Eestlased peaksid UV-kiirguse mõjule enam tähelepanu pöörama | ajakiri.ut.ee\nMargit Auna sõnul mõjutab UV-kiirgust enim pilvisus.\nEestlased peaksid UV-kiirguse mõjule enam tähelepanu pöörama\nTartu observatooriumi nooremteadur Margit Aun uuris oma doktoritöös, kui palju jõuab UV-kiirgust Eestis maale ja inimesteni ning kuidas mõjutavad seda pilved. Esimest korda pandi kirja andmed Eesti UV-kiirguse spektrite ja koguste kohta.\nKuigi esimene UV-kiirgusega seotud instrument soetati Tõravere meteoroloogiajaama 1998. aastal, hakati ametlikult UV-indeksit mõõtma 2000. aastatel. «2004. aastal alustati Tartu observatooriumis UV-kiirguse mõõtmisi spektromeetriga, mis mõõdab kiirgust igal lainepikkusel. Meil ei olnud varem nii täpset teavet võimalik saada,» kirjeldab Aun.\nAndmete mõõtmise abil tehti kindlaks UV-kiirguse koguste muutumised nii päevas kui ka aastas. UV-kiirguse päevaste dooside suurus sõltub suuresti sellest, kui kõrgele tõuseb päike ning kui tihe on pilvisus. Peale selle mõjutavad kiirgust osoon, aerosoolid ning albeedo ehk maapinna peegeldumisvõime.\nSpektromeetril on mõõtepea, millele langeb valgus. Spektromeetri sees olevad mehhanismid suudavad ükshaaval eraldada lainepikkused ning käia kõik lainepikkused järjest läbi. «Mõõtmised algavad 280 ja lõpevad 400 nanomeetri juures. Spektromeeter käib kõik nanomeetrid ükshaaval läbi ja salvestab. See võtab aega umbes ühe minuti,» selgitab Aun. Vanem tööriist mõõtis aga hetkega kogu lainepikkustel olnud kiirguse ning jagas selle ise lainete vahel ära. «Praegu võib näiteks nii olla, et hakkame kiirgust mõõtma, päike paistab, kuid poole mõõtmise peal on pilv ette tulnud. Praeguse, 2009. aastal soetatud instrumendiga on mõõtmine seega täpsem,» lisab teadur.\nPeale selle lõi Aun oma doktoritöö käigus ka mudeli, mis aitab UV-kiirguse kogused tagasiulatuvalt välja arvutada. «Nii mõnigi kord võib juhtuda, et instrumendil on olnud mingisugune rike ja andmed on jäänud saamata. Töötasime välja mudeli, mis aitab ka n-ö kaduma läinud doosid välja arvutada.»\nMudeli loomisel oli palju abi Tõravere ilmajaama andmetest, sest muuseas on nad näiteks mõõtnud ka summaarset päikesekiirgust ja maale tulevat otsekiirgust. «Samuti on neil olemas erinevad pilvisuse vaatlusandmed. Kuna meil on ilmajaamaga hea koostöö, siis saime võimaluse neid andmeid kasutada.» Nii saadi UV-kiirgus välja arvutada 1955. aastani. Auna sõnul on seesugune pika aja kiirgusdooside väljaarvutamine väga oluline, sest aitab kohalikke olusid paremini mõista.\nUV-kiirgusest räägitakse vähe\nSuvel on Eestis UV-kiirguse tase suhteliselt kõrge: UV-indeks on üle seitsme. «UV-indeks on avalikkuse teavitamiseks välja töötatud suurus, mille väärtused algavad nullist ning ulatuvad üle kümne. Mida suurem on UV-indeksi väärtus, seda rohkem on ohtlikku UV-kiirgust ja seega tuleks kasutada päikesekaitsevahendeid ning piirata päikese käes viibimise aega,» ütles Aun. UV-kiirgus on ohtlik juba siis, kui indeks ületab kolme.\nMeiega sarnastel laiuskraadidel asuvad Soome, Rootsi ja Norra pööravad UV-kiirguse olulisusele palju rohkem tähelepanu ning nendes riikides korraldatakse erinevaid teavituskampaaniaid. «Igal kevadel räägitakse sellest neis riikides väga palju. Kui mõelda sellele, et oleme nendega UV-kiirguse mõttes tegelikult samas olukorras, siis peaksime ka Eestis mõtlema rohkem UV-indeksist ja kiirgusest teavitamisele.»\nAun on jälginud, kui palju räägitakse kevadel UV-indeksist näiteks Eesti meedias. «Kevadel on tavaliselt paar artiklit sel teemal, aga see on ka kõik. Põhjamaad räägivad igal aastal osooni ja UV-kiirguse töörühmade kohtumisel meile sellest, kuidas neil on nahavähi juhud kasvanud ning seetõttu pööratakse seal sellele ka rohkem tähelepanu.»\nKui varem oli kevadel ja suvel võimalik UV-indeksit jälgida ainult Tõravere mõõtmispunkti abil, siis nüüd saab vajalikku teavet ka Haapsalu, Tallinn-Harku, Pärnu ja Saaremaa mõõtmispunktidest. «Ilmateenistuse kodulehel on graafikud koos värvikoodidega, mis on maailma tervishoiu organisatsiooni väljatöötatud. Suvel tasub neid andmeid kindlasti jälgida.»\nAuna sõnul on väga oluline teada, kui suured on UV-kiirguse kogused, sest sel on nii inimesele kui ka üldiselt ökosüsteemile suur mõju. Teadur ütleb, et kõige rohkem räägitakse UV-kiirgusest nahavähi tõttu. Sageli on juttu ka üldiselt erüteemsest kiirgusest, mis tekitab naha punetust. «Samas on väga oluline UV-kiirguse kasulik mõju D-vitamiini sünteesil. Kui teatakse, kui suured on UV-kiirguse doosid teatud ajal või ilmastikutingimustes, siis teame, millised protsessid saavad toimuda.»\nTõravere teadurid tegelevad ka D-vitamiini sünteesiks vajaliku kiirguse uurimisega, et saada teada, millal on Eestis piisavalt vajalikku kiirgust D-vitamiini sünteesiks. «Põhjapoolsetes piirkondades on see oluline küsimus, sest päikesekiirgust on suur osa aastast vähe.»\nPilvisus mõjutab kiirgust\nUV-kiirgust jaotatakse kolmeks: UVC (10–280 nm), UVB (280–315 nm) ja UVA (315–400 nm). Auna sõnul ei jõua UVC maapinnani, sest see neeldub atmosfääris. Ka UVB lühemad kiired ei jõua maapinnani, kuna osoon neelab need. «Kuigi spektromeeter on nii sätitud, et see hakkaks mõõtma alates 280 nanomeetrist, siis saame tegelikult esimesed kasutatavad andmed alles alates 295 nanomeetrist.» Talvel on see arv isegi 310 nanomeetrit, mis tähendab, et ohtlikumat UVB-kiirgust (footoni energia on suurem) jõuab meieni üsna vähe.\nUV-doose arvutati uurimuse käigus kindla aja vältel. Nii vaadeldi päevadoose või siis keskpäeval kuut tundi, mil inimesed veedavad suvel suurema osa ajast väljas. «2011. aasta oli UV-kiirguse summaarne kogus Eestis kõige kõrgem. Ühelt poolt oli üldist päikesekiirgust rohkem kui keskmiselt teatud aja väiksema pilvisuse tõttu. Teisalt oli ka keskmine osoonitase madalam ning see võimaldas rohkemal kiirgusel maapinnani jõuda,» selgitab Aun. Suvel selge ilmaga ulatuvad kõrgeimad UVB päevased kogused Tõraveres üle 30 kJ/m2 kohta ning UVA kogused üle 1500 kJ/m2 kohta. Südatalvel võivad need olla aga vastavalt kuni 300 kuni 50 korda väiksemad.\nAuna sõnul on aga UV-kiirguse maale jõudmise puhul väga oluline pilvisus, mis mõjutab kiirguse maale jõudmist kõige rohkem. Aun võttis uuringu ajal vaatluse alla erinevad pilveliigid. Esmalt vaadeldi lauspilvisust suvisel ajal olenemata pilvede liigist. Ka väga paksude pilvede puhul jõuab maapinnale siiski üsna palju päikesekiirgust, mis tähendab, et ka siis on UV-kiirguse kaitse oluline.\nTöös vaadeldi eraldi alumisi pilvi, mis on kõige paksemad, ja keskmisi pilvi. «Meie õnneks on Tõraveres olemas pilvepäevik, kus määratakse pilvi kolmel kõrgusel ning märgitakse ka peamised pilveliigid. Enamikus kohtades selliseid andmeid aga pole ja seetõttu ei saa ka uuringuid teha. Tavaliselt määratakse alumised pilved ja kogu pilvisus, aga meil oli võimalik erinevaid pilveliike täpsemalt vaadelda.» Auna sõnul saab alumistest pilvedest keskmiselt läbi 1/3 päikesekiirgusest, keskmistest ja õhematest pilvedest 2/3 kiirgusest. Samas on pilved oma olemuselt väga varieeruvad ning seetõttu muutub ka neist läbi tulnud kiirguse hulk suures ulatuses.\nSoojale maale puhkama minnes võidakse tihti unustada, et ka varjus on võimalik päikesepõletus saada. «Eestis võtab see muidugi rohkem aega, et varjus olles päikesepõletus tekiks, kuid soojemates riikides on see risk suurem. UV-kiirgusel on valguse lühemad lainepikkused ning need hajuvad paremini, mistõttu jõuavad need ka näiteks puu varjus oleva inimeseni.»\nKa osoonikiht mõjutab seda, kui palju UV-kiirgust maale jõuab. Auna sõnul hakkas osoonitase langema 1980. aastatel ning peatus 2000. aastatel. Praeguseni on see olnud püsivalt ühel tasemel ning on hakanud isegi veidi tõusma. «Ilmselt on osoonikihi kaitsmiseks loodud lepingud riikides üle maailma sellele kaasa aidanud ja tundub, et need mõjuvad. Olen näinud prognoose, mis ütlevad, et osoonikiht võiks meie laiustel taastuda umbes 2050. või 2070. aastaks. Pikk tee on veel muidugi minna.»\nUV-kiirgus sõltub ka aerosoolist, mille muutusi ei ole kerge ette näha. «Praegu oleme tegelikult jõudnud üsna heale tasemele – see näitab taas seda, et inimesed on mõistlikumalt käituma hakanud. Praegu jõuavad meieni suured aerosoolikogused näiteks suvel, kui Venemaal või mujal Ida-Euroopas on laiaulatuslikud metsatulekahjud.»\nUV-kiirgus, Margit Aun


BOTAANIKAAED 60 I Hingedepäeva tähistati Itaalia kuu avamisega – Eesti elu | GoodNews\nHome Loodus BOTAANIKAAED 60 I Hingedepäeva tähistati Itaalia kuu avamisega\nBOTAANIKAAED 60 I Hingedepäeva tähistati Itaalia kuu avamisega\nTallinna botaanikaaias on november Itaalia kuu, mis avati hingedepäeval 141 küünla süütamisega uuel talvepeenral.\nPalmimaja esiväljakule kerkib Padova ülikooli botaanikaaia peenarde eeskujul ümmargune talvepeenar, mida hakkab ehtima samblast kaheksakand. Peenar on inspireeritud Padova ravimtaimedeaia Hortus Cinctuse ajaloolistest ornamentidest, millest valiti välja ka Eesti rahvakunstis ohtralt esinev kaheksatipuline rist ehk kaheksakand.\n6., 13. ja 20. novembril viib botaanik Urmas Laansoo huvilised ringkäigule Itaalia taimede juurde. Ringkäigul saab teada, kui palju kasvab Itaalias taimi, mis on Itaalia rahvuspuu ja rahvuslill ning milliseid Itaalia päritolu taimi saab Eestis kasvatada. Itaalia päritolu taimedega omal käel tutvumiseks on need tähistatud informatiivsete siltidega. Palmimaja seintel esitleb alates 8. novembrist Itaalia suursaatkond kuu lõpuni fotonäitust Itaalia botaanikaaedadest.\nBotaanikaaed pakub 60. sünnipäeva puhul Eestis resideeruvatele välissaatkondadele võimalust tutvustada botaanikaaias oma riigi bioloogilist ja kultuurilist mitmekesisust ja teadvustada seeläbi globaalse looduskaitse aktuaalsust. Saatkondadel on võimalik kasutada botaanikaaeda ja eeskätt selle äsjarenoveeritud Palmimaja kuni kuu aja jooksul ürituste korraldamise paiga ja ekspositsioonipinnana.\neelmine 380-aastane Kuningamänd kandideerib Euroopa aasta puu konkursil\njärgmine Kuu aega on avalikustamisel Eesti mereala planeering\nTuhanded inimesed on juba hääletanud kodumetsade kaitseks riigi eest\n4. Apr 2022 Head Uudised 0


Aukudest lahti saamine - Migreen\nIgasugusele hirmule on omased konkreetsed tegurid - vasturefleksid, mis alateadvuse tasandil põhjustavad inimeses ärevust. Eriti vaevalt suudab inimene, keda koer on hammustanud, jääda passiivseks. Kuid teised ei vaja hammustusi, seda tasub hirmutada koera haukumise ja jälitamisega, et inimene oleks selle looma suhtes ettevaatlik. Kuid on ka ebaharilikke foobiad. Hirm aukude ees on üks neist. Tema teaduslik nimi on tripofoobia.\nMärkimisväärne arv inimesi puutub kokku aukude ja aukude hirmuga. Nagu teate, on foobia kontrollimatu ja kontrollimatu hirm mis tahes manifestatsiooni, etenduse või heli ees. Võib tunduda koomiline, et inimene kardab tahtmatult väikesi pisikesi auke, sellest hoolimata kardab inimene seda.\nSageli väljendub tripofoobia inimesel hetkel, kui ta näeb väikesi auke, mis asetsevad nende vahel looduslikus naabruses asuvas hunnikus. Hirm avanemiste ees väljendub üsna teravalt, mille tagajärjel tekib inimesel paanika kohvi vahule mõeldes ja veelgi enam - näonaha pooridesse.\nVõimalikud kartlikud esemed\nHirm aukude ja aukude ees ilmneb ootamatult, spontaanselt ja esialgu võib see tekkida täiskasvanul. Kontaktid või pildi vaatamine, kobarate aukudega objekt aitab kaasa hirmu tekkimisele. Üksused, mis äratavad inimese paanikat ja naeruvääristamist:\nlilled kasti seemnetega (mooniseemned, lootoseõied ja puuvillataimed);\nvõiga küpsetatud kaubad, poorsed küpsetised, pitsilised pannkoogid, pannkoogid;\nkärgstruktuurid, ninasõõrmega šokolaaditooted;\ntükeldatud liha anumatega;\naugud mullas, ant-käigud;\nkäsnad ja pesulinad.\nTervist õitseva isiksuse esteetiline ilu on alati silmale meeldiv. Juhtub, et kahju tekitanud naha nägemisel moodustub tripofoobia (hirm inimese naha aukude ees) hirmu ees, et teda tabavad dermatoloogilised haigused. Nahal tripofoobia all kannatava inimese jaoks - see on ohumärk, sest psüühika tasemel omistab ta kõik endale. Panustab sellesse mõtisklemisse järgmistel teemadel:\nIgal foobia variatsioonil on iseloomulikud sümptomid. Viga on arvata, et väikesi auke kardav inimene kardab ainult oma hirmu teemat, see pole tegelikult nii. Selle foobia piinatud inimene ei tunne loomulikku ärevust ega kahtlust. Inimene tunneb õiget õudust, jõudes alateadliku heaolu tasemeni. Vaevus olekus - see ei tähenda, et tunneksite õudust, ärevust või vastikust. See tähendab täiesti ilmse psühholoogilise halb enesetunne. On kahtlusi, et inimese naha tripofoobia vaev väljendub aukude ja aukude kujul. See on eksitus ja selline foobia pole haigus. Dermatoloogilised hirmuväljendused on kukutamise ja naha kriimustamise soovi tagajärg.\nAsjatundjad peavad arvukate avanemiste hirmu ebatüüpiliseks hirmuks, kuna selle foobia allikaks on vastikuse peegeldus, mitte hirm.\nSee avaldub iivelduse ja oksendamise vormis ning seejärel ühendatakse hirmule iseloomulikud tunnused:\ntunne, kui ronite nahale midagi, on järsk ülesöömine;\nterav värisemine, hanerasvad;\njõuetus silmad hirmust eemale rebida;\nsüdame rütmi ja pulsi kiirendus;\npeapööritus ja nõtke refleks.\nSelline hirm on ette nähtud geneetilisel tasandil ja on kõigil inimestel olemas, kuid see ei avaldu alati. Üldiselt on olemas lapseeas vigastuste kujul esinevatest negatiivsetest tagajärgedest pärit tripofoobia. On selliseid tegureid, mille tagajärjel tekib aukude kartus:\nputukahammustused (herilased, mesilased): kärgstruktuuri kaalumisel luuakse alateadvuse tasandil uuesti kombineeritud ahel. Nähes mesilaste pesitsemist õõnes, arvab inimene, et hammustavate putukate vältimatu ilmumine on tulemas;\nhirm putukate, usside, tõugude tungimise alla naha alla (ebameeldivad mälestused sellest, mida ta nägi, elavad ussid tänava loomade haavades);\nebakindel tegur - probleemi ei tajuta, vaid lülitatakse sisse geneetilisel tasandil ning keha peab ohte allikaks auke ja auke.\nPsühholoogia valdkonna eksperdid ei pea kobaräpude hirmu haiguseks. Ägedate manifestatsioonivormide korral määratletakse see tüütute positsioonide neurasteeniana ja see viiakse läbi vajaliku raviga ravimite abiga. Psühholoogiline teraapia on keskendunud vaimse tasakaalu taastamisele, ärevuse ja rahu vähendamisele. Tripofoobiaga seotud toimemeetodeid käsitletakse üksikasjalikumalt allpool..\nFoobia teket soodustavate tegurite tuvastamine. Teadlikkus võib heaolu parandada, sest see võimaldab mõista hirmu arusaamatut ja ebaselget staatust ning muutuda õigustatuks.\nVaadates vaheldumisi atraktiivsete ja rahustavate piltide pilte: kaunid maastikud, mererannad ja saared, liivarand, mis asendatakse aukudega piltidega - sipelgaaugud, juustutoote augud.\nHingamisharjutus. Korduv hingamine: lühike, lühike hingetõmme 4 loendust ja pikk välja tõmmatud hingetõmme kuni 8. Tripofoobia tekkimise ajal tehakse ettepanek teha mitu hingamisteede võimlemise pööret (3-4 korda). Ärevus väheneb, vaimne tasakaal normaliseerub.\nHüpnoositeraapia. Alateadlik ettepanek positiivse tulemuse kohta.\nRavi sedatiivsete ravimitega, millel on keeruline foobia vorm.\nVajadusel saab tripofoobia ravis kasutada rahusteid ja antidepressante. Nad võivad kasutada ka antihistamiine, eriti kui foobia nähud on sarnased allergiaga..\nKui inimene tunneb vajadust vabaneda tripofoobia tunnustest - tasub pöörduda spetsialisti poole.\nSpetsialisti abiga saate vabaneda tripofoobiast. Arst aitab kindlaks teha hirmu tekkimise põhjused ja foobia ületamise võimalikud meetodid..\nSeda nimetatakse suure hulga aukude ja aukude hirmuks\nTripofoobia on hirm väikeste aukude ja aukude ees. Idee ilmus 2009. aastal, kui üks Ameerika tudeng lõi Internetis samanimelise grupi ja postitas sinna väikeste aukudega objektide fotod. Pealegi pole seda mõistet omistatud haiguste olemusele ja šarlatanideks peetakse inimesi, kes "kannatavad" väikeste aukude ees. Foobia peamised sümptomid on ebamugavustunne, paanikahood, sügelus ja iiveldus aukude ja aukude vaatamisel..\nKõigepealt peate mõistma, mis on foobia ja kuidas seda tavalisest hirmust eristada. Tavalist elu elades võib karta hiired, maod, pimedus. Foobia kummitab inimest pidevalt, mitte lubades elada täisväärtuslikku elu.\nPaljud samad augud nahal, loomal või inimesel võivad põhjustada tõsist ebamugavust. Seda seisundit nimetatakse meditsiinis tripofoobiaks. Ehkki teadusringkondades ei klassifitseerita seda seisundit foobiaks, võib probleemi eiramine põhjustada pöördumatuid tagajärgi..\nPärilikkus. Kui kellelgi on perekonnas selline haigus olnud, on võimalik, et see kandub edasi.\nVaimne trauma. Lapsepõlves juhtunud tugev hirm võib muutuda foobiaks.\nKonkreetse olukorraga kohanemise raskused. Näiteks on inimesel keeruline aru saada ja aktsepteerida seda, et lennukid võivad mõnikord alla kukkuda, see võib põhjustada foobiat.\nHyperopec. Kui laps oli lapsepõlves väga patroneeritud, ei andnud talle võimalust ise midagi ära teha, siis tulevikus on tal raske toime tulla raskustega, mis võivad põhjustada paanikahooge.\nVaimsed probleemid. See seisund võib põhjustada auke jne..\nTeadlaste arvates ei põhjusta ükski põhjustest tripofoobiat. Nad väidavad, et selline seisund on evolutsiooniline reliikvia. Inimese aju seob augud ohuga.\nKellegi naha augud tekitavad ebamugavust, vastikust. Kui saate põgeneda looma või putukate hirmu eest, ei saa te kahjustatud keha või naha eest peita. Selles olekus muutuvad inimese õpilased ahenenud, pulss kiireneb, ta võib kukkuda.\nTähtis! Inimese reaktsioon aukude kartuses avaldub kogu kehas, tema aktiivsus väheneb, hingamine muutub haruldaseks, silmad peidavad, proovides seeläbi probleemi mitte näha.\nKõige hullem, kui augud tekkisid foobia all kannatava inimese nahale. Keha aukude kartuse ja sel ajal haaranud paanikaga on võimatu toime tulla, see võib viia psühhoosini.\nAukude hirm, vastikus ja paanika võivad põhjustada kehal arme, arme, lööbeid ja isegi naha poore. Tripofoobias on visuaalsete hallutsinatsioonide juhtumeid, kui inimesele tundub, et pooridesse on tekkinud vastsed ja ussid. See seisund nõuab viivitamatut ravi.!\nPaanika suure või väikese arvu aukude nägemisel tuleb ravida. Selles seisundis on inimesel suurenenud higistamine, naha kahvatus, iiveldus, oksendamine, sügelus, lämbumine ja isegi teadvusekaotus..\nSee seisund võib avalduda mitmel põhjusel, isegi poorne šokolaad, kohvivaht võib põhjustada inimesele suurt ebamugavust. Seda seisundit ei saa eirata, sest paanikahood võivad põhjustada tõsiseid terviseprobleeme..\nTähtis! Sügelustunne, kehas esinevad närvilised värisemised võivad inimesel naha verre kammida.\nÄrevuse tunne viib selleni, et inimene ei suuda ühiskonnas kohaneda, muutub kinniseks. See seisund põhjustab depressiooni ja neuroosi..\nKlobaaugud on inimkeha, puude ja muude esemete hulgaliselt ümmargused augud, muhud ja muud augud. Piisab kärgstruktuuri vaatamisest, kuna inimesel on vastikus, hirm, paanikahoog ja isegi stuupor.\nEnamasti põhjustavad ebaadekvaatsed reaktsioonid sellist tüüpi auke nagu:\nLaienenud poorid, akne ja mustpeade jäljed.\nVaevusega on raske elada, kui väikesed augud tekitavad tõsist ebamugavust. Seetõttu nõuab haigus viivitamatut ravi..\nHirm paljude aukude ees on kahel kujul: nahk ja kobar. Esimesel juhul ilmneb ebamugavustunne, kui:\nInimkeha näärmete välimised avad.\nKobarate aukude ees on hirm, kui toiduainete, taimede, tunnelite jms augud tekitavad vastikust. Haiguse tripofoobia äratundmiseks vaadake lihtsalt fotot selle manifestatsioonist Internetis. Kui saate rahulikult vaadata, siis seda haigust teil pole.\nMõnede teadlaste sõnul ei ole vistrike ja aukude kujul olev foobia täpselt haigus, vaid vastik ja vastik. Mis tahes normaalse inimese puhul põhjustab suur aukude kogunemine kehal vastikust.\nRünnaku ajal on tugev hirm, millega ei saa hakkama. Enamasti juhtub see seletamatutel põhjustel, mõnikord päritakse.\nPõhjused võivad olla kultuurilised, vaimsed ja vanusega seotud tegurid. Kultuurilised vaated hõlmavad vaateid, mis on välja kujunenud teatud inimrühmades. Mõnel juhul ilmneb teatud sotsiaalses olukorras foobia objektide ja elusolendite aukude olemasolust..\nVaimseteks teguriteks on elusituatsioonid, peresuhted jne. Vanus - põhjused on kogetud olukorrad, elukogemus.\nKuidas ilmub aukude foobia - tavalised sümptomid\ntunnete ja emotsioonide kontrollimatu.\nSelliseid sümptomeid on keeruline millegagi segi ajada. See on üks asi, kui te midagi kardate, teine asi, kui hirmu on võimatu kontrollida.\nFoobiast vabanemiseks on vaja normaliseerida füüsiline ja vaimne seisund.\nPsühholoogilised meetodid võivad aidata hirmust vabaneda. Selleks näidatakse patsiendile rahustavaid pilte, mis parandavad seisundit, teevad seejärel kontrasti ja annavad aukudega pildi. Vahelduv meetod võimaldab muuta mõtlemist, kõrvaldada vastikust ja taastada mugav suhtumine.\nPsühholoogilised ravimeetodid hõlmavad tripofoobia sümptomite kõrvaldamist. Selleks teeb patsient iga päev hingamis- ja lõõgastavate harjutuste komplekti..\nHaiguse kaugelearenenud juhtude korral, kui patsiendil on krambid, tugevad peavalud, krambid, teadvusekaotus, on vajalik ravi haiglas krambivastaste ravimite määramisega, vajavad sedatiivsed ravimid..\nRavimite abil peatatakse tripofoobia rasked sümptomid. Samuti on ette nähtud antihistamiinikumid, mis leevendavad allergiliste reaktsioonide intensiivsust. Peavalude leevendamiseks, tsefalgia nõrgendamiseks kasutatakse anksiolüütilisi aineid - bensodiasepiini rahusteid. Taimsed rahustid, mis on loodud stressi leevendamiseks ja unekvaliteedi parandamiseks.\nÜks tripofoobia ravimeetodeid on hüpnoos. Tahte pingutuste või psühholoogilise koolituse abil on aukude hirm võimatu eemaldada. Moodustatud inimese mõtlemisprogramm asub sügaval alateadvuses, kuhu pole võimalik jõuda, kui inimene on teadvusel.\nInimese alateadvuse üle saate kontrolli luua vaid siis, kui sukeldate teda hüpnootilisse unenäosse. Nii parandatakse tripofoobia arengu mehhanisme. Kogenud hüpnoloog inspireerib uut käitumismudelit. Sellised meetodid näitavad kõrgeid ja stabiilseid tulemusi. Nende eesmärk on hirmu füsioloogiliste, vaimsete ilmingute kõrvaldamine.\nKõiki aukude ja aukude foobia sümptomeid ei tohiks eirata. Mida kauem haigus kulgeb, seda hullemaks sümptomid muutuvad. Hilistes paarides vestlused psühholoogiga enam ei aita, inimene vajab meditsiinilist ja psühholoogilist ravi.\nHaiguse põhjusedMikrotsefaalia tekkeks on palju riskitegureid, kuid sageli ei ole võimalik täpselt öelda, millised neist põhjustasid haiguse ilmnemise igal üksikul juhul:


Jaotelgi rent | MTÜ Tagalatoetus\nHome » Jaotelgi rent\nMTÜ Tagalatoetus pakub huvilistele Rootsi jaotelke koos ahjudega rendiks.\nJaotelgid saab üldjuhul kätte Männikult.\nTelke on kahte erinevat tüüpi saada.\nSissitelk mahutab keskelt läbi 10 nägu olenevalt vöö ümbermõõdust, mugavusest ja varustusest. Talvel -20 kraadiga võimalik sees +20 kütta. Materjaliks tugev present. Kaasa kõik mis vaja - pikad vaiad, lühikesed vaiad, nöörid, korsten ja heas seisukorras ahi. Keskel saab kummardades sees liikuda.\nRent 20 eur ööpäev, pikemad perioodid vastavalt kokkuleppele.\nSuur jaotelk mahutab umbes 15 inimest, kuid on ka 20 võitlejat kõrvuti magama pandud. Kuju on sarnane, kuid telk on suurem ja kõrgem. Keskel saab tavaliselt püsti seista. Ahi on sama, mis on sissitelgil kasutusel. Kaasa kõik mis vaja - pikad vaiad, lühikesed vaiad, nöörid, korsten ja heas seisukorras ahi.\nRent 25 eur ööpäev, pikemad perioodid vastavalt kokkuleppele.\nMõlemad telgid on sõiduautoga transporditavad. Sissitelk mahub ka väiksema auto tahaistmele või pakiruumi. Suurem jaotelk koos ahju ja muu varustusega mahub vabalt universaalkerega auto pakiruumi.\n* Jaga laiali pikad ja lühikesed vaiad. Vähese arvu inimeste puhul peavad püstitajad asuma üksteise vastasnurkades.\n* Korraga peavad vastasnurkades asuvad isikud tõmbama oma nurgad pingule ning väikeste vaiadega maapinda kinnitama nööride või telgi servade abil.\nNäpunäiteid elust enesest...\nVideo kuidas Riigikaitselaagri õpilased esimest korda elus jaotelki püstitavad.