooli.\n6 10 UUDISED Kirjutamislaager Humanitaarteaduste ja ja kunstide valdkond korral dab jaanuarini oma magistrantidele kirjutamis laagri, et innustada neid oma lõputöid kirjutama. Kirjutamislaagris on osalejatel võimalus keskenduda kolm päeva segamatult oma magistritöö koostamisele. Kirjutajaid ootavad vaiksed ruumid, kus saab üheskoos kirjutada, kohvi- ja sirutuspausid, lõunasöögid ja üks ühine õhtusöök. Lisaks kirjutamise ruumile ja ajale pakuvad korraldajad kirjutamist toetavaid lühikesi töötubasid ja kirjutamiskonsultatsioone, mida annab laagri juhtõppejõud dr Anni Jürine. Vajaduse korral annavad individuaal seid konsultatsioone magistrikoolide juhid. Laagrisse kirjutajaid nõustama ja juhendaja kohtumisi pidama on oodatud ka magistrantide juhendajad. Soovi korral on lisaks võimalik kirjutatut väikestes rühmades arutada ja teistelt magistrantidelt tagasisidet saada. Lisateavet humanitaari de kirjutamislaagri kohta saab küsida eesti ja soome-ugri keele teaduse doktoriõppekava programmi juhilt Ann Veismannilt TÜ BIOTEHNOLOOGIA PROFESSOR ANDRES METSPALU Aasta eurooplane 2019 on professor Andres Metspalu Detsembris andis Rahvusvaheline Euroopa Liikumine geeniteadlasele professor Andres Metspalule üle aasta eurooplase tiitli. Metspalu nimetati aasta eurooplaseks töö eest Eesti ja Euroopa teaduse edendamisel. Teadlasena olen alati soovinud aidata mõista ja mõtestada küsimusi, mis inimkonna ees seisavad. Hea teaduse alus on avatus ja mõttevabadus ning just need on väärtused, mille eest Euroopa seisab. Viimased 15 aastat Euroopa Liidus on olnud Eesti teaduse jaoks erakordselt viljakad ning mul on hea meel, et olen saanud sellele mitmel viisil kaasa aidata, ütles Metspalu auhinna kättesaamisel. Aasta eurooplase kandidaatide nimekirja koostas kümneliikmeline žürii, kuhu kuulusid esindajad eri elualadelt, sealhulgas poliitikast, sotsiaalvaldkonnast ning vabaühendustest. Žürii valis nimekirjast hääletuse teel välja kolm lõppvooru pääsenud FOTO: ANDRES TENNUS kandidaati. Need kolm nime avaldati Euroopa Liikumise veebisaidil ning oma lemmikule said hääle anda kõik soovijad. Võitjaks osutus enim hääli saanud kandidaat. TÜ Eesti geenivaramu juhataja, geenivaramu teaduskeskuse genoomika ja biopankade juhtivteadur ning TÜ biotehnoloogia professor Andres Metspalu on tegutsenud inimese geneetika vallas üle 25 aasta. Metspalu pani aluse molekulaardiagnostika laboriteenusele Eestis ja on olnud esimese põlvkonna geenikiipide arendus projekti eestvedaja. Tänu tegevusele Eesti geenivaramus on Metspalu maailma mõjukamate loodus- ja sotsiaalteadlaste hulgas. Alates aastast välja antava auhinnaga tunnustab Rahvus vaheline Euroopa Liikumine eestlasi, kes on andnud väärika panuse Eesti ja Euroopa suhete kujundamisse, toetanud kodanikuühiskonna arengut ning aidanud suurendada Eesti ühiskonna teadlikkust Euroopast. K. Matti Saari OFTALMOLOOGIA Eestikeelse tõlke kohandaja Kuldar Kaljurand ISBN , 456 lk. Hind kirjastuse e-poes 30 Soomes on juba üle 30 aasta olnud kasutusel K. Matti Saari toimetatud Silmatautioppi õpik, millest on saanud oma teadmised silmahaiguste kursust läbivad arsti tudengid. Raamat on olnud abiks ka silmaarstiks spetsialiseeruvatele noorarstidele nende õpingute algfaasis. Tervisekeskuste tohtritele ja teistele üldarstidele on õpik olnud heaks käsiraamatuks nende igapäevatöös. Teost on kasutatud nii optikute ja medõdede koolitusel kui ka täiendõppematerjalina kõikide nende eelpool mainitud erialainimeste teadmiste kinnitamisel. Käesolev väljaanne on mõeldud kõigile eelpool mainitud õppuritele ja töötajatele Eestis. Eestikeelne tõlge on valminud tihedas koostöös autoriga ning selle on Eesti oludele kohandanud Kuldar Kaljurand. Raamatute müük W. Struve 1, Tartu, tel Teaduskirjastus aastast 1632\n7 12 ARVAMUS ARVAMUS 13 Kõrghariduse rahastus kui vildakate stiimulitega süsteem Inimesed reageerivad stiimulitele, eriti kui mängus on raha. Dubner ja Levitt tegid selle oma kuulsas aastal eesti keeles ilmunud raamatus Freakonomics. Hullumajandus hästi selgeks. Kui õpetaja karjäär ja mõnikord ka teenistus sõltuvad sellest, kui hästi tema õpilased riikliku testi sooritavad, siis on neil stiimul painutada reegleid õpilaste kasuks. Kui aga pakkuda doonoritele vereloovutamise eest raha, asendatakse algne üllas stiimul (inimeste aitamine) millegi madalamaga (pelk raha) ja inimeste motivatsioon verd loovutada kahaneb. Just viimane näide on eriti oluline. Olukorras, kus on palju tegutsejaid, aga stiimulid nihkes, võib tulemuseks olla ebameeldiv, ebatõhus või lausa kahjulik süsteem. Kuigi iga üksik tegutseja käitub oma stiimulite järgi, tehes seda, mis on talle endale kasulik, on kõik osalejad tervikuna kehvemal positsioonil kui muidu. Toon esmalt ühe abstraktse näite: tegutsejad konkureerivad vabal turul piiratud ressursi nimel. Osa neist avastab, et kui nad teevad läbi mingi kuluka või valulise protseduuri, saavad nad parandada oma konkurentsieelist. Kuna turg on vaba, tekib pärast piisava arvu protseduuri läbinuid teistelgi tugev stiimul sedasama teha. Olenevalt turu reaktsioonikiirusest valitseb mõne kuu või aasta pärast turul olukord, et igaüks, kes soovib konkureerida, peab enne FOTO: ERAKOGU MATS VOLBERG praktilise filosoofia teadur läbima tolle kuluka või valulise protseduuri. Seega on algul konkurentsieelist pakkunud näitajast saanud aluseeldus. Kõigi osalejate jaoks on olukord nüüd kehvem. Turul konkureerijate jaoks on see nii sellepärast, et turule tulla on kulukam kui varem. Ressursipakkujate seis on samuti nigelam, sest nad peavad kauem ootama ja jäävad ilma kõigist kandidaatidest, kes loobuvad lisakulutuse tõttu üldse osalemast. Mina tunnen, et olen juba pikka aega olnud ühe sellise vildakate stiimulitega süsteemi osaline. Nagu pealkiri viitab, pean silmas kõrghariduse, täpsemalt teadustegevuse rahastamist. Vaatame olukorda kõigepealt potentsiaalse tudengi pilgu läbi. Tudengikandidaat, kes on tõeliselt võimekas ja suudaks teadusele palju anda, kaalub tavaliselt põhjalikult kõiki võimalusi ja planeerib hästi oma valikuid. Kui ta uurib, millistes valdkondades ja millistel tingimustel on tal tulevikus võimalus Eestis teadust teha, näeb ta viimast teadusrahastuse ringi vaadates kõhklust tekitavaid arve. Sotsiaalteaduste valdkonnas esitati iga rahuldatud taotluse kohta 9,4 taotlust ja humanitaarias 6,8. Loodusja tehnikavaldkondade puhul on see näitaja kolme kandis. Kui lisada veel teadmine, millised on tema võimalused teha tasuvat erialast tööd väljaspool ülikooli, valib ta ilmselt väga praktilise eriala või loob ise oma töökoha. Tudengikandidaat käitub oma vaatepunktist väga mõistlikult, kuid kõrgharidussüsteem (eelkõige sotsiaal- ja humanitaarteadused) võib kaotada järjekordselt ühe andeka inimese. Vaatame järgmisena haldustöötajat, kes otsustab, kuhu ja kui palju raha jagada. Selge on see, et raha kõigile ei jagu. Seega peab haldustöötaja hoolikalt valima, mida teha. Hea oleks, kui ta saab ülemusele esitada korralikud põhjendused, et keegi ei võiks talle ette heita raha hooletut jagamist või lausa raiskamist. See tähendab, et otsustaja vajab valikute langetamiseks mõnda lihtsat näitajat ja raha kasutamise kohta garantiid. Selle tulemus on tööajatabelid ja muu bürokraatlik aruandlus. Näiteks püüavad humanitaarteadlased nende abil näidata oma uurimistöö selget ja käegakatsutavat majanduslikku mõju. Õppekava edukust hinnatakse aga selle järgi, kui palju on nominaalajaga lõpetajaid (meenutagem sissejuhatuses mainitud õpetajaid). Taas langetatakse ühe tegutseja seisukohast mõistlikke otsuseid, aga kõik teised leiavad end kahtlemata kehvemast olukorrast. Viimaks vaatame teadlast ja tema stiimuleid. Eeldatavasti osaleb ta mõnes teadusprojektis, millega kaasneb teadustöö kohustus. Kui arvestada teadlasena töötamiseks kulunud umbes kümneaastast ettevalmistusaega ja tema keskmisest suuremat vaimset võimekust, siis on tõenäoline, et ta ei saa väärilist tasu. ETAg-i enda dokumentide alusel jagub väiksest rühmagrandist (humanitaar- ja sotsiaalteaduste puhul eurot aastas) töötasu kolmele inimesele ning tööjõukulud moodustavad ligikaudu 60% kogukuludest. Seega oleks ühe teadlase aastane brutoteenistus eurot ehk umbes 1600 eurot kuus, mida on napilt rohkem kui Eesti 1400-eurone keskmine palk. Selline olukord annab teadlasele stiimuli kõrval tegevuseks, et lisa teenida. Samuti on teadlasel stiimul populariseerida eriala, sest tudengikandidaate võib olla raske leida. Kui huvi õppekava vastu on leige, võib keegi kõrgemal otsustada selle mõne teise õppekavaga liita või üldse ära kaotada. See tekitab teadlases uue stiimuli vaadata tööturul ringi, sest kui järgmises rahastusvoorus taotlust ei rahuldata, on tal võimalus leida tasuvat tööd näiteks väljaspool ülikooli. Kõige selle pärast on teadlane vähem oma põhi tegevusega hõivatud ja tulemused kannatavad. See omakorda teeb tulevikus rahastuse ebakindlamaks. Ja see omakorda tugevdab stiimulit osaleda kõrvaltegevuses. Haldustöötaja, kes andis teaduse tegemiseks raha, ei saa tegelikult seda, mida tahtis, sest teadlane ei teinud seda, mida lubas, kuna ta tegeles teiste asjadega. Ta pidi värbama uusi tudengeid, sest need ei taha õppima tulla, sest erialal pole välja vaateid, sest teaduse tegemiseks ei anta piisavalt raha, jne jne. Nii ongi meil katkine süsteem: iga teadlane tegeleb sellega, mis on tema stiimulite järgi kõige mõistlikum, aga suures plaanis kaotavad kõik. OLUKORRAS, KUS ON PALJU TEGUTSEJAID, AGA STIIMULID NIHKES, VÕIB TULEMUSEKS OLLA EBAMEELDIV, EBATÕHUS VÕI LAUSA KAHJULIK SÜSTEEM.\n8 14 PERSOON PERSOON 15 Ameeriklase teekond budismini PERSOON Ameerika päritolu buda nunn Bhikshuni Lozang Trinlae leiab, et eestlased austavad ja armastavad oma kultuuri ning hoiavad selle pärandit. See on miski, mille üle kohalikud iga päev ei juurdle, kuid Trinlae tunneb, et see on eestlastes tugevalt olemas. FOTOD: ANDRES TENNUS MARI EESMAA Trinlae, kes on Eestis elanud vaevalt pool aastat ja kelle kaugeim reisisihtkoht on siin piirkonnas olnud seni Lõunakeskus, tajub, kui väga hoiavad eestlased au sees kunsti, muusikat, kirjandust ja üldse inimeste loovust. See paistab välja isegi arhitektuurist! Ma käisin Elektriteatris ja mõistsin, kuidas ajalugu võib kõnetada vana ehitise kaudu on tunda seal kunagi tegutsenud inimeste kohaolu, kirjeldab Trinlae. Siinne väike rahvas väärtustab tema arvates oma rahvuslikku identiteeti, mitte ei püüa viljeleda mingit urbanistlikku minapilti. USA-s tunnen ma sellisest autentsusest puudust. Teie, eurooplased, olete aga sellega harjunud. Täpselt sama moodi on Aasias, kus tuhandete aastate pikkune ajalugu on osa inimeste identiteedist, räägib ta. FÜÜSIKAST BUDISMINI Trinlae on Tartu Ülikooli külalislektor, kes jääb esialgse plaani kohaselt siia kaheks aastaks. Tema sõnul on Tartu Ülikoolis eeskujulikult esindatud kristluse-, islami- ning Lähis-Ida ja Kesk-Aasia uuringud, kuid tema on siin selleks, et täita Kaug-Idaga seotud lüngad. Bhikshuni Lozang Trinlae alustas oma akadeemilist teed Ameerika Ühendriikides, õppides Bostonis Northeastern Universitys füüsikat. Füüsika on materiaalne, kuid samal ajal nähtamatu. Kui panna see mikroskoobi alla, on näha pisikest mikromaailma, kõneleb ta. Füüsika annab võimaluse märgata seda, mis hoiab maailma koos. Tee füüsikast budismini võib tunduda küllaltki pikk ja ebaloogiline, aga Trinlae läbis just sellise kogemuse. Kui ta õppis ülikooli ajal ööd läbi füüsika arvestusteks, tundis ta lõpuks, et peab leidma viisi, kuidas aktiivsest akadeemilisest tööst puhata. Otsustasin budismikeskusega liitumise kasuks. Budismi suhtuti tol ajal USA-s ja paljudes teistes lääneriikides pigem kui spaa puhkusesse. Ühtlasi olid budismikeskused väga kallid, kuid mina leidsin õnneks ühe, mis oli mõeldud tudengitele. Aitasin köögis ja õppisin budismi kohta, jutustab Trinlae. Ta sattus keskusesse juhuslikult samal ajal kui tema tulevane õpetaja, kes oli lugupeetud Tiibeti munk. Too oli 45 aastat tegelenud spirituaalsete praktikatega, jätnud maha harjumuspärase elu Tiibetis ja suundunud USA-sse, et oma õpetust edasi anda.\n9 16 PERSOON PERSOON 17 Paraku diagnoositi õpetajal mõne aja pärast vähk. Trinlae aitas teda spirituaalsetel ja meditatiivsetel uuringutel. Ma püüdsin pakkuda talle tuge ja turvatunnet, jutustab ta. See inspireeriski ameeriklast füüsika budismi vastu vahetama. Ta soovis aidata sarnaseid munki nagu tema õpetaja, et püüda justkui hoida nende maailma koos. Trinlae lõpetas füüsika eriala, omandas Harvardi Ülikoolis magistrikraadi loodusteaduste õpetajana ja õppis ka tiibeti keelt. Ta hakkas õpetama Lõuna-Indias tiibetlaste põgenikelaagris loodusteadusi, jätkates samal ajal budismi õppimist. KULTUURIRÄNNAK Trinlae on tänu oma reaalteaduslikule taustale väga pragmaatiline. Teda huvitab, kuidas inimesed tõlgendavad informatsiooni, eriti kultuurija religiooniajalugu. Sestap huvitab teda religioonija kultuuriturism, mille abil tutvustada kohalikku kultuuri nii võõramaalastele kui ka kohalikele. See ei tähenda traditsioonilist Briti Muuseumi taolist faktiteadmistest pungil asutust, vaid midagi, kus eri rahvaste hulka kuuluvate tavaliste inimeste mõtted oleks esindatud ja teistele arusaadavaks tehtud. Trinlae peab seda oluliseks, sest eri kultuuride mõistmisest saab tulevikus väga vajalik oskus. Näiteks tehnoloogiat, arvuti- või arstiteadust õppivad eesti tudengid võivad töötada tulevikus koos hindude ja budistidega. Kui keegi neist peab pühi või sureb mõni nende lähedane, siis on hea aru saada, kuidas suhelda ja käituda eri kultuuriruumist pärit inimestega, selgitab Trinlae. Samuti võib kultuuriturismi sihtrühm olla peale välismaalaste ka kohalikud. Trinlae sõnul elab näiteks Nepalis peaaegu 120 etnilist rühma, kellel on oma keel ja traditsioonid. Kuigi Nepali territoorium ei ole kuigi suur, on selle geograafiline läbilõige paiguti väga erinev kord tasane, kord mägine ning eri rahvad ei tea üksteisest kuigi palju. Kultuuri- ja religiooniturism aitaks neil üksteisega tuttavamaks saada. MINU ÜLESANNE ON OLLA KAHE KULTUURI VAHELINE TÕLK, KES AITAKS TEHA KOHALIKE HÄÄLT KUULDAVAKS JA ARUSAADAVAKS. Minu ülesanne on olla kahe kultuuri vaheline tõlk, kes aitaks teha kohalike häält kuuldavaks ja arusaadavaks, selgitab Trinlae. VIRTUAALMUUSEUM Selleks tasub kasutada moodsaid vahendeid. Viimasel ajal on Trinlae tähelepanu keskmes olnud multimeedia, mis on tema hinnangul väga hea vahend kultuuri tutvustamiseks. Üks lahendus võiks olla virtuaalreaalsus, mis suudab elavdada minevikku. Trinlae töötab vanade, ligi saja-aastaste Nepali hümnide ja lauludega. Need on vanadele paberrullidele käsitsi üles kirjutatud ning tema tõlgib ja kirjutab neid ümber. Trinlae peab nende tõlkimist ja seeläbi säilitamist tähtsaks ka kohalike endi seisu kohalt, sest need kätkevad endas palju ajaloolisi ja kultuurilisi teadmisi. Liustikud sulavad... On võimalik, et kliimamuutuste tõttu peavad Himaalajas elavad rahvad, sealhulgas nepallased, oma kodupaigast lahkuma. Aga siis on neil midagi oma kultuurist säilinud ja nad võivad sellest lohutust leida, loodab Trinlae. Ta käis Kaarsilla juures Tartu Ülikooli võrsefirma BlueRay atraktsiooni vaatamas ja pidas seda võrratuks kogemuseks. Nägin, et seal, kus praegu on park, oli enne pommitamist tänav, mille ääres seisid majad. Tänu virtuaalreaalsusele sain seda kogeda justkui omal nahal, mitte kuulata, kuidas keegi seda seletab. Selline meetod on palju loomulikum, sest laseb inimesel jõuda ise asjade päristähendusteni, räägib ta. Nüüd on nunnal idee luua virtuaalne muuseum. Ta kohtus BlueRay eestvedajatega ja sai sellest veelgi innustust. Kindlat koostöölepet veel sõlmitud ei ole, kuid Trinlae avaldab lootust, et kui see juhtub, võiks sellest sündida midagi väärtuslikku. Muu hulgas annaks see võimaluse TRINLAE ARVAB, ET SÜGISTALVISED ÜRITUSED AITAVAD PIMEDUSE JA DEPRESSIOONI VASTU VÕIDELDA. lükata ümber väärarusaamu teiste religioonide, näiteks budismi kohta. ELU TÄHISTAMINE Trinlae sõnul on tähenduste taasloomine ja uuesti mõistmine oluline ka siinse rahva jaoks. Tartu on nii väike linn, kuid peaaegu igal nädalal toimub mõni klassikaline kontsert. Me ei mõtle sellele eriti, aga tegelikult on kultuuri austamine nagu elu tähistamine, rääkis ta. Nepalis on palju usundeid: hinduism, budism, islam, kristlus ja nende kombinatsioonid. See tähendab, et eri aegadel peetakse eri pühi. Aga kõik eri usundite esindajad tähistavad kõiki pühi! Näiteks jõulude ajal ei muretse keegi selle pärast, kelle identiteediga see seotud on. Nepalis pole ühtki vabandust, miks midagi tähistamata jätta, ja pidu käib kogu aeg! räägib Trinlae, kes on ka ise seal elanud. Tema sõnul ei võta sealsed inimesed elu liiga tõsiselt. Jah, muidugi on elus ka raskusi, kuid kõik möödub märksa kergemalt, kui kõik on heas tujus, ütleb ta. Trinlae tajub seda ka eestlaste seas: siin toimub sügistalvisel pimedal ajal palju üritusi, näiteks festivalid, peod, jõuluturg ja muud. Tema arvates aitab see pimeduse ja depressiooni vastu. Lisaks leiab ta, et praegused kehvad ilmaolud valguse puudumine, vihm, niiskus on kui looduse viis öelda, et keskenduda tuleb rohkem iseenda tervise ja vaimu hoidmisele. See on nagu looduse märgu anne meile, et teaksime nüüd aja maha võtta, naeratab ta.\n10 18 AKTUAALNE AKTUAALNE 19 Ärifestival üllatab ükssarviku ja parklapeoga MERILYN MERISALU Neljandat korda korraldatav festival pakub tänavu tegevust lausa kolmel päeval. Esimesel neist saavad külastajad osaleda paljudel eelüritustel üle terve linna, et tutvuda paremini Tartu iduettevõtete kogukonna ja targa linna kontseptsiooniga. Tänu Tartu Ülikoolile on siinne iduettevõtlus väga teaduspõhine. Kaks päeva kestvad põhiüritused on koondatud TÜ spordihoonesse, kus festival toimub teist aastat järjest. Festivali kommunikatsioonijuhi Riin Lisett Rei sõnul avaldasid kompleksi suurepärane asukoht ja seal pakutavad võimalused korraldajatele mullu head muljet. Seni oleme igal aastal katsetanud uusi kohti, aga et toimumiskoht on sama, saime tänavu selle võrra rohkem keskenduda veel sisukama programmi koostamisele, rääkis Rei jaanuarini ülikooli spordihoones toimuv Baltimaade suurim ärifestival Startup Day pakub 4000 osalejale rohkelt põnevaid esinejaid ja sündmusi. Festivalipäevadel leiab põnevaid ettevõtmisi hommikust õhtuni. Tihedas kavas on ruumi lausa ligi 20 alateemale loomemajandusest kosmoset ehnoloogiani. Nende raames saab näiteks kuulata põnevaid ettekandeid, osaleda seminaridel ja töötubades, panna end proovile äriideede esitlemisel ja kohtuda võimalike investoritega. TIHE KAVA Neile, kes soovivad oma ettevõtet laiendada, investoreid või investeerimisvõimalusi leida, sobib rahulikum võrgustike loomise ala. Õige kontakti leiavad osalejad üles Brella rakenduse abil, kuhu saab lisada enda või oma ettevõtte profiili ja selle, keda või mida festivalil otsid. Eelmisel aastal korraldati Brella kaudu 1419 kohtumist, nii et see on suurepärane uute partnerite leidmise võimalus! kinnitas Rei. Esinejaid on tänavusel festivalil üle 120 ja kõik nad on oma eriala asjatundjad. 30. jaanuaril jagavad investeerimise ja investorite leidmise teemal nõuandeid näiteks varajases arengujärgus olevate ettevõtetega tegeleva firma Seedcamp partner Carlos Espinal, kiirendi 500 Startups partner Marvin Liao ning suurettevõtte Leonie Hill Capital investeerimisjuht Wee Meng Tho. Üheks põnevamaks esinejaks võib pidada aga leedulannat Milda Mitkutėt, kes esineb festivali viimasel päeval oma ettevõtte asutamise looga. Mitkutė on üks ettevõtte Vinted loojatest. Nüüdseks on sellest saanud maailma suurim kasutatud rõivaste müügi ja taaskasutuse vahendaja ning seda peetakse Baltimaade üheks väärtuslikemaks iduettevõtteks. Meil vedas väga, et jõudsime Startup Day esinemise kokku leppida enne, kui Vinted jõudis nn ükssarviku staatusesse (see tähendab, et iduettevõtte väärtuseks hinnatakse vähemalt miljard dollarit). Kui me praegu üritaksime Mitkutėt esinema saada, oleks tema päevakavas ilmselt palju suuremad ja võimsamad festivalid, rääkis Rei. Oma edulugu võib tänavusel ärifestivalil kirjutama hakata ka mõni alustav ettevõte, sest Eesti Äriinglite Assotsiatsioon EstBAN ja rahvusvahelised investorid pakuvad võistluse Startup Pitching võitjale kuni euro suurust investeeringut. Kõigi huviliste seast valib žürii välja 30 kandidaati, kes saavad võimaluse oma ideed laval tutvustada ja suurele auhinnarahale kandideerida. UUED EDULOOD Õnn võib naeratada teistelegi. Nimelt annab korraldajatega liitunud Swedbank ühele meeskonnale kasvu rahastamiseks omakapitalivaba eurot. Äriõigusele keskendunud advokaadibüroo Sorainen valib välja meeskonnad, kellele anda 5000 euro väärtuses õigusabi. Samuti on võimalus võita piletid TARTU ÜLIKOOL STARTUP DAYL septembris San Franciscos toimuvale iduettevõtluse konverentsile TechCrunch Disrupt. Startup Day on oma noorusest hoolimata tuntuks saanud ka võrgustumispidudega, millega korraldajad soovivad alati üllatada. Näiteks ühel aastal pandi Ahhaa lähedale spordihalli üles kolm seinasuurust ekraani, et Tommy Cashi esinemine veel meeldejäävamaks teha. Me ei taha jätta kasutamata võimalust, et ülikooli spordihoone kõrval avatakse festivaliga VÕISTLUSE STARTUP PITCHING VÕITJALE PAKUTAKSE KUNI EURO SUURUST INVESTEERINGUT. samal ajal TÜ Delta keskus. Niisiis korraldame 30. jaanuari õhtul uue maja siseparklas linna esimese parklapeo, lubas Rei. Loe täispikka artiklit veebist: Tartu Ülikoolil on festivalikavas oma teemaplokid. Muu hulgas korraldatakse ülikooli ettevõtlus- ja innovatsioonikeskuse (EIK) eestvõttel teist aastat järjest ettekande- ja arutlusring Science to Business, mis keskendub teadus põhise äri alustamisele ja kasvatamisele. EIK-i turundus- ja kommunikatsioonijuht Aitel Käpp tõi näiteks, et selles teemaplokis tutvustab TÜ Delta keskuse turundusjuht Ott Pärna 29. jaanuaril avatava õppe-, teadus- ja innovatsioonikeskuse uudseid võimalusi. Ülikooli grandikeskus tutvustab festivalil võrgustikke, kuhu TÜ kuulub. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) võrgustikud toetavad teadusmahukate ettevõtete arendustegevust ja ülikoolides tehtavat rakendusteadust. TÜ on osaline neist kolmes, lisas Käpp. Veel pakuvad TÜ arvutiteaduse instituut ja Tartu Ärinõuandla tootmisettevõtetele kõrgetasemelist programmi, mille fookuses on tööstuse digiteerimine ja küberturvalisus. Seal esinevad mitmed oma valdkonna tippspetsialistid rahvusvahelistest ettevõtetest nagu General Motors, Finnair, Swedbank jt. Lisaks saab ülikooli esitluslaval näha ja kuulda enam kui paarikümmend uut äriideed. Samal laval toimub ka rahvusvaheline ülikoolide hargettevõtete võistlus Nordic Pitchmatch, mille käigus kannavad oma ideede välkesitlused ette Eesti, Soome, Läti ja Saksamaa firmad.\n11 20 AKTUAALNE AKTUAALNE 21 Ülikoolide ja tudengiorganisatsioonide koostööst FOTO: ANDRES TENNUS Tudengielu peamised osised on ülikool ja tudengiorganisatsioonid, mis täiendavad teineteist ning valmistavad üliõpilast ette edasiseks eluks. Nende koostöö peaks olema esikohal, kuid KARMEN KUKK arstiteaduse eriala üliõpilane Tudengilinnas Tartus on natuke üle 70 üliõpilasorganisatsiooni. Üldiselt leiab iga suurema õppekava kõrvalt erialaseltsi, mille kaudu üliõpilased saavad osaleda eriala populariseerimisel, täiendada oma teadmisi või leida ühise huviga toetava kogukonna. On ka ülelinnalisi tudengeid koondavaid organisatsioone, mis panustavad ühiskonda laiemalt, kaasates eri ülikoolide ja erialade õppureid. Tartu tudengiorganisatsioonide võrgustikku juhib praegu tundub, et selleni on veel pikk tee. Üliõpilaskonna Sihtasutus, mille tegevjuhi Joanna Kurvitsa arvates teevad just tudengiorganisatsioonid Tartu eriliseks ning annavad kaaluka lisapõhjuse, miks siia õppima tulla. Tudengiorganisatsioonist saadav kogemus toetab ideaalselt ülikooli formaalset õpet: see pakub tudengile toetavat kogukonda ja meeldejäävaid mälestusi, samal ajal süvendades erialaseid teadmisi ning arendades praktilist kogemust. Kõike seda ootavad tööandjad ülikoolilt, ütleb ta. TÜ õppeprorektorile Aune Valgule ei ole tudengiorganisatsioonid sugugi võõrad. Tema enda ülikooliaega jääb näiteks psühholoogiaüliõpilaste ühenduse loomine aastal saadi kutse Euroopa Psühholoogiaüliõpilaste Ühenduste Assotsiatsiooni (EFPSA) kogunemisele ja selle tõukel loodigi Eesti Psühholoogiaüliõpilaste Ühendus (EPSÜ). EFPSA tegevuses kaasalöömine tähendas, et meieni jõudsid uued teemad. See avas meie silmad ning nii sai teiste riikide eeskujul ja EPSÜ ettepanekul psühholoogia õppekavasse kliinilise psühholoogia aine seni olime õppinud psühholoogiat vaid teooriate ja uuringute võtmes. Tänu EPSÜ-le saime oma ruumi ja aastal esimese arvuti. Tol ajal oli see uskumatult kõva sõna, meenutab Valk. EPSÜ hakkas korraldama psühholoogia kevadkoole, mis tõi kokku nii õppejõud kui ka üliõpilased. Valgu sõnul võiks ka praegused erialaorganisatsioonid pakkuda uutele tulijatele tuge, rääkida kaasa õppekava küsimustes, seista vajaduse korral tudengite õiguste eest, tuua koju rahvusvahelist kogemust, pakkuda õpikogemust mitteformaalses keskkonnas ja teha palju muudki. Jääb mulje, et Tartu Ülikool märkab tudengiorganisatsioone ja on väga valmis nendega koos töötama. Ometi tundub, et see sõnum ei ole jõudnud organiseerunud tudengite endini, kes tunnevad ülikooli toest puudust. PUUDU VÄÄRTUSTAMISEST Üliõpilasorganisatsiooni AEGEE-Tartu presidendi Maria Olmanni jaoks kannab Tartu linn tõelise tudengielu hinge, KOOSTÖÖVÕRGUSTIKKU OLE ROHKEM KOONDUNUD ORGANISATSIOONID TURUNDAVAD ÜHISELT TARTUT VÕIMALUSTEROHKE JA ARENDAVA TUDENGILINNANA. olles ettevõtlik, soe, vastuvõtlik ja kaasav. Puudu on tema meelest aga nende inimeste väärtustamisest, tänu kellele see nii on. TÜ naudib noorte töö vilju, jättes samas oma panuse tudengite mitmekülgseks arenguks andmata. Kahju on olnud näha, kuidas puudub toetus Eesti tulevaste juhtide ja spetsialistide arengule, ütleb Olmann. Tema sõnul jääb ainult kõrgharidusest tihti väheks, et töömaailmaks tõeliselt valmis olla ja end pädevana tunda. Eeskujulikuks näiteks võib tuua\n12 22 AKTUAALNE AKTUAALNE 23 Hollandi ülikoolid, mis näevad tudengiorganisatsioonide töö väärtust niivõrd, et pakuvad neile nii ruume kui ka stabiilset rahalist tegevustoetust. Iga kord Euroopa projektipartneritega suheldes tuleb meil esmalt selgitada, et ei, meil pole ülikoolilt toetust loota sisuliselt mitte ühelgi kujul. Selle peale ollakse üsna nõutud, tõdeb Olmann. Rahalisest toetusest ja alalistest kontoriruumidest ei julge ta unistada. Praegu oleks tema silmis suur edasiminek ka see, kui üliõpilasorganisatsioone Tartu kui ülikoolilinna kuvandis rohkem esile tõstetaks. See rõhutaks noorte töö vajalikkust ühiskonnas. PUUDU RUUMIST JA RAHAST Ruumipuudus kimbutab ka teisi. Näiteks Maarjamõisa linnakus õppiv Tartu Ülikooli Rohuteaduse Seltsi endine juhatuse liige Taavo Tähtjärv märgib, et moodsates ja üpriski uutes õppehoonetes pole üliõpilastel loengute vahel tihti kuskil olla, rääkimata ruumidest, mida saaksid kasutada organisatsioonid. Need hooned on ehitatud puhtalt teaduse tegemiseks, kuid ometi on need ka õppeasutused. Miks siis pole nende ehitamisel mõeldud tudengitele ja seejuures ka organisatsioonidele? küsib ta. Tähtjärv tunnistab, et muidugi on erandeid. Lahendus võiks tema arvates olla see, kui kõik tudengiorganisatsioonid tegutseks koos ühes hoones see arendaks kindlasti ka eri valdkondade koostööd. Üha enam räägitakse ka lõhest ülikoolis õpetatava ja tulevase töökoha nõudmiste vahel. AIESEC in Tartu vahendab üliõpilasi tervest maailmast Eesti ettevõtetesse ning neil on olemas ülevaade ettevõtete vajadustest. Organisatsiooni presidendi Gert Jürjo arvates saaksid seda lõhet täita just tudengiorganisatsioonid. Hiljuti rääkis ülikooli esindaja mulle tõsisest murest, et soovitakse leida aktiivseid üliõpilasi, kes korraldaksid rohkem tudengitele mõeldud üritusi, aga ei osata neid otsida! Praegu tundub suurim mure olevat puudulik kommunikatsioon kahe poole vahel, kirjeldab Jürjö. Kui TÜ-s on kuulda nurisemist, siis Eesti Maaülikoolis võib rääkida toimivast koostööst. Maaülikooli õppeprorektor Endla Reintam kinnitab, et nende üliõpilasseltsid saavad üliõpilas esinduse kaudu raha ja võivad tasuta kasutada ülikooli ruume. Kui üliõpilased võtavad oma tuleviku kujundamisel aktiivse rolli, siis ülikool toetab võimaluste piires hea meelega. Raha saamiseks peab olema projekt ja tuleb kirjutada taotlus. Üsna tavapärane on toetada ka mõne huvitava ürituse korraldamist, toob Reintam näiteks. TULEB TEHA VEEL PALJU TÖÖD, Maaülikoolis on ülikooli esindamise eest võimalik saada ka kaks vabaaine punkti. Reintami sõnul saavad üliõpilasseltsid oma liikmetelt ja ka eriala inimestelt küsida tagasisidet õppekavade kohta just sellest vaatenurgast, mis on neile tähtis ja mida ülikooli keskses tagasiside süsteemis ei uurita. PÕRANDAALUNE TEGEVUS AIESEC in Tartu veebruaris ametisse asuv president Silver Sten Kruus kutsub Tartu Ülikooli üles sama tegema. Olles kaks aastat aktiivselt tudengielu edendanud, ütleb ta, et ei tunne endaga seotud tudengiorganisatsioonide tegevuses ülikooli märkimisväärset panust. Käisin hiljuti väliskonverentsil, kus olid koos AIESEC-i Euroopa kohalike kontorite ja riiklike tasandite juhid. Kui rääkisime rahastusest, pidime tõdema, et ülikoolilt meie veel toetust ei saa. Samasugune olukord oli vaid mõnel teisel kohalikul kontoril mitmekümnest, kellega kokku puutusin, viitab Kruus. Küll aga oli tore teistele nimetada, et Eestis ja Tartus on olemas mitmesugused fondid ja toetusprogrammid, näiteks Kodanikuühiskonna Siht kapital või Tartu linna noorsootöö projekti- ja programmitoetus. Samuti võis teiste riikide esindajatele kiita võrgustiku Ole rohkem tegevust. ET TARTU KUI TUDENGILINNA SISU KA OMA KUVANDILE VASTAKS. Olen korduvalt öelnud, et tudengiorganisatsioonid on Tartus põrandaalused organisatsioonid nii sellepärast, et paljud tegutsevadki päriselt FOTO: ERAKOGU keldrikorrusel, kui ka sellepärast, et oma eesmärgi nimel töötamiseks ja kõigi kulude katmiseks peab olema väga leidlik, räägib Kruus. TÜ õppeprorektorile Aune Valgule tuleb üliõpilasorganisatsioonide mure koostöö puudumise pärast üllatusena. Eelmise aasta jooksul jõudis temani vaid AIESEC-i ruumisoov. Seejärel esitati üliõpilasesindusele palve, et kui erialaorganisatsioonidel on ruumi leidmisega probleeme, võiks sellest ülikoolile teada anda, et prodekaanid üheskoos murele lahenduse leiaksid. Rahaliselt katab ülikool üliõpilaskonna büroo kulusid umbes eurot aastas ja tasub MTÜ Tartu Üliõpilasmaja liikmemaksu ligi eurot. Nende toetuste eesmärk ÜKS KÜSIMUS EDGAR SCHLÜMMER Eesti Noorsootöö Keskuse juhataja on tugev üliõpilaskond, mis on oluline partner parema ülikooli loomisel, ning üliõpilaste kultuuri- ja loometegevuse toetamine, ütles Valk. Tartu Ülikooli uues arengukavas, mis on praegu küll alles koostamisel, on tudengiorganisatsioonide tegevus ühe tegevussuunana eraldi esile toodud. Kindlustame üliõpilastele tervikliku ülikoolikogemuse ja oskuste arendamise osalusvõimaluste kaudu üliõpilasorganisatsioonides, kultuuritegevuses, spordiorganisatsioonides, erialaseltsides ja esindustes. Õpikogemuse laiendamisena näeme ka oma ettevõtte loomist, õpirännet, kogukonna- või ülikooliellu panustamist. Tunnustame aktiivseid tudengeid. Märkame üliõpilaste hulgas teadustalente ja seome nad teadusrühmade tööga, tsiteeris Valk uut arengukava ja avaldas lootust, et kui koostöös on muresid, leitakse neile koos üliõpilastega lahendus. Tuleb teha veel palju tööd, et Tartu kui tudengilinna sisu ka oma kuvandile vastaks. Alustada võiks omavahelisest suhtlusest, sest vahetu arutelu on püsivate muutuste elluviimiseks ja üksteiselt õppimiseks kõige edasiviivam jõud. Selleks on aga vaja mõlema poole panust. Kõik on võimalik, kui asjaosalised seda tahavad ja on nõus selle nimel pingutama. Loe täispikka artiklit veebist: Miks ja kuidas peaks üliõpilasorganisatsioonide tegevust toetama? Noorte osalemine ümbritseva kujundamises ja otsustamises sh ülikoolide tegevuse üle on Eesti noortevaldkonna üks põhimõtteid ja senise edu võti. Noorte soovi midagi korraldada ja juhtida on vaja toetada nii arusaamise ja väärtustamise kui ka rahastuse kaudu. Noorte kaasamine otsuste tegemisse on kvaliteetsete otsuste ja ülikooli arengu üks võtmetegur. See nõuab head koostööd ja mõlemapoolset pingutust, et tekiks usaldus ning teineteist täiendav tegutsemine. Siinkohal tuleb meeles pidada, et lisaks kindlale rahalisele toele on tähtis ka ülikooli toetav suhtumine ja asjaolu, et on olemas tugisüsteemid, kust tudengiorganisatsioonid saavad nõu ja toetust. Üliõpilasorganisatsioonidel on suur väärtus, sest need loovad arendavaid tingimusi ning pakuvad proovilepanemise ja mitteformaalse õppimise võimalusi. Au ja kiitus ülikoolidele, mis toetavad üliõpilaste arengut mitmekülgsemalt kui lihtsalt loengute andmisega!\n13 JAANUAR: sporditeaduste ja füsioteraapia instituut tähistas 110. sünnipäeva; alustati seminarisarja ülikooli uue arengukava ettevalmistamiseks, keskendudes esimesel seminaril eesti keelele ja rahvusvahelistumisele. VEEBRUAR: presidendi teenetemärgi pälvisid seitse Tartu Ülikooliga seotud inimest; UT ajakiri tähistas oma 10. sünnipäeva; Tudengite Teatripäeva parimateks näitlejateks tunnistati Tartu Üliõpilasteatri noored. JUULI: selgus, et TÜ on konkurentsitult Eesti mainekaim kõrgkool; võeti vastu 4247 uut üliõpilast. AUGUST: peahoone vastas avati välismaalaste teenuskeskus Welcome Centre; toimus rektori karika golfiturniir; avati ülikooli veebipood. MÄRTS: avati uuendatud vilistlasvõrgustik UTalumni; Viljandis anti üle Kalju Komissarovi mälestusstipendiumid; alustati uut programmi Kogenud kooli ; peeti TÜ Delta keskuse sarikapidu. MAI: avati TÜ muuseumi aastanäitus Ideaalide Eesti. 100 aastat otsinguid ; peeti ülikooli arengukonverentsi; tähistati Juhan Peegli 100. sünniaastapäeva; korraldati kõigi aegade suurim TÜ vilistlaste kokkutulek. APRILL: avati näitus Ülikooli peahoone kunstis ; ülikooli sümfooniaorkester tähistas 10. ja Tartu Üliõpilasmaja 20. sünnipäeva; üliõpilased lustisid kevadistel tudengipäevadel. JUUNI: Narvas pandi nurgakivi TÜ Narva kolledži ja Sisekaitseakadeemia ühisele majutushoonele; rektor Toomas Asser istutas botaanikaaeda rahvusülikooli juubelile pühendatud puu; ülikooli lõpetas järjekordselt mitu tuhat tarka noort. SEPTEMBER: Kassitoomel peeti uue õppe aasta avaaktus; von Bocki maja otsaseinal avati uus näitus; algas projekt Talendid Tartusse! ; ilmumist alustas igakuine vilistlaste infokiri; ülikooli spordiklubi tutvustas oma uut kaubamärki. NOVEMBER: ERM-is avati üliõpilaselu näitus Nägus noorus ja TÜ ajaloo muuseumis uus püsinäitus Minu elu ülikool ; ilmus esimene Eesti rahvusatlas; suurejooneliselt tähistati eestikeelse ülikooli 100. aasta päeva. OKTOOBER: arstiteadlased, õigusteadlased ja Tartu Üliõpilasteater tähistasid juubeleid; algas vestlusõhtute sari Ülikool teerajajana ; ametisse valiti uued dekaanid; Tartus toimunud aastakonverentsil said kokku ülikoolide võrgustiku U4 esindajad. DETSEMBER: jätkusid rahvusülikooli juubeliaasta kulminatsiooniüritused; kuulutati välja aasta parimad õppejõud ja programmijuhid; geograafid tähistasid oma osakonna 100. aastapäeva; Narva kolledž pidas 20. sünnipäeva. FOTOD: ANDRES TENNUS, HARRY TIITS, PIRJO PÕIM, KAROLIINE PRUUL, ERAKOGU\n14 26 ETTEVÕTLUS ETTEVÕTLUS 27 FOTO: BLUERAY / ANDRES TENNUS BlueRay viib ajaloolisele rännakule Tartu Ülikooli võrsefirma OÜ BlueRay pakub võimalust teha külmal talvisel pärastlõunal rännaku 106 aasta tagusesse augustikuisesse Tartu kesklinna. MARI EESMAA Virtuaalreaalsusprillid, mis näevad välja kui ulmefilmi rekvisiidid või pimendavad lumelauaprillid, asetatakse külastaja silmadele. Nõnda Kaarsilla juures BlueRay posti ehk virtuaalrännaku esimese punkti juures seistes algab teekond sajanditagusesse maailma. Neljas eri paigas Kaarsilla lähistel manatakse silme ette suvine vaatepilt Emajõe kaldalt aastast Kaarsilla asemel seisab uhkelt Kivisild. Atlantise maja teisel pool jõge ei ole, võimsate puudega pargi asemel paistab hoopis terve tänavatäis maju. Peaaegu lähebki meelest, et õues on tegelikult miinuskraadid ja külm näpistab nina, sest ümberringi jalutavad pikkades kleitides naisterahvad ja kaabudega härrasmehed ning üle Kivisilla sõidavad tõllad. Päris kõik ei ole siiski võõras. Raekoda ja Tartu Hoiulaenuühistu hoone seisavad täpselt samal kohal ja kujul nagu praegu, aasta detsembris kui jõulukaunistused välja arvata. TÕELINE MAAILM BlueRay asutaja ja juhatuse liige Mairo Rääsk nimetab ettevõtte pakutavat elamust eripäraseks just seetõttu, et kasutajas tekib tunne, nagu viibiks ta virtuaalmaailmas päriselt. On ju ka varem muuseumides tehtud igasuguseid virtuaalreaalsuse lahendusi, kuid meie idee on, et inimene tuleb nelja seina vahelt välja, päris keskkonda, selgitas ta. Peale ägeda ja erakordse kogemuse soovib ettevõte pakkuda teenuse kasutajatele ka õppimisvõimalust. Rääski sõnul on see suurepärane võimalus näiteks haridusasutuste jaoks, kes võiksid sedasi tutvustada õpilastele Tartu ajalugu. On ju hoopis põnevam, kui saab justkui omal nahal tunda või vähemalt oma silmaga näha, milline Tartu kunagi oli.\n15 28 ETTEVÕTLUS TUDENGID 29 BlueRay ei ole aga mõeldud ainult noortele, nagu sageli ekslikult arvatakse. Rääski sõnul on vanim klient olnud 90-aastane ning Tartu ajalooga tutvuma on oodatud kõik inimesed alates seitsmendast eluaastast. Olgugi et virtuaalreaalsuse esilemanamine ei ole maailmas enam sugugi uus nähtus, ütleb 96 protsenti BlueRay kasutajatest, et puutub just siin sellega esimest korda kokku. PÕHJALIK EELTÖÖ Tehistõelisus kujundatakse vanade fotode, kaartide ja detailplaneeringute järgi. Rääsk tõdes, et paraku on Tartust säilinud väga vähe materjali, mille põhjal endisaegsetest paikadest kujutluspilte luua. Muidugi oleks vahva inimestele näidata, milline oli Tartu näiteks keskajal, kuid kahjuks pole selleks lihtsalt piisavalt materjali. Keskajast ei saagi fotosid olla, sest fotokunst on siiski võrdlemisi uus asi, nentis Rääsk aasta Tartu linnapildi taasloomiseks vaatas meeskond läbi umbes fotot, sest eesmärk oli pakkuda vaatajatele võimalikult autentset, aga samal ajal ka mõnusat kogemust. Mõni inimene võib virtuaalreaalsusprille kandes tunda nn küberiiveldust, mis avaldub näiteks peapöörituse, pea valu, väsimuse, ebamugavustunde, silmade väsimuse või ärritusena või nägemise ähmastumisena. Selleks et BlueRay kasutajad saaksid ajaloolisi pilte tajuda ilma iiveldustundeta, uuris ettevõtte juhatuse liige Egle Rääsk seda nähtust oma magistritöös ja meeskond rakendas tema uurimistööst saadud teadmisi tootearenduses. Siiani on vaid üks inimene iiveldust tundnud, kuid enamikul on ekskursioon möödunud probleemideta ja on väga rahule jäädud, kiitis ta. TULEVIKUPLAANID Järgmise atraktsiooni avab Blue Ray sel kevadel Toila pargis, kus tänu virtuaalreaalsus prillidele saab imetleda president Konstantin Pätsi suveresidentsi, Oru lossi. Sealne kujutluspilt on inspireeritud ühest aasta juulikuu päevast, mil roosid õitsesid ja ka president lossis käis, jutustas Mairo Rääsk. Kui siduda tehistõelisus mingi kindla sündmusega, on kasutajal lihtsam end päriselt selles ajaloohetkes ette kujutada, lisas ta. Rääsk avaldas, et BlueRayl käivad läbirääkimised ka Tallinna linnaga. Nimelt on neil kavas luua vanalinna lähistele kaks tehisvaadet: üks aastast ja teine aasta märtsist pärast pommitamist. Muidugi on meie soov ka rahvusvaheliselt laieneda, kuid praegu oleme mõne välispartneriga vaid mõtteid vahetanud ja millestki konkreetsest rääkida ei saa. Eks see, kui tahta luua midagi väljaspool oma turvalist keskkonda, tähendab ka oma mugavustsoonist väljatulemist, nentis Mairo Rääsk. Tema sõnul on BlueRayle suureks abiks Tartu Ülikool, kelle abiga on võimalik sõlmida uusi sidemeid ja püüelda rahvusvahelise haarde poole. Näiteks kaasas ülikool ettevõtte rahvusvahelise laste heaolu käsitleva konverentsi kavasse. Meil on võimalus pakkuda huvilistele virtuaallahenduse teostust, aga ka anda oma osa mõnesse teadusprojekti, selgitas Egle Rääsk. Peale virtuaalmaailmade loomise tegeleb BlueRay nõustamise ja arendustööga, pakkudes teenuseid turismiettevõtetele, muuseumidele, kohalikele omavalitsustele, mittetulundusühingutele ja teistele huvilistele. Meeskond leiab, et edu võti on originaalne vorm ja teistest eristuv sisu. RÄNNAKU LÕPP Meeleolukas põige aasta augustikuu Tartusse lõpeb teisel pool jõge, kus saab nautida veel viimaseid hetki enam kui saja aasta taguses muinasjutulises Emajõe Ateenas. KUI SIDUDA TEHISTÕELISUS KINDLA SÜNDMUSEGA, ON LIHTSAM END SELLES HETKES ETTE KUJUTADA. Kui senisel teekonnal rääkis maheda häälega jutustaja vaadete illustreerimiseks ka ajaloolisest taustast, siis lõpetuseks võib külastaja lihtsalt kujutleda end üheks endisaegseks linna kodanikuks ning kuulata hobuste kapjade plaginat vastu munakiviteed, turuputkade juurest kostvaid hõikeid ja daamide mahedat jutuvada. Loe täispikka artiklit veebist: FOTO: ERAKOGU KÕIGIL HUVILISTEL ON VÕIMALIK TÜ FONEETIKA LABORI SALVESTUSKABIINIS KORRALDATAVAS KEELEPSÜHHOLOOGILISES KATSES OSALEDA VEEL JAANUARIS JA VEEBRUARIS. Kuidas ma esimest korda katsejänes olin GRETE VOLMER inglise keele ja kirjanduse esimese aasta bakalaureusetudeng Aeg-ajalt pakutakse üliõpilastele võimalust osaleda ühes või teises uuringus. Minu esimene kogemus katsejänesena puudutas eesti keele uurimist ja tekitas palju emotsioone. On 3. detsember ja märkan kella vaadates, et olen üle viie minuti hiljaks jäänud. Sean kiiremad sammud Lossi tänava poole, kus toimub keelepsühholoogiline katse, milles olen lubanud osaleda. Kell on viis õhtul ning Raekoja platsi rahva summast läbi kõndides tunnen õhus olevat jõuluootust ja tärkavat pühademeeleolu.\n16 30 TUDENGID TUDENGID 31 Tartu Ülikooli maailma keelte ja kultuuride kolledži majja sisenedes valdab mind uudishimu, kuid ühtaegu ka elevus, kuna ma pole varem üheski sellises eksperimendis osalenud. Katse sisust tean vähe ja pealiskaudselt, seega sean end mõtteis valmis järgmiseks tunniks, mis tuleb kindlasti põnev. Paari minuti pärast olen õige ukse taga ja valmis tundmatus kohas vette hüppama. AEG KATSEKS Tuba, kuhu sisse astun, näeb välja nagu iga teinegi kabinet, ainuke erinevus on paremat kätt asuv salvestuskabiin. Kuna aega on hilinemise tõttu vähem ja peagi tuleb juba järgmine katseisik, hakkame kohe pihta. Katse käigus jälgitakse ka silmade liikumist, mille tõttu on vaja enne alustamist proovida, kas vastav aparaat toimib. Selle kindlaksmääramisel pean keskenduma arvuti ekraanile ilmuvatele punktidele. Üsna kohe saan teada, et kõik on korras ja roheline tuli katse tegemiseks on olemas. Seejärel saan esimesed juhised. Pean kirjeldama arvutiekraanil kujutatavat tegevust ühe lausega, aga seejuures võimalikult spontaanselt. See tähendab, et ma ei tohi eriti palju ette mõelda, mida rääkima hakkan. Alustuseks tuleb teha paar harjutust, et kätte saada õige tunne ja mõista, kuidas ma katset sooritama pean. Harjutused koosnevad samalaadsetest ülesannetest, nagu katses tulevad, proovimine möödub sujuvalt ja pärast seda olengi valmis. Katse koosneb rohkem kui sajast tegevusest, mida pean kirjeldama. Kuigi alguses tundub see arv suur, märkan, kui ruttu aeg tegelikult möödub. Kõik läheb sujuvalt ja ühtegi probleemi ei teki. TÜ FONEETIKA LABOR TEGELEB EKSPERIMENTAALSE FONEETIKAGA, KASUTADES NII AKUSTILISI, ARTIKULATOORSEID KUI KA TAJU UURIMISE MEETODEID. LABORIS KASUTATAVATE SEADMETE HULGAS ON KA SILMAJÄLGIMISSÜSTEEM EYELINK 1000 PLUS. Lahkudes näen, et terve protsess alates tuppa astumisest kuni katse lõpuni võttis aega kõigest 50 minutit. KEELED ÜHENDAVAD Uurimus, milles ma katsejänesena osalen, on Tartu, Frankfurdi ja Aberdeeni ülikooli koostööprojekt ning see hõlmab eesti, inglise ja saksa keeles tehtud katsete tulemuste võrdlust. Kui pärast katse lõppu uurin, miks otsustati just nende kasuks, saan vastuseks, et põhjus peitub keelte sarnasustes. Nii inglise kui ka eesti keelel on palju sarnasusi just saksa KATSE JÄNESEKS OLEMINE EI AITA AINULT TEADLASI JA TEADUST, VAID ANNAB KA MULLE ENDALE PALJU JUURDE. FOTO: TÜ FONEETIKA LABOR keelega. Piltlikult võib öelda, et saksa keel on justkui sild nende kahe keele vahel, räägitakse mulle. Katse ühe läbiviija Nele Otsaga kõneldes saan teada palju uut ja huvitavat keelepsühholoogiast üldiselt, aga ka sellest, miks seda projekti ellu viiakse ja milles seisneb selle tähtsus. Uurimuse teeb eriliseks asjaolu, et tegu on esmakordse eksperimendiga, sest varem pole eesti keelt ja selle kasutust niisugusel moel uuritud. See teadustöö ei võimalda mitte ainult eesti keele ja selle kõnelemise kohta rohkem teada saada, vaid võib tulevikus aidata kaasa arengule ka teistes valdkondades, näiteks kõnehäirete diagnoosimisel või tehiskõne loomulikumaks muutmisel. Õhtul jään keele teemadel veel edasi mõtisklema. Räägin eesti keelt ju iga päev, aga pole varem mõelnud, kuidas ma midagi ütlen või miks seda just sellisel viisil teen. Nüüd on mul hea tunne, et sain teaduse arengule ja oma emakeele uurimisele kaasa aidata. Just minu abiga kogutud andmed võivad tulevikus paljudele inimestele mitmel moel kasulikud olla. TULEVIKUS JÄLLE? Osalemisest saadud posi tiivne emotsioon ja põnev kogemus tekitavad minus mõtteid, et võiks ka edaspidi osa võtta huvitavatest katsetest või projektidest, kuhu üliõpilasi kaasa lööma kutsutakse. Kogemusele lisab meeldivust eksperimendi korraldaja pühendumus erialale ja abivalmis suhtumine, mis aitab kiiresti kohaneda ja ärevustundest lahti saada. Kõige üllatavam avastus on minu jaoks aga see, et katsejäneseks olemine ei aita ainult teadlasi ja teadust, vaid annab ka mulle endale palju juurde. Eksperimendis osalemise tõttu tean nüüd rohkem teemadest ja valdkonnast, millest enne nii palju ei teadnud. Peale selle on võimalik küsida teadlastelt küsimusi, mis omakorda tekitab põnevaid arutelusid ja mõtisklusi. Kõigil huvilistel on võimalik TÜ foneetika labori salvestuskabiinis korraldatavas keelepsühholoogilises katses osaleda veel jaanuaris ja veebruaris. Kirjutage vaid aadressile gmail.com ja leidke koos korraldajatega sobiv aeg. Peale kauba saate vaevatasuks viis eurotki. TUDENG KÜSIB Kuidas saada tuutoriks? TUULI VALLISOO õppeosakonna nõustamiskeskuse õppekorraldusnõustaja Sellise küsimuse üle on ilmselt igal üliõpilastega kokku puutuval ülikooli töötajal hea meel. Rõõmustav on näha motiveeritud tudengit, kellel on soov hakata kaasüliõpilasi tuutorina toetama. Tuutorid on vabatahtlikud, kes on saanud väljaõppe üliõpilasnõustamiseks. Nad abistavad ülikoolis esimese semestri jooksul uusi tudengeid. Huvilisel, kes soovib tuutoriks hakata, tuleb registreeruda õppeinfosüsteemis kevadsemestri ainekursusele Tuutorite väljaõpe (P2OO , 1. osa, 3 EAP-d). Registreeruda saab 13. veebruarini. Selle aine kevadises osas tutvustatakse veebipõhise õppena ülikooli õppekorraldust ning üliõpilaste õigusi ja kohustusi. Seminaridel käsitletakse aga suhtlemisoskusi, mis valmistavad ette praktiliseks tuutoritööks. Tuutorid määratakse koostöös õppekavade programmijuhtidega kevadsemestri lõpus, kui ainekursuse esimene osa on läbitud. Võimalik on hakata enda või lähedase õppekava üliõpilaste, aga ka välisüliõpilaste tuutoriks, sest üliõpilasnõustajaid on vaja ka ingliskeelsete õppekavade jaoks. Pealegi annab töö välis üliõpilastega rahvusvahelise kogemuse. Õppeaine teises osas tehakse tuutoripraktika (samuti 3 EAP-d) see tähendabki sisulist tuutoritegevust järgmise õppeaasta sügissemestril, mil tuutor toetab esmakursuslasi, kasutades eelmisel semestril omandatud teadmisi ja oskusi. Kes on aine kursuse läbinud, võib kandideerida tuutoriks ka järgmistel aastatel. Lisaks võimalusele teisi aidata toob tuutorikoolitus kasu veel mitmel viisil. Selle käigus saab lisateadmisi ülikooli kohta ja see on suurepärane enesearendamise võimalus, sest õpitud oskusi võib vaja minna igas eluvaldkonnas. Nende oskuste arengut toetavadki õppeaine käigus ette nähtud teoreetilised ja praktilised ülesanded. Olgu huvilistele julgustuseks ühe tänavuse tuutori sõnad: Soovitan hakata tuutoriks, sest see kogemus annab rohkem, kui esialgu aimata oskad. Sa arendad oma probleemilahendus-, suhtlemis- ja juhtimisoskust, aga ka loovust, empaatiat ja mis kõige tähtsam aitad noorel särasilmsel inimesel leida oma tee ülikoolis. Kui tekkis huvi, registreeru julgelt ja esita lisaküsimusi meiliaadressile\n17 32 REISIKIRI REISIKIRI 33 FOTO: PIXABAY.COM Hola España! ehk Tere, noortevahetus Hispaanias! Läinud aasta septembris avanes mul tänu Erasmus+ õppeprogrammile võimalus veeta kuus päeva Hispaanias, kus püüti ühendada Euroopa eri rahvustest noori. REGINA GETTER MAAJÄRV õigusteaduskonna magistriõppe esimese aasta tudeng Olin küll teadlik peamistest eesootavatest sündmustest, kuid üldpilt kogu reisist oli jäänud veidi selgusetuks. Teadsin, et Erasmus+ noortevahetuse Eurodentity keskmes on Euroopa riikide kultuuride sarnasused ja erinevused juba nimi Eurodentity tähistab sõnu Europe ja identity. Projekti põhiline idee oli kokku tuua Eesti, Iirimaa, Itaalia, Poola, Rumeenia ja Hispaania noored, et mõtestada lahti Euroopa kultuuripärandit: vanu, praeguseid ja võimalikke tuleviku traditsioone. Selliste üsna nappide teadmistega ma suuna Hispaania poole võtsingi. Tundsin varem kaht osalejat, ülejäänud kaasmaalastega kohtusin esimest korda Tallinna lennujaamas. Mõistsin kiiresti, et juhuse läbi oli kokku saanud väga vahva ja ühtehoidev viiene eestlaste kamp. Väljamaale kohale jõudes saime päeva jooksul sõbruneda, naljatleda ja omapäi Alicantes ringi seigelda. Õhtuks sõitsime projekti toimumispaika Cartagenasse. OI NEID NIMESID JA LAULE! Projekti esimesel päeval oli rõhk üksteisega tuttavaks saamisel ja programmiga tutvumisel. Esmakohtumine osalejatega laabus rutakas taktis nimede selgeks õppimiseks kasutasime mänge, kus eesnimega koos pidi esitama sõna, mis algaks nime esitähega. Kui hallid ajurakud olid eripäraste nimede salvestamisega treenitud, suundusime lähedalasuvasse restorani lõunat sööma.\n18 34 REISIKIRI REISIKIRI 35 FOTOD: ERAKOGU kuumuses ligi poolteist tundi ülesmäge. Kõrgendikule jõudes nägime, et rännak oli end ära tasunud mäenõlvalt avanes erakordne vaade! EURODENTITY TOIMUS SEPTEMBRIS PÄIKSELISES HISPAANIAS CARTAGENAS, KUS EI PIDANUD HALBA ILMA TROTSIMA. Laulurahvale kohaselt võtsime seal peagi üles esimese viisijupi, mis teisigi sütitas. Päeva sisse mahtus veel igasugu huvitavaid elamusi. Üks nendest oli kahtlemata Poola õhtu, kus sealsed noored tutvustasid oma kultuuri ja kombeid. Kuulsime ka riigi ajaloost ja tuntumatest vaatamisväärsustest, õppisime piduliku poloneesi tantsusamme ja proovisime poolakate maiustusi. Eriliselt jäi esimest päeva ilmestama ametlikule programmile järgnenud mitmetunnine öine aruteluring. Kogunesime spontaanselt tähistaeva alla ning asusime eri teemasid lahkama: päevakorras olid tsitaadid, võimalik maaväline elu ja kummituslood. Hoolimata sellest, et olime veel võõrad, jagasime mõtteid julgelt, sest ümbritsev õhkkond oli niivõrd avatud. Energiaringi keskel tuli ilmekalt välja asjaolu, et kõik taandub meie sarnastele väärtustele ja inimlikkusele. Pärineme küll eri perekondadest ja kultuuriruumidest, kuid üldplaanis oleme ikkagi ühtemoodi. KIRJU SELTSKOND LINNATÄNAVAIL Järgnevad päevad tõid uusi tuuli ja suundi. Külastasime linna ajaloolisi paiku ja ühel päeval sattusime kokku lausa raud rüüde, mõõkade ja nahkpükstes meestega, kes kandsid õlgadel loomanahku. Iga päev seesuguseid rõivaesemeid Cartagenas siiski ei kanta, toimus vana aja festival. Isegi paljud süle lapsed olid muistse sõdalase moodi maskeeritud. Keset õndsat päist päeva kostsid ehmatavalt valjud kahuripaugud, sellal kui mööda kitsaid tänavaid kulges tore paraad. Meie ei lasknud kärgatustel ennast segada. Jagasime omavahel värskeid muljeid, võrdlesime Cartagena võlusid endi kodupaikadega ning kuulsime hispaanlastelt veelgi rohkem üksikasju linna RAHVUSVAHELINE SELTSKOND TUTVUS HISPAANIAS ÜKSTEISE KULTUURIGA. ajaloo ja kultuuri kohta. Õhtul tutvusime esitluste raames Rumeenia ja Itaaliaga ning kogusime uusi teadmisi. Ööd nautisime Cartagena festivali noorte järelpeol. MUST LEIB JA TUJURIKKUJA KLIPP Neljandal päeval arutasime ühiste kommete, eri mõttelaadide ja ühiskonnaprobleemide üle. Esiti tegime seda kõik koos, hiljem aga väikestes rühmades, mis moodustusid eri riikide esindajatest. Arutelu säilitamiseks valmistasime meeskonnatööna videoklipi, mille põhiline fookus oli Euroopa Liidu liikmesriikide ühisjoonte ja samalaadsete väärtuste esiletõstmine. Muu hulgas jõudsime järeldusele, et kuigi kultuurid ja poliitilised suunad on erinevad, jagavad eri riikidest pärit noored üldplaanis siiski ühiseid väärtusi. Õhtul pidime andma lühiülevaate Eestist ja pakkuma oma kodumaa toitu. Olime kaasa ostnud tõelise välisreisikomplekti, kuhu kuulusid must leib, Vana Tallinn, kaeraküpsised ja Kalevi kommimaailma parimad tooted. Rääkisime oma riigi ajaloost ja kultuurist, õpetasime kaerajaani ning näitasime videoklippe nii laulupeost kui ka loodusest. Huumori lisamiseks manasime ekraanile kaks Tujurikkuja saate sketši, mis valmistasid projektiosalisetele väga nalja (ja mõningast kummastust). Viies päev oli tervenisti kohaliku kultuuri päralt. Hommiku aktiivseks alustamiseks mängisime bowling u-laadset mängu. Pärast sportlikku liigutamist meisterdasime 83-aastase vanahärra juhendamisel loodus likest vahenditest traditsioonilisi punutisi. Tuleb möönda, et ta ise valmistas enamasti korve ja toole, kuid meie saime õnneks ka lühikese punupatsi nikerdamise eest kiidusõnu. Sõime paella t, õppisime hoogsaid Hispaania laule ja tantse ning raske hääldusega väljendeid. Kuuendal päeval kõndisime matkarajal pea 30-kraadises HISPAANIA AVATUS UUTELE KOGEMUSTELE Õhtul asusime projekti otsi kokku tõmbama. Kõik väljendasid kohtumisega seotud emotsioone avameelselt ja südamlikult. Osalejad olid ühel meelel, et mitteformaalsele õppele toetuv projekt oli olnud igati arendav ning koos õppisime eri kultuure paremini tundma ja tugevdasime ühiseid väärtusi. Arvamusavaldusi kuulates sain muu hulgas aru, mil määral oli programm mind energia ja positiivsusega toitnud. Ühtlasi sisendas see nädal julgust olla uutele kogemustele veelgi rohkem avatud. Noortevahetus annab eri riikidest pärit noortele võimaluse leida uusi sõpru, õppida osalejate kodumaid paremini tundma, avastada üheskoos uusi paiku ning teha põnevate seltskonnamängude ja ülesannete kaudu koostööd. Olen kindel, et sellised sotsialiseerumisele suunatud projektid avardavad silmaringi mitmel moel, ning seepärast julgustan noori välismaal käima ja uusi põnevaid kogemusi saama! Loe täispikka artiklit veebist:\n19 36 ARVUSTUS ARVUSTUS 37 Ja tuulelaeval mineviku valgusest on aerud FOTO: ANDRES TENNUS Novembrikuu viimase päeva pärastlõunal kanti Vanemuise kontserdimajas esimest korda ette Pärt Uusbergi suurteos... ja tuulelaeval valgusest on aerud..., mis on pühendatud eestikeelse Tartu Ülikooli sajandale aastapäevale. SILVIA LUIK loodusmuuseumi ja botaanikaaia ürituste koordinaator Teose aluseks on Uku Masingu ja Kristian Jaak Petersoni tekstid, mis helilooja Pärt Uusbergi loomeprotsessis enim inspireerisid ja tema meele helisema panid. Segakoorile ja sümfooniaorkestrile seatud seitsmeosalise kompositsiooni kandsid ette Tartu Ülikooli Sümfooniaorkester, Tartu Akadeemiline Meeskoor, Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor ja Tartu Ülikooli Kammerkoor. Dirigeeris Taavi Kull. Uusbergi loomingut iseloomustab meditatiivsus, kontakti otsimine igavikuga, vaikuse kohalolu, sujuv kulgemine ja meloodilisus. Vokaalteostes käsitleb ta erilise tähtsusega teksti, mis heliseb laulu keeles ja on muusika loomise protsessis tihti keskne ideede allikas. Tema looming kõnetab paljusid kuulajaid ning noor helilooja on pärjatud mitmete loomestipendiumide ja auhindadega hiljutisim neist oktoobrikuus võidetud esikoht VII Eesti noorte koorijuhtide konkursil. Rahvusülikooli aastapäeva pärastlõunase kontserdi eel kõneles rektor Toomas Asser inimeseks olemisest ajal, mil räägime paljudest tõsistest teemadest, nagu kliima päästmine, majanduse õitseng, tehnoloogia areng või teaduse tähtsus. Kõige selle juures on tarvis säilitada ja vallata inimeseks olemise kunsti. Soov areneda ja olla täna parem kui eile, osata haarata võimalustest, kuid ka vastutada seal, kus vaja, abistada ligimest need on vaid mõned mõtted sellest, mida tähendab inimeseks KRISTIAN JAAK PETERSONI LUULERIDU SAAB JUSTKUI VÕRRELDA TARTU VAIMU JA ÜLIKOOLI VAIMSUSEGA. olemine. Vokaalteos... ja tuulelaeval valgusest on aerud... keskendubki nendele teemadele. Kompositsioon kätkeb endas ligi 40 minutit muusikat Uku Masingu ja Kristian Jaak Petersoni luulega. Alguses oli heliloojal plaan kirjutada teos enamate ülikooliga seotud eesti luuletajate tekstidele. Suutmata Masingult välja valida ainult üht luuletust ning saades poeedi mõtetest ja maailmast inspiratsiooni, otsustas Uusberg kirjutada kogu teose Masingu ja Petersoni loomingut omavahel põimides. Enamiku luuletustest, mida teoses on kasutatud, kirjutas Masing sama vanalt, kui Uusberg teost luues oli. Laulmine on eneseväljendusvahend, mis aitab inimesel mõtestada tema kõige sügavamaid tundeid, ning koos laulmine loob ühtsustunnet. Eeldatavasti on see ka põhjus, miks helilooja otsustas luua teose koorile, kasutades muusikalist materjali ja teksti ning ülikooliga seotud isikute ühest vaimsust just sel moel. Uusbergi suurteose omapära on tohutu tekstitihedus. Masingu luule on raskesti ligipääsetav ja ma ei ole kindel, et kõikide saalisviibijate jaoks luuleridade tagamõtted kergesti mõistetavad olid. Minul kui kuulajal oli koori heast diktsioonist hoolimata keeruline jälgida ja mõista teksti sügavamat tasandit, samal ajal kui teos ajas lahti rullus. Eeldatavasti oli helilooja sellele mõelnud, sest kuulajat püüti tirida väheste muusikaliste vahenditega koondama oma tähelepanu tekstile: enamik tekstist kõlab oktavis ning olulisemad salmid ja read esitab koor kas kaanonis või lauset korrates. Et tekst oleks publikule lihtsamini mõistetav ja paremini omaksvõetav, pakuti võimalust lugeda seda trükitud bukletist. Mõneti tõmbas see aga tähelepanu muusikast eemale et muusikat paremini kuulata ja sellega hetkes kaasa minna, oli teinekord parem lihtsalt silmad sulgeda. Suurteos algab preluudiumiga: kaugusest kostab vaikne sopranhääl, mida saadavad paitavad harfiarpedžod. Esimeses osas, kus vahelduvad mees- ja naiskoor, seovad korduvad motiivid nii sümfooniaorkestri keel- kui ka löökpillide partiis koori lauldavad mõtted ühtseks tervikuks. Alguses oli tunda koori ebakindlust ja mõningat ebaühtlust, mis esituse kulgedes märkimisväärselt paranes. Teises osas saadavad segakoori keelpillide lainetavad poognatõmbed. Kristian Jaak Petersoni luuleread kajavad süngelt ja aukartust äratavalt, mida mõttes sai justkui võrrelda Tartu vaimu ja ülikooli vaimsusega. Kolmas osa, mis minule meeldis sellest teosest kõige enam, on kahele eelmisele vastandlik kui esimesed osad on laadilt pigem sünged ja raskepärased, siis kolmas osa, mida esitab naiskoor keelpilliorkestri saatel, vastandub oma helguse, pehmuse ja meloodilisusega. Helilooja on kolmanda osa luuleread valanud justkui sillerdavasse veevoolu, mille kuulamine toob naeratuse näole. Koori lauldud stroofidele järgneb rõõmsameelne poognaga ja hiljem sõrmitsedes mängitud keelpillide meloodia, mille orkestratsioon jätab kuulaja muretult unistama ja meenutab folgilikku, sooja päikesepaistelist päeva. Kuulen seda oma kõrvus veel järgmise osa alguses, kui koor laulab juba uusi ridu... Pärt Uusbergi seitsmeosaline teos on minevikku vaatav ja väärtusi hindav kompositsioon, mis passib hästi viimase saja aasta üle mõtisklemiseks ja rahvusülikooli sajandi tähistamiseks. Loe täispikka artiklit veebist:\n20 38 TEADUS TEADUS 39 FOTO: PXHERE.COM ÜLIÕPILASI VÕIVAD TÕHUSAMALT ÕPPIMA INNUSTADA NII ÜLESANNETE SIDUSUS KUI KA KOOSTÖINE ÕPPIMINE. Üliõpilastele tuleb anda mitmekesiseid arenguvõimalusi TEADUS TÜ õpetamisoskuste arendamise konsultant Kaire Uiboleht uuris oma doktoritöös seoseid õpikeskkonna ja bakalaureuseastme üliõpilaste õppimisviisi vahel. Selgus, et sisukeskne õpetamine mõjutab üliõpilasi õppima pigem pealiskaudselt. MERILYN MERISALU Uurimistöö tulemusena selgus, et mida enam oli õppejõu õpetamisviisi kirjeldustes sisukesksele (ka õppejõukesksele) õpetamisele omaseid elemente, seda enam kirjeldasid üliõpilased pindmist õppimisviisi ja kehva kvaliteediga õpiväljundeid. Mida rohkem kirjeldasid õppejõud aga õppimiskeskseid õpetamise elemente õppemeetodite variatiivsust, autentseid ja proovile panevaid ülesandeid, elulisi näiteid, meeldivat atmosfääri, kaasatöötamist toetavat loengut, seda enam kirjeldasid üliõpilased sügavat õppimisviisi ja kvaliteetsete õpiväljundite saavutamist. Uurisin õppejõu loodud õpikeskkonna õpetamisviisi ja õppimise vahelisi seoseid kolme juhtumi võrdluses. Leidsin kahest Eesti kõrgkoolist kolm õppeainet, mis olid omavahel sisu ja teemade poolest sarnased, aga õppejõudude õpetamisviisi poolest erinevad. Tegin intervjuusid nii õppejõudude kui ka üliõpilastega, võtab värske doktor mitme juhtumi uuringu kokku. KOLM ÕPPEAINET Kõik valitud õppeained kuulusid sotsiaalteaduste valdkonda ja olid esimeste aastate bakalaureusetudengitele kohustuslikud. Ka olid kõik kolm suhteliselt mahukad alusained, kus ka viidati ühele ja samale põhjalikule õpikule. Sarnased olid nii õppeaine sisu kui ka EAP-de hulk. Ühel juhul oli õppijatel vaja lahendada palju erisuguseid ülesandeid ning loengute asemel olid seminarid, kus iseõpitut arutati, analüüsiti ja uute ülesannete kaudu veel paremini selgeks saadi. Aine lõpus toimus eksam, millega õppejõud püüdis mõista üliõpilase arusaamist ainest. Hinne kujunes ühe mahuka ülesande ja lõpueksami põhjal. Teine näide oli mõne aasta tagusele kõrgharidusele võrdlemisi iseloomulik: oli nii loenguid kui ka seminare ning õppeprotsessi käigus tuli õppijatel teha eri liiki töid: kontrolltöid, teste, praktilisi ülesandeid ja lõpueksam. Hinne kujunes mitme ülesande ja lõpueksami põhjal. Ka kolmandas õppeaines olid loengud ja seminarid, kuid kogu õppetöö vältel tegeleti nii iseseisvalt kui ka seminaridel ühe suure ülesandega. Hinne kujunes ülesande ja lõpueksami põhjal. Kõik juhtumid erinesid nii õpetamis- kui ka hindamisviisi poolest. Olen alates aastast ise õpetanud ja tahtsin mõista, milline peaks õpetamine olema, et üliõpilased saaksid päriselt ainest aru ja oskaksid õpitavat kasutada, avab Uiboleht teemavaliku tagamaad. Selleks luges ta palju uuringuülevaateid õppimisviiside ja hindamiskeskkonna omavahelise seose kohta. Varasemate uuringute tulemused olid aga üsna vastuolulised. Ühed teadlased väitsid, et üliõpilasi aktiivsusele suunavad (hindamis)ülesanded on seotud nende sügava õppimis viisiga, teised mitte. ÕPI TEISTE VIGADEST Artikleid ja nendega seotud arutelusid lugedes leidis Uiboleht, et uuringutes vaadeldi ainult üksikuid õpikeskkonna osiseid. Niisiis lähtus ta enda uurimistöö kava kokku pannes palju sellest, mida varasematele\n21 40 TEADUS #TEADUS 41 KAS TEADSID? FOTO: ERAKOGU KAIRE UIBOLEHT uuringutele oli ette heidetud ja mida puudustena esile toodud. Just sel põhjusel valis ta ka kvalitatiivse meetodi ehk intervjuud. Seda meetodit on mõistlik kasutada siis, kui varasemad tulemused on vastuolulised või teemast veel eriti palju ei teata. Varasemad uuringud viitasid sellelegi, et aine sisu ise võib õpetamises ja õppimises väga palju määrata. Seega võtsin võrdlemiseks sisu poolest võimalikult sarnased ained, mida õpetas üks õppejõud ehkki valitud ainete õppejõud õpetasid ja hindasid erinevalt, ütleb Uiboleht. Õppejõududega rääkis ta kaks korda: kohe õppeprotsessi lõppedes ja pärast hindamist. Esimesel kohtumisel vesteldi pikalt sellest, milline on õppeaine ülesehitus, missuguseid ülesandeid õppijatele anti ja kuidas õppejõud oma valikuid põhjendasid. Teisel korral keskenduti hindamiskriteeriumide kirjeldamisele ning õpetamise ja hindamise analüüsile. Tartu Ülikooli õpetamisoskuste arendamise konsultant Kaire Uiboleht kaitses oma doktoritöö Õpikeskkonna ja bakalaureuseõppe üliõpilaste õppimise seosed kõrghariduses: kvalitatiivne mitme juhtumi uuring 26. novembril haridusteaduste instituudi ning ökoloogia ja maateaduste instituudi doktorikraadide andmise ühisnõukogus. Doktoritöö põhjal võib teha olulise järelduse, et õpetamine peaks sisaldama lisaks õppimiskeskse õpetamisviisi elementidele ka osiseid, mis struktureerivad, juhendavad ja toetavad üliõpilaste õppimist. Üliõpilaste õppimise sügavuse ja õpiväljundite kvaliteedi parandamiseks ei piisa ainult õppe- või hindamismeetodi muutmisest, vaid tähtsad on ka sidusus õpetamise elementide vahel, ülesannete juhendid ja suhtlemise kvaliteet. Seejärel intervjueeris Uiboleht kümmekonda üliõpilast igalt valitud ainekursuselt, lähtudes sellest, et kõigist hindegruppidest oleks mitu vastajat. Sedasi püüdis ta aru saada, kuidas erineva hinde saanud üliõpilased õppimist kogenud olid. TULEMUSLIKUKS ÕPPIMISEKS ON VAJA KOLME OSIST: TEADMIST, TEGEVUST JA SUHTLEMIST. Üliõpilastega tehtud intervjuusid analüüsis ta kolme nurga alt: kuidas olid omavahel seotud nende õpikeskkonna taju ja õppimise seosed, kuidas nad endast lähtudes õpiväljundeid kirjeldasid ja milline oli nende õppimisviis. See, kui sügavalt õpiti ja kui palju õppimisele üldse keskenduti, näis tõepoolest olenevat sellest, kuidas õppejõud oli aine ja ülesanded kujundanud. Minu kogutud andmed näitasid, et esimene juhtum, kus üliõpilane pidi juhendatult palju iseseisvat tööd tegema ja seminaridel aktiivne olema, oli kõigis aspektides kõige õppimiskesksem ja sidusam, räägib Uiboleht. Teine juhtum, kus õppejõud kombineeris eri meetodeid ja kasutas eri tüüpi hindamisülesandeid, tekitas üliõpilastes segadust. Kuigi õppejõud arvas, et erisugused meetodid hoiavad üliõpilasi aktiivsena, eeldasid tudengid ikka, et kontrolltööks või eksamiks valmistudes tuleb keskenduda kuivale tuupimisele. Kolmas, ühe suure ja õppeprotsessis läbivalt kasutatud ülesandega juhtum oleks võinud olla õppimiskeskne, ent selle korraldus ei toetanud õppimist. Esimesel ja teisel juhul esines sügavat õpistiili väga palju, esimesel rohkem kui teisel. Ka nende ainete üliõpilaste kirjeldatud õpiväljundid olid üsna sarnased, kuigi teisel juhul kirjeldasid üliõpilased rohkem lünklikke teadmisi: pähe tuubitud asju hiljem ei mäletatud ja ise läbi töötatud teemasid mõisteti palju paremini kui neid, millega tegelesid rühmakaaslased, viitab teadlane. RÕHUTAMINE AITAB Huvitav oli seegi, et ülekantavad pädevused, mida tööturul järjest enam nõutakse ja mida mõlema esimese juhtumi ülesanded sisaldasid, ei ilmnenud samal määral. Doktoritöö arutluses pakkus Uiboleht, et see võib olla seotud sellega, kui palju ja kuidas õppejõud ülekantavate pädevuste arendamist kirjeldab ja rõhutab. Teise juhtumi õppejõud ütles oma intervjuudes, et rõhutas neid nii loengutes kui ka tagasiside andmisel. Üliõpilased tõidki need eraldi esile just selle aine juures. Doktoritöö tulemuste rakendamist silmas pidades võib öelda, et tulemuslikuks õppimiseks on vaja kolme osist: teadmist, tegevust ja suhtlemist. Auditooriumis kohtumine peab olema võimalikult tulemuslik, seega võiks üliõpilane sinna tulla juba mingi eelteadmisega. Anna talle võimalus ise see teadmine luua, anna talle ülesanne, kus saadud teadmised proovile panna, ning paku võimalust seda teistega arutleda ja läbi mõtestada, loetleb ta soovitusi teistele õppejõududelegi. Loe täispikka artiklit veebist: unitartuscience 71% 19:48 unitartuscience Teadlased on Instagramis! Aeg-ajalt korraldame sellel kontol postitavatele teadlastele inspireerivaid Instagrami koolitusi, et nad võiksid veelgi rohkem põnevaid teaduslugusid publikuni tuua. Pildistanud ja postitanud makroökoloogia peaspetsialist Riin Tamme. Head teadlased! Tartu Ülikooli teadlaste Instagram otsib uusi kaasautoreid! Kui olete valmis jagama oma teaduselu põnevaimaid hetki, õnnestumisi ja ka ebaõnnestumisi, emotsioone ja (sala)mõtteid ülikooli Instagramis, siis võtke julgesti ühendust: inga. Lisateave: ajakiri.ut.ee/instagram.\n22 42 ESSEE ESSEE 43 ILLUSTRATSIOON: LIIS VAHE FOTO: RAIDO SAAR AASTAL RAHVUSÜLIKOOLILE PÜHENDATUD LOENGUSARJA RAAMES KÜLASTATUD KOOLIDE KAART Riietumiskultuurist astrobioloogiani Tartu Ülikool kinkis rahvusülikooli 100. aastapäeva puhul Eesti õpilastele 105 eriilmelist loengut. TÜ teaduskooli eestvedamisel käisid ülikooli teadlased, õppejõud ja kraadiõppurid aastal oma uurimisteemat tutvustamas enam kui 80 koolis üle terve riigi. LIIS VAHE TÜ teaduskooli kommunikatsiooni ja turunduse spetsialist Loengusarja eesmärk oli tuua Tartu Ülikooli teadus- ja õppetöö kooliõpilastele lähemale, levitada teaduslikku maailmapilti ning tutvustada ülikooli tegemisi laiemalt. Suur rõõm on tõdeda, et loengusarjaga jõuti aasta jooksul paljudesse Eesti nurkadesse Narvast Kuressaareni ja Haabneemest Valgani. Rahvusülikooli juubeliaasta kestel sai ülikooli loengusarjast osa ligi 6400 õpilast. Sellist kogu Eestit hõlmavat projekti pole ülikooli ajaloos varem korraldatud: teaduskool on üldhariduskoolidele loenguid pakkunud ka varem, kuid tavaliselt ei jõua need maakonnakeskustest kaugemale. Võimalusest inspireerivate ettekannetega igapäevaõpet rikastada haarasid kinni nii suured linna- kui ka pisikesed maakoolid. Sobiva tasuta loengu võisid nad valida ülikooli kõikide valdkondade hulgast. Teemadering oli väga mitmekülgne, ulatudes riietumis kultuurist ja kõne kunstist robootika ning kosmoselendudeni. Koolide suur huvi loengusarja vastu tegi korraldajatel südame soojaks ja pani silma särama. Nii juhtuski, et mõnes koolis käidi aasta jooksul lausa mitu korda. MITMEKESISED TEEMAD JA KUULAJAD Ülikooli lektorid pidasid eri pikkusega loenguid kõigi kooliastmete õpilastele. Uute teadmiste võrra said rikkamaks nii väikesed kui ka suured koolijütsid. Kõige nooremad kuulajad olid 2. klassi õpilased, kuid ettekannetest said osa ka täiskasvanud õppijad. Külas käidi nii Tartu kui ka Rapla Täiskasvanute Gümnaasiumis, lisaks peeti Kuressaares kaks loengut TÜ vilistlastele. Publiku suurus kõikus üsna palju. Kõige rohkem kuulajaid oli Karl Kruusamäe robotiteemalisel ettekandel, mida kuulas Rakvere Gümnaasiumis ligi 300 kooliõpilast. Õpilased võtsid oma ala tippude peetud loengud soojalt vastu. Paljud tunnistasid hiljem, et vahelduseks oli tore väljaspool koolitunde oma silmaringi avardada, kaasa mõelda ning ülikooli parimate õppejõudude ja teaduritega aktuaalseid teemasid arutada. Kokku andis aasta jooksul loenguid 40 spetsialisti ülikooli eri valdkondadest. Teiste hulgas külastasid koole tervis edenduse dotsent Kersti Pärna, suulise keele teadur Andriela Rääbis, geoloogia vanemteadur Oive Tinn, masinnägemise professor Gholamreza Anbarjafari ning Bioteaduste Üliõpilaste Seltsi üliõpilased Koit Kõrgnurm, Mirjam Kärmas, Anella Salmistu, Käbi-Riin Ojasoo, Sirelin Sillamaa ja Iris Epp Sildnik. Eriti suurt huvi tundsid koolid just geoloogia- ja geneetikateemade vastu. Kõige sagedamini tellitud loengud olid Oive Tinni Pildikesi surnud planeedilt: väljasuremised Maa ajaloos, Anne-Mai Ilumäe Geenidest ja keeltest Eesti (esi)ajaloo tõlgendamisel, Päärn Paiste Astro bioloogia ehk Kas Marsil on rohelisi mehikesi? ning Martin Liira Arktika värav kliima muutuste uurimiseks!. POSITIIVNE ETTEVÕTMINE Geoloogia teadur Päärn Paiste märkis, et üldmulje kogu ettevõtmisest on hea. Paiste külastas loengusarja vältel üheksat kooli, kus ta andis kümme loengut. Rahvusülikooli juubeliaasta loengusarja suurim pluss on see, et nii said loengupidajaid külla kutsuda ka need koolid, kellel muidu pole võimalust loenguid tellida või kes pole seda siiani teinud eriti just väiksemad koolid. Neis oli ka vastuvõtt kõige soojem, sest neile ei satu just väga tihti Tartu Ülikooli inimesi loengut pidama, sõnas Paiste. Projekti algne eesmärk oli kinkida rahvusülikooli juubeli aastal õpilastele SUUR HUVI ANNAB TÄNAVU 55. SÜNNIPÄEVA TÄHISTAVALE TEADUSKOOLILE INDU LOENGUSARJAGA KA SEL AASTAL JÄTKATA. 100 loengut: 50 loengut kevadsemestril ja 50 sügissemestril. See plaan sai täidetud ja isegi ületatud, sest detsembri alguses toimus Saverna Põhikoolis sarja viimane, 105. loeng. Loodetavasti leidis iga osaleja enda jaoks midagi, olgu selleks siis uued teadmised ja kogemused, äratundmisrõõm või koguni karjäärivalik. Loengute populaarsus, koolide suur huvi ning koostöötahe annab tänavu oma 55. sünni päeva tähistavale teaduskoolile motivatsiooni ja põhjust loengusarjaga ka sel aastal jätkata. Koolidele pakutavad loengud on koondatud TÜ teadus kooli veebilehele ning neid korraldatakse indi viduaalsete kokkulepete alusel. Tellimis huvi korral tasub ühendust võtta teaduskooli õpilastegevuse peaspetsialisti Terje Kapiga ( , Kohtumiseni juba uutes loengutes!\n23 44 TEATED TEATED 45 DOKTORITÖÖD 9. jaanuaril kell kaitses TIMMU KREITSMANN geoloogia erialal doktoritööd Application of Carbon Isotope and Rare Earth Elements as Recorders of Environmental Conditions in the Aftermath of the Paleoproterozoic Lomagundi-Jatuli Event ( Süsiniku isotoopkoostis ja haruldaste muldmetallide kasutatavus paleokeskkonna indikaatoritena Paleoproterosoikumi setetes pärast Lomagundi-Jatuli Isotoopsündmust ). Juhendajad prof Kalle Kirsimäe ja prof Aivo Lepland (Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Norra Geoloogiateenistus), oponent prof Juha Karhu (Helsingi Ülikool, Soome). 13. jaanuaril kell kaitseb KÄRT PORMEISTER õigusteaduse erialal doktoritööd Transparency in Relation to the Data Subject in Genetic Research an Analysis on the Example of Estonia ( Geeniuuringute läbipaistvus andmesubjekti suhtes Eesti näitel põhinev analüüs ). Kaitsmine toimub Näituse 20 aud K-03. Juhendajad prof Irene Kull, prof Jaak Vilo, prof Katrin Õunap, prof Barbara J. Evans, oponent prof Cecilia Magnusson Sjöberg (Stockholmi Ülikool, Rootsi). 24. jaanuaril kell kaitseb TIINA LAANSALU eesti keele erialal doktoritööd Kesk-Harjumaa kohanimede kujunemine ja nimesiire. Kaitsmine toimub TÜ senati saalis. Juhendajad prof Karl Pajusalu ja dr Maarja Kallasmaa (Eesti Keele Instituut), oponent Janne Saarikivi (Helsingi Ülikool, Soome). 24. jaanuaril kell kaitseb MARIKO FASTER läänemeresoome keelte erialal doktoritööd Hargla kihelkonna vetenimed Eesti-Läti piirialal. Kaitsmine toimub TÜ senati saalis. Juhendajad prof Karl Pajusalu ja prof Janne Saarikivi (Helsingi Ülikool, Soome), oponendid dr Lembit Vaba ja dr Santeri Junttila (Helsingi Ülikool, Soome; Greifswaldi Ülikool, Saksamaa). 27. jaanuaril kell kaitseb KRISTIINA OJAMAA arstiteaduse erialal doktoritööd Epidemiology of Gynecological Cancer in Estonia ( Günekoloogiliste pahaloomuliste kasvajate epidemioloogia Eestis ). Kaitsmine toimub Puusepa 8 A. Linkbergi auditooriumis. Juhendajad em-prof Hele Everaus, vanemteadur Piret Veerus (Tervise Arengu Instituut) ja TÜ SIHTASUTUSE STIPENDIUMIKONKURSID ERNST JAAKSONI MÄLES- TUSFONDI STIPENDIUM eurot. Kandideerida saavad välismaal õpinguid või teadusuuringuid jätkavad eesti soost TÜ doktorandid või kuni 41-aastased teadurid ja õppejõud. Taotlustähtaeg on 2. veebruar. PROFESSOR PEETER TULVIS- TE MÄLESTUSFONDI STIPEN- DIUM 5000 eurot. Stipendiumi med-dr Kaire Innos (Tervise Arengu Instituut), oponent prof Johanna Mäenpää (Tampere Ülikool, Soome). 29. jaanuaril kell kaitseb MARIANNE SAARD arstiteaduse erialal doktoritööd Developing Modern Cognitive Intervention Techniques in Paediatric Neurorehabilitation for Children with Acquired Brain Injury ( Kaasaegsete kognitiivsete sekkumistehnikate loomine pediaatrilises neurorehabilitatsioonis ajukahjustusega lastel ). Kaitsmine toimub Ravila Juhendaja dots Anneli Kolk, oponent prof Ulrich Stephani (Christian Albrechti Ülikool, Saksamaa). 30. jaanuaril kell kaitseb JULIA MASLOVSKAJA arstiteaduse erialal doktoritööd The Importance of DNA Binding and DNA Breaks for AIRE-mediated Transcriptional Activation ( DNA seondumise ja DNA katkete olulisus AIREvahendatud transkriptsiooni aktivatsioonis ). Kaitsmine toimub Ravila /0089. Juhendajad vanemteadur Ana Rebane ja prof Pärt Peterson, oponent Jorma J. Palvimo (Ida-Soome Ülikool, Soome). saaja peab olema kuni 40-aastane magistri- või doktorikraadiga TÜ-s õppiv või töötav isik, kes on andnud oma teadustööga suure panuse inimese kultuurilise olemuse mõistmisse. Stipendium määratakse eelmisel kolmel aastal avaldatud kõrgetasemelise teadus töö eest. Taotlustähtaeg on 15. jaanuar. VÄLISEESTI KÜLALIS- PROFESSORI STIPENDIUM eurot. Stipendiumi võib taotleda Eesti päritolu TEATED JAANUARIS TÜ AULAS: 16. jaanuaril kl 11 konverents Õppejõult õppejõule 2020: õppimine ja õpetamine kui koostöö, 22. jaanuaril kl Mark Fišeli inauguratsiooniloeng. PENSIONÄRIDE ÜHINGUS VITAE: 16. jaanuaril kl 11 kirjandus klubi, 21. jaanuaril kl 13 laulmine, 23. jaanuaril kl 15 keemikute klubi, 27. jaanuaril kl 15 põltsamaalaste klubi. TUNNUSTUSAVALDUSED TÜ suure medali pälvis Tartu observatooriumi galaktikate füüsika ja kosmoloogia osakonna vanemteadur akadeemik ENN SAAR. TÜ väikese medali ja tänukirjaga tunnustati maailma keelte ja kultuuride kolledži germanistika osakonna endist saksa keele teaduse lektorit ANNE AROLDIT jaanuarini on avatud ÖÖRAAMATUKOGU. TÜ raamatukogu ja üliõpilasesinduse koostöös on raamatukogu avatud esmaspäevast reedeni kl 9 24 ning laupäeval ja pühapäeval kl Õppimiseks on tagatud rahulik ja mugav keskkond, keha- ja vaimuturgutuse eest hoolitseb üliõpilasesindus. 29. jaanuaril kl 12 avatakse TÜ DELTA KESKUS. See koosneb kahest hoonest, millest üks on TÜ instituutide kasutuses õppeja teadushoonena ning teises asuvad ettevõtted jm partnerid, kes teevad TÜ teadlaste ja üliõpilastega tihedat koostööd. 30. jaanuaril kl algab Tartu Ülikoolis 9. KLASSIDE LAH- TISTE USTE PÄEV. Töötubadesse saab registreeruda alates jaanuari teisest nädalast. Lisateave: teaduskool.ut.ee. TÜ väikese medali pälvisid 85. sünnipäeval loodus- ja täppisteaduste valdkonna emeriitdotsent UNO VEISMANN; 80. sünnipäeval Tartu observatooriumi teaduslik nõustaja, astronoomiadoktor TÕNU VIIK ja Tartu observatooriumi endine teadur, TÜ endine professor TIIT NILSON. TÜ väikese medali pälvisid loodusja täppisteaduste emeriitdotsent teadlane, kes töötab välismaa ülikoolis või teadusasutuses. Väliseesti külalisprofessori valimisel arvestatakse kandidaadi tegevuse vastavust TÜ ja selle valdkondade arengukavadele. Stipendiumi määramisel võetakse aluseks kandidaadi erialane edukus ja ühiskondlik tegevus ning TÜ valdkondade esitatud prioriteetsed teadusvaldkonnad. Stipendium määratakse üheks akadeemiliseks aastaks. Taotlustähtaeg on 1. oktoober. Täpsem teave ja nõuded: sihtasutus.ut.ee, või (Triin Vakker). 31. jaanuarini on TÜ raamatukogus avatud rahvus ülikooli juubelile pühendatud NÄITUS 1. detsember 1919, mis tutvustab saja aasta taguse suursündmuse kajastusi. 2. veebruarini on ERM-is avatud rahvusülikooli 100. aastapäeva FOTONÄITUS Nägus noorus, mis räägib tudengitest läbi rahvus ülikooli saja aasta. KAMMERKOOR Kolm Lindu võtab oma koosseisu kaks uut tenorit ja ühe bassi. Sel hooajal on kavas koostöö näiteks V. Soosalu, M. Üleoja, J.-E. Tulve ja J. Ozolsiga. Lisateave: KALJU EERME, Tartu observatooriumi galaktikate füüsika ja kosmoloogia osakonna vanemteadur JAAN PELT ning Pärnu kolledži töötajad: turismiosakonna hotellimajanduse assistent TIINA VIIN, ette võtlusosakonna juhataja, juhtimise assistent GERDA MIHHAILOVA, sotsiaaltöö korralduse osakonna teadustöö aluste lektor MONIKA KUMM ja raamatupidaja IVI KIKKAS.\n24 46 TEATED KEELENURK 47 TÜ aumärgi ja tänukirjaga tunnustati 70. sünnipäeval bio- ja siirdemeditsiini instituudi biokeemia osakonna meditsiinilise biokeemia dotsenti CESLAVA KAIRANET; 60. sünnipäeval molekulaar- ja rakubioloogia instituudi üldise ja mikroobibiokeemia teadurit TIINA SEDMANI; 55. sünnipäeval spordimeditsiini ja taastusravi kliiniku juhatajat, spordimeditsiini dotsenti EVE UNTI; 50. sünnipäeval maailma keelte ja kultuuride kolledži inglise ja rootsi keele õpetajat KRÕÕT KALJUSTO-MUNCKI. ÕNNITLUSED ILMAR KOPPEL, 80akadeemik, loodusja täppisteaduste valdkonna emeriitprofessor 16. jaanuar JAAN PÄRNAT, meditsiiniteaduste valdkonna emeriitdotsent 18. jaanuar CESLAVA KAIRANE, 70meditsiinilise biokeemia dotsent 1. jaanuar SIRJE MÄEORG, tehnoloogiainstituudi keemik 7. jaanuar BAKHTIER RASULOV, taime bioloogia vanemteadur 20. jaanuar ENE METSPALU, populatsiooni geneetika vanemteadur 24. jaanuar IMBI TRAAT, matemaatilise statistika vanemteadur ning loodus- ja täppisteaduste valdkonna emeriitdotsent 24. jaanuar TÜ aumärgi pälvisid 80. sünnipäeval sotsiaalteaduste valdkonna emeriitprofessor JAAN MIKK; 50. sünnipäeval maailma keelte ja kultuuride kolledži õppekorralduse spetsialist ELICA MATEO KRIKK; samuti ökoloogia ja maateaduste instituudi geograafia osa konna Eesti geograafia dotsent TAAVI PAE. TÜ tänukirja said 80. sünnipäeval Eesti Maaülikooli vanem teadur JAAN VIIDALEPP; 60. sünnipäeval ajaloo ja arheoloogia instituudi uusima aja osakonna juhataja, uusima aja professor EERO MEDIJAINEN; 55. sünnipäeval raamatukogu säilitus- ja ALEKSANDR ŽARKOVSKI, farmakoloogia ja toksikoloogia professor 31. jaanuar 65 MARJE BURENKOV, kogude arenduse osakonna raamatukoguhoidja 4. jaanuar TIIU TÄPSI, teenindus osakonna raamatukoguhoidja 12. jaanuar INGRID JALAK, 60molekulaar- ja rakubioloogia instituudi ning genoomika instituudi raamatupidaja 6. jaanuar KARIN LIIKANE, 55majandusteaduskonna täiendusõppe programmijuht 11. jaanuar KADRI MUISCHNEK, keeletehnoloogia vanemteadur ja konserveerimisosakonna mass neutraliseerimiskeskuse spetsialist KÜLLI PÕHJALA ning rahandusosakonna arvelduste talituse raamatupidaja ÜLLE LUIK; samuti ülikooli akadeemiline sekretär ANDRES SOOSAAR, bioja siirde meditsiini instituudi biokeemia osakonna spetsialist KERSTI ZILMER ning Pärnu kolledži õppe korralduse spetsialist URVE TAMMANN, Pärnu kolledži direktor aastatel RIINA MÜÜRSEPP, Pärnu kolledži direktor aastatel TIIT KASK ja Pärnu kolledži direktor aastatel HENN VALLIMÄE. arvutilingvistika dotsent 15. jaanuar MARGIT ALBERT, 50isikumaksete talituse vanemraamatupidaja 9. jaanuar EIKI BERG, rahvusvaheliste suhete teooria professor ning rahvusvaheliste suhete ja regiooni uuringute programmijuht 13. jaanuar TAAVI TAMBERG, informaatika assistent 17. jaanuar ANTI RANDVIIR, 45semiootika vanemteadur 5. jaanuar HANS ORRU, 40keskkonnatervishoiu dotsent 16. jaanuar ENELI HÄRK, füüsikalise ja elektrokeemia teadur 26. jaanuar ÜLIKOOLI LEMMIKSÕNAD. PANUSTAMA Igas keelekeskkonnas tekib aeg-ajalt mõni lemmiksõna, mida armastatakse rohkem pruukida. Mõni neist muutub valdavaks mitmes keelekeskkonnas ja lõpuks suures osas ühiskonnastki. Üks selliseid moesõnu on panustama. Panustamisel on otsene ja kujundlik tähendus. Otseses tähenduses võib see olla eseme kaasapanemine hauda või summa panemine mängu. Selle kõrval kasutatakse panustamist aga ülekaalukalt kujundlikus tähenduses. Kujund mõjub keelde tulles värskendavalt. See võib hakata nii meeldima, et kerkib kogu aeg keelele ja muud samatähendus likud väljendid jäävad tagaplaanile. Kujundi uudsus ja sära võivad seetõttu ühel hetkel taanduma hakata, aga juba harjumus päraseks saanud väljend üleöö ei unune. Inertsist suureneb selle kasutamise sagedus veel mõnda aega, kuni lõpuks on vaene kujund ületarvitatud, tühja tähendusega ega üllata enam kedagi. Niisuguse teekonna on läbinud ka sõna panustama. Mida siis teha, kui üks kujund on ära leierdatud? Parim lahendus on naasta nende sõnade juurde, mida kasutati enne uue lemmiku sündi. Tuletagem meelde mõningad valikud, mis võivad olenevalt olukorrast sobida. Kui keegi panustab teadustöösse, koostöösse, arendamisse, korraldamisse, uurimisse, majanduskasvu, teaduslikesse aruteludesse, töösse üliõpilastega, tervisekontrolli, eksporti, innovatsiooni, siis ta Mõnel juhul on täiesti tarbetu panustada. Ka sel juhul on lahendus tegelikult sama: mõelgem, mida me päriselt öelda tahame, ja öelgemgi just nii. Allpool on mõni näide. Kui keegi panustab teadmiste täiendamisse, poliitika kujundamisse, hariduse arengusse, teadlikkuse suurendamisse, doktorantide õpetamisse, siis ta Eesti keel oma võimalusterikkuses lubab alati välja mõelda ka uue, värske kujundi. Kõik teed selleks on valla. KEELENURKA KIRJUTAB TARTU ÜLIKOOLI KEELENÕUNIK HELIKA MÄEKIVI. osaleb teadustöös aitab koostööle kaasa räägib arendamises kaasa lööb korraldamisel kaasa täidab uurimises oma osa soodustab majanduskasvu täiendab teaduslikke arutelusid toetab tööd üliõpilastega edendab tervisekontrolli mõjutab eksporti hoogustab innovatsiooni täiendab teadmisi kujundab poliitikat arendab haridust suurendab teadmisi õpetab doktorante\n25 ÖÖ RAAMATU- KOGU 19. jaanuarini on TÜ 6. raamatukogu lahti esmaspäevast reedeni kl 9 24 ja nädalavahetusel kl Pakutakse kohvi ja teed ning toimuvad lühiloengud üld huvitavatel teemadel. INAUGURATSIOON jaanuaril kell peab keeletehnoloogia professor Mark Fišel ülikooli aulas inauguratsiooniloengu Tasuta lõuna. Loengus kuuleb lähemalt näiteks masin tõlkest ja stiili kohendamisest. ÄRIFESTIVAL jaanuaril algab 29. kolm päeva kestev ärifestival Startup Day, kuhu tulevad kokku iduettevõtjad, investorid, juhid ja maailmatasemel eksperdid. Ettekannete kuulamise kõrval saab ka ise tegevuses kaasa lüüa ÕPI TARTUS! jaanuaril toimus 9. Tallinnas Kultuurikatlas kõrghariduspäev Õpi Tartus!, kus huvilistel oli võimalus kuulata oma valdkonna tippude kogemuslugusid ja osaleda erialade töötubades. AVAMINE jaanuaril kell avatakse Tartu Ülikooli Delta keskus, mis on moodne digitehnoloogilise, analüütilise ja majandus mõtte keskus. Kompleks koosneb õppe- ja teadushoonest ning ettevõtlusmajast. JAANUAR 2020 E T K N R L P E T K N R L P E T K N R L P E T K N R L P E T K N R L P Tartu Ülikool Ülikooli 18, Tartu