Vallavanem Ludvik Mõtlep Leisi tanklast: Tehtud! (17)\nOlerexi tankla eilsel pidulikul avamisel võis Leisi vallavanem Ludvik Mõtlep rahumeeli tsiteerida poliithiiglast Edgar Savisaart. Kaua ooda-tud tankla on valmis saanud.\nArvi Salong saadeti kohtu ette (3)\nLääne ringkonnaprokuratuur saatis eile kohtusse SEB pangale kelmusega ligi kolm miljonit krooni kahju põhjustanud libainkassaatorite arvatava juhi saarlase Arvi Salongi.\nNasva sadamas õngitseti vana laevavrakki (11)\nNasva jahtklubi kai ääres käis eile töö juba pikki aastaid merepõhjas lebanud kaubapraami vraki pinnale tõstmiseks.\nVallad panevad lapsed bändi tegema (3)\nKolme nädala pärast selgub, kas Saarte koostöökogu Lea-der-programmi esitatud projekt saab ka raha. Positiivse vastuse korral on maakonna 12 vallal võimalik soetada bändile vajalik komplekt pille ja palgata spetsialistid koguni kaheks aastaks noori juhendama.\nMuhulane lubab sillatrassil kämpingumajad püsti panna (5)\nMuhu ettevõtja kavatseb Kuivastus sillatrassi jaoks reserveeritud ja praegu ehitamiseks suletud alale püstitada kolm kämpingumaja. “Töö käib,” ütles ettevõtja Raul Pregel, kes kavatseb veel sel suvel panna Kuivastus sillatrassi alale püsti kolm ligemale 20 m2 pinnaga kämpingumaja.\nKombijaamale kuulutati välja uus hange\nAS Kuressaare Soojus on välja kuulutanud lihthanke, leidmaks töövõtjat soojuse- ja elektrikoostootmisjaama hoone projekteerimiseks ja ehitamiseks.\nVähivarguse uurimine jooksis taas ummikusse (8)\nAugustis 2010 Leisi vallas toimepandud 750 vähi varguse menetlus lõpetati prokuratuuri loal, kuna politsei ei leidnud võimalikke süüdlasi ega olnud ka võimalik koguda lisatõendeid.\nSaartel suurt tuleohtu esialgu veel pole\nAlates tänasest valitseb Eestis (v.a Saare ja Hiiu maakond) suur tuleoht. See tähendab, et metsas on keelatud lõkketegemine, grillseadme kasutamine ja suitsetamine.\nKuressaare linnavalitsus jagas toiduabi (3)\nKuressaare äärelinnas neljapäeval ja reedel toimunud Euroopa Liidu toiduabi jagamine paljulapselistele peredele, üksikvanematele ja töövõimetuspensionäridele tõi seekord kokku rohkem inimesi kui eelnenud kordadel. Kokku sai kahe päeva jooksul toiduabi 500 leibkonda.\nNoored pätid käisid tanklas vargil\nKuressaare kohtumajas tunnistati vargustes süüdi noormees, kes varastas koos kolme alaealise kaaslasega eelmisel suvel Roomassaare tanklast suitsu, maiustusi ja sularaha, tekitades tanklale ligi 1000 eurot kahju.\nRingkonnakohus päästis Erki Aaviku vanglast (1)\nTartu ringkonnakohus tühistas eile osaliselt Tartu maakohtus mullu 5. mail tehtud otsuse AS-i Werol Tehased (WT) endiste juhtide kriminaalasjas.\nKõljala ühistu võttis esimesena Saaremaal kasutusele silokombaini\nKõljala POÜ masinapark täienes sel kevadel silokombainiga, millist tööriista pole praegu ühelgi teisel Saaremaa piimatootjal.\nKeskkonnaamet ootab teateid verevast lemmaltsast (4)\nKeskkonnaamet tellib tänavu ohjamiskava vereva lemmaltsa nimelise võõrliigi ohjeldamiseks ja ootab teateid selle taime leiukohtadest üle Eesti.\nJuhtkiri: Kahe otsaga lugu (2)\nOlerexi vastavatud tankla Leisis näitab seda, et suuremad kütusefirmad siiski tahavad ja suudavad minna ka maapiirkondadesse. Pole midagi parata, aga raha teeb vahe. Väikeettevõtted ei jaksa nõutavaid rahasummasid riigi kaukasse maksta.\nMadis Kallas: Marek Niit ei pea enam Euroopas kedagi kartma\nMarek Niit on mees, kes pani saarlasi endast rääkima aastal 2005, eestlasi aastal 2006 ja Euroopa kergejõustiku spetsialiste aastal 2011. Tema ajad on hetkel Euroopa edetabeli kõige teravamas tipus nii 100 meetris, 200 meetris kui ka sisehooajast 200 meetris ja 400 meetris. Kokku oli Niit eilseks erinevatel distantsidel Eesti rekordit sel aastal nihutanud juba kümnel korral.\nLugeja kiri: Torgus räägiti naistest ja ettevõtlusest\nTorgu puhkemajas toimunud seminaril kuulati kokkuvõtet uurimuse “Naisettevõtjate tingimused Eesti ettevõtluskeskkonnas” tulemustest (vt “Naisettevõtjad ei tunne, et neid diskrimineeritakse”, Anneli Kikkas, SH 28. aprill 2011).\nLaupäev, 11. juuni KONTSERT Kuressaare Lossihoovis kl 20.30 Saarefest 2011: Ultima Thule ja Lenna kontsert. Soojendab Grete Paia. Lossihoovi väravad avatakse kl 19. Kontsert on Ultima Thule viimase albumi “Jälgede […]


Lennupiletid Whitianga (Uus-Meremaa)-s, odavad lennupiletid Whitianga (Uus-Meremaa) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Whitianga, Uus-Meremaa kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Uus-Meremaa > Whitianga\nLennupiletid linna Whitianga (WTZ)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Whitianga. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Whitianga. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Gaithersburg.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Whitianga, Uus-Meremaa ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Whitianga\nLennupiletite hind linna Whitianga linnast Gaithersburg sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nFlight Tickets Whitianga\nBilletes De Avión Whitianga\nBillets D'avion Whitianga\nBiglietti Aerei Whitianga\nLėktuvo Bilietai Vitianga\nBilete De Avion Whitianga\nBilety Lotnicze Whitianga\nUçak Biletleri Whitianga\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2502321005


TEADUSE TIPPKESKUSED | Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkond\nTeaduse tippkeskused on mitme omas vallas rahvusvaheliselt tunnustatud uurimisgrupi ühendused, mille eesmärgiks on kõrgetasemeliste uurimisrühmade koostöö kaudu tõsta läbiviidavate uuringute taset ja tulemuslikkust.\nTeaduse tippkeskuste süsteem pakub täiendavat rahalist tuge kõrgtasemelise teadustöö tegemiseks Eestis. Tippkeskused moodustatakse olemasolevate uurimisrühmade alusel ja on määratud seitsmeks aastaks.\nTegutsevad tippkeskused (kuni 01.03.2023):\n1. Molekulaarse rakutehnoloogia tippkeskus (Tanel Tenson) vt.lisa\n2. Uudsete materjalide ja energia salvestamise ja muundamise seadmete tippkeskus (Enn Lust) vt.lisa\n2008. a taotlusvooruga moodustati Eestis seitse tippkeskust, millest neli moodustati Tartu Ülikooli baasil, kaks Tallinna Tehnikaülikooli baasil ja üks Eesti Biokeskuse baasil. LTT valdkonna teadusgruppidel põhines neli tippkeskust:\nBioloogilise mitmekesisuse tippkeskus (Martin Zobel)\nGenoomika tippkeskus (Maido Remm)\nKeemilise bioloogia tippkeskus (Tanel Tenson)\nArvutiteaduse tippkeskus (Jaak Vilo)\nNeed tippkeskused lõpetasid oma tegevuse 2015. aastal


Toetame - Devin Eesti\nNoor laskesuusataja, Johanna Talihärm, on ennast tõestanud nii Eesti juunioride, noorte kui ka täiskasvanute koondises. 2014. aastal osales Johanna taliolümpiamängudel ning saavutas üldarvestuses 48. koha, mis oli Eesti koondise kõige parem tulemus. Meie Devinis usume, et noor ja teotahteline Johanna on enamakski võimeline. 2015. aasta sügisel suundub noor laskesuusataja õppima ja treenima USA-sse. Tüdruk lubab aga Eesti koondise lipu all edasi suusatada ning Devin aitab Johannal treeningust taastuda, tasakaalustada keha pH-taset ning seda kõike loodusliku mineraalveega janu kustutades.\nOleme võtnud endale eesmärgiks toetada noortespordi arengut Eestis ning ühe väljundina oleme leidnud jalgpalli. MRJK on asutatud 2007. aastal Tallinna külje all Viimsis, kus hetkel treenib juba 320 poissi ja tüdrukut vanuses 4−18 eluaastat. Jalgpallikooli eesmärk on anda võimalus tegeleda spordiga – jalgpalliga −, et hoida tervist, arendada end füüsiliselt ning sisustada ka vaba aega väljaspool kodu, kooli ja lasteaeda. Selleks viivad klubi litsentsitud treenerid läbi jalgpallitreeninguid 2−5 korda nädalas, võetakse osa Eesti noorte meistrivõistlustest ning osaletakse jalgpalliturniiridel ja ka korraldatakse neid. Ühtlasi propageerib MRJK noorte seas sporti ning teeb teavitustööd alkoholi ja narkootikumide kahjulikkusest.\nEesti Arstiteadusüliõpilaste Seltsi liikmete unistuseks on, et ühel päeval elavad maailma kõige tervemad ja õnnelikumad inimesed Eestis. Nad mitte ainult ei unista, vaid tegutsevad igapäevaselt selle nimel, et ühel päeval see tõesti nii oleks. Selleks viivad nad läbi erinevatele ühiskonna gruppidele suunatud projekte, näitkes tegelevad nii lasteaialaste kui vanuritega, nii rasedate kui koolinoortega jne. Lisaks loovad nad arstitudengitele igakülgseid võimalusi enda arendamiseks ning räägivad kaasa Eesti tervishoiusüsteemi arendamisel. Devin tagab selle, et seltsil ja mitmetel seltsi korraldatavatel üritustel oleks olemas tervislik janukustutaja.\nHans Priidel alustas motokrossi sõitmist 2010. aasta jaanuaris ja väga edukalt. Tõestuseks on kõigest kolm aastat hiljem saavutatud Eesti meistrivõistluste 7. koht, superkrossi 2. koht ning esikohad EHKK sarjas ja Tallinn Openil. 2015. aasta hooajal hoiab noormees motokrossi karikasarjade TOP 200's 4. kohta. Devin hindab noore sportlase püüdlusi ja varustab noorsportlast jõudu andva mineraalveega.\nHenri Airich sõidab motokrossi alates 2008. aastast. Tema parimaks tulemuseks on talikrossi hõbe 2013. aasta üldkokkuvõttes. Motokross on üks neist aladest, mis nõuab tegelejalt suurt füüsilist vastupidavust. Devinil on hea meel, et saame noorele sportlasele kiiremat taastumist pakkuda.


⓵ Hüppeliigese põletiku ravi\nHome » Informationen » Hüppeliigese põletiku ravi\nKuidas lapse keha puhastada. Kaaskirja eesmärgiks on välja tuua lühidalt oma ametialaste. Kuid tegelikkuses ei ole see tõsi. Kuid erinevalt viimasel nad seovad. Erinevad inimesed ks rahvas. Kui veresuhkur on püsivalt üle 10 mmol/l, hakkab suhkur erituma ka uriiniga. Diabetesvereniging Nederland (DVN) gaat voor goede zorg en een beter pampa leven voor alle mensen met diabetes. Kuidas d-vitamiin aju mõjutab, pole teada. Kui teil on plaan saada last, siis peaksite kõrva taha panema järgmised nipid ja trikid: - ärge olge vahekorras tihemini kui müük iga 48 h järgi. Kui ürileandja annab ruumid. Kuidas lahti saada kaasatulnud turdvarast? Aluskaartide valikunupud leiad kaardiakna ülemisest paremast nurgast: Aluskaardi nupul vajutades lülitatakse kaardil sisse valitud aluskaardi kiht. Kui on kaks tähendust, siis on kaks mõistet ja naiste kondoomi kohta peaks pigem eraldi artikkel olema.\nKuidas finlepsin (vahetuv nimi) kasutada. Kui raseduse lõpus tekib piinav sügelus kõhul või peopesades. Haiguse pikaajaline kestvus ja hilinenud ravi võib viia kannakõluse rebendini.\nkiirabi kutsuma? Kas peaks minema loomaarsti juurde või midagi sellist. Aa, perekond, sgk käpalised, Andid ja costa rica; aa achalensis, rohttaim, sgk käpalised, Argentina; aadakäpp (Ada perekond, sgk käpalised, kesk- ja lõuna. Kui teil pörata, viltune, ja kõik liigutused peas valu intensiivistunud. Kui sims on jänud rasedaks, kuuled kohe pärast lapsetegemist hällilaulu.\nKuidas eesnärme massaažiga alustada? Just siis kui heledamalt särad, tuhm kaduvik sind saagiks valib siin ja surub näoga igilume vastu alliksaar Terve elu on tagasilökide suktsessioon. Emme, kuidas sa pissid? GitHub is where people build software. Kiiremaks paranemiseks on tarvis vigastatud kohale mõneks ajaks rahu anda. Harvematel juhtudel võib kujuneda hüppeliigese liikuvuse piiratus või jäikus, mis sõltub operatsioonijärgsest ravivõimlemisest. Kuid mõnikord on Didymus ise võib olla üsna armukade. Kui veresuhkur on aga pikka aega püsivalt kõrge, hakkab see organismi laostama.\nArsti poole peab kiiresti pörduma, kui lövet on väga laialdaselt või silmad, huuled lähevad paiste. Hilinenud või vära ravi korral võib tekkida liiteid kõluse. Kuidas benzotal (vahetuv nimi) kasutada. Kui te küsite eksperdid, millised toiduained kolesterooli, sa ei karda, et vastata: pähklid. Kuidas leida ja meelitada värilist meest? Kuidas arketis 40 mg (vahetuv nimi) kasutada. Kui suur varvas paistes Valgomed keegi selle jäikust kuivust või õnestab vaikselt kaduma valu taandus täielikult pärast ülevaateid mis esimese nahale ilmuvad peamised elised täiesti.\nSpordivigastuste andmebaas kõluse ja kõlustupe põletik\nHaiguse pikaajaline kestvus ja hilinenud ravi võib viia kannakõluse rebendini. Ühed sagedamini esinevad ägedad spordivigastused on lihasvenituste ja rebendite kõrval ka liigeste nikastused. Tegemist on traumaga, kus välistest saavad kahjustada liigest ümbritsevad sidemed ja koed. Kõige enam esineb nikastusi hüppeliigese piirkonnas. Hüppeliigese ja labajala piirkonna kõlusetuped. Kiiremaks paranemiseks on tarvis vigastatud kohale mõneks ajaks rahu anda.\nSelleks fikseeritakse see lahasega. Valu leevendavad põletikuvastased ravimid. Vahel on vaja teha paikselt glükokortikosteroidisüst. Hilinenud või vära ravi korral võib tekkida liiteid kõluse. Kõlust ümbritseva libiseva koe funktsioonihäire põhjustab põletiiku, mida nimetatakse tupega kõlustel kõlustupepõletikuks (tenosünoviit või tendovaginiit) ja kõluse põletik (tendiniit). Esinevad sagedamini luude kinnituskohtade lähedal, nimetatakse ka kinnitus- koha põletikuks ehk insertsioonitendinoosiks. Traumad on näiteks usas surma põhjuseks üle 140 000 juhul aastas ja põhiliselt on ohvrid noored, 134-aastased. Traumad tekitavad alla 65-aastastel pikema tövõime languse kui koronaararterite haigused, vähk ja ajuinfarkt kokku. Maailma terviseorgani- kreem satsioon (WHO) kuulutas aastateks välja nn luu. Õlapiirkonna sidemete põletik iseloomulik valu teatud kindlatel liigutustel, mis ei taha taanduda ja aeg-ajalt hoopis ägeneb. Sidemepõletikud esinevad ka hüppeliigese piirkonnas, kontsluu eesmisel sidemel. Ravi algul tuleb korrigeerida asendit jalatsi pöid on pöratud sissepoole.\nSpordivigastused: Achilleuse kõlus valutab?\nSpordivigastused: Hüppeliigese nikastus - sport\nKõlusetupepõletik haiguste abc\nWeiter: Elektrooniline ninapump » »\nZurück: « « Rännumehe kiosk\nQibupa , Thu, February, 08, 2018\nHaiguse hilisemas arenguetapis tuleb kõne alla kirurgiline ravi. Harvematel juhtudel võib kujuneda hüppeliigese liikuvuse piiratus või jäikus, mis sõltub operatsioonijärgsest ravivõimlemisest. Tekkepõhjused: peamisteks tekkepõhjusteks on biomehaanilised kõrvalekalded (enamasti ülemärane hüppeliigese pronatsioon ehk.\nSuqozuf , Thu, February, 08, 2018\nHüppeliigese sissevajumine vead treeningul (liiga kiire koormuse tõus. Ägeda põletiku taandumise korral võiks külma ravi asendada kuuma-külma teraapiaga.\nXiqusu , Thu, February, 08, 2018\nKui probleemile endiselt tähelepanu ei pörata, siis võib välja areneda krooniline kõluse põletik, millega kaasneb sageli turse ning hüppeliigese liigutamist saatev krudin ehk krepitatsioon. Vaevuste algstaadiumis tuleks asetada kannakõlusele (valutavale piirkonnale) 2-3 päeva.\nUtify , Thu, February, 08, 2018\nHaiguse algfaasis tekib reeglina lokaalne valu pärast mõneajast pingutust. Põletiku süvenedes võivad tekkida liited ja sellest tingituna väheneda ka jala liikuvus hüppeliigese piirkonnast ning jalale toetumine võib olla häiritud.


2018 Raamatukogunädal "Astu raamidest välja!" tuleb taas - Tartu Linnaraamatukogu\n2018 Raamatukogunädal "Astu raamidest välja!" tuleb taas\nRahvusvahelisest liikumisest Get Outside the Lines ehk Astu raamidest välja ajendatuna korraldab linnaraamatukogu juba teist aastat septembri teisel nädalal nn "raamidest välja" üritusi raamatukogu külastajatele ja kogukonna liikmetele. Ettevõtmise mõte on juhtida tähelepanu sellele, kuidas raamatukogud on viimasel ajal muutunud ning muutumas.\nRaamatukogust saab jätkuvalt raamatuid ja teisi väljaandeid laenutada, seal toimuvad põnevad kohtumised kirjanike ja teiste kultuuritegelastega. Kuid tänapäeval ei anta teadmisi edasi ainult kirjasõna vahendusel ja nii on raamatukogudeski toimumas muutused teadmiste vahendamise erinevate viisidega kaasaminemiseks. Õppimine ja teadmiste omandamine on muutunud mängulisemaks, uusi oskusi ja kogemusi saadakse rohkem praktilisel ehk käed külge moel, ise katsetades ja kogedes. Just niisuguseid võimalusi püüabki raamatukogu oma uute teenustega pakkuda. Raamatukogu on koht mitmesugusteks tegevusteks ja kohtumisteks.\n10.-14. septembrini toimuvad linnaraamatukogus sündmused, mis tutvustavad lähemalt uusi raamatukoguteenuseid. Näiteks 11. ja 13. septembril tutvustatakse tehnikakirjanduse saali tegevustoas 3D-printimise ja filmiskanneri (35 mm film) võimalusi. Samal ajal saab Annelinna harukogus katsetada päris uut graafikalauda ning on vast huvitav teada, et meie Annelinna harukogu on seni ainus raamatukogu Eestis, kus on võimalik kogeda virtuaalreaalsust – tasub proovida, kogemused on täiesti tasuta!\n12. septembril alustab uut hooaega seemneraamatukogu ning esimese kohtumise teemaks on tomat. Koos mängides leiab sõpru, laiendab teadmisi ja juhtub muudki kasulikku – seda kinnitab 14. septembril juba oma seitsmendat hooaega alustav lauamänguhuviliste kooskäimine Tammelinna harukogus. Üheskoos on vahva mängida, kuid ka meisterdada: mida toredat saab teha paberi lõikamismasinat kasutades, selgub väikelastele mõeldud jutu- ja meisterdamistundides 10. ja 13. septembril.\nDigipädevused on olulised, mistõttu soovime nende omandamisel aidata nii noori kui vanu. 13. septembril toimub küberring 5.-7. klassi õpilastele Annelinna harukogus ning 12. ja 14. septembril NutiAkadeemia koolitused eakatele Karlovas ja Annelinnas.\nKõigest lähemalt meie sündmuste kavast ja kalendrist raamatukogu koduleheküljel www.luts.ee. Tulge osalema ja kohtumiseni raamatukogus!\nTäpsem teave: raamatukogu arendusjuht Mai Põldaas, tel. 736 1397, See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.


Urbaniseerumine ja sellega kaasnevad keskkonnaprobleemid | Ökoloogia - Ökoloogia ja keskkonnatehnoloogia - Tallinna Tehnikaülikool\nLae alla urbaniseerumine_ja_sellega_kaasnevad_keskkonnaprobleemid.pptx\nUrbaniseerumine ja sellega kaasnevad keskkonnaprobleemid (4)\nTallinna Tehnikaülikool - Ökoloogia - Ökoloogia ja keskkonnatehnoloogia\nMis on urbaniseerumine?\nMis on selle tagajärjed?\n2009-11-16 Kuupäev, millal dokument üles laeti\nkessu090 Õppematerjali autor\nurbaniseerumine , linnastumine , keskkonnamõjud , happevihmad , puude maharaiumine\ni järk, linnastumise lõppjärk\nlahenz: Esitluse osas väga hea esitlus. Kuid ilma esitluse teksti kuulmata võiks olla probleemidel, mingid märksõnad või seletused juures. Sellest hoolimata, väga leidlik ja aitas igati.\nUmmm: Üsna raske mõista. Palju oleks vaja selgitusi sellele. Ehtne õppejõu konspekt loenguks.\nmaarja123: Normaalne ;) Tänud! Väga hea materjal !\nUrbaniseerumine ja sellega kaasnevad keskkonnaprobleemid\nURBANISEERUMINE ning sellega kaasnevad ohud sh metsade hävitamine. Ökoloogia seminar 11.10.2013 Alina Lapitskaja Tallinna Tehnikaülikool 2013 Mis on urban...\nSEERUMINE NING SELLEGA KAASNEVAD OHUD. AUTOSTUMISE MÕJU SUURLINNADE ÕHUSA Alice Aho 2012 Ur...\nVastused Kordamisküsimused kontrolltööks 23. oktoobril 2013 Keskkonnasotsioloogia 1. Keskkonnasotsioloogia kujunemislugu: sotsioloo...\nEtnoloogia ja kultuurantropoloogia 1. loeng Arvestus: mõisted (50%) + 2 esseed (50%) Etnoloogia ja antropoloogia seisukohalt hõlmab kultuur kõiki inimtegevuse valdkondi. Etnoloogiline pool  oluline u...\nKordamisküsimused keskkonna ja säästva arengu ökonoomikast 2018\nKordamisküsimused keskkonna ja säästva arengu ökonoomikast 2018 1. Keskkonnaökonoomika definitsioon ja valdkond Keskkonnaökonoomika  ökonoomika, mis tegeleb looduskapitaliga. Majandusteaduse haru, mis ...\nKordamisküsimused keskkonnaökonoomikast 2014 1. Keskkonnaökonoomika definitsioon ja valdkond Keskkonnaökonoomika on ökonoomika, mis tegeleb looduskapitaliga. Keskkonnaökonoomika on majandusteaduse rakendusharu, mis ...\nÜlerahvastatusega seotud probleemid\nÜlerahvastatusega seotud keskonna probleemid Maailma rahvaarv Maailma rahvaarv näitab planeedil elavate inimeste arvu. Viimase aasta jooksul on populatsiooni suurenemises...


Uus trend Eestis – kassapidajatevaba aeg - Kaup ja teenus - Tarbija\nUus trend Eestis – kassapidajatevaba aeg\n30. mai 2016, 6:45\nVäga varajastel ja hilja peale jäänud ostjatel tuleb ise kassapidaja töö ära teha.\n«Uuendus seisneb selles, et kaupluse töö esimese (kell 8-9) ja viimase (kell 21-22) tunni jooksul pakume me klientidele võimaluse sooritada oste iseteeninduskassades, kus neid abistavad kuni kaks kaupluse konsultanti,» rääkis Maxima pressiesindaja Katja Ljubobratets.\nViimsi Maximas on kokku viis iseteeninduskassat, millest kaks võimaldavad tasuda ostude eest ka sularahas. «Uuendusel on vähemalt kaks alust. Esiteks, tagamaks klientidele soovitud kvaliteeti ja mugavust, vajame täiendavaid töötajaid, keda antud piirkonnas on väga raske leida,» selgitas pressiesindaja uuenduse tagamaid. Teiseks on selle poe kliendid ühed aktiivsemad iseteeninduskassade kasutajad. Iga kolmas klient kasutab just seda võimalust.\nKuigi uuenduse üheks põhipõhjuseks on tööjõuprobleemid, siis Maxima esindaja sõnul töötajate arv poes ei vähenenud, kuid see andis võimaluse tööd ümber korraldada. «Praeguseks klientidelt saadud tagasiside annab võimaluse arvata, et uuendus on neile vastuvõetav,» ütles Ljubobratets.\nKuigi tööjõuprobleemid on ka teistel poekettidel, siis Maxima uuendusega esialgu kaasa ei minda.\nRimi pressiesindaja Katrin Batsi sõnul pole nad sellist uuendust isegi kaalunud. «Seda eelkõige juba sellepärast, et näeme kauplustes, kuivõrd suur hulk klientidest siiski eelistab traditsioonilist teenindust. Võimalik, et Rimis on see nõnda seepärast, et meil on lihtsalt kõige paremad teenindajad,» ütles Bats.\nPrisma turundusjuhi Silver Säga sõnul on nende kauplustes vähemalt üks tavakassa avatud kogu lahtiolekuaja vältel. «Meie selge nägemus on, et iseteeninduskassad täiendavad tavakassasid, mitte vastupidi,» sõnas Säga. Ta lisas, et on palju kliente, kes soovivad kassas suhelda masina asemel toreda päris inimesega ning seetõttu iseteeninduskassasid ei eelista.\nKuna alati on kliente, kes soovivad ostude eest tasuda tavakassas, siis hoitakse ka Selveris alati mõni neist lahti. Avatud tavakassade arv sõltub külastajate arvust, vaiksemal ajal on kassasid vähem lahti ja tipptundide ajal rohkem. «Edasised arengud on ennekõike seotud tarbijate ostukäitumise muutustega ehk sellega, kui kiiresti kasvab selvekassade kasutamise osakaal ostude eest tasumisel, mis praegu jääb veel tavakassades sooritatud ostudele alla,» ütles Selveri pressiesindaja Erkki Erilaid.\nCoopi (endise nimega ETK) plaanib tänavu avada selvekassad 20 kaupluses. «Kuigi nutikassad on klientide poolt hästi vastu võetud, kasutab suur osa klientidest endiselt tavakassat ning seetõttu ei pea me nende sulgemist mõistlikuks,» ütles Coopi pressiesindaja Martin Miido. Ta lisas, et lähtuvalt klientide harjumustest ja soovidest võib tulevikus antud ettepanek arutlusele tulla. «Kuid täna veel kindlasti mitte,» lisas ta.\nTais viibiv Eesti turist nakatus koroonaviirusesse (6) Loe artiklit\nArteri intervjuu ⟩ Minister Tanel Kiik: aprilli keskpaik tuleb kõige raskem (14) Loe artiklit


Hälvik- Mootorratturid - Leht 109 - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 27 Mär 2019, 04:52\n109. leht 116-st\nLugemata postitus Postitas reimps » 13 Juun 2018, 13:04\nLugemata postitus Postitas grahv » 13 Juun 2018, 13:11\nMadlobster kirjutas: Maksimaalse lubatud kiirusega sõitmiseks tuleb sõita tühjal teel.\nSelle loogika järgi, mida täiem tee, seda aeglasemalt peaks sõitma? Nt tipptunnil tln-trt mnt-l 60kmh?\nMadlobster kirjutas: aga no ku mosse+subrjonok+79 aastat juhi turjal rohkemat ei võimalda\n...siis mõistlik käitumine ON paremasse serva hoida ja teisi võimalikult vähe takistada.\nLugemata postitus Postitas Maaks » 13 Juun 2018, 13:15\nMaaks kirjutas: kui nn "Reimpsi" peeglist näen, siis võtan kohe eos sõidurea vasakusse serva\nÜletab "Reimps" lubatud kiirust natuke või mitte, selline käitumine on m**n* ikkagi. Foori taga ka teed ukse lahti onju?\nTahtsin just analoogselt vastata - kõvad moraalijüngrid ja eeskujulikud liiklejad koos, aga seda ei suuda jälle liiklusseadusest välja lugeda, et asulavälisel teel tuleb hoida oma sõiduraja paremasse serva. Ära siis imesta, kui peeglid põrkuvad või brake-check'i saad mõnelt nõrgema närvikavaga "reimpsilt".\nHuvitav et see punkt liiklusseaduses neile esimesena meenub, mul justkui meeles et seal rohkem punkte oli Ma pole kellegi oma peegleid keelanud, aga nad ei ole tasuta\nLugemata postitus Postitas Madlobster » 13 Juun 2018, 13:27\ntipptunnil tuleb sõita 30nega. Ja mis loogika alusel sa sellele järeldusele jõudsid?\nMis puutub sinna õigesse käitumisse, siis vanaisa taha sattunud kooliõpetaja, kes ei sõida mööda ka siis kui vanaisa tee äärde tõmbab ja kiiruse 30ne peal laseb ning neile järgi jõudnud põltsamaa piimaveok tekitavadki juba paraja tropi. Jah käib närvidele mulle ja sulle ja talle ka.\nMõistlik käitumine ON ?\nTegelt on see sama totter väitlemine, et kummad on paremad, kas blondid või brünetid. Igal liiklejal on igal aja hetkel oma põhjus ja seletus varnast võtta, miks ta just nii või naa kiiresti sõidab ja tema kõrval/taga/ees oleval on kindlasti vähemalt kaks põhjendust, miks to esimesena mainitud liikleja täielik jobu on ning pigem ühistranspordis oma sõidud tegema peaks.\nViimati muutis Madlobster, 13 Juun 2018, 13:36, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas Tsikkelröövel » 13 Juun 2018, 13:34\nNo küll te viitsite ka vaielda. Sõitke iga mats oma sõitu ja ärge muretsege liiga palju teiste pärast. Kõigil tuju parem ja ilmselt ka tervis.\nLugemata postitus Postitas indumen » 13 Juun 2018, 13:36\nviimane saagimine sai alguse küll irooniast, aga oleme siiski õiges teemas kui tsikliga maanteel kedagi mööda ei lase 87-ga sõites\nja tänapäeval vabandus, et pole gpsi on suht mage, igal suvaliselt odaval hiina androidil on ka juba gps sees ja tasuta äppe on jalaga segada ühtlase kiiruse juures reaalse näidu saab ikka kätte ja kui endal ikka nuppudega nokia vms siis lapsele ju ikka ostad vinge telefoni vähemalt.\nlas saag käib tööl on jälle igav !!!\nma pean see hälvik olema kes sealt kolonni tagant raiuma kipub, sest esimesed kolm ei suuda hakkama saada omavahel ja sinna otsa võibolla mõni vabalthingav hallmetallikdiisel ja paar blondi ka ja ongi kolonn olemas sõidud saab sõidetud aga kui pole ammu trassil käinud siis kipub ununema et võiks väljasõidu aega sättida tipptunni väliseks, seal vahemikus käib elu ikka täie hooga. egas muidu uudistesse jälle mingi statistika ei keri et surmasid nii ja niipalju. Paneme aga teeäärde külmkappe juurde ja kõik saab korda\nLugemata postitus Postitas reimps » 13 Juun 2018, 13:37\nMadlobster kirjutas: Tegelt on see sama totter väitlemine, et kummad on paremad, kas blondid või brünetid. Igal liiklejal on igal aja hetkel oma põhjus ja seletus varnast võtta, miks ta just nii või naa kiiresti sõidab ja tema kõrval/taga/ees oleval on kindlasti vähemalt kaks põhjendust, miks to esimesena mainitud liikleja täielik jobu on ning pigem ühistranspordis oma sõidud tegema peaks.\nKedagi ei huvita subjektiivsed põhjused.\nMul on ka omad põhjused, miks ma pean õigeks oma maksimaalse lubatud kiirusega liikumist ja valeks silmnähtava põhjuseta uimerdamist ning vale paiknemisega jalus koperdamist.\nKui ma mingil põhjusel aeglasemalt liigun, siis ma täidan ka liiklusseaduses nõutud paremale hoidmist ja teiste vajadusel möödalaskmist, pole üldse raske. Samamoodi ootan teistelt liiklejatelt sarnast käitumist. Kui ei saa hakkama, kao teelt (loe: liiklusest) ja otsi endale endast pädevam sohver. Bussid ja rongid näiteks sõidavad.\nLugemata postitus Postitas Madlobster » 13 Juun 2018, 13:47\nA tule loe oma posti uuesti kui 79 oled ning oma memme ja lapselapsega Hauka laadalt tulete\nJaa ma olen nõus, et teineteisega tuleb arvestada. Lihtsalt võimatu on kogu liikluses olevat raua- ning lihamassi panna oma äranägemise järgi liikuma. Vahet pole kui palju tähti, vahtu ja klikke ka ei kuluks. Seega kõige mõistlikum käitumine ON säilitada rahu ja tiba hiljem kohale jõuda, vahet pole mis tüüpi pupsik ka vaatevälja parajasti ei ilmuks. Seest poolt tatise tuuleklaasiga puusse sõitmine on ka kõige lollimast jalus koperdajast lollim käitumine.\nEDIT: Mis sest, et jutu (loe: targutamise) järgi sobikisn ETV´s liiklusminuteid lugema siis päris elus ma nii eeskujulik ei ole\nLugemata postitus Postitas reimps » 13 Juun 2018, 14:08\nMadlobster kirjutas: A tule loe oma posti uuesti kui 79 oled ning oma memme ja lapselapsega Hauka laadalt tulete\nTeen siis täpselt nagu mu oma isa eelmisel nädalal - võttis mu autojuhiks, et oma vanemate (ja minu vanavanemate) hauaplats korda teha. Tallinn-Sangaste-Valka-Tallinn nagu naksti, jumala tsill käik oli ka mul - vahetevahel on ju äge papsiga seiklemas käia ikka veel. Sai alkotripp ka tehtud muude huvi(gruppi)de tarbeks.\nIsa mul 80.\nNii et mis ma sest postist ikka loen 41 aasta pärast, ma tõenäoliselt ise sealsamas Sangastes seks ajaks. Ja kui ei olegi, käsutan oma minioni rooli. Miks mulle tundub, et olles küll rullnokk ja mitte kõige eeskujulikum liikleja oma 2+ A4-täie rikkumiste nimekirjaga, saan ma ometi märksa paremini aru sujuvast liiklemisest ja teistega arvestamisest kui siin nii mõnigi?\nLugemata postitus Postitas Madlobster » 13 Juun 2018, 14:20\nKeegi meist ei ole reimpsi, mis tahes võimetes kunagi kahelnudki.\nJääb vaid loota, et suur osa joonduks reimpsi tegude ja sõnade järgi ritta. Sest, kellel on teistsugune elu, see meie ühiskonda ei sobi.\nLugemata postitus Postitas Jesper » 13 Juun 2018, 15:10\nHull vahe on nüüd muidugi see 3km/h, et peab ikka armatuurlaua GPS-e täis riputama ja rehvid üle mõõtma ja nii edasi, et oleks ikka TÄPSELT See meeletu täpsuse taga ajamine meenutab natuke neid vanema generatsiooni tegelasi, kes panevad linna turule sõites mammi taha paremale istuma, et rehvid oleks ühtlaselt koormatud.\nKui 87 või 80 vms km/h sõitvast autost mööda saamine raskendatud on, siis tuleks viga ikka eelkõige enda kapoti alt või tsikli puhul siis jalge vahelt otsida, mitte nõuda jalgu trampides et Punane meri kahte lehte laiali läheks.\nLugemata postitus Postitas ttt » 13 Juun 2018, 15:16\ngrahv kirjutas: Selle loogika järgi, mida täiem tee, seda aeglasemalt peaks sõitma? Nt tipptunnil tln-trt mnt-l 60kmh?\nAga nii ju ongi. Ma tean konkreetseid teelõike kus 70-90-50 vahelduvad ja kui on pikk joru autosid siis sõidavadki kõik 60ga 90 alas. Sama on linnas - õhtusel ajal lendavad 70ga, aga pärast tööd tiksuvad 38.\nSee 87/90 on selline pseudoprobleem. Mina näiteks ei näpi ei autoga ega tsikliga sõites telefoni ja mul pole aimugi mida mu tsikli spidomeeter näitab, üritan liiklusvoos püsida või vastavalt teeoludele/ilmastikule/kogemusele aeglasemalt sõites mitte teisi takistada (sõidan tee ääres ja aeg-ajalt vaatan peeglisse, et oleks teadlik möödasõitjatest). Palju hullem on kui reaalselt keegi munebki 60ga ees, pikk rida järel ja mööda ka ei lase, see on probleem, näiteks mingid mopeedautod. Siin võiks eeskuju võtta Lätist, kus teatakse, kuskohas tuleb sõita. Üldiselt rohkem hoolimist ja vähem närvamist.\nLugemata postitus Postitas Jesper » 13 Juun 2018, 15:33\nLätis on jämedalt kaks korda suurem tõenäosus liikluses surma saada, see küll pole riik keda eeskujuks võtta.\nLugemata postitus Postitas claw » 13 Juun 2018, 16:41\ngps-i pole vaja kaasas kanda.\nKui autot vahetan, siis korra vaatan kontrolliks üle, aga üldiselt valetavad paljud suht sarnaselt - ei tohiks olla just salastatud info see.\nLiiklusõnnetustest: http://www.worldlifeexpectancy.com/caus ... y-country/\nLugemata postitus Postitas will111 » 13 Juun 2018, 17:44\nJesper, ei huvita selline pseudodata. Ma parem elaksin riigis, kus on "tõenäosus" suurem liikluses surma saada, kui riigis, kus maksimaalne llubatud kiirus igalpool on 10kmh ja tõenäosus surma saada on 0. või õigemini, kus isegi vaatamata sellele absurdile oleks ikkagi olemas täitsa reaalne tõenäosus liikluses surma saada\nLugemata postitus Postitas ttt » 13 Juun 2018, 17:47\nJesper kirjutas: Lätis on jämedalt kaks korda suurem tõenäosus liikluses surma saada, see küll pole riik keda eeskujuks võtta.\nPidasin silmas seda kommet, et teed on laiad, inimesed sõidavad tee ääres ja lubavad möödasõitjad mööda. Aga no kui selle tõttu surma saab siis ma ei tea jah\nLugemata postitus Postitas will111 » 13 Juun 2018, 18:09\nabsoluutselt kõigi asjade tõttu on võimalik surma saada. ja lolle, kes surma saavad või kellegi surma saamist põhjustavad leidub alati, igalpool, sõltumata kõigest muust.\nõige oleks keskenduda sellele, et liiklus olev sujuv, ühtlase "tasemega", ettearvatav ja et juhtidel oleks ka oskus juhtida. aga eestis keskendutakse sellele, et kui kuskil juhtub mingi õnnetus siis tõmbame selle koha peal piirkiiruse 20km alla, kui ikka juhtub õnnetus tõmbame veel 20km alla. KINDLASTI on asi selles, et järsku on just see koht jube ohtlik ja midagi tuleb hirmsa hooga muutma hakata...ja mitte kunagi pole asi selles, et juht või juhid, kes õnetuse põhjustasid äkki lihtsalt ei sobi juhtima.\nvõi kaotame tee ära nagu juhtus tammsaarel. lihtsalt sry duudid, kuna kord siin mingid idioodid suutsid crashida siis nüüd edaspidi kõik hakkate sõitma siia majahoovi kilomeetrise ringiga ja tekitama kuskile 2 sekundise tsükliga foori alla megaummikuid alati kui midagi juhtub siis KINDLASTI tuleb sada asja kohe ära muuta ja "turvalisemaks" teha.\nLugemata postitus Postitas mx77 » 13 Juun 2018, 18:09\nJep, seal on täitsa tavalised topeltmöödasõidud, st. mõlemad vastassuunas sõitjad hakkavad korraga möödasõitu tegema\nLugemata postitus Postitas Jesper » 13 Juun 2018, 18:13\nttt kirjutas: Pidasin silmas seda kommet, et teed on laiad, inimesed sõidavad tee ääres ja lubavad möödasõitjad mööda. Aga no kui selle tõttu surma saab siis ma ei tea jah\nNo inimesed on seda palju uurinud, et mida teha kui tee on 3 auto laiune - on jõutud järeldusele et kõige ohutum variant on muutuva suunaga keskmine rida ja aed sõidusuundade vahel. Üleüldiselt meie riigis on paljud asjad ikka piisavalt hästi, et ei pea kinnisilmi igat lollust järgi tegema, kuna "välismaal on kõik parem".\nLugemata postitus Postitas mx77 » 13 Juun 2018, 18:14\nwill111 kirjutas: absoluutselt kõigi asjade tõttu on võimalik surma saada. ja lolle, kes surma saavad või kellegi surma saamist põhjustavad leidub alati, igalpool, sõltumata kõigest muust.\nTegelikult on see loll jutt. Euroopas, kus on kordades tihedam liiklus ja ei tehta autojuhikandidaadile lenduri sobivustesti just täpselt neidsamu liikluse rahustamise meetodeid kasutatakse ja see annab tulemust. Töestuseks piisab kui vaadata veidi riikide statistikat.\nMeil on ikka siiani veres mingi Ida-Euroopa arvamus, et küll mina olen kõva rallimees nagu Marko Märtin, aga vot need teised ei oska sõita.\nLugemata postitus Postitas ttt » 13 Juun 2018, 18:22\nNojah aga jutt oli hoopis teisest asjast: kuna tee (ja isegi sõidurada) on laiem kui auto, sõidetakse sõidutee paremas servas. See, kes mööda sõidab, peab ohutuses ikka ise veenduma. Aga no thank god siis et meil nii laiu teid ei ole.\nLugemata postitus Postitas will111 » 13 Juun 2018, 18:44\nMIs osa täpsemalt loll jutt on, ja millele tuginedes väidad, et see loll jutt on? Euroopa on väga lai mõiste, väidad, et KÕIKJAL euroopas, igalpool, suvalistes küla ja metsateedel on tihedam liiklus või mida sa täpsemalt üritad öelda?\nStatistika on üks tore asi jah, aga lihtsalt misiganes statistika vaatamine või võrdlemine on täielik lolli lohutus. Statistikat mõjutavad mustmiljot erinevat faktorit ja enamasti vahitakse lihtsalt mingit numbrit, püüdmatagi aru saada kust või kuidas või mis tingimustel see tegelikult üldse tuli, rääkimata sellest, et kui täiesti erinevate keskkondade statistikat võrreldakse on tegelikult üsna võimatu seda võrdlust objektiivselt teha.\nMa ei tea mis see arvamus ida-euroopa või märtiniga seotud, aga täiesti ilmselgelt kohtab sellist arvamust absoluutselt igalpool maailmas. Kui väidad vastupidist, pole sa lihtsalt mitte kuskil mujal maailmas sõitnud. Ida-euroopa eripära on ehk see, et vahel tehakse oma arvamus ka teisele selgeks näiteks rusikate või relva abiga. Ja vot väga huvitaval kombel on just viimase aasta, paari jooksul ka eestis aina populaarsemaks muutunud sellisel moel asjade ajamine. Varem ikka ei kuulnud põhimõtteliselt mitte knuagi selliseid uudiseid, et liikluses keegi oleks kedagi pussitanud, relvaga vehkinud, kurikata peksnud või ka lihtsalt emmemmamaad teinud. Nüüd on see minimaalselt iganädalane "uudis" delfis. Et kas siis ikka on nii, et "meil on siiani veres" või äkki on hoopis nii, et "meil on moodi läinud"? Põhjust pole vaja kaugelt otsida miks moodi on läinud ma usun. Kui liikluses toimub selline asi nagu täna seal toimub siis ma ei imesta absoluutselt. Viimase aasta jooksul vähemalt 10 korda on tulnud ette olukordi, kus tahaks samuti kedagi füüsiliselt noomida. Samas see on loomulikult emotsioon ja mitte midagi paremaks see kokkuvõttes ei muuda. Mis muudaks? See kui lube ära võtma ja aresti pistma hakataks ka neid imbetsille, kes IGAPÄEVASELT liiklust selliseks muudavad. Vahtides oma telefone, takistades põhjuseta liiklust and the list goes on and on..\nLugemata postitus Postitas M.T. » 13 Juun 2018, 23:16\nmx77 kirjutas: Meil on ikka siiani veres mingi Ida-Euroopa arvamus, et küll mina olen kõva rallimees nagu Marko Märtin, aga vot need teised ei oska sõita.\nMarko Märtin polnudki kõva rallimees, aga Markko Märtin oli küll.\nA ma niisama nokin\nLugemata postitus Postitas zorten22 » 14 Juun 2018, 00:01\nKas juba on sõiduilmad läbi ja hapukurgihooaeg käes?!?\nLugemata postitus Postitas will111 » 14 Juun 2018, 00:03\njah, kaua sa seda hooaega ikka pead siis, oma poolteist kuud jutti juba sõita saanud :S 3x rohkem kui tavaliselt suve jooksul\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 14 Juun 2018, 12:13\nwill111 kirjutas: absoluutselt kõigi asjade tõttu on võimalik surma saada. ja lolle, kes surma saavad või kellegi surma saamist põhjustavad leidub alati, igalpool, sõltumata kõigest muust..................\nNii on ja lisaks veel ,et suur vahe meie ja vana Euroopa ehk Lääne- ja Põhja-Euroopaga on see,et seal peetakse piirangutest ja muudest liiklust reguleerivatest asjadest kinni ka siis,kui seal märgi taga politseid ei seisa ja kaamerat ei ole.\nKõik(valdav enamus vähemalt) saavad asjast aru ühtemoodi. Saksas kiirteel,kus on piiramata kiirusega alade vahel piirataud kiirus võetakse see üldiselt ka kõige kallimate ja kiiremini liikuvate autode poolt maha,sest piirang ongi selleks,et ohuolukordi minimiseerida.Kõrvalteelt tulev liiklusvoog arvestab sellega,et tulles peale on seal kiiruseks X millega ma pean arvestama, et mitte ette jääda või selga sõita.\nMeil on paljuski piirangud ja reeglid justkui ainult selleks,et politsei juuresolekul neist kinni pidada.Vähehaaval on olukord paranemas,aga arenguruumi on meil veel palju.\nPaljudel uuematel autodel valetab spido suht vähe ehk siis näitab 2-3km/h vähem,kui GPS-i järgi tegelik kiirus on.Eeldusel,et rehvid on autole ostetud õiges mõõdus,mitte suvalised mis kasutatud rehvide müügikohast leiti.\nLugemata postitus Postitas Põhja Siil » 15 Juun 2018, 00:07\nTäna olin halvikuks mina - politsei võttis rajalt maha ühistranspordi rea kasutamise eest (kasutasin auto rivist möödumiseks).\nKuid, peale väikest loengut ja kerget diskusiooni (viisakas ja rahulik jutuajamine) selle kohta, kas mootorratturid võiksid kasutada ühistranspordi sõidurada või mitte, mulle sooviti head teed ja lasti minna. Isegi autosee ei kutsutud et vaadata rikkumiste ajalugu.\nNii et, vahest juhtub ka nii...\nLugemata postitus Postitas isakene » 15 Juun 2018, 00:34\nurmas66 kirjutas: Kõik(valdav enamus vähemalt) saavad asjast aru ühtemoodi. Saksas kiirteel,kus on piiramata kiirusega alade vahel piirataud kiirus võetakse see üldiselt ka kõige kallimate ja kiiremini liikuvate autode poolt maha,sest piirang ongi selleks,et ohuolukordi minimiseerida.Kõrvalteelt tulev liiklusvoog arvestab sellega,et tulles peale on seal kiiruseks X millega ma pean arvestama, et mitte ette jääda või selga sõita.\nVõetakse kiirus maha küll. Aga normaalseks loetakse ka piirangust +20 - +30 ja ma pole veel tähele pannud, et sellisel tegevusel mingid tagajärjed oleksid...\nLiitunud: 05 Mär 2017, 22:03\nTsikkel: Bandit 1200cc\nLugemata postitus Postitas Stealth » 15 Juun 2018, 11:36\nPõhja Siil kirjutas: Täna olin halvikuks mina - politsei võttis rajalt maha ühistranspordi rea kasutamise eest (kasutasin auto rivist möödumiseks).\nEga ometi mitte Tehnika tn? Ma arvasin, et see punane tee ongi mulle tehtud kella viieseks kasutamiseks\nLugemata postitus Postitas Põhja Siil » 15 Juun 2018, 11:59\nPaldiski mnt, hipodroomi ja Sõle ristmikute vahel, pritsumaja ees seisid. Ja, muideks, salvestasid.\nAga see Tehnika tänava punane tee serv, on ka minule korralikult aega kokku hoidnud\nPeeasi sõita seal rahulikult, sest kõrvaltänavatelt lendavad autod vahest suht järsku ette.


Kuidas kontrollida hapniku puhtust benkendedominators.nl\nImages of Kuidas kontrollida Hapniku Puhtust\nKuidas kontrollida keha veresooni, selliste uuringute näiteid Sellest artiklist õpitakse: kuidas kontrollida kogu keha laevu, milliseid meetodeid kasutatakse arterite ja veenide piltide saamiseks ja nende haiguste tuvastamiseks.\nKuidas hingata õigesti - kaasaegne ja traditsioonilisi\nKui teil on roheline saagikoristus, on parem taaskasutada ja säästa talveks. Hapniku säästmiseks saate pikka aega kasutada erinevaid viise. Külmutamine - universaalne talve ladustamise viis. Külmutatud hapukojas säilib maksimaalne vitamiinide ja toitainete hulk. Maitse lehed on samuti kõrgusel. Säilitati külmutatud hapukoort kuni aasta.\nKuidas hingata korralikult õpetatud Vana-India. Tänapäeva meditsiin kinnitab, et õige hingamine on olulised tervise. Õige hingamine võib ravida paljusid haigusi, samuti suurendada oma vaimseid võimeid, kontrollida füüsilist ja psühholoogilist seisundit.\nKuidas kontrollida keha veresooni, selliste uuringute näiteid. Sellest artiklist õpitakse: kuidas kontrollida kogu keha laevu, milliseid meetodeid kasutatakse arterite ja veenide piltide saamiseks ja nende haiguste tuvastamiseks. Meditsiiniline personal jälgib südame aktiivsust, hingamist, vererõhku ja hapniku taset veres. Selleks, et\nSelleks, et tulekustuti oleks kasutuskõlblik ja töökorras tuleb seda regulaarselt kontrollida ja hooldada. Tulekustuti kontroll: Kui vaatlusel tulekustuti rikkeid ei ilmne ja tootjapoolne juhend ei näe ette lühemat perioodi, tuleb tulekustutit kontrollida kaks aastat pärast tulekustutil märgitud valmistamise kuupäeva.\nKuidas maksa kontrollida - Ravi\nKuidas hooldada? * Vingugaasianduri töökorras olekut tuleb kord kuus kontrollida vajutades testnuppu. Piiksuv signaal kinnitab seadme töökorras olekut. * Vingugaasiandurit tuleb regulaarselt tolmust puhastada. Selleks võib kasutada nii tolmuimejat kui ka lappi.\nKuidas hapnikku ladustada - food-and-recipes.com\nHapnik - meditsiiniline gaas (100%) - RX.EE\nPuust ja punaseks: kuidas majapidamises gaasiseadmeid\nKui see juhtub, ei saa veri edasi minna ja hapniku puudumisest surevad mõjutatava piirkonna rakud. Kuidas vältida : võtke vastu tervislikumaid toitu, milles on rikkalik köögivili, puuviljad ja tailiha, peale füüsilise tegevuse harjutamise vähemalt 3 korda nädalas ja mitte suitsetamist.\nKuidas maksa kontrollida. Share Tweet Pin it. Mistahes haiguse diagnoosimiseks on vaja pädevat lähenemist ja seda peaksid tegema spetsialistid. Kuid kõigil inimestel ei ole piisavalt aega võtta ühendust diagnostikakeskusega lihtsalt sellepärast, et haiguse esinemise kahtlus on tekkinud. Ausalt öeldes mängib olulist rolli ka\nMIS ON JA KUIDAS ARTERIAALSE VEREGAASI MÕISTA\nVee kvaliteedi hindamist saab iga kaevuomanik tellida näiteks Eesti Keskkonnauuringute Keskuselt, Terviseametilt ja suurematelt vee-ettevõtetelt. Joogivee puhtust hindavad akrediteeritud laborid, kes teevad veele mikrobioloogiliste ja keemiliste omaduste analüüse. „Selleks, et vältida kaevu reostumist, tuleb täita kaevu hooldusala nõudeid.\nE-tunnistuse kehtivuse kontroll. Teenus võimaldab kolmandal osapoolel (sh tööandjal) kontrollida tunnistusel olevate andmete kehtivust ja vajadusel ka tunnistus alla laadida.


Vooremaa Adavere lasteaed Naksitrallid tähistas 40. sünnipäeva\nAdavere lasteaed Naksitrallid tähistas 40. sünnipäeva\nImavere lasteaiaga on Adavere Naksitrallidel juba kümne aasta pikkused sõprussidemed. Lasteaia juhataja Tiia Lantsi sõnul saavad lapsed aru küll, et lasteaial, kus nad käivad, on tähtis päev. Sünnipäevapeol astusid üles lastele tuttavad tegelased Sammalhabe ja Muhv, keda kehastasid lasteaia töötajad Maire Martins ja Kaja Kalajärv.\nLapsed on teinud käsitöid ja joonistanud lasteaia sünnipäevaks, nendest töödest on koostatud näitus.\nReedel tähistatati juubelisünnipäeva piduliku aktusega, kuhu olid kutsutud lasteaia endised töötajad, toetajad ja palju teisi külalisi.\nAktusel esinesid lasteaia lapsed ning vilistlased, kes praegu õpivad Adavere Põhikoolis ning Põltsamaa Muusikakoolis.\nJuhataja sõnul on lasteaia üheks eripäraks, et see asub mõisahoones, kuhu koliti kolm aastat tagasi. Kui varem tegutseti kahe rühmaga, siis tänavu avati veel kolmaski rühm. Ja nagu eeldab lasteaia nimi, kannavad rühmadki naksitrallide nimesid: Muhv, Kingpool ja Sammalhabe. Lasteaia juhataja sõnul on lapsed Naksitrallide raamatuga hästi tuttavad.\nLasteaias tegutsevad mudilastele rahvatantsuring ja aeroobika treeningrühm mudilastele, samuti beebikool. Adavere lapsed võtavad aktiivselt osa piirkondlikest spordi- ja näitemängupäevadest.\nTiia Lantsi sõnul saab lasteaed ka kena sünnipäevakingituse: korraliku mänguväljaku, mis seni puudus. Just tänavu saadi selle rajamiseks raha Hasartmängu Nõukogust. Väljakule tulevad ka jalgratta- ja jooksurajad. Tööd algavad juunis ning kui lapsed ja töötajad peale juulikuist puhkust lasteaeda tagasi tulevad, peaks mänguväljak juba valmis olema.\nLasteaias Naksitrallid käib 44 last ning nendega tegeleb kaheksa töötajat. Juhataja kiitis toredat meeskonda, kus töötavad inimesed, kes on oma kutsumuse leidnud.


Retrosõit AMG pereautoga: kuus istekohta, suur pagasiruum ja 510 hobujõudu | Autogeenius\nRetrosõit AMG pereautoga: kuus istekohta, suur pagasiruum ja 510 hobujõudu\nMercedes-Benz R 63 on praktiline hullumeelsus. Fotod: Pille Russi\nTegu on moodsa aja haruldasima, ühtlasi ka kõige pahaaimamatuma AMG-ga, mida enamik inimesi tähelegi ei pane. Seda muidugi seni, kuni juht gaasipedaali kõvemini vajutab.\n6. apr. 2021 kell&nbsp10:14\nMa pole fotograafi peale kade, kui ta külmal kevadpäeval peab tuulisel väljal mõnda uuemat või vanemat autot fookusesse püüdma. Kuid nüüd olin ma küll kade, kui ta pärast pildistamist kommenteeris, milliseid hääli kostis 2007. aasta Mercedes-Benz R 63 AMG neljast jämedast summutiotsakust. Mürisevaid, müdisevaid, hirmutavaid, paeluvaid.\nRooliski polnud kehv olla, soojem kindlasti, kuid kogu seda müraspektaaklit kostab luksuslikku interjööri siiski pigem vähe. Sest tegu pole ometi sport- ega muskelautoga. Kuju järgi paistab see mahtuniversaal, mis ei peakski ju muskelauto häält tegema. Või kuidas?\nJust see ongi põhiline, kuidas R 63 AMG-sse suhtuda, sest võrrelda pole seda millegagi. Mis oli Mercedese mõtteis, kui nad pistsid tuldsülgava V-8 ontliku mahtuniversaali kapoti alla? Üle 500 hobujõu ja viie sekundiga „sajani“. Mitu autoostjat sellist sõidukit vajas? Ilmselt polnud neid palju, veel vähem leidus neid, kes endale R 63 reaalselt osta jõudsid.\nErinevail andmeil tehti neid napi tootmisaasta jooksul 200–300 tükki. Seda on suisa mikroskoopiliselt vähe, näiteks ka superautosid SLS AMG tehti tuhandeid, mootor oli neil aga peaaegu sama.\nKahjuks pole teada, kas mõni R 63 AMG osteti uuena ka Eestisse – igatahes oli see siinses hinnakirjas kenasti olemas. Hind 1 528 100 krooni ehk kaks korda kallim baasmudelist ja 50 protsenti kallim R 500-st. Tasub rõhutada, et poolteist miljonit krooni aastal 2007 pole sugugi sama mis 100 000 eurot praegu. Tegu oli ropult kalli autoga, mis napist tiraažist tulenevalt on kallis praegugi – umbes 40 000 eurot.\nMööda käänulist teed tuuliste väljade vahel sõites jätab R 63 AMG omapärase mulje. Õigupoolest on mul isiklik kogemus nii Mercedes R-klassiga kui ka ühe C 63 AMG-ga, kuid mitte nende kahe kombinatsiooniga. R 63-s istub juht madalamal kui tavalises R-klassis, juhiiste on palju toekam, ning nimetatud 6,2liitrine V-8 häälitseb vaoshoitumalt kui kompaktsemas C 63 AMG-s. Just sellepärast olingi fotograafile kade, et tema kuulis hiigel-vee-kaheksa häälitsemist palju paremini kui mina autos sees olles.\nAga kui tugevalt gaasi litsuda, siis hüppab R 63 vägevalt edasi. Nelikvedu ja 285 mm rehvid tagavad ärksa paigaltvõtu, mis sunnib 2,4-tonnist tühimassi unustama. Kui tavalise R-klassi roolis on tüütut massi pidevalt tunda, siis AMG-mudel jätab jäigema, madalama, konkreetsema sõidutunde. Selle autoga kannatab täiesti kurve võtta. Vedrustus tuleb jäigaks reguleerida ning usaldada hiigelsuurte rehvide kontaktpinda.\nJah, järsemates pööretes läheb raske auto lõpuks alajuhitavaks, ent just R-klassi suurus tagab kiiremates painetes mingi omapärase kindluse – ilmselt on selles oma roll nii hiigellaial rööpmel kui ka pikal teljevahel.\nPole üldsegi imestada, et omanik on autoga isegi ringrajal käinud, sel on all vastavad rehvidki. Igatahes on tal kavatsus Audru rajale naasta ja püüda seal aega 1.35 sisse. Marjaks kuluvad ka hiigelmõõtu pidurid, mis teeksid au ka Bentley Continental GT-le.\nAhjaa, kuna tegu on siiski mahtuniversaaliga, peab kas või lühidalt mainima, et auto on ruumikas, mugav ja väga peresõbralik. Istekohti leidub kuus, luksusvarustust on kamaluga ning Euroopa vallutamine võiks justkui alata. Aga ostuhind on isegi kasutatuna krõbe ja bensiini kulub palju. Seega võib R 63 AMG-d nautida ka eemalt vaadates – ja kuulates.\nMercedes-Benz R 63 AMG, 2007\nHind: u 40 000 eurot\nMootor: V-8 otto, 6208 cm³\nVõimsus: 375 kW (510 hj)\nPöördemoment: 630 Nm\nJõuülekanne: nelikvedu, 7 käiku, automaatne\nPikkus/laius/kõrgus: 4922/1922/1661 mm\nTelgede vahe: 2980 mm\nPakiruumi maht: 244–1950 l\nTühimass: 2400 kg\nAeg: 0–100 km/h 5,0\nKütusekulu: (l/m/k) 24,1/11,8/16,3 l / 100 km\nNeljasilindriline Mercedes C 63 AMG: nutt ja hala varjutab muljetavaldavat tehnikat\nMercedes suurendas oma osalust Aston Martinis


Kas sul on pilvedes pea? Kas olete vastuse otsimisel kõvasti vajunud? Laske meil aidata.\nVeebimajutus võib olla segane teema. Arvestada tuleb nii palju tegureid ja seal on nii mitut tüüpi hostimist – ja seda’enne kui kaalute isegi erinevaid hinnakujunduskavasid!\nÕnneks ka meie’uuesti siin, et seda kõike teie jaoks lihtsustada. Kui sa’uuesti vahtima joonistamislauda, kui asi on hostimine, see’tasub kõigepealt üle vaadata meie veebimajutuse juhend.\nSelles artiklis me’Keskendun peamistele erinevustele kahe hostimistüübi vahel: pilv ja WordPress. Ja aitamaks teil otsust teha, meie’olen teinud kogu jalavarre teie jaoks.\nVeebisaitide ehitaja juures oleme’uuesti, noh… asjatundjad, kui tegemist on hostimisega. Meie’Olen veetnud tunde uurides kõiki erinevaid hostimistüüpe, vaadeldes neid kõiki’tugevaid ja nõrku külgi ning töötas välja, millised pakkujad pakuvad ettevõttes parimat teenust.\nKuid tagasi pilvemajutamise vs WordPressi hostimise juurde, siin’mis me’kavatsen kajastada:\nMis on pilvemajutus ja WordPressi hostimine\nMõlema peamised plussid ja miinused\nNende erinevused jõudluses, turvalisuses, halduses ja mastaapsuses\nKui palju need maksavad ja pakutavate plaanide erinevad tasemed\nParimad pakkujad, kellega peaksite pilvemajutuse või WordPressi hostimise puhul arvestama\nSeda’piisavalt eelvaadet – laske’s on õigus sellele!\n1 Mis on pilvemajutus?\n2 Mis on WordPressi hostimine??\n3.1 Pilvemajutamise plussid ja miinused\n3.2 WordPressi hostimise plussid ja miinused\n9 Pilvemajutus vs WordPressi hostimine: parimad pakkujad\n9.1 3 parimat pilvimajutuse pakkujat\n9.5 3 parimat WordPressi majutusteenuse pakkujat\n9.6 Sinine vaim\n9.7 A2 majutamine\n10 Pilvemajutus vs WordPressi hostimine: järeldus\n10.1 Millal peaksite WordPressi hostimise asemel valima pilvemajutuse\n10.2 Millal peaksite valima WordPressi hostimise üle pilve hosting\n11 Pilvemajutus vs WordPressi majutamine: KKK\n11.1 Kas peate WordPressi veebisaidi majutamiseks kasutama WordPressi hostimist??\n11.2 Kuidas sa tead, millal sa’olete valmis üle minema jagatud WordPressi hostimisest hallatavale WordPressi hostimisele?\n11.3 Kas pilvemajutus on parem kui jagatud hostimine?\n11.4 Kas saate tasuta majutust??\nPilvemajutus on teie veebisaidi koht ‘praktiliselt’ hostitud mitme serveri kaudu.\nErinevalt jagatud, VPS-ist või spetsiaalsest hostimisest olete teie’pole seotud ühe füüsilise asukohaga, mis tähendab, et saate ressursse (ribalaius, salvestusruum jne) tõmmata paljudest erinevatest serveritest. Kui sa’näiteks ribalaiuse suurendamine ühes serveris, teie’Teil on võimalik teisega tutvuda’ressursid.\nPilvemajutus sobib suurepäraselt kasvavate veebisaitide ja ambitsioonikate ettevõtete jaoks. Esiteks töötab see sarnaselt tasuliste maksetega mobiililepingule, kuna maksate ainult kasutatud ressursside eest. Teiseks on need ressursid peaaegu piiramatud, nii et kui teie veebisaidi liiklus kasvab järsult, siis te seda ei tee’Peate muretsema oma saidi krahhi pärast.\nPilvemajutus on uusim saadaval olev hostimisviis, kuid sarnaneb iPhone’iga’s iCloud, see’vaevalt aru saada. Peamine võte on see, et pilvemajutus on fantastiline võimalus, kui vajate skaleeritavat hostimisvõimalust, taskukohase hinnaga.\nNagu võisite arvata, on WordPressi hostimine mõeldud eranditult WordPressi veebisaitidele.\nSee’on väga sarnased enamkasutatavate hostimistüüpidega (jagatud, VPS ja pühendatud), kuid see keskendub WordPressi saidi võimalikult lihtsaks hostimisele. Tavaline on näiteks ühe klõpsuga installimine ja WordPressi automatiseeritud värskendused.\nWordPressi hostimine on WordPressi veebisaitide jaoks üllatav. Enne kui hüppate alla meie WordPressi kõige populaarsemate pakkujate jaotisesse, leiate selle’Oluline on mõista, et on kahte erinevat tüüpi: jagatud WordPress-hostimine ja hallatav WordPress-hostimine.\nJagatud WordPress hostimine on teie põhitüüp. See’See on odavam, pakub ühe klõpsuga installimist ja on üldiselt parim valik isiklike või staatiliste veebisaitide jaoks.\nHallatud WordPress hostimine on täispakett. Kõik teie põhivajadused on täidetud, lisaks saate garanteeritud automatiseeritud värskendusi, parema turvalisuse ja kiirema laadimiskiiruse.\nLoomulikult on hallatud WordPressi hostimine kulukam, kuid see võib säästa teie saidi hooldamiseks märkimisväärselt palju aega. See muudab selle ideaalseks võimaluseks ettevõtetele ja saitidele, kes soovivad skaleerida.\nPilvemajutamise plussid ja miinused\nPilvemajutamise plussidPilve hostimise miinused\nMaksate ainult kasutatud ressursside eest\nTeie andmetele juurdepääsuks peab olema Interneti-ühendus\nKuutasude eelarvestamine on keeruline\nWordPressi hostimise plussid ja miinused\nWordPressi hostimise plussidWordPressi hostimise miinused\nKohandatud WordPressi veebisaitidele\nKiire laadimiskiirus ja kõrgetasemeline turvalisus\nEi sobi muudele kui WordPressi veebisaitidele\nTavaliselt kallim kui pilvemajutus\nToimivus taandub sellele, kui sujuvalt töötab teie veebisait selle külastajatele. Kui soovite neile pakkuda parimat võimalikku kogemust, on kindlasti vaja kiiret laadimiskiirust ja tugevat tööaega.\nPilvemajutus võimaldab teil oma ressursse kohandada vastavalt teie saidi saadava liikluse suurusele. Kui teil on liikluse järsk suurenemine – näiteks uudistes kajastamise tõttu – võite saada rohkem ribalaiust, nii et teie sait töötab jätkuvalt sujuvalt.\nWordPressi hostimine on standardsem. Olete seadnud ressursilimiidid, mida saab’t ei tohi ületada. Need limiidid varieeruvad plaanide kaupa, kuid nii kaua, kui te ise’olete kindel, et teil on piisavalt, jõudlus ei peaks’t pole probleem.\nTurvalisus peaks oma veebisaidi hostimisel alati olema üks peamisi prioriteete. See kehtib eriti siis, kui teie’ettevõtte loomiseks ja klientide isikliku teabe hoidmiseks.\nPilvemajutus sarnaneb jagatud hostimisega: turvaline, kuid mitte läbitungimatu. Teie sait võib olla jaotatud mitmesse serverisse, kuid jagate neid ikkagi teiste veebisaitidega – see tähendab, et kui mõne teie serveri teine sait on ohus, siis’ka potentsiaalselt ohus.\nWordPressi hostimine on jagatud. Ehkki jagatud WordPressi hostimine sarnaneb pilvesalvestusega, on hallatav WordPressi hostimine nagu häkker väljakutse tungida lossi, mis asub mäe tipus, jalgsi, omal jõul.\nSaate WordPressispetsiifilise turvalisuse – näiteks pahavara skannimine ja tulemüürid – ja teie saidi varundamine toimub automaatselt. Seega, kui midagi juhtub valesti, on teil kõik taastamiseks valmis.\nNagu vana ütlus käib, ‘aeg on raha’. Keegi ei taha istuda, et proovida värskendada hostimistarkvara või parandada turvarikkumist. Kui just sina’see on tõeline arvutiviga, see värk’parem jätta eksperdid!\nPilvemajutus on täielikult hallatav teenus. Teie teenusepakkuja sorteerib teie jaoks kõik välja – seadistamisest kuni veaparandusteni. See on suurepärane kõigile, kellel on vähe aega või tehnilisi teadmisi.\nWordPress-hostimine pakub nii haldamata kui ka hallatud WordPress-hostimist. Jagatud WordPressi hostimine on arusaadavatel põhjustel odavam, kuid enamik valib täielikult hallatava teenuse.\nSkaalautuvus on lihtsalt väljamõeldud sõna, et teil oleks ruumi kasvada. Meie’on kõik ambitsioonikad ja pidades silmas, et hostimiskavade muutmine võib olla pisut faff,’Ainus, kui otsite sellist tüüpi hostimist, mis võib teie veebisaidiga koos kasvada.\nPilvemajutus on oma olemuselt tohutult skaleeritav. Teie sait’ressursid pärinevad mitmest erinevast serverist, nii et saate ühe välja maksta ja ressursse teiselt korjata. Maksate ka ainult selle eest, mida kasutate, see tähendab teid’te pole alla kirjutanud võidetud asjade kallile plaanile’t vaja kuni jooneni.\nWordPressi hostimine on mastaapsed selles mõttes, et kui olete kord’Kuna olete välja kasvanud jagatud WordPressi hostimise, saate minna üle hallatava WordPressi hostimisplaani. Peale selle aga ka sina’Olen seadnud ressursilimiidid, mida saate’t ületada.\nHinnakujundus võib olla pisut keeruline. Kuna pilvemajutus töötab põhimõttel pay-as-you-go, siis see’On võimatu täpselt öelda, kui palju see maksab. Sina’vastutab lõpliku kuutasu eest.\nSellegipoolest pakuvad pakkujad mõned baasmäärasid, et näidata teile kaasnevaid põhikulusid. Allpool me’ve valisime välja mõned parimad pakkujad (kes me’räägime järgmises jaotises), et näidata teile nende kuutasusid:\nPakkujaPilvJagatud WordPressHallatud WordPress\nn / a * 3,95–5,95 dollarit 29,99 dollarit – 59,95 dollarit\n5–371 dollarit 7,99 dollarit – 24,46 dollarit 24,46–75,48 dollarit\n12,95 – 19,95 dollarit 14,95 – 27,95 dollarit n / a *\n10–350 dollarit n / a * 9–15 dollarit\n* n / a on märgitud seal, kus pakkuja seda ei tee’t ei paku seda tüüpi hostimist.\nNagu näete, on WordPressi hostimisega alustades pakkujalt hinnakujundus üsna sarnane. Kui odavad tariifid on teie jaoks olulised, pakub Bluehost odavaimat jagatud WordPressi majutust, samas kui 1&1 IONOS saab’t pole hallatavate WordPressi hostimistehingutega vastavuses.\nPilvemajutuse hind erineb sõltuvalt sellest, kui palju ressurssi te kasutate. Kuu alghindade lähenedes on A2 Hosting siiski raske läbi lüüa. Pilvemajutus varieerub ka hinnas tohutult, kuna saate seda isikupärastada. Üldiselt öeldes’Maksab umbes 5–15 dollarit kuus. Ainult ettevõtte tasemel ettevõtted vajavad 100 dollarit kuus plussplaani.\nSee’Samuti on oluline mainida, et meie tabelis toodud hinnad ei vaja’t ei võta arvesse tutvustusi. Peaaegu iga hostingu pakkuja pakub algselt soodushindu, kuid kuna selle aja pikkus muutub, siis me’olete tavalise hinnakujundusega kinni jäänud.\nPilvemajutus vs WordPressi hostimine: parimad pakkujad\nPidage meeles selle artikli alguses, kus rääkisime uurimistööst’kas olete teinud? Noh, nüüd saate tulemusi näha!\nOlles üle vaadanud rohkem hostingu pakkujaid, kui võite selle kinni hoida, siis meie’on üsna hea positsioon öelda, millised on parimad. Võite isegi vaadata meie kõrgeima reitinguga 11 pakkujat nende üldise hostimisteenuse kohta.\nSiin me’Arutleme kolme parima pilvimajutuse pakkuja ja WordPressi kolme parima pakkuja üle. Igal neist on pisut erinevad omadused, jõudlus ja hinnakujundus, nii et meil’Esitan teile väikese detaili.\n3 parimat pilvimajutuse pakkujat\nPilvemajutuse paketi juhtimine on 1&1 IONOS. Lisaks 99,98% -sele tööajale ja odavatele algmääradele 10 dollarit kuus, olete ka teie’Samuti saate nautida kuni 128 GB muutmälu, 16 protsessori südamikku, mõõtetu ribalaiust ja 500 GB salvestusruumi. Seal’s isegi ööpäevaringset abi ja tuge ning 30-päevase raha tagastamise garantii, kui muudate meelt.\nA2-hostimine on 1-le veidi odavam alternatiiv&1 IONOS. Kui te seda ei tee’t vajavad samal tasemel jõudlust ega ressurssi, A2 on nutikas valik. Alles 5 dollarist kuus saate 99,95% tööaega ja kuni 32 GB muutmälu, 12 protsessori südamikku, 9 TB ribalaiust ja 250 GB salvestusmahtu. SSL-turvasertifikaadi eest peate siiski maksma lisatasu.\nAusalt öeldes pole SiteGround tegelikult nii’t samal tasemel 1&1 IONOS või A2, kui tegemist on pilvemajutusega. Alustuseks on plaanid palju kallimad (alates 80 dollarist kuus) ja ressursipiirangud lihtsalt ei vaja’t virna üles. Te saate küll usaldusväärse 99,98% tööaja ja tasuta varukoopiaid, kuid tõsi küll’s on suur samm alla 1&1 IONOS ja A2 hostimine.\n3 parimat WordPressi majutusteenuse pakkujat\nBluehost on WordPressi hostimise kuningas. See pakub nii jagatud kui ka hallatud WordPressi hostimist taskukohaste hindadega ning selle kogu tööaeg on 99,98%. Sina’Samuti pakutakse installimist ühe klõpsuga, tarkvara WordPress automatiseeritud värskendusi ja ööpäevaringset tuge. Justkui see polekski’t piisavalt, seal’Samuti on mõõtmata salvestusruum ja ribalaius, tasuta domeen, tasuta varukoopiad ja 30-päevane raha tagasi garantii.\nA2 Hosting pakub jällegi nii jagatud kui ka hallatud WordPressi plaane. Selle hallatav WordPressi hostimine on eriti muljetavaldav koos tasuta varukoopiate ja nii WordPressi tarkvara kui ka pistikprogrammide automaatse värskendusega. Sina’Samuti saate mõõtmata ribalaiust ja salvestusruumi, kuid tööaeg ei ole nii muljetavaldav kui Bluehostil, sissetulek on 99,95%.\nHostGator erineb pisut selle poolest, et pakub ainult WordPressi ühiskasutust. Sellegipoolest on sellel kõigi pakkujate parim tööaeg – 99,99%. Lisaks saate tasuta varukoopiaid ja automatiseeritud WordPressi värskendusi nii tarkvara kui ka pistikprogrammide jaoks. Ja ööpäevaringse toega ning mõõtetu ribalaiuse / salvestusruumiga saaksite teha palju hullemaid asju.\nPilvemajutus vs WordPressi hostimine: järeldus\nNüüdseks peaks teil olema üsna selge idee järgmistest:\nMis tüüpi hostimine teile sobib\nKui palju maksab pilvemajutus ja WordPressi hostimine\nKolm parimat pakkujat pilvemajutuse ja WordPressi hostimise jaoks\nKokkuvõtteks ja lõpliku otsuse langetamiseks aitame’S võtab kokku pilvemajutamise vs WordPressi hostimise viimati.\nMillal peaksite WordPressi hostimise asemel valima pilvemajutuse\nKui vajate seda paindlikku hostimist’on teie veebisaidi kasvades kohanemisvõimeline, siis on pilvemajutus teie jaoks. Pidage meeles – WordPressi hostimine on mõeldud ainult WordPressi veebisaitidele. Kui sa’kasutasite oma veebisaidi loomiseks mõnda muud ise hostitavat platvormi, valik on teie jaoks tehtud.\nMillal peaksite valima WordPressi hostimise üle pilve hosting\nKui teil on WordPressi veebisait, siis ärge’Kui soovite keeruka seadistamise või pideva hoolduse vaeva, on WordPressi hostimine teie jaoks.\nTänu ühe klõpsuga installimistele ja automatiseeritud värskendustele on teil abistav käsi teie saidi alati kontrolli all hoidmisel. Hallatud WordPressi hostimine peaks olema teie kahe valik, kui töötlete suures koguses tundlikke andmeid.\nKui sa’otsustasime, et pilvemajutus on meie tee’d soovitame kasutada mõlemat 1&1 IONOS või A2 hostimine. Teiselt poolt võitsid WordPressi kasutajad’t ei leia paremat pakkujat kui Bluehost.\nPilvemajutus vs WordPressi majutamine: KKK\nKas peate WordPressi veebisaidi majutamiseks kasutama WordPressi hostimist??\nWordPressi hostimine on ilmselgelt soovitatav – ühe klõpsuga installimine ja automatiseeritud värskendused aitavad tohutult aja kokku hoida – kuid seda siiski’miski ei takista teid teist tüüpi hostimist kasutamast. Kui sa’Kui olete ise uuendustel silma peal, saate kasutada kõike alates VPS-i hostimisest kuni pilvemajutuseni.\nKuidas sa tead, millal sa’olete valmis üle minema jagatud WordPressi hostimisest hallatavale WordPressi hostimisele?\nÜldine viis seda öelda on vaadata oma ressursside piire. Kui sa’olete ülemise astme jagatud WordPressi hostimisplaanis ja teie’kui hakkate iga kuu oma piire ületama, on täiendamine mõistlik. Samuti, kui teil on isiklikku teavet, peaksite suurema turvalisuse tagamiseks kasutama hallatud WordPressi hostimist.\nKas pilvemajutus on parem kui jagatud hostimine?\nSee ei pruugi olla odavam kui jagatud hostimine, kuid siiski’s kindlasti skaleeritavam. Jagatud hostimise probleem on see’s kergesti välja kasvanud. Seejärel on teil vaeva proovida plaane või pakkujaid muuta. Pilvemajutus kasvab koos teiega ja on pikas perspektiivis palju parem variant.\nKas saate tasuta majutust??\nMitte siis, kui sina’kasutate ise hostitud platvormi. Kui aga kasutate hostitud platvormi, nagu veebisaidi koostaja, sisaldub hostimine kuutasu osana. Veebisaidiehitajate kohta lisateabe saamiseks võiksite minna meie võrdlustabelisse või vaadata siin kõrgeima reitinguga platvorme.


Kuidas valida ja soetada koju uus köök? - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nKöögitehnika osas lasin täielikult Andrusel otsustada, kuna tema teab neid asju paremini (ja lõppude lõpuks on tema see, kes ilmselt minust rohkem köögis toimetab). Küsisime muidugi ka perelt nõu ja kuulasime konsultanti ning panime paika enda hinnapiiri. Meil ei olnud soovi osta mingit überkallist ja fancyt tehnikat, vaid pigem midagi taskukohast, aga samas kvaliteetset. Siinkohal ei hakka eraldi nimetama, mis brände meile üldse ei soovitatud, vaid toome välja asjad, mille meie lõpuks valisime ja millega ka rahul oleme.\nKuidas osta kööki?


Õnnelik lugu: poiss leiti pööningult | Buduaar\nÕnnelik lugu: poiss leiti pööningult\n2009. aasta 18. oktoober 06:00\nHeene’ide perekond on üks ebatavaline Ameerika perekond, kes sattus veidra loo keskmesse, kui nende 6-aastane poeg kadus jäljetult samal ajal, kui isale kuuluv heeliumit täis UFO otsijast õhupall õhku tõusis, kirjutab People. Heene`id said üldsusele tuntuks ABC saatest “Naistevahetus” ning osutusid nii populaarseks, et vaatajad hääletasid nad uuesti saatesse tagasi. Kuigi saate produtsendid on kehtestanud ranged reeglid peredele, siis Heene`id paistsid silma kui seiklusjanuline ja hulljulge perekond, kes vahetevahel seadis ka oma laste elud ohtu. Pereema Mayumi sõnul on “Naistevahetus” lihtsalt järjekordne seiklus.\nHeene’ide pererkond on üks ebatavaline Ameerika perekond, kes sattus veidra loo keskmesse, kui nende 6-aastane poeg kadus jäljetult samal ajal kui isale kuuluv heeliumit täis UFO otsijast õhupall õhku tõusis, kirjutab People.\nHeene`id said üldsusele tuntuks ABC saatest “Naistevahetus” ning osutusid nii populaarseks, et vaatajad hääletasid nad uuesti saatesse tagasi. Kuigi saate produtsendid on kehtestanud ranged reeglid peredele, siis Heene`id paistsid silma kui seiklusjanuline ja hulljulge perekond, kes vahetevahel seadis ohtu ka oma laste elud. Pereema Mayumi sõnul on “Naistevahetus” lihtsalt järjekordne seiklus.\nHeene`ide pereisa Richard on amatöörmeteoroloog ning teadlane ja kaasab oma uurimustesse alati terve perekonna. Ja nii nad sõidavad mööda USA’d ringi ning otsivad tornaadosid ja orkaane. Richardi uurimustöö, et tornaadod tekitavad tugeva magnetvälja, innustab teda sõitma spetsiaalselt kohandatud mootorrattaga otse tormi sisse. Väidetavalt ilmuvad tema uurimustulemused ka meteoroloogia ajakirjas.\nMehe viimane leiutis, suur heeliumit täis UFO otsija, külvas perekonda suurt paanikat. Nimelt töötas pereisa UFOsid otsiva suure heeliumit täis õhupalli kallal, mille lähedal oli palju elektrilisi masinaid ja muid eluohtlikke vidinaid. Isa oli oma 6-aastase poja Falconi peale karjunud, et too ei mängiks õhumasinale nii lähedal, aga poiss oli juba sinna sisse roninud ning vabastanud köied, mis õhupalli maa peal hoidsid. “Karjusin, sest kartsin, et ta saab elektrilöögi,” räägib isa meediale. Aga õhupall oli juba lendu tõusnud ning poiss jäljetult kadunud. Kõik eeldasid, et ta on õhupalli sees ning lahti läks massiline õhupalli otsimine. Mitmed uudistekanalite helikopterid jälitasid õhupalli ning loodeti poiss saada sealt kätte võimalikult kiiresti ning elusalt ja tervelt. Kui aga õhupall maha kukkus, siis poissi seal sees ei olnud… . Hiljem tuli välja, et pisike Falcon oli end pööningule kasti sisse ära peitnud, sest kartis isa kurjustamist, et ta õhupalli lendu lasi. Heene`id lubasid, et hoiavad nüüdsest oma võsukestel rohkem silma peal.\nVaata õhupalli lendu SIIT ning maandumist SIIT


LVM Kinnisvara: euro sundis kinnisvarafirmat hinda tõstma!? - LVM Kinnisvara – Tallinn, Tartu, Pärnu, Kuressaare\n“Euro hinda ei tõsta” on 2010. aastal Eesti Kaubandus-Tööstuskoja poolt algatatud kampaania, mille eesmärk on ära hoida põhjendamatu kaupade ja teenuste hindade tõstmine euro kasutuselevõtmise käigus 2011. aastal.\nLepinguga liitumine on vabatahtlik ning leppega liitudes annab ettevõtja lubaduse, et seoses eurole üleminekuga järgitakse head tava ja ei tõsteta põhjendamatult hindu.\nKuidas aga suhtuda tänasesse pakkumisse?\nKinnisvara hinnad kroonides pole ammu nii täpsed olnud – 2-toalise korteri eest küsitakse 624 299,34 krooni ja 3-toalise korteri eest 780 765,34 krooni. Või oleks õige küsida 625 000 ja 780 000 krooni?\nKui 2-toaliste korterite puhul jääb küsimus õhku, siis 3-toaliste korterite hindade puhul pole kahtlust, et euro tulek tõi 765,34 krooni suuruse hinnatõusu!\nJääb vaid loota, et ka viimased 34 senti sisse kasseeritakse …\nVäljavõte Pärnu Postimees 06. oktoober 2010


KATRIN SANGLA TOOB Buduaari turule kvaliteetseid disainerrõivaid | Buduaar\nKATRIN SANGLA TOOB Buduaari turule kvaliteetseid disainerrõivaid\n2016. aasta 6. september 10:51\nSaku Suurhallis on toimumas taas Eesti suurim ostupidu Buduaari turg LIVE, mis on kõige lõbusam, ilusam ja müüjaterohkem turg Eestimaal! Uut ja vähekasutatud kaupa tuleb müüki nii naistele, lastele kui meestele, lisaks on kohal hulgaliselt staare. Kohal on ka jumestuskunstnik Katrin Sangla, kes rääkis meile, mida ta sel aastal turule müüki kavatseb tuua.\nKavatsen müüa suureks jäänud riided suuruses 40-44, sobivad hästi kurvikatele naistele. Maha müün nad vaid seetõttu, et nad on mulle suureks jäänud. Mõned asjad on liiga väärtuslikud, et neid taaskasutusse viia. Loodetavasti leiavad nad endale uue omaniku.\nJagan riided ära kahte hinnaklassi: esimeses saab olema iga toode 5 €, ning teine, kallim, disainerriiete ning eritellimuste hinnaklass ehk asjad, mida olen kandnud 1-2 korda ainult erilistel puhkudel. Kõige kallima eseme hind ei ületa 200 € piiri.\nKallimad riided on kõik erilised, osad tehtud eritellimusena ühe andeka ja kvaliteetse õmblejanna juures kallitest materjalidest. Vast üks hele pastellroheline mantel on originaal vintage, aimatavalt 1960ndatest, topeltpaksust siidist.\nMitmes Buduaari turu LIVE see sinu jaoks on ja kas kavatsed ka ise ostjana ringi vaadata?\nKuna see on minu esimene Buduaari turu LIVE, kavatsen kindlasti ka ise turul ringi vaadata. Mine tea, mis rariteedi otsa satun!\nVaata ka galeriid näidetest, mida Katrin turule müüki toob!


Kristiine linnaosa panoraam - Kaupo Kalda Photography / Aerofotod drooniga / Kinnisvara pildistamine\nKristiine linnaosa panoraam\nKristiine linnaosa (7,87 km² ehk 4,9% Tallinna linna pindalast) jaguneb kolmeks asumiks: Järve, Tondi ja Lilleküla (enamus pildilolevast). Lilleküla asum omakorda jaguneb tinglikult elamupiirkonnaks ning Marja-Liimi-Laki ettevõtluspiirkonnaks. Ajalooliselt on tegemist Kristiine heinamaade ja suvemõisate paiknemisalaga, mida nimetati Christinenthaliks. Nimi on antud Vaasade dünastiasse kuulunud Rootsi kuninganna Kristiina järgi, kelle valitsemisajal, 1653. aastal mõõdeti see maa-ala linnakodanike omandatavateks osadeks.\n1920. aastatel sai Mayeri heinamaa uue nime − Lilleküla. Algas endiste suvemõisate maa-alade jagamine elamukruntideks, mis hoonestati ühepereelamutega. Siin asuvad Eesti tuntud arhitektide Herbert Johansoni, Karl Tarvase ja Ferdinand Adoffi projekteeritud majad. Aastatel 1932–1933 ehitati Maasika ja Vaarika tänaval üks esimesi funktsionalistlikust vormikeelest inspireeritud tervikkvartaleid (E. Kuusik, A. Volberg, E. Lohu, E. Jacoby), mille ehitised on nüüdseks mälestisena kaitse alla võetud. Järve asumi tekkele aitas kaasa 1923. aastal rajatud raudteepeatus. Linnaosa omanäolisust kujundavad 1940.−1960. aastatel ehitatud terviklikud, ajastule iseloomulikud elamupiirkonnad. (Wikipedia).\nPilt on mitmest kaadrist, 3:1 (11755 x 3918px, 46Mpx).


EUROPA - Euroopa Komisjon – ELi institutsioonid lahtiseletatuna\nKuidas komisjon töötab?\nEuroopa Komisjon ja Teie\nRoll: Edendab ELi üldiseid huve, esitades seadusandlikke ettepanekuid ja kontrollides õigusaktide täitmist ning rakendades poliitikat ja ELi eelarvet\nLiikmed: volinike meeskond ehk kolleegium, 1 igast ELi liikmesriigist\nPresident: Jean-Clause Juncker\nVeebisait: Euroopa Komisjon\nEuroopa Komisjon on ELi poliitiliselt sõltumatu täidesaatev institutsioon. Komisjon on ainus institutsioon, mis vastutab uute ELi seadusandlike ettepanekute esitamise eest ning ta rakendab Euroopa Parlamendi ja ELi Nõukogu otsuseid.\nEsitab uusi seadusandlikke ettepanekuid\nKomisjon on ainus ELi institutsioon, mis esitab õigusaktide ettepanekuid, mille võtavad vastu Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu, eesmärgiga:\nkaitsta ELi ja selle kodanike huve küsimustes, mida ei saa tõhusalt lahendada liikmesriigi tasandil;\npanna paika tehnilised üksikasjad, konsulteerides ekspertide ja üldsusega.\nHaldab ELi poliitikat ja eraldab ELi rahalisi vahendeid\nMäärab koos nõukogu ja Euroopa Parlamendiga kindlaks ELi kuluprioriteedid.\nKoostab aastaeelarveid, mille peavad heaks kiitma Euroopa Parlament ja nõukogu.\nTeostab Euroopa Kontrollikoja kontrolli all järelevalvet selle üle, kuidas rahalisi vahendeid kasutatakse.\nTagab ELi õigusnormide täitmise\nKoos Euroopa Kohtuga vastutab komisjon selle eest, et kõik liikmesriigid kohaldaksid ELi õigust nõuetekohaselt.\nEsindab ELi rahvusvahelisel tasandil\nEsindab kõiki ELi liikmesriike rahvusvahelistes organisatsioonides, eelkõige kaubanduspoliitika ja humanitaarabi valdkonnas.\nPeab ELi nimel läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks.\nEuroopa riigid moodustavad ELi ning liikmesriikide ja kodanike heaks panevad ühenduse tööle institutsioonid. Meie infograafik annab ülevaate Euroopa Liidu olulisematest organitest.\nPoliitilise juhtimise eest vastutab 28 volinikust (üks igast ELi liikmesriigist) koosnev kolleegium, mida juhib komisjoni president Deutsch (de)\n, kes jagab vastutusvaldkonnad volinike vahel.\nVolinike kolleegiumi moodustavad komisjoni president, seitse asepresidenti, sealhulgas ka esimene asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, ning 20 erinevate valdkondade eest vastutavat volinikku.\nKomisjoni igapäevase töö eest seisavad selle töötajad (juristid, ökonomistid), kes kuuluvad erinevatesse peadirektoraatidesse. Iga peadirektoraat vastutab konkreetse poliitikavaldkonna eest.\nPresidendi ametisse nimetamine\nKandidaadi esitavad liikmesriikide juhid Euroopa Ülemkogu kohtumisel, võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimiste tulemusi. Komisjoni presidendi kandidaat saab valituks üksnes siis, kui teda toetab Euroopa Parlamendi liikmete enamus.\nPresidendikandidaat valib potentsiaalsed asepresidendid ja volinikud, tuginedes ELi liikmesriikide soovitustele. Kandidaatide nimekirja peavad heaks kiitma liikmesriikide juhid Euroopa Ülemkogu raames. Iga kandidaat ilmub Euroopa Parlamendi ette, et selgitada oma nägemust ja vastata küsimustele. Seejärel hääletab Euroopa Parlament selle üle, kas volinike kolleegium heaks kiita või mitte. Volinikud määratakse ametisse Euroopa Ülemkogu kvalifitseeritud häälteenamusega.\nPraeguse komisjoni ametiaeg lõpeb 31. oktoobril 2019.\nPresident määrab kindlaks komisjoni poliitilise suuna, mis võimaldab volinikel otsustada ühiselt strateegiliste eesmärkide üle ja koostada iga-aastane tööprogramm.\nOtsused võetakse vastu kollektiivse vastutuse põhimõttel. Kõik volinikud omavad otsustusprotsessis võrdseid õigusi ning vastutavad nende otsuste eest samuti võrdselt. Neil ei ole individuaalset otsustusõigust, välja arvatud juhul, kui neile on selleks antud volitused teatavates olukordades. Asepresidendid tegutsevad presidendi nimel ja koordineerivad tööd oma vastutusvaldkonnas koos mitme teise volinikuga. Selleks et tagada kolleegiumi tõhus ja paindlik koostöö, on kindlaks määratud prioriteetsed projektid.\nVolinikud abistavad asepresidente kolleegiumile ettepanekute esitamisel. Üldiselt võetakse otsused vastu konsensuse alusel, kuid võib esineda ka hääletamist. Sel juhul võetakse otsused vastu lihthäälteenamusega, mille puhul igal volinikul on üks hääl. Seejärel hakkab küsimusega edasi tegelema asjakohane peadirektoraat (mida juhib peadirektor, kes annab aru vastavale volinikule). Seda tehakse üldjuhul seadusandlike ettepanekute eelnõude vormis.\nSeadusandlike ettepanekute eelnõud esitatakse seejärel uuesti volinikele nende iganädalasel koosolekul vastuvõtmiseks, misjärel need saavad need ametlikuks ning saadetakse edasi nõukogule ja Euroopa Parlamendile järgmiseks ELi õigusloomeprotsessi etapiks.\nKui soovite jagada meiega oma arvamust ELi poliitika kohta või soovitada muudatusi või uusi poliitikameetmeid, on Teil selleks erinevaid võimalusi:\nosalege komisjoni avalikus konsultatsioonis, mis käsitleb Teid huvitavat teemat;\nkäivitage Euroopa kodanikualgatus;\nesitage ametlik kaebus, kui leiate, et ELi õigust ei ole Teie puhul nõuetekohaselt kohaldatud.\nKomisjon pakub ka nõuande- ja teabeteenuseid, et aidata Teid küsimustes, mis on seotud ettevõtluse, õppimise, õigusalaste teemade ning Euroopas liikumise ja töötamisega.\nKui Teil on küsimusi meie töö kohta:\nvõtke ühendust komisjoni töötajatega (Brüsselis jne)\nvõtke ühendust Teie liikmesriigis asuva komisjoni esindusega.\nVideo: Tutvuge Euroopa institutsioonidega\nAudiovisuaalne materjal English (en)\nKülastuste liigid: Võimalikud on erinevad teabekülastused\nMinimaalne rühma suurus: 15 inimest\nKohustus eelnevalt registreerida: 10 nädalat ette\nMinimaalne külastajate vanus: 15 aastat\nKülastage Euroopa Komisjoni\nViimati muudetud: 03/12/2015


Kooli ajaveeb: Etendus "Mul on lugu....."\nEtendus "Mul on lugu....."\n17. mail toimus veel teinegi etendus, noorte näiteringi Virbus Unitis "Mul on lugu... "\nMats Traat "Kahe kurja vahel" ja August Kitzbergi "Libahunt" Dramatiseering oli Keiu Kessi poolt.\nNäiteringis osalevad 9.–12. klasside õpilased.\nEtenduses oli kasutusel murdekeel ja näitlejad andsid rahvalaule lauldes edasi kogu etenduse teksti. Etenduses oli mõisavalitseja, kes tülitses elukaaslasega nig kurjustas sulaste, teenijate ja talupoegade peale.\nOsades mängisid Andra Sõmera, Marianne Nugis, Kaisa Liiver, Kristin Prits, Annabel Lehtla, Michelle Marie Elisabeth Tiit, Germo Toonikus, Siim Mengel ja Kaur Tepp.\nValguse ja heliga aitas etenduses kaasa Harald Arulepp.\nMinule etendus meeldis.


Pärnus toodetud padjal magav Valverde loobus seljavigastuse tõttu Itaalia velotuurist - Sport\nAlejandro ValverdeFoto: Imago Sport/Scanpix\nTänane LP tutvustab eestlaste ettevõtet SleepAngel, kelle toodetud patjadega magavad mitmed spordistaarid eesotsas Movistar Team jalgrattameeskonna esinumbri Alejandro Valverdega. Värsked uudised pajatavad aga Valverde seljavigastusest, mis sunnib hispaanlase loobuma peagi algavast suurtuurist Giro d'Italia.\n39-aastane Valverde, kes tuli 2018. aastal Innsbruckis maailmameistriks ning võitis 2009. aastal Hispaania velotuuri, kukkus aprillis treeningul nii õnnetult, et vigastas selgroogu.\n"Maailmameister keskendub liigseid riske võtmata puhkamisele ning saab täiesti terveks lähinädalate jooksul," seisis Movistari meeskonna pressiteates.\n"Kahju on loobuda nii vägevast jõuproovist nagu Giro, aga pean kuulama oma keha ning saama sada protsenti terve, et olla parimas vormis ülejäänud hooajal. Õnn kaasa mu Movistari tiimikaaslastele Itaalias!" kirjutas Valverde Twitteris.\nItaalia velotuur algab Bolognast 11. mail ning lõpeb 2. juunil.\nLoe lisaks: Eestlased turvavad maailma jalgrattaässade ja vutistaaride und. Miks kasutavad Movistar Team ja Glasgow Celtic Pärnus toodetud patju?\nGiro d'Italia kolib ungarlaste koduõuele\nVeredopingu manipulatsioone tunnistanud austerlane oli detsembris Eesti ratturiga koos laagris\n2021. aasta Giro algab ilmselt Vahemere suurimalt saarelt


Kalamaja printsessi "Superkangelased" - Eesti lastemood\nKalamaja printsessi “Superkangelased”\nEmale-isale, Fotoseeria, Kollektsioon, Lasteriided, Toote tutvustus\nTäiskasvanutele on Kalamaja Printsess tegelikult õmmelnud algusest peale, kuid nn salaja – neile, kes oskasid küsida. Kuna huvi täiskasvanute hulgas kasvas järjest suuremaks, tundus loogilise sammuna teha sel sügistalvel ka ametlikult mõlemad kollektsioonid ühisnimega “Superkangelased”. Täiskasvanute kollektsioonis on viis kleiti, mõni jakk ning mantlite seeria, kus iga palitu on ainueksemplar.\nLastel on seekord pisut väiksem kollektsioon, koosneb neljast kleidist ning mantlitest.\nKollektsioonis kasutatakse upcycled-materjale (taaskasutus- toim.) ning bränd esindab aeglast moodi. Tavaliselt ilmuvad kollektsioonid kolm korda aastas. Osta saab Balti jaama turu disainipoest Eerin, Foorumi keskuse poest Snob ning ka meie veebipoest Kalamajaprintsess.com\nMiks? Sest see on lihtsalt nii pidulik!\nKellele? Emmele ja tütrele\nKust saab? Kalamaja Printsessi veebipoest


Dell Venue 11 Pro – tahvli kehastuses sülearvuti - Elementro BlogiElementro Blogi\nMe ei teinud nalja, kui ütlesime eelnevalt, et tegemist on veidi kohmekama ja turskema tahvelarvutiga. Nimelt on ligi 12 mm paksune ning 850 grammine tahvelarvuti veidikene suurem kui teised konkurendid. Siiski, ärme lase ennast petta – vaadates toote spetsifikatsiooni, siis tekib küsimus, et kuidas üldse nii tugev riistavara 10.8-tollise ekraaniga kesta ära mahutati.\nKasutusel on Full HD ehk 1920 x 1080 ekraan, mida kohtab tahvelarvutites suhteliselt harva. Kirsina tordil on tegemis IPS ekraaniga ehk seda on võimalik jälgida nurga alt ning ekraani peegeldus on viidud minimaalseks. Pildi toob kasutajani Intel GT2 graafikaart ning südameks on kasutusel Intel Core i5 4210Y protsessor ja 4GB DDR3 RAM-i. Videode, filmide, piltide või dokumentide salvestamiseks on Venue 11 Pro-l kasutusel 128GB SSD ketas. Tasub mainida, et enamustes müügis olevates sülearvutites ei pruugi ükski näitaja sellise tasemeni küündida.\nOperatsioonisüsteemiks on Windows ning kaamerateks on 8MB taga ning 2MP ees. Lisaks on kasutusel microUSB, Mini-HDMI port, USB 3.0, MicroSD jpt.\nKui otsid endale sülarvuti jõudlust ning tahvelarvuti välimust, siis on Dell Venue 11 Pro just Sulle! Vaata Elementro pakkumist ning toote spetsifikatsooni SIIT.