Ketesse - Ravimi omaduste kokkuvõte - suukaudse lahuse graanulid (12,5mg) - RX.EE\nKetesse - suukaudse lahuse graanulid (12,5mg)\nKetesse - suukaudse lahuse graanulid (12,5mg) - Ravimi omaduste kokkuvõte\nKetesse, 12,5 mg suukaudse lahuse graanulid\nKetesse, 25 mg suukaudse lahuse graanulid\nIga kotike suukaudse lahuse graanulitega sisaldab 12,5 mg või 25 mg deksketoprofeeni, deksketoprofeentrometamoolina.\nvastavalt 1,20...1,22 g või 2,40...2,44 g sahharoosi kolloidse ränidioksiidiga. Abiainete täielik loetelu vt lõik 6.1.\nValu iseloomu ja raskusastme järgi on soovitatav annus 12,5 mg iga 4…6 tunni järel või 25 mg iga 8 tunni järel. Kogu ööpäevane annus ei tohi ületada 75 mg.\nKetesse on ette nähtud ainult lühiajaliseks kasutamiseks ja ravi tuleb piirata sümptomaatilise perioodiga.\nKerge kuni mõõduka maksafunktsiooni häirega patsientidel tuleb alustada ravi väiksemate annustega (ööpäevane annus 50 mg) ja neid tähelepanelikult jälgida. Ketesset ei tohi kasutada raske maksafunktsiooni häirega patsientidel.\nKerge neerufunktsiooni häirega patsientidel (kreatiniini kliirens 60...89 ml/min) tuleb algannust vähendada ööpäevase koguannuseni 50 mg (vt lõik 4.4). Ketesset ei tohi kasutada mõõduka kuni raske neerufunktsiooni häirega patsientidel (kreatiniini kliirens ≤ 59 ml/min) (vt lõik 4.3).\nKetesse graanulite kasutamist ei ole uuritud lastel ega noorukitel. Seetõttu pole kindlaks tehtud ravimi ohutust ja efektiivsust ning seda ei tohi lastel ega noorukitel kasutada.\nKetesset ei tohi manustada järgmistel juhtudel:\n-ülitundlikkus toimeaine, mõne teise mittesteroidse põletikuvastase aine (MSPVA) või lõigus 6.1 loetletud mis tahes abiainete suhtes;\n-patsiendid, kellel sarnase toimega ained (nt atsetüülsalitsüülhape või teised MSPVA-d) põhjustavad astmahooge, bronhospasmi, ägedat riniiti või ninapolüüpe, urtikaariat või angioödeemi;\n-teadaolevad fotoallergilised või fototoksilised reaktsioonid ketoprofeeni või fibraatide kasutamisel;\n-anamneesis MSPVA-de kasutamisega seotud seedetrakti verejooks või perforatsioon;\n-patsiendid, kellel on peptiline haavand/seedetrakti hemorraagia või anamneesis seedetrakti verejooks, haavandumine või perforatsioon;\n-teised ägedad verejooksud või veritsushäired;\n-Crohni tõbi või haavandiline koliit;\n-mõõdukas kuni raske neerufunktsiooni häire (kreatiniini kliirens ≤59 ml/min);\n-raske maksafunktsiooni häire (Child-Pugh skoor 10...15);\n-hemorraagiline diatees või teised koagulatsioonihäired;\n-raske dehüdratsiooniga patsiendid (põhjuseks oksendamine, kõhulahtisus või puudulik vedelikutarbimine);\n-raseduse kolmas trimester ja imetamine (vt lõik 4.6)..\nSeedetrakti verejooks, haavandumine ja perforatsioon:\nSeedetrakti verejooksu, haavandumise või perforatsiooni risk võimendub suuremate MSPVA annuste manustamisel patsientidele, kellel on anamneesis haavand, eriti kui see on tüsistunud verejooksu või perforatsiooniga (vt lõik 4.3), samuti eakatel.\nNagu kõigi MSPVA-de puhul, tuleb enne ravi alustamist deksketoprofeentrometamooliga selgitada, kas patsiendil on anamneesis ösofagiiti, gastriiti ja/või peptilist haavandit, kas need on täielikult väljaravitud enne ravi alustamist. Gastrointestinaalsete sümptomite või gastrointestinaalse haigusega patsiente tuleb jälgida seedehäirete, eriti gastrointestinaalse verejooksu sümptomite suhtes. MSPVA-sid tuleb manustada ettevaatlikult seedetrakti haiguse (haavandiline koliit, Crohni tõbi) anamneesiga patsientidele, sest nende seisund võib muutuda halvemaks (vt lõik 4.8).\nHüpertensiooni ja/või kerge kuni keskmise raskusega südamepuudulikkusega patsientide puhul on vajalik hoolikas jälgimine. Eriti ettevaatlik tuleb olla patsientide puhul, kellel on anamneesis südamehaigus, eriti südamepuudulikkus, kuna esineb risk südamepuudulikkuse süvenemiseks, sest MSPVA kasutamisel on täheldatud vedelikupeetust ja tursete esinemist.\nmüokardiinfarkt või insult) veidi suurenenud riskiga. Piisavate andmete puudumisel ei ole võimalik sellist riski deksketoprofeentrometamooli puhul välistada.\nRavimata hüpertensiooni, südame paispuudulikkuse, kindlaks tehtud südame isheemiatõve, perifeersete arterite haiguse ja/või tserebrovaskulaarse haigusega patsiente tohib deksketoprofeentrometamooliga ravida ainult pärast hoolikat kaalumist. Tuleb kaaluda, kas alustada pikaajalist ravi kardiovaskulaarse haiguse (nt hüpertensioon, hüperlipideemia, suhkurtõbi ja suitsetamine) riskiteguritega patsientidel.\nKõik mitteselektiivsed MSPVA-d võivad inhibeerida trombotsüütide agregatsiooni ja pikendada veritsusaega prostaglandiinide sünteesi inhibeerimise kaudu. Seetõttu ei soovitata deksketoprofeentrometamooli kasutada patsientidel, kes saavad muud ravi, mis mõjutab hemostaasi, nagu varfariin või teised kumariinid või hepariinid (vt lõik 4.5).\nMSPVA-de kasutamisega seoses on esinenud tõsiseid (mõnikord fataalseid) nahareaktsioone, näiteks eksfoliatiivne dermatiit, Stevensi-Johnsoni sündroom ja epidermise toksiline nekrolüüs. Patsientide jaoks esineb nende reaktsioonide suurim risk tõenäoliselt ravi alguses, reaktsioon algab enamikul juhtudest esimesel ravikuul. Esimeste nahalööbe, limaskesta kahjustuste või teiste ülitundlikkuse nähtude ilmnemisel tuleb Ketesse kasutamine katkestada.\n-kaasasündinud porfüriini metabolismi häire (näiteks vahelduv porfüüria);\nRaske äge ülitundlikkusreaktsioon (nt anafülaktiline šokk) on esinenud harvadel juhtudel. Raske ülitundlikkuse sümptomite ilmnemisel pärast Ketesse manustamist tuleb ravi kindlasti katkestada. Olenevalt tekkinud sümptomitest tuleb spetsialisti juhtimisel võtta kasutusele vajalikud meetmed.\nKetesset tuleb manustada ettevaatusega patsientidele, kellel esinevad hematopoeesi häired, süsteemne erütematoosne luupus või segatüüpi sidekoehaigus.\n−Mifepristoon: esineb teoreetiline risk, et prostaglandiinide süntetaasi inhibiitorid võivad muuta mifeprostooni tõhusust.\n−Piiratud andmed näitavad, et prostaglandiini koosmanustamine MSPVA-dega ei mõjuta mifepristooni ega prostaglandiini toimet emakakaela küpsemisele ega emaka kontraktiilsusele ning ei mõjuta meditsiinilise abordi tõhusust.\nKetesse on raseduse kolmanda trimestri ja imetamise ajal vastunäidustatud (vt lõik 4.3).\nPeale selle esineb suurenenud risk erinevate malformatsioonide tekkeks, sealhulgas kardiovaskulaarsed malformatsioonid, eriti kui prostaglandiinide sünteesi inhibiitoreid manustatakse organogeneesi perioodil. Siiski ei ole deksketoprofeentrometamooliga läbi viidud loomkatsed näidanud reproduktiivset toksilisust (vt lõik 5.3). Raseduse esimesel ja teisel trimestril ei ole soovitatav deksketoprofeentrometamooli manustada, välja arvatud juhul, kui see on hädavajalik. Kui deksketoprofeentrometamooli kasutatakse naisel, kes soovib rasestuda, või raseduse esimesel ja teisel trimestril, tuleb kasutada võimalikult väikest annust ning viia ravi kestus miinimumini.\nKetesse võib põhjustada naiste fertiilsuse häireid ja ravimit ei soovitata rasestuda soovivatele naistele. Naistel, kellel esinevad raskused rasestumisel või keda uuritakse sigimatuse tõttu, tuleb mõelda deksketoprofeentrometamooli kasutamise lõpetamisele.\nEi ole teada, kas deksketoprofeen eritub inimese rinnapiima. Ketesse kasutamine on imetamise ajal vastunäidustatud (vt lõik 4.3).\nKetesse graanulid võivad põhjustada kõrvaltoimeid, nagu pearinglus, nägemishäired või uimasus. Sellisel juhul võib häiruda võime adekvaatselt reageerida, osaleda aktiivses liiklussituatsioonis ja käsitseda masinaid.\nAllolevas tabelis on organsüsteemi klasside ja esinemissageduse alusel klassifitseeritud kõrvaltoimed, mis kliinilistes uuringutes loeti vähemalt võimalikult seotuks deksketoprofeentrometamooliga (tabletivorm), ja kõrvaltoimed, millest on teatatud Ketesse graanulite turuletulekujärgselt.\nDeksketoprofeentrometamooli jaotuvuse poolväärtusaeg 0,35 tundi ning eliminatsiooni poolväärtusaeg on 1,65 tundi. Nagu teistel ulatuslikult plasmavalkudega seonduvatel ravimitel (99%), on tema jaotusruumala keskmine väärtus alla 0,25 l/kg. Deksketoprofeeni peamine eliminatsioonitee on glükuroniidne konjugatsioon, millele järgneb renaalne ekskretsioon.\nFarmakoloogilise ohutuse, korduvtoksilisuse, genotoksilisuse, reproduktsioonitoksilisuse ja immunofarmakoloogia prekliinilised uuringud ei ole näidanud kahjulikku toimet inimesele. Hiirtel ja ahvidel läbi viidud kroonilise toksilisuse uuringud andsid mittetäheldatava kahjuliku toime taseme (NOAEL) 3 mg/kg päevas. Peamised suurte annuste puhul esinenud kõrvaltoimed olid gastrointestinaalsed erosioonid ja haavandid, mis olid annusest sõltuvad.\nNagu on teada kogu MSPVA farmakoloogilise klassi puhul, võib deksketoprofeentrometamool põhjustada muutusi embrüo-loote elulemuses loommudelites nii kaudselt gastrointestinaalse toksilisuse kaudu tiinetele loomadele kui ka otseselt loote arengule.\nKetesse 12,5 mg: pakendis on 2, 10, 20, 30, 40, 50, 100 või 500 kotikest. Ketesse 25 mg: pakendis on 2, 4, 10, 20, 30, 40, 50, 100 või 500 kotikest.\n12,5 mg: 746711\n25 mg: 746611


Kodu: Kuidas Luua Istekoha Ruumi Nurgas - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Luua Istekoha Ruumi Nurgas\nTühi nurgat saab ideaalseks kohtaks vaikse istme ala loomiseks. Ilma korraliku planeerimisega võib teie uus istumispind tunduda pigem ebatavalise mööbli juhusliku paigutusega. Isegi väike istumisnurk nõuab plaanimist, et kujunduselemendid töötaksid koos. Õnneks see sisekujundus...\nTeadke oma eesmärki\nTühi nurgat võib olla stiilne ja mugav istumisnurk.\nTühi nurgat saab ideaalseks kohtaks vaikse istme ala loomiseks. Ilma korraliku planeerimisega võib teie uus istumispind tunduda pigem ebatavalise mööbli juhusliku paigutusega. Isegi väike istumisnurk nõuab plaanimist, et kujunduselemendid töötaksid koos. Õnneks on see sisekujunduse väljakutse üks, mida on kerge ületada. Mõned lihtsad juhised on kõik, mida vajate, et luua kallist, ühtset ruumi, mis näeb välja suurepäraselt ja võib muuta kasutamata nurgast hubase nooku.\nTe ei saa planeerida, milliseid tükke nurgas asuvasse ala paigutada ja kuidas neid korraldada, enne kui otsustada, mida soovite ruumis teha. Kui otsite hubast lugemisosast, võib väike lounger või armastuskoht olla mugavam kui tool. Oluline on ka piisav valgustus. Vestluseks mõeldud ala võib kõige paremini töötada kahe väiksema toolidiga, mis on üksteise suhtes nurga all. Väikeses ametliku elutoa nurgas olev istuv ala võib nõuda paari tugitoolidega tooli, samal ajal kui magamistoa nurgas on rohkem mitteformaalne ruum, mis sobib paremini pehmeteks, pealetükkideks. Selle korraldamise otsustamise seisukohalt on oluline teada, kuidas ruumi kasutatakse.\nNurgamööbli piiride määratlemine ei pruugi olla otsustava tähtsusega, kui see on väike osa teie magamistoast või muul viisil juba täpselt määratletud ruumis. Kuid nurgavalgustusruumid suurtes elutubades või mitmeotstarbelistes ruumides võivad olla selgemalt määratletud. Ruumi määratlemiseks on palju võimalusi, millest üks on läbi värvi. Kui näiteks loote kahe tooli jaoks istumisnurga, siis tuleb need ühes ja samas kangas pehmendada. Veenduge, et kangas sobiks, kuid pole ruumide teistes ruumides kasutatavaid kangasid, et luua vahele jääv ruum. Dekoratiivsed ekraanid ja piirkonna vaipkatted töötavad ka istekohtade määratlemiseks. Kui teil on suur ruum, kaaluge erinevate istmete eraldamist, asetades kaks diivanit tagasi tagasi, võimaluse korral nende vahel kitsa diivanilauaga. Hästi määratletud istekohad muudavad külalised mugavamaks ja suunavad neid loomulikult ruumi, mida soovite neid kasutada.\nSkaala on sisekujunduses oluline aspekt ja seda kohaldatakse iga sisekujunduse projekti puhul. Kui loote oma istumisnurga väikese nurga alt, siis esitage see väikeste tooli, lauavalgustite ja lauavalgustite asemel diivanvoodi, armatuuri või suure põrandalambiga. Kui nurgas on suur ja avatud, kasutage suuremaid tükke või kaaluge läbilõikega diivanit, mida saab hõlpsalt ruumi suurendada nurka otse nurka. Kasutage mööbli, mis sobib teie nurgaga, et luua kutsuv piirkond, mitte üks, mis näeb välja paaritu ja tasakaalu. Väike mööbel kaob suurtes ruumides ja suur mööbel ületab väikesed. Pea meeles, kui ka oma nurga istumispiirkonda kaunistavad. Laternaid, seinakatteid, padju ja muid teeneid tuleks hoida ka proportsionaalselt juurdepääsetava ala suurusega.\nMööbli vahemaa, mis asetseb istekohas ja kogu kodus, on oluline, eriti vestluse soodustamiseks mõeldud ala loomisel. Kui kaks inimest räägivad, on nende vaheline optimaalne vahekaugus, et hoida vestlushelin kahe kuni nelja jalga. Kuna te ei pruugi soovida olla üsna lähedal kõigile, kellega räägite, on istumisvõimalusi üksteisest kaugemal. Suurim soovitatav vahemaa kahe istmete mööblieseme vahel on 10 jalga. Külglauad peaksid olema sama kõrgusega kui tooli või diivanilaud, kuhu nad istuda, nii et nende kasutamine on lihtne ja ei nõua üles- või allapoole. Kui teie nurgas istumisnurgas asute diivanile ja kohvilauale, jäta diivan ja laud vahele 18 tolli, nii et seda on lihtne jalutada.


Viljandimaa noorsootöö pälvis kaks riiklikku tunnustust – Külauudised\nViljandi maavanem Lembit Kruuse sõnul kohtab maakonnas liiga sageli lihtsustatud mentaliteeti, et:” meist ei sõltu midagi.” Sageli\nütlevad nii ka otsustajad. “Suure-Jaani vald on teinud on teinud otsuse, et nende tegevusest sõltub paljugi. Seega otsitakse võimalusi ning otsides neid la leitakse. Nooretele antakse esmalt võimalus leida üles iseenda potentsiaalid ning seejärel püütakse need siduda kodupaigaga. See kõik ongi tunnustamist väärt, ” kinnitas Kruuse. Viljandi maavalitsuse noorsootöö peaspetsialisti-alaealiste komisjoni sekretäri Riina Tootsi sõnul tunnustati kategoorias “Aasta tegu” riiklikult Suure-Jaani noortekeskuse vabaajaväljaku valmimist. Kategoorias “Aasta koostöö” pälvis aga riikliku tunnustuse Suure-Jaani vallas noorte ettevõtlikkuse arendamise eesmärgil tehtud koostöö Suure-Jaani vallavalitsuse; Suure-Jaani, Paala, Sürgavere ja Vastemõisa noortekeskuse; Eesti Ettevõtluskõrgkooli Mainor; Eesti Ettevõtlike Noorte Koja (JCI Eesti); Viljandi maavalitsuse ja Euroopa Noored Eesti Büroo vahel.\n“27. mail 2012 Suure-Jaani valla traditsioonilisel perepäeval avatud vabaajaväljak sündis küll pikema aja jooksul kui aasta, aga tänavuseks tähtsündmuseks on see kindlasti,” öeldakse “Aasta teo” tutvustuseks. Suure-Jaani noortekeskuse vabaajaväljaku valmimisse andsid oma panuse umbes 150 inimest, neist vähemalt 100 noort. Üheskoos tegutsedes on nüüdseks valminud tänavakorvpalli plats, skate-park, sportliku paintballi väljak, BMX-väljak, ronila, üheksa minigolfi rada, labürint ja liiklusväljak. “Ettevõtluse arendamise peale hakati Suure-Jaani vallas sügavamalt mõtlema pärast 2010.–2011. aastal Viljandi maavalitsuse poolt rahvusvahelise noorte osalusprojekti raames läbi viidud maakondlike noorte ja otsustajate ümarlaudu ja debatte, kus tuli välja selle teema olulisus ja vajalikkus,” seisab omakorda Suure-Jaani vallavalitsuse algatusel ja eestvedamisel teoks saanud ning “Aasta koostöö” tunnustuse pälvinud koostööprojekti tutvustuses.\nKoostöö eesmärk on see, et Suure-Jaani valla noored oleksid ettevõtlikud erinevates valdkondades, looksid tulevikus oma ettevõtted ning jääksid ka koduvalda. Oluline on, et noored julgeksid ja oskaksid oma arvamust avaldada ning neid ka kogukonnas (omavalitsus, kool, noortekeskus) kuulatakse ning arvestatakse. Suure-Jaani vallas on koostöö käigus noortele korraldatud ettevõtmised “Ideeöö” ja “1200 minutiga oma ettevõte”. Samuti on valla eestvedamisel saanud teoks rahvusvaheline noortevahetus “My Career = My Business”, kus osales noori viiest riigist (Eesti, Läti, Rumeenia, Moldova, Ukraina).\nRiina Tootsi jutu järgi tunnustatakse noorsootöö valdkonna tegijaid riiklikul tasandil juba mitu aastat. “Selle eesmärk on tõsta esile\nvaldkonda edendanud inimesi ja organisatsioone ning silmapaistvamaid ja olulisemaid algatusi, millel on oluline mõju kohalikul, maakondlikul või üleriigilisel tasandil,” selgitas Tootsi. Kõik maavalitsused saavad esitada riiklikuks tunnustamiseks ühe kandidaadi kolmes kategoorias: “Enim silma paistnud noorsootöötaja”; “Aasta koostöö” ja “Aasta tegu”.\nPostitatud 14/12/2012 Autor Aksel LõbuRubriigid Noored,Suure-Jaani vald,ViljandimaaSildid noorsootöö,noorte ettevõtlikkus\nEelmine Eelmine postitus: Elanike arv Setomaa tipus ei vähene\nJärgmised Järgmine postitus: Jõulukontserdid Nõmmel


Sõber okaspuu » Virkuse Maastikukujundus\nOkaspuud, nende kasvukoht ja hooldus, sobivus meie kliimasse.\nKuusk ja nulg, ka ebatsuuga on kaugelt vaadates üsna sarnased. Kuuse okkad on neljatahulised, õhulõheribad on kas kõigis külgedes või lameribad ja õhulõhede read on vaid alumistel külgedel. Mitteteadjatele on viimasesse gruppi kuuluvad ekslikult nulgudeks saanud.\nKui määramisel hätta satud, siis lihtne on nulgu ja kuuske eristada käbide ja okka kinnitumiskoha ning koore abil:\nNULG- käbid istuvad oksal, okas kinnitub puu koorele, puukoor on üldjuhul sile.\nKUUSK- käbid alati ripuvad, okas kinnitub koore näsale ja seetõttu on puukoor alati kare.\nSeedermändnil ja lehisel asetsevad okkad männastena ning käbid kasvavad igas suunas.\nKuuse perekonnas on 45 eri nõudlusega liiki. Näiteks torkav kuusk on kõige valgusnõudlikum kuusk, kes poolvarjus või külgvarju korral hakkab kiiresti laasuma. Samas on harilik kuusk kõige paremini varju taluv.\nMõnede sissetoodavate kuuskede (n. ida kuusk) külmakindlus on sisemaal kaheldav. Mõnikord jäävad kuused hiliskülma kahjustustele jalgu, sh harilik kuusk. Seetõttu on soovitav kuuske kevadel väetada alles mai keskel kuna kevadväetis ergutab puu kasvule.\nKuuskede juurestik on suhteliselt pinnalähedane, aga nulgudel tungib sügavale. Torkaval kuusel esineb ankurjuuri (otse alla). Meie põldudel kasvavad üksikud kidurad harilikud kuused annavad tõestust, et kuusel on pindmine juurestik. Niiskemat keskkonda ja kõrge põhjavee seisu armastavad harilik kuusk ja must kuusk, aga otsest seisvat vett ei talu. Linnas võib mureta kasvatada torkavat, engelmanni ja serbia kuuske.\nTäispäikese käes kasvavad kuuse okkad kahele poole, varjus radiaalselt. Harilikul kuusel on tohutul hulgal sorte. Eestis võiks rohkem panustada hariliku kuuse sortidele, sest kuused kasvavad hästi tavalisel aiamullal, aga eelistavad nõrgalt happelist reaktsiooni ja niiskemat rammusat pinnast. Paepealsel alal on aga kuuse jaoks liialt kuiv ja aluseline keskkond, ka toitainevaene punnas, et hästi kohaneda. Rannikul ja paepelsetel aladel võiks eelistada harliku mändi, mägimändi, kadakaid. Harilik kuusk on saastehell ja seetõttu suure liiklusega magistraali ääres ei taha kasvada. Seal kohaneb paremini torkav kuusk.\nKanada kuusk Picea glauca on tuntuks saanud eelkõige oma sordile `Conica`.\nKanada kuuse kõige suurem puudus on arvukates käbides, mistõttu latv tihtilugu ära murdub ja tekib mitmeladvalisus, mille omakorda võib pooleks murda raske sulalumi. Okste koor on paljas erinevalt mustast kuusest, kellega neid tihti segi aetakse. Kui okas katki murda ja hõõruda ning kui tunned spetsiifilist lõhna, siis on tegemist kanada kuusega. Kevadel valgete okastega on meil seni kõige lebvinum sort `J.W. Daisy`White`.\nOkkaid kattev vahakiht, mis on iseloomulik sinakatele vormidele, on väga hea kevadisele päikesele vastu pannes ja neid ei pea katma. Väga karmil talvel võiks igaks juhuks natuke siiski katta, sest siis on maa kauem külmunud ja päikesepõletuse oht varitseb kauem.\nMust kuusk Picea mariana kasvab areaalis samas kohas, kus kanada kuuskki. Must kuusk on väga valgusnõudlik. Temale on iseloomulik hästi karvane koor, lühikesed okkad, imearmsad väiksed mustad käbid, mida floristid väga armastavad.\nMusta kuuske võiks kasvatada pargi tagumises osas kuna Eestis levivad isendid on väga hõreda võraga ja tihti ebakorrapärased, käbide suur hulk ladvas võib ladva viltu või hoopis pooleks koolutada. Kõige ilusamad mustad kuused Tallinna Botaanikaaias on haigestusid tundmatusse haigusesse ja tõeliselt elegantsed kuused on seetõttu Eestist kadunud.\nVõiks kasutada musta kuuse kollaseokkalisi sorte. Aga `Nanaga` on meil ebameeldiv kogemus. Olenemata sellest, kas pritsitakse või mitte, läheb taim oks-oksa haaval siiski lõpuks inetuks.\nTorkav kuusk Picea pungens ehk rahvakeeli hõbekuusk on Eestis sinaka varjundiga levinud, hästi torkava okkaga kompaktne okaspuuke, kes on meile tulnud läbi venemaa, kus ta isegi Kremli ees toretses.\nTorkav kuusk istuta ainult täispäikese kätte. Isegi mullaviljakuse suhtes on ta vähem nõudlik kui valguse osas. Võra peaks algama maapinnalähedalt laasumata. Selle tagab võraalune puhtus- mitte kübetki muru ega umbrohtu, mis okaste pudenemise tingib.\nKui käega okas üle tõmmata, tuleb vahakiht maha ja okas jääb roheliseks. Seesama vahakiht kaitseb teda linnas saaste eest. Torkava kuuse käbi on pehme, käes pigistades vetrub.\nTorkava kuuse istik on suhteliselt kallis kuna puu on aeglasekasvuline ja temaga on puukoolis vaja kaua mässata. Kiiremaks kasvamiseks loo koduaias talle soodsad olud- viljakas ja niiske muld ning kindlasti täisvalgus. Kuid vananemise vastu ei saa, torkava kuuse dekoratiivne iga hakkab lõppema 50 eluaasta saabudes.\nKui puu on alt laasunud, latv aga veel korras, siis sae kindlasti kuivanud oksad ära. Tüvele võid kasvama panna näiteks alpi elulõnga vms vähenõudliku liaani, mis okstesse ei küündi. Alpi elulõng kasvab nõnda näiteks Ahto Ruudi aias. Paikusel aga märkasin vanal puul terve tüve ulatuses noori võrseid kasvamas. Kui meeles ja sinna kanti satun, teen pildi ja annan ka siin teada, kuidas edenevad.\nKui kuuse latv hakkab kuivama, siis võib oletada, et ka sisemine osa on mädanikust tabandunud või on tegemist üraskite kahjustusega. Kui kuusk hakkab alt järsku jämenema, annab see alust arvata, et puu seest mädaneb ja on üsna tormihell kuna kasvatab alla endale tuge, et mitte ümber kukkuda.\nKevadel imelilusate kreemikasvalgete, hiljem sinakashallide okastega sort on `Bialobok`.\nEngelmanni kuusk Picea engelmanni aetakse sagedasti segamini torkava kuusega. Tema kasvab natuke suuremaks ja tema välimus on pikemat aega dekoratiivne. Okka värvus on sarnane, aga puu välimus on kompaktsem ja okastik tihedam. Okas ei torgi niivõrd ja on elastsem. Erinevuseks on see, et koor on näärmekarvane, torkava kuuse koor on seevastu paljas. Engelmanni kuuse noored võrsed on kevadeti alati allapoole rippuvad nagu oleks taim kastmata. Valgusnõudlik ja linnaolusid talub sarnaselt torkava kuusega. Kasvukiirus noorena samuti aeglane, vananedes kasv kiireneb.\nSerbia kuusk Picea omorika aetakse tihti nuluga segamini, aga koorel on imeväike näsa siiski olemas. Sihvakas ja sale puu, laasub aeglasemalt kui torkav kuusk. Tema viimase aasta juurdekasvud turritavad üles ja alumine okkapool (valged õhulõheribad) on kenasti nähtav. Noores eas on õhulõhe read kehvasti nähtavad, hiljem formuleeruvad õhulõheread välja. Ka koor on noorena paljas, hiljem kaetud pruunide karvadega. Mida vanemaks puu saab, seda tõmbimaks okkad lähevad. Seetõttu on noores eas hariliku kuusega sarnane terav okas.\nEelistab viljakat mulda, ei talu kõrget põhjavett kuna mõned juurekesed tungivad ka sügavamale.\nTasub julgelt kasutada kuna on peaaegu kahjurite ja haigustekindel ning talub väga hästi linnatingimusi. Maal tuleb talveks kindlasti kaitsta kuna maitseb kitsedele.\nSitka kuuske Picea sitchensis võiks kasvatada Eesti saartel, kaitstes teda kevadel ereda päikese eest. Sisemaal on külmahell. Okkatipud on tõeliselt nõelteravad. Kuuskedest kõige võimsamaks kasvav oma areaalis -Ameerikas, Inglismaal kasutusel metsakultuuris kuna kasvab kiiresti ja annab hea palgipuu.\nAjaani kuusk Picea jezonensis Eestis sisemaal kõige paremini ei kasva, aga mõned isendid on olemas Järvseljal. Väga ilusad puud on Tallinna Botaanikaaias. Tal on pealt läikivrohelised, alt kahe sinakasvalge õhulõhega tipu poole suunatud okkad. Oksa alumine pool on täitsa paljas, nagu kitkutud kananahk, okkad on kammitud ja asetsevad pealmisel valgustatud küljel. Pungad on 3-4 mm pikad koonusjad kollakaspruunid ja vaigused. Hiliskülmaõrn ja aeglasekasvuline, vajab viljakat mulda.\nKare kuusk Picea asperata on kiirekasvuline. Torkava kuuse sarnane, aga nii tugevat vahakihti pole. Ka okkad on huvitavalt erineva pikkusega, kevadel, kui kasv algab ja sügisel kui lõpeb, on okkad lühemad, suvel tunduvalt pikemad. Väga uhkete käbidega, mis avanedes on veel eriti ilusad, olles noorelt tumeroosad või purpursed, hiljem purpurpruunid 8-14 cm pikad ja 2-2,5 cm läbimõõduga. Seemnesoomused sissepoole kõverdunud, kumera terava ülaservaga. Väga kergesti hübridiseeruv liik, eriti ilusad on hübriidid torkava kuusega, kellede isendid on ilusamad torkavast kuusest.\nGlehni kuusk Picea glehnii on palju rohkem kasvatamist väärt kuna Eestis temal talvitumisprobleeme pole. Kõik isendid, mis meil on kasvama saadud, on imeilusad, sihvakad ja saledad puud. Tallinna Botaanikaaias kasvavad otse areaalist toodud seemikust kasvatatud puud. Kahjuks läks üks jõulupuuks ja teise võra põles koos välikäimlaga. Eelistab savikat parasniisket mulda ja valgusrohket kasvukohta. Okste koor on punakaspruun, tihedalt karvane. Okkad on pikad sinakasrohelised. Käbid on samuti pikad (3-6(8) cm ja valminult läikivpruunid.\nIda kuusk Picea orientalis on sisemaal külmahell. Tallinna Botaanikaaias said kõvasti kannatada. Seda tasub täitsa vaadata kuna ida kuusk mõjub omaette kurbskulptuurina meie kliimas. Alumine osa on säilinud tänu lumele, vahepeale osa on taastunud 2 a jooksul uinuvatest pungadest, üleval troonib tutike.\nOksad asetsevad korrapäraste männastena, puul ilus haabitus ja korrapära. Seetõttu on ta hinnatud jõulupuu. Nulu koor on enamjaolt sile, puu kõrgus 15 – 80 m, aga Eestis nii suurena ei esine. Külmadelt aladelt pärit liikidel on vaigused pungad (siberi nulg), soojadelt aladelt pärit vaiguta pungad (kaukaasia nulg). Kuuse ja nulu vahe on okka kinnitumiskohas- nulul kinnitub puu koorele, kuusel koore näsale. Seetõttu on kuuse koor kare ja nulul sile.\nNulgude okkad on altküljelt õhulõhede tõttu valkjad, okkaots on ümara tipuga, millel on üldjuhul sisselõige. Kuuse okas on alati terava otsaga. Okkad varisevad 10 a vältel. Nulud akumuleerivad hästi saasteained endasse ja seetõttu taluvad halvasti linnakeskkonda.\nNulu liigid eelistavad niiskeid viljakaid ja savikaid muldi. Rannaaladel võib pinnas läbi kuivada ja seetõttu ei soovita liivastesse kohtadesse teda istutada. Enamus liike talub poolvarju, kõige varjutaluvam on siberi nulg. Kuid on ka väga valgusnõudlikke liike, näiteks hall nulg.\nHaigustele ja kahjuritele on nulud vastuvõtlikud. Tänasel päeval on suur probleem must pahktäi. Kollaste täpikestega lehed annavad sellest märku. Kui koor läheb valgetäpiliseks, siis hävib puu väga kiiresti. Pahktäisid Eesti oludes ei ole täheldatud mandžuuria ja nikko nulul.\nSiberi nulul Abies sibirica on tumerohelised sassisolekuga okkad. Eesti mõisade parkides on siberi nulg kõige rohkem esindatud. Teda võiks taas rohkem kasutada kuna ta on ilus kitsavõraline. Kahjuks on ta meil lühiealine kuna haigestub radiaalmädanikku, mistõttu pehkib seest ja seetõttu on vanemas eas tormihell.\nSahhalini nulg Abies sacchalinensis on meie oludes kevadel varakasvuline ja noored võrsed saavad hiliskülmakahjustusi. Okkad on tal läikivtumerohelised. Pungad on imelilusad, olles lumivalge vaigukihiga kaetud. Käbid tulevad alles vanas eas.\nEuroopa nulg Abies alba on meil saartel rohkem levinud, sisemaal on ta külmahell. Kõige suuremad kasvavad Hiiumaal Suuremõisa pargis. Räpina Aianduskooli pargis kasvavad euroopa nulu suured puud saavad pidevalt kevadeti kahjustada. Pungad on vaiguta või õrna vaiguga kaetud. Varjuokstel on okkad kahele poole kammitud.\nKaukaasia nulg Abies nordmanniana esineb meil jõulupuuna. Kasvatades külmahell ja päikesepõletuse õrn, ka saartel ei ole kasvatamine hästi sujunud. Läikivtumerohelised okkad, mis katavad tihedalt koore osa. Käbid on suured ja prisked.\nHall nulg Abies concolor on väga valgusnõudlik. Areaalis kasvab koos torkava kuuse ja ebatsuugaga. Noores eas aeglasekasvuline. Seemikuna ebakorrapärane. Pikad (kuni 7,5 cm) sinakashallid okkad. Ekstreemse külma talve korral on esinenud talvekahjustusi. Käbid oliivrohelised kuni tumevioletsed. Nulgudest talub kõige paremini linnatingimusi.\nPalsami nulg Abies balsamea on väga kena nooremas eas, 40 – 50 hakkab dekoratiivsus vähenema. Okkad on kahele poole kammitud või varjus radiaalse asetusega. Okas läheb murdes praksuga katki ja lõhnab tugevalt. Tihti tüütab teda pahktäi, mis võib puu hävitada, kergesti haigestub ka juurepessu. Noorte puude pritsimisest on kasu, aga paharett levib tuulega, mistõttu puu säilitamise seisukohalt on oluline ka naaberaia puid pritsida.\nFraseri nulg Abies fraseri on meie oludes lühiealine. Vanemas eas (40 aastasena) kasv pidurdub ja hakkab alt hõrenema, kasvades selleks ajaks 10-15 m kõrgeks. Ilusate kollaste kattesoomustega käbid, kaugelt vaadates ongi käbid kollased. Noorelt tohutult dekoratiivne, sale, kitsavõraline. Värdnuluga suhteliselt sarnane.\nMäginulg Abies lasiocarpa oma dekoratiivse sinaka okka pärast on kasvatamist väärt. Meie oludes on ette tulnud hiliskülma kahjustusi. Mäginulu paks vahakiht tagab saastekindluse linnas. Mäginulu sordid `Argenta` ja `Compacta` on meie oludes tohutult ilusad, kes väärivad eesaia taimena kasvatamist.\nKorginulg Abies lasiocarpa varietas arizonica on äravahetamisena sarnane mäginuluga, eriti noorena. Okkad on sinakad. Põhiliigina saab poolvarjus kasvatada, aga sordid ei talu poolvarju, kus kannatab okaste tihedus ja kompaktsus.\nJaapani nulg Abies veitchii on väga dekoratiivne, okkad alt hõbevalged, kahele poole kammitud, silmatorkavalt violetsete pungadega. Vanadel puudel, mis on alumisest osast laasunud võib näha piklikke süvendeid, vagusid. Okka alumist külge näeme tuule käes liikumas helendavana. Üsna vastuvõtlik mustale pahktäile. Käbi soomuste vahelt paistvad kattesoomused lisavad käbile dekoratiivsust.\nKorea nulg Abies koreana on kena rohekate kuni violetsete oksal istuvate käbikestega puuke. Varjulises tuulevaikses kohas püsivad käbid puul kauem. Kevadeni käbid puul siiski ei püsi. Käbikandmisvaheaegasi võib esineda kuid klassikaliselt on käbid puul igal aastal, mõnel aastal vähem mõnel rohkem. Võra (külgoksi) võib korrapäraseks kärpida.\nArnoldi nulg Abies x arnoldiana on hübriid jaapani ja korea nulu vahel. Kõrgus 8, laius 3-4 m. Kasvab nii päikeselises kui varjulises kohas. Kuid varjulises kasvukohas jääb hõredamaks. Eelistab viljakat ja kohevat pinnast.\nKaunis nulg Abies amabilis tasub meil rohkem kasvatada. Okastik väga tihe, ilus haabitus, korrapärase kujuga. Okkad alt kammitud, pealmised sassis ja tipu poole suunatud. Käbid on suured, prisked ja võimsad, tume-purpurpunased.\nHiigelnulg Abies grandis on meil sisemaal külmahellake. Tasub aga kasvatada rannikul. Puu tüvi on noorena sile, hallikaspruun, valgete laikudega, vanemas eas plaatjas, sügavate lõhedega. Okste koor on oliivrohekaspruun. Pungad on piklikümarad ja vaigused. Okkad on tugevalt kammitud, okka alumine rida on ülemisest poole võrra pikem. Okka tipus on sisselõige. Käbid on silinderjad ja oliivpruunid, kattesoomused on seemnesoomustest lühemad.\nMandžuuria nulg Abies holophylla on Eestis kasvatamiseks väga perspektiivne kuna musta pahktäid tema kallale ei ole tulnud. Arvatakse, et paks, tugev ja jäik okas on selle taganud või on talle omane mingi aine, mis pahktäile ei meeldi. Okkatipp on tugev ja torkav, mis ei ole nulule omane, käbid seevastu nululikud. Eesti oludes on kasvanud 10-15 m kõrgeks. Saaremaal isendite kõrgus ulatub 20 m piiridesse. Sortidest ei ole kuulda olnud. Kevadel on esinenud hiliskülmakahjustusi. Tüvi on helepruun, väliskoor kestendab. Vanemas eas on tüve koor pikivaoline ja kitsaste ribadena kestendav. Oksad on jämedad, vaolise koorega, paljad või nõrgalt karvased. Okkad on pealt läikivrohelised, alt rohekasvalged kuni helerohelised, torkivteravad ja sisselõiketa. Varjus on okkad elastsemad.\nNikko nulu Abies homolepis okka alumine külg on kriitvalge. Väga sarnane mandžuuria nuluga, aga okka tipp on sisselõikega. Nagu euroremont manžuuria nulust, okkad on korrektselt kammitud. Sisemaal on esinenud talvekahjustusi. Sobib kasvatamiseks saartel ja ranniku aladel.\nKadaka kasvukoht on päike kuni poolvari. Poolvarjus saab hakkama vaid sabiina kadakas, kuid muutub seal aja jooksul hõredaks. Kadakas on põuakindel ja mulla suhtes vähenõudlik, sest juured tungivad sügavale ning laiali ja suudavad nii vett ja toitaineid hankida ka alumistest kihtidest. Kadakas on mükoriisataim, mis tähendab, et metsast tuues võta taim kaasa suure mullapalliga. Seeneniidistiku kaasa saamine on palju olulisem kui rahvatarkus ilmakaarte jälgimise kohta.\nKa tsuuga sortidel on täheldatud mükoriisat. Samuti rododendron. Kui mükoriisataim ei taha kuidagi kasvama minna, siis pane hallitanud metsakõdu põõsaste alla.\nHarilik kadakas Junioerus communis on varieeruva kasvuvormiga. Kasvab väga erinevatel kuivemapoolsetel muldadel. On väga nõudlik. Tüvi on mitmeharuline, keerdu kasvanud, koor kitsaste liistakutena kestendav. Oksad kolmekandilised, noorena kahvaturohelised. Okkad on vahakihi tõttu sinakashallid, kolmekaupa nõeljad, küljel õhulõhedega. Käbid esimesel aastal rohelised, teisel tumesinised, mürgised.\nSamba kujulistel hariliku kadaka sortidel on suureks ohuks lumi. Kui oks juhtub välja koolduma, siis tagasi tema ise ei lähe, mistõttu tuleb taim sügisel kinni siduda või kooldunud oks ära lõigata. Osta tasub alati üheladvaline kadakas!\nRoomava kadaka Juniperus horizontalis istutusala peab olema täiesti puhas. Kui okkavärvus on muutunud kuivanuks, siis võib arvata et on tegemist mõne seenhaigusega, näiteks sabiina kadakasl võrsesurm. Hoiad oksad mullapinnast kõrgemal koore või killustiku või kivide abil. Pole miskit hullemat kui raske sulalumi lükkab kadaka vastu sulanud maapinda mutta, millistes iludes seene tekkimine on garanteeritud. Kui selline õnnetu juhus on tekkinud, siis lõika oks välja, pritsi kindlasti seenhaiguste preparaadiga. Tavaliselt ei võta haigus tervet taime vaid käib oks-oksa kaupa. Kui mõni oks on juured alla ajanud ja ta tundub terve, siis on mõistlik ta lahti lõigata ja mujale istutada kuna on tõenäoline, et põõsa haigusetumine jätkub.\nRoomava kadaka sordid `Glauca`ja `Wiltonii`ei taha võrspistikuna juurduda.\nKui teie roomavad kadakad on rahul, siis uskuge mind, olete rahul ka teie.\nSabiina kadakas Juniperus sabina kasvab hästi väga kehval, kivisel ja kuival mullal. Puuduseks on seenhaigustele vastuvõtlikkus, mis tulevad meile Lääne-Euroopa istikutega. Kui üksikud oksa otsad (ladvad) on sees pruunistunud, siis on tegemist leebema vormiga, mis tuleb siiski välja lõigata. Sabiina kadaka asemel võiks kasutada Phfitseri kadakat või keskmine kadakas Juniperus x media `Mint Julep`. Viimane on kaarjate okstega laiuv põõsas, okkad on aasta ringi säravrohelised. Kasvukoha suhtes väga leplik. Vastupidav ja talvekindel.\nPfitzeri kadaka Juniperus × pfitzeriana päritolu ei ole päris selge. Ta arvatakse pärinevat Mongooliast ning olevat sabiina ja hiina kadaka hübriid. Igatahes on ta ise ja ka sordid väga paljutaluvad, kaasa arvatud saastunud linnaõhk, mida paljud kadakad ei armasta. Eelistab üsna lahjat mulda. Kõik nad taluvad hästi lõikamist.\nKirju kadakat Juniperus squamata on ohtralt hakatud haljastuses kasutama. Vajab palju päikest, kaitset põhja ja valdavate tuulte eest. Väga torkivate ja sinakate okastega põõsake. Haigusi kimbutamas tal eriti ei ole. Hea käekäigu tagamiseks tuleb ta seest puhtaks teha, korjata ära variseosa ja põletada. Viljakas ja niiske muld ning päikesepaiste on tema jaoks tähtis. Kasvab väga suureks üsna kiiresti kui soodsad kasvutingimused luua.\nVirgiinia kadaka Juniperus virginiana sammastest sortidel on puuduseks see, et lund nemad ei talu. Tuleb siduda talveks kokku või kasvatada tugedel, sest laiali kooldunud oks enam tagasi ei lähe. Aitab ennetav tegevus, sidumine, kiire lume maha raputamine või kooldunud oksa eemaldamine.\nEelmisega sarnane on kaljukadakas Juniperus scopulorum Liigiliselt on vahe väga väike, virgiinia kadaka käbid valmivad 1 aastaga, kaljukadaka omad 2 aastaga. Mõlemad on lubjalembesed ja taluvad kuiva kasvukohta. Esineb seenhaigusi ja on päikesepõletuse õrn. Tüve koor helepunakaspruun, kiuline, kitsaste ribadena eralduv.\nHiina kadakas Juniperus chiensis on okastega sarnane kirjule kadakale, aga sort `Stricta` ei ole end Eesti oludes õigustanud, mida vanemaks saab seda hõredamaks läheb. Vajab kasvamiseks päikesepaistlist kasvukohta. Haigestub seenhaigustesse. Okkaid on kahte tüüpi, ühed on soomusjad, vastu oksa hoiduvad, tömpjad, rohelised, heleda servaga. Teised nõeljad, tipust teravad, pealt sinakad, asuvad vastakuti või kolme kaupa.\nRandkadakas Juniperus conferta esineb meil roomava padjandina ja kuna kardab päikest, siis tuleb kindlasti kevadtalvise päikese eest katta. Eestis talvitub lumekatte all, selle puudumisel tuleb kindlasti katta. Vajab mullapinnast eraldamist kuna haigestub kergesti seenhaigustesse, Tüve koor punakaspruun, vanemas eas liistakutena kestendav. Okkad õrnrohelised.\nLaiuv kadakas Juniperus procumbens on meil tõeliselt aeglasekasvuline. Väga jäigad terav-torkivad okkad. Mõnikord kasvab keskelt ülesse. Alpiaedades kivide peal edukalt kasvatatav. Talvitub lumikatte all, lume puudumisel tuleb katta ja kaitsta kevadpäikese eest! Vajab päikesepaistelist kasvukohta ja mullapinnast isoleerimist. Tüve koor punakaspruun, vanas eas paberjalt kestendav. Noorte võrsete koor sinakasroheline, okste koor punakaspruun. Okkad sinakasrohelised, teravatipulised, jäigad.\n… annan alla, leidsin Dendroloogia konspekti Tänud koostajatele!


Ossinovski: riik peaks hakkama pensionäride ravikindlustuse eest maksma - Tänane leht\nAmetnik: toetame võimaluste piires (4)\nKadrioru Selts sai Reidi tee lahingus esimese vahevõidu (6)\nOssinovski: riik peaks hakkama pensionäride ravikindlustuse eest maksma (2)\nTervis 3.0 – maailmas käivituvad uue põlvkonna virtuaalkliinikud, Eesti on isepäine (2)\nEriüksused saavad jõudu juurde (6)\nSavisaar: mõtlesin, et miks mitte presidendiks kandideerida\nLapsporno tootmises süüdistatud Kaur Kender astus kohtu ette\nIgal omavalitsusjuhil on ise hind\nSiim Kallas esitles raamatut\nArste peletab maakonnahaiglatest haigete nappus Majandus\nmajanduse nupsikud lk. 12-13\nAlla euro maksev bensiiniliiter võib olla minevik (5)\nTervis 3.0 – maailmas käivituvad uue põlvkonna virtuaalkliinikud, Eesti on isepäine (2) Välismaa\nPõgenikevool lõhestab Schengeni tsooni riike\nTuline aprill Süürias\nJätkuv vägivald ohustab unistust rahust Arvamus\nJuhtkiri: avalikud palgad\nJarmo Mäkelä: Soome ja Rootsi vajavad NATOt\nPostimees 1921. aastal: katastroofiline seisukord Lätis.\nOlev Remsu: Rüütel, Savisaar ja Helme (6)\nKarl-Eduard Salumäe: peksu viha\nKaire Uusen: milline on see «õige eestlane»? (11) Kultuur\nTulised noodid ja kentsakad tegelased – selline oli Jazzkaar\nVene džässispets kiidab Eesti muusikuid Sport\nKlavanist saab Tallinna Kalevi president\nVändra ässad: enesekindlad ja valmis etapivõiduks\nDjokovic ja Murray kaklevad dopingu pärast\nKalev näitas klassi, Raplal ootamatu probleem\nVõitja tabas raskeid viskeid, kaotaja tegi rumalusi\nViljandi püüab kõigutada Põlva trooni Tallinn\nKadrioru Selts sai Reidi tee lahingus esimese vahevõidu (6) Tarbija\nPuudustest hoolimata enimmüüdud nutikell\nArste peletab maakonnahaiglatest haigete nappus Tartu\nKarlovlased asusid randa rajama (1)\nVooremäel vihisevad golfikettad\nPühaste pruulikoda ehitas Tartusse uue õlletehase\nMaksimarketi kavandamine lõi männilinna kihama\nKarlovlase koju ilmus harilike inimeste veidrusi Meelelahutus\nOssinovski: riik peaks hakkama pensionäride ravikindlustuse eest maksma\n2. mai 2016, 23:59 9 min lugemist\nTervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski sõnul aitaks haigekassal viis aastat paremini toime tulla, kui haigushüvitised viia töötukassasse. Aga maakonnahaiglatele kinnitab ta, et vähemalt selleks aastaks on kaheksa eriarsti projekt ehk eriarstide vähendamine maakonnahaiglates seisma pandud. FOTO: Kristjan Teedema\nTervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovskil (SDE) on võimalus minna ajalukku, kui ta suudab leida lahenduse haigekassat juba mõne aasta pärast kummitavale suurele puudujäägile. Ühe lahendusena pakub ta välja, et riigieelarvest hakataks maksma pensionäride ja laste ravikindlustust, mis praegu on kaetud solidaarsest töölkäijate sotsiaalmaksust. See kataks saabuva augu, aga ministri hinnangul oleks 100 miljonit eurot veel lisaks vaja. Viimast ta alles otsib.\nJevgeni Ossinovski, tervishoiuraha kuivab kolme, viie, seitsme aasta pärast niipalju kokku, et senises mahus ei ole võimalik Eesti inimesi ravida. Otsuseid, kust raha juurde saada, oleks vaja olnud juba varem. Teil ministrina ei ole enam võimalik hädavajalikke otsuseid edasi lükata. Või ongi juba hilja?\nPigem ongi juba hilja. Lähema viie aasta jooksul peab haigekassa eelarve reservidega vastu, aga seejärel on kindlasti vaja põhimõttelist muudatust.


Koolitusi asjaarmastajatele ja spetsialistidele\nSel nädalal jagub koolitusvõimalusi nii asjaarmastajatele, kes saavad õppida toole restaureerima, kui ka erialaspetsialistidele ? seekord on vaatluse all kütte- ja ventilatsioonisüsteemid.\nSäästva Renoveerimise Infokeskuse Planeedi tänava praktikabaasis saab sel reedel ja laupäeval osa võtta lõppeva aasta viimasest koolitusest ? nimelt õppida vanu toole korda tegema. Huvilisi juhendavad üle kümneaastase mööbli restaureerimise kogemusega mehed ?T&M Töötoast?.\nSäästva Renoveerimise Infokeskuse hing Tarmo Elvisto nendib, et kui tegemist on vana mööbli teemaga, siis puutuvad inimesed nähtavasti kõige rohkem just toolidega kokku. ?Mõlemal päeval 2 korda 2 tundi on minimaalne aeg, et restaureerimismeistrite juhendamisel need protsessid läbi vaadata, mis tooli restaureerimiseks vajalikud,? leiab Elvisto ning lisab, et selle ajaga peaks õpihuvilised suutma nii palju teadmisi omandada, et vana tooli korda tegemisega ise hakkama saavad.\nSoovijad võivad kodust kaasa võtta ka restaureerimist vajava tooli, mille kõpitsemiseks saab meistritelt nõu küsida.\nTTÜ auditooriumis astub neljapäeval kuulajate ette väliseestlasest professor Enno Abel Rootsist, kes peab kolmetunnise ettekande kütte- ja ventilatsioonisüsteemide valikust.\nTeet Tark Kütte-Ventilatsiooniinseneride ühendusest iseloomustab loenguteemat järgmiselt: ?Sisekliima kujundamisel tasub rohkem mõelda välisõhu parameetritele (kas on soe või külm ning kui pikalt just sellise kliimaga perioode esineb) ning vastavalt sellele saab optimeerida sisekliima kujundamise süsteeme?.\nÜritus on mõeldud erialaspetsialistidele.\nÄripäev ootab infot Eestis toimuvate erinevate ehitusteemaliste seminaride, koolituste, workshopide kohta meiliaadressile [email protected]


Smd Led Factory Hiinas - tootja ja tarnija - Tengjie\nKodu > Tooted > Smd Led\nSmd Led Tootjad\nSMD LED (akronüüm Surface-Mount-Device, Light-Emitting-Diode) on LED-tüüpi tüüp, mida iseloomustab kapseldamine 3 ühes, mis tähendab, et see integreerib kõik 3 värvi (punane, roheline, sinine) ühte süsteemi.\nTrükkplaadil monteeritakse LED-mooduli esiküljel oleva polarisatsiooniprotsessi abil. On oluline, et see protsess viiakse läbi kvaliteetsete seadmetega, et vältida tulevasi probleeme, nagu näiteks lahtised või mittetoimivad LED\nSmd Led 5730 kasutatakse sise- ja välistingimustes kasutatavates valgustites, meeleoluvalgustuses, LED-moodulis, lugemisvalgustuses, LED-taskulambis, käsitöö välklambil, esilaternates, arhitektuurivalgustuses, dekoratiivvalgustuses, auto valgustuses, üldvalgustuses, liiklusvalgustuses, rippvalgustis jne.\nSmd Led 5050 kasutatakse sise- ja välistingimustes kasutatavates valgustites, meeleoluvalgustuses, LED-moodulis, lugemisvalgustuses, LED-taskulambis, käsitöö välklambil, esilaternates, arhitektuursetes valgustites, dekoratiivvalgustites, autode valgustites, üldvalgustites, liiklusvalgustites, rippvalgustites jne.\n3535 Smd Led PCB\n3535 Smd Led Pcb kasutatakse sise- ja välistingimustes kasutatavates valgustites, meeleoluvalgustuses, LED-moodulis, lugemisvalgustuses, LED-taskulambis, käsitöö välklampides, esilaternates, arhitektuurivalgustuses, dekoratiivvalgustuses, autovalgustuses, üldvalgustuses, liiklusvalgustuses, rippvalgustis jne.\nSmd 3535 UV-juhitud\nSmd 3535 UV Led kasutatakse sise- ja välistingimustes kasutatavates valgustites, meeleoluvalgustuses, LED-moodulis, lugemisvalgustuses, LED-taskulambis, käsitöö välklambil, esilaternates, arhitektuurivalgustuses, dekoratiivvalgustuses, auto valgustuses, üldvalgustuses, liiklusvalgustuses, rippvalgustis jne.\nJuhtis Smd 3535 RGB\nLed Smd 3535 RGB kasutatakse sise- ja välistingimustes kasutatavates valgustites, meeleoluvalgustuses, LED-moodulis, lugemisvalgustuses, LED-taskulambis, käsitöö välklambil, esilaternates, arhitektuurivalgustuses, dekoratiivvalgustuses, auto valgustuses, üldvalgustuses, liiklusvalgustuses, rippvalgustis jne.\nSmd 3528 Led kiibid\nSmd 3528 Led kiipe kasutatakse sise- ja välistingimustes kasutatavates valgustites, meeleoluvalgustuses, LED-moodulis, lugemisvalgustuses, LED-taskulambis, käsitöö välklambil, esilaternates, arhitektuurivalgustuses, dekoratiivvalgustuses, auto valgustuses, üldvalgustuses, liiklusvalgustuses, rippvalgustis jne.\nHiinas valmistatud kohandatud Smd Led on saadaval meie tehases. Hiina ühe juhtiva tootja ja tarnijana pakume hulgimüüjatele moodi ja uusimaid Smd Led CE-vastavusmärke. Kui soovite osta madala hinnaga, võtke meiega ühendust pakkumise saamiseks. Meil on laos punkte ja allahindlust saab arutada.


Martaberta keskpärane käsitööblogi: Hipipalitu\nMareti Kaubamaja on üks kuramuse kena koht Kuressaares. No on kohe kena. Üks väheseid kohti, kust ma endale alati midagi leian. Loomulikult kehtib siingi sekkarikammimise kuldreegel: tuleb minna ja olla avatud võimalustele. Ehk siis ideega, et nüüd lähen ja valin endale kuueteistkümne karakullkasuka vahel mulle imehästi sobiva isendi ei tasu läheneda ühelegi taaskasutusasutusele. Lähed kasuka järele aga ole valmis, et lahkud sealt brokaatkleidiga. No või siis vastupidi- tahab kampsunit, saad diivani.\nMina ei läinud tollel veebruaripäeval Maretisse sugugi mitte mantli järele. Tegelikult ei tahtnud ma tol korral üldse midagi, ma ainult kulgesin kolleegi sabas.\nAga näe-saatus tahtis teisiti. Tema tahtis, et mulle hakkaks näppu ( ja isegi selga!) see kummalise fassongiga palitu. Lühikese varrukaga mantlid on mul alati küsimusi tekitanud. Noh et kas poosemisel ka mingi piir on vms. Et mantli funktsioon on ometi soojendada ja lühikesed varrukad on selles osas ehk kahtlane valik. Aga inimene mõtleb, Jumal (juhus) juhib.\nMa ei saanud nagu suurt arugi, kui olin nimetet lühivarrukalise vidina endale ostnud.\nEks ta oli ikka keskmisest koledam küll... Värv oli kahtlane, kakapruunid kandid veel kahtlasemad, pikkus kummaline. Kole asi oli. Aga kui ma silmad kinni panin, siis oli ses asjatükis justkui mingit ainest.\nKahjuks ei taipa ma kunagi neid "Enne ja pärast"- pilte teha. Ikka ainult see "Pärast" versioon.\nNatuke rätsepakääre (pikkusest kadus ca 20 cm), tõhus kuivpuhastus Pesupandas, eriliselt koledad plastmasspöörad vahetatud puust kinnituselementide vastu ja natike nõelaga vehkimist ning tulemus sai justkui sutike parem ;) Ilmselge on see, et selle riidetükiga on lõbus käia. Isegi tänase lumesajuse ilmaga oli päris tore.\nKõik võimalikud (oletatavad) sarnasused ja kokkulangevused muhu tikandiga on juhuslikud ja tahtmatud. Ja kõikide muude teadaolevate tikanditüüpidega samuti. Mina lihtsalt natuke susisin nõelaga.\nTegin endale linnu ka :D Üks Sinilind elus ikka ära kulub, kas pole. Lind tuli ka kuidagi ise. Ei olnud ja ei olnud asjalik aga nii kui tekkisid sinised ripsmed- nii oli asi paigas.\nJa tore on see, et seda peleriiniosa, kuhu soovi korral mingeid botaanilisi ja zooloogilisi imeelukaid lisada- no seda ikka jätkub. Kui tikkimisesõrme otsa uus nahk kasvab, siis ma ei välista, et mingeid lisandusi tekib aga kindel ma pole ;) Olgem avatud ja kulgegem koos loovusega. Või midaiganes need zen-tegelased sellisel puhul ütlevadki\nTäna viisin oma palitu esimest korda õue jalutama, st käisin sellega (kuidagi naljakas on selle kohta SEE öelda ;)) tööl. Minu meesülemus tuli riidenagitoast ja ütles, et kellegi uhke hipimantel ripub seal. :D Nii et ka hipiasjandusest (hipiasjandus on meil kõik mis seondub käsitööga) kaugemal seisvad kodanikud märkasid mu näputööd. See on ju iseenesest tore, kui kellegi meel mind ja Sinilindu nähes rõõmsamaks muutub.\nkell mai 05, 2014\nSildid: taaskasutus, tikkimine\nSaamuel Pliuhkam 5. mai 2014 05:32\nota, kes seisab hipiasjandusest kaugel?\nMartaberta Kompulsiivkuduja 5. mai 2014 05:39\nMa mõtsi, et sa tikkimisest suurt ei jaga ;) A kui sa väidad vastupidist, siis tikime järgmine kord koos Leili juures :P\nKuukirjutaja teeb ja toimetab 5. mai 2014 06:16\nOlen lummatud. Ja kade. Sinu loovuse, silmad-kinni-nägemise võime ja aja üle. Oled mulle suureks eeskujuks. Tahaks ka sedasi osata. :)\nMartaberta Kompulsiivkuduja 5. mai 2014 06:30\nSooh! Loovamat tegelast, kui sina ma ei oska esimese ehmatusega öeldagi. aga see on ju tore, kui käsitöölised üksteist vastamisi innustavad ja mõjutavad. Mina jälle vaatan sinu ehituseasja silmad imestusest kuklal koos ;)\nAnonüümne 5. mai 2014 08:05\nMõnus kuub! Meeldib väga! Ja lühikeste ja veel lühemate varrukate võlu seisneb selles, et nendega saab kanda pika randmega kindaid. Mõtle... äkki ka veel tikitud randmega?\nÕmblusmamsel 5. mai 2014 10:16\nOh, kui äge palitu! Kaltsukad on tõepoolest võrratud, kui hilpude esialgsest koledusest veidi kaugemale näha.\nIngi 5. mai 2014 10:26\nSul on hea silm, kui oskad ära näha, mis on enne ja mis pärast. Igavene kihvt mantel ja nii isikupärane! Kaltsukad on sageli aareteaidad, ainult silma peab olema. Minu arust on üleüldse Eesti kaltsukad huvitavamad, kui siin Põhja-Soomes, kus need on täidetud massirõivaste poekettide toodetega pärast esimest või teist pesumasinas käimist, sest seejärel riie ei kannata enam kriitikat. Nüüd ma liialdan veidi, sest tegelikult oli mul täna 3 min. ühe seesuguse koha külastamiseks ja jakiga ma sealt välja tulin, 4 eurot vaesemana.\nAnonüümne 5. mai 2014 12:33\nMareti kaubamaja on mul ka täiesti mast bii igal Kuressaare-reisil. Sssss.. sss...sssellest sssss....mantlist suutsid Sa küll "saia" teha, ägens! tumevalge\nHelen 5. mai 2014 19:20\nVäga lahe ja kaunis hipimantel! Olen tõeliselt kade su oskuse peale silmad kinni nii kaugele näha.\nAnonüümne 5. mai 2014 22:45\nEks ma vahel vaatan silmad kinni ikka täitsa metsa ka ;)\nAga ma väga tänan teid heade sõnade ja innustuse eest!\nÜlle 6. mai 2014 07:51\nÜliäge mantel! Ägedaid asju oskad sa teha, kadedaks teeb :) Mulle meeldib see sinine lind hullumoodi... stiilne mantel vinge tikandiga!\nMa olen siiralt uhke, et mul nii andekas sõber on!\nMartaberta Kompulsiivkuduja 6. mai 2014 08:37\nMa olen kogu aeg õnnelik, et mul on nii andekad sõbrad ;)\nSinine lind on selline minulik ülevõllinali, mulle endale ka meeldib see linnuke oma natsa idiootse silmavaatega :D Lilli tikkida ei ole suur saaavutus, aga katsu sa nii napaka näoga lindu teha :DDD\nHeli 8. mai 2014 22:59\nHea leid, tikandit ei oska kiitagi!\nRuta 5. mai 2016 01:15\nVäga äge! Taaskasutus ja tuunimine ruulivad! :)


Eesti Rahva Muuseum kutsub pildistama - Tasuline - Järva Teataja\nEesti Rahva Muuseum kutsub pildistama\n9. juuli 2014, 12:01\n19. oktoobrini kestab Eesti Rahva Muuseumi (ERM) fotovõistlus „Minu koht“, kuhu on oodatud fotod kohtadest, kus Eestis elavad inimesed tihti käivad või kus neile meeldib niisama olla.\n«Me käime iga päev kuskil, sageli veedame aega samades kohtades, kasutame ühtesid ja samu otseteid. Aga miks meile meeldib nendes kohtades käia? Miks on need kohad meie jaoks olulised? Fotovõistlusega ”Minu koht” soovimegi koguda fotosid ja kirjeldusi Eestis elavate inimeste meeliskohtadest ja nende tähendustest,» selgitas ERMi koordinaator Jaanika Jaanits.\nVõistlusel osalemiseks tuleb üles pildistada koht, kus väga tihti käid või kus meeldib niisama olla, ja laadida see veebilehele www.erm.ee/minukoht. Võitjad kuulutatakse välja oktoobri lõpus. Võistlusele saabunud parimatest ja huvitavamate kirjeldustega fotodest tehakse näitus, mis avatakse ERMi näitusemajas novembri teises pooles.


Lasnamäe Päevad tõid Pae järvele paadilaenutuse > Tallinn\nLasnamäe Päevad tõid...\nLasnamäe Päevad tõid Pae järvele paadilaenutuse\nAlates esmaspäevast, 23. augustist saavad kõik huvilised Lasnamäel asuval Pae järvel paadisõitu teha. Tegemist on selle nädala lõpuni, Lasnamäe Päevade raames, toimuva ajutise algatusega.\n„Paadiga sõites saab hoopis teistsuguse mulje nii Pae järvest kui ka seda ümbritsevast Pae pargist. Pakume sellist võimalust Lasnamäel esmakordselt ning loodan, et see pälvib tallinlaste sooja vastuvõtu ning järgmisel korral jääb paadilaenutus Pae järvele kauemaks kui nädalaks. Iseenesestmõistetavalt peab paadisõitu tehes järgima ohutusnõudeid ning mitte häirima järvel pesitsevaid linde,“ ütles linnaosa vanem Vladimir Svet.\nPaadilaenutus on avatud Pae järve põhjapoolsel kaldal kuni 29. augustini igal päeval kl 10-19. Enne paadisõitu saavad kõik ohutuse instruktaaži ning kandmiseks jagatakse sõitjatele kohustuslikud päästevestid. Alaealised pääsevad paadiga sõitma ainult koos lapsevanematega. Järvele ei lubata alkoholi tarbimise nähtudega inimesi ning paadile ei lubata kaasa võtta alkohoolseid jooke. Keelatud on järves suplemine ning keset Pae järve asuvale saarele minek, samuti ei tohi häirida järvel pesitsevaid linde ja randuda selleks mitte ettenähtud kohtades.\nPaadisõidu teenust Pae järvel pakub Bell-Marine OÜ ja teenus on tasuline. Paadilaenutus üheks tunniks maksab 10 eurot ja maksmine toimub ainult sularahas. Paati saab rentida vabade paatide olemasolul ning soovituslik on valida ilmale sobivad riided. Üks paat mahutab kuni neli inimest.\n21.-29. augustil toimuvad Lasnamäe Päevad on mitmekülgne linnafestival, täis muusikat, kunsti ja põnevaid tegevusi linnaruumis. Kõik Lasnamäe Päevade üritused (v.a. paadilaenutus) on tasuta! Korraldaja võib teha kavas muudatusi. Põhjalikum programm on leitav kodulehelt tallinn.ee/lasnamae ning Lasnamäe Linnaosa Valitsuse Facebooki lehelt.


Mis vahe on tsemendi ja betooni vahel? - Drenaaž 2022\nBetoon: õige koostis\nTsement + liiv + vesi = betoon. See valem on tuntud ka neile, kes pole kunagi oma elus ehitustegevuses osalenud.\nTegelikult pole kõik asjad nii lihtsad kui esmapilgul tunduvad. Kvaliteetse betooni valmistamiseks on vaja meeles pidada betoonisegu mõningaid omadusi. Mõlemad tsement ja liiv koostises ei ole täiteained, vaid täiteained tühjad.\nAlustame jäme kohatäitjaga. Pole tähtis, mida te tsemendi massi panite, eriti kuna on olemas mitut tüüpi jämedat täitematerjali. Jäme agregaatide suurused varieeruvad 5-150 millimeetrit, kuid tükkide maksimaalne suurus ei tohi ületada umbes veerandi betoonikihi paksusest.\nSuurte agregaatide kasutamisel võite kasutada mitmesuguseid materjale - alates rasketest metallurgilistest rämpsudest kuni poorse kivimaterjalini. Kuid kõige sagedamini kasutatakse killustikku (killustikku) või kruusa (ümmargune kivi).\nPuhastatud kivi (kruus) tuleb savi eemaldada (savi jääb betooni korpuses viib vee ja külmakindluse vähenemiseni). Purustatud kivi selle ebaühtlase pinna tõttu seob paremini tsementi, kruusa - veidi halvem, kuid see on iseenesest vastupidav killustik. Pestud killustik (või kruus) jääb magama ämbrisse, mis jääb mõõtmismahutiks ja valatakse seal vett. Vee kogus, mis on kivide tükkide vahel tühjendanud, määrab vajaliku liiva koguse. Vähem liiva ei saa võtta, sest siis tühjad (õõnsused) jäävad betooni paksusesse, on parem võtta veidi rohkem tsementi.\nLiiv on soovitav kasutada puhtaks, ilma prahi ja savi segunemiseta. Kuiv liiv valatakse ämbrisse koguses, mis on saadud kogemusest killustikuga, ja me söödame selle veega. Sel moel määratakse kindlaks vaba maht liivas ja see on segu optimaalse koostisega tsemendi maht. Purustatud kivi ja kruusa kasutamine tsemendimördi koostises ei ole üldse vajalik, seega kui tsemendiliiva koostist kasutatakse, kaob proovi kruus (kruus), kuid proov jääb liiva juurde.\nTsement jaguneb 600, 500, 400, 300 marki, kuid tsement hakkab vananema väga kiiresti ja kaotab selle omadused. Professionaalselt määratakse proovide tugevus betoonproovide tugevusena, 28 päeva kõveneb püsivates tingimustes, mis kodus on võimatu ja mittevajalikud.\nSeepärast kasutatakse teist katset tsemendi-liiva optimaalse tugevuse suhte määramiseks.\nSelle katse jaoks valmistame viis segu näidist tsemendi ja liiva suhtega 1: 2.1: 3.1: 4.1: 5 ja 1: 6. Tavaliselt saab selliseid segusid optimaalseks jääda, kuid mõnikord tuleb teha proovid suhega 1: 1 ja 1: 7.\nSegude proovid asetatakse matchboxidesse (unustamata nende märgistamist), kaetakse need paksuga lapiga (võimalik polüetüleen- või katusekatetega)! jätke nädala, mille jooksul me pidevalt neid niisutab.\nProovide tugevus nädala pärast määratakse kindlaks meetodiga, mis pole laboriuuringute meetoditest kaugel, kuid annab suurepäraseid võrdlevaid tulemusi. Pange proov proovipakendist laua serva külge, nii et pool sellest ripub üle laua ääre ning püüame jõudu pahata. Alustame prooviga, millel on kõrgeim liiva sisaldus - see on kõige lihtsam murda. Proovist madalama liiva sisaldusega proovi liikumisel leiame proovi, seda proovi ei ole võimalik pöörata - antud proovis on tsemendi ja liiva suhe optimaalse tugevusega.\nNüüd on meil kaks tsemendi-liiva suhet: üks - tulevase betooni optimaalse tiheduse järgi ja teine - vastavalt selle tugevusele. Praktikas kasutame koos madalama liiva sisaldusega kompositsiooni - tsemendi liig see ei kahjusta betooni tulevikku.\nSelleks, et saada täisväärtuslik, tihe ja vastupidav betoonkatend, jääb segule õigesti kokku segama, asetage see hoolikalt tsemendimördi ja pakkige sellele mugavat kõvenemise tingimust.\nTugev ja kergesti niisutatav betoon saadakse, kui killustik ei ületa liiva kogust kaks korda suurem.\nVäikseim poorsus ja kergesti paigaldatav betoon saavutatakse liiva kasutamisel järgmiste osakeste suuruse jaotusega: kuni 0,25 millimeetrit - 25%, kuni 1 millimeetrit - 25%, kuni 3 millimeetrit - ülejäänud.\nVeetase mõjutab oluliselt ka betooni tugevust. Teoreetiliselt on arvestatud, et vee kogus (vesi-tsemendi suhe) on 0,7-1, kuid suurema tugevuse saavutamiseks tuleks vee kogust vähendada.\nKomponentide segamiseks sobivad kõige paremini vanad tsingitud rauavarjud. Sihtrisse valatakse liiv, asetatakse sellele tsement ja see mass segatakse põhjalikult kühvliga.\nSiis lisatakse segule vett ja segatakse uuesti, kuni saadakse homogeenne "plasti mass, kuid ilma liigse veeta. Liigne vesi viib seejärel pooride moodustumiseni betooni kehasse.\nKruus lisatakse raskesti segatud massile ja segatakse jälle.\nKui paigaldate tsemendimörti, on niiskuskohta niisutatud nii, et tsement kleepub paremini ja on parem panna klambrit plastkorgiga.\nBetooni tuleb niisutada vähemalt nädal, ja veel parem - niisutada ja katta plastiga. Ja siis 10-12 päeva pärast saate tugeva monoliidi betoonist, millest vask pihustab.\nBetoon ja tsement: tehnilised näitajad, märgised, komponendid, proportsioonid\nInimestel on väga sageli mõistete asendamine, kui tegemist on laialt levinud sideainega ja selle alusel saadud ehituskoostisega. Seoses sellega tuleb kaaluda tsemendi ja betooni erinevust, nii et tulevikus ei tekiks segadus. Selleks on vaja analüüsida iga materjali eraldi.\nFoto näitab tsemendil baseeruvat mört.\nMördi siduv alus\nTsement on kunstlik sideaine, mis vee ja teiste vedelike vahelise koostoime käigus võimaldab saada teatud aja jooksul kõvendava plasti massi. Kuiv segu tarnitakse kõige sagedamini paberpakendite turgudele. Ühe koti kaal on tavaliselt 50 kg.\nEriotstarbeliste ehitussegude tootmiseks kasutatav materjal valmistatakse lubja ja savi või samalaadsete komponentide soojendamise teel temperatuurile kuni 1450 kraadi. Homogeenne mass sulab klinker-graanulid, mis seejärel ühendatakse kipsi. Tulemuseks on peene jahvatamise koostis.\nLubja mineraal võib asendada teatud tüüpi kaltsiumsulfaadiga. Mõnikord võimaldavad tehnilised tingimused teiste materjalide kasutamist.\nJärgnevad on saadud klinkri peamised etapid, millest sõltub toote kvaliteet.\nAlyt on tsemendi vahesaaduse kõige olulisem komponent. Selle sisu on vahemikus 50 kuni 70 protsenti. Välise ioonide paigutamise tõttu on ühendi struktuuri ja koostist muudetud.\nBelit on kaltsium-silikaat, mis suurendab pikaajaliselt ehitussegude tugevusomadusi. See sisaldub koguses 15-30 protsenti kogu massist.\nAluminaadifaas on trikaltsiumaluminaat, mis reageerib kiiresti veega. Kui ei ole lisatud fikseerivat ainet nagu kipsi, võib tekkida soovimatu seadistus.\nFerriitfaas on vajalik, et mört saaks aktiivse kõvenemise esialgse valamisperioodi jooksul. Karmistumiskiirus võib sõltuvalt koostisest ja muudest omadustest veidi erineda.\nTundub kuiv kompositsioon.\nMärkus! Tsemendiklinkri juures esinevad kõige sagedamini ka teisi faase, mille hulka kuuluvad: kaltsiumoksiid ja leelis sulfaadid. Nende ainete sisu on üsna väike.\nSeal on mitu sorti tsemenditoodet, kuid portlandtsement on eriti populaarne, mistõttu peaksime seal peatuma. Selle omadused võivad sõltuvalt kaubamärgist veidi erineda, kuid igal juhul peab see vastama GOST 10178-85 kehtestatud nõuetele, mis kajastuvad alljärgnevas tabelis.\nX peatükk. BETOONI JA BETOONITÖÖD\nRaamatutes "staatilised testid"3. Esimese aatomi pommide testimine ja katsetamine. Ettevalmistused esimese lennutrajektoori katsetamiseks lennundustöödeks 3. Esimese aatomi pommide testimine ja katsetamine.


Esileht Archives - Page 9 of 9 - Tõrva Raadio\nEsimene Tõrva Raadio DJ koolitus inspireeris kohaletulnuid!\nKoolivaheaja esimesel päeval kogunesid muusikahuvilised jälle raadiosse, et saada targaks plaadikeerutamise koha pealt. DJ koolituse viis läbi DJ Lauri Täht, kes on saatejuht Raadio 2, DJ näiteks Reketi tuuridel ning mängib muusikat ka lokaalides. Koolitus tõi kohale erineva taustaga huvilisi: õppima tulid noored kooliealised poisid ja tüdrukud ning kahe- ja kolmekümnendates mehed, kellest mõned on […]\nLaupäeval, 12. oktoobri hommikul kell 10 sammusid kuus vaprat Tõrva Raadio liiget metsa matkale. Mõte matkale minna tuli juba suve lõpus, sõnas matkajuht Guido Kuum: “Tahtsin inimesi kergemal viisil mugavustsoonist välja tuua. Selleks pole palju finantsi vaja, et elu veidi teistmoodi vürtsitada.” Alustasime oma matka Tõrva Raadio juurest vihma ja hea tujuga. Tee viis meid […]\nTõrva Raadio pälvis täiskasvanute õpiteo auhinna\n2. oktoobril toimus Otepääl Ugandi Restos Valgamaa aasta õpetaja ja täiskasvanud õppija nädala tunnustusüritus, kus Valgamaa Omavalitsuste Liit andis välja haridusvaldkonna tunnustused. Üritusel jagati õpiteod täiskasvanu-haridusse panustamise eest. Ära märgiti ka Tõrva Raadio, nimelt tunnustati MTÜ Tõrva Noorte Liitu täiskasvanute tegevuste eest Tõrva Raadios. Viimastel aastatel on Tõrva Raadio tegevused keskendunud noorte harimise kõrval ka […]\nRaadio algab 75 päeva pärast!\nTäna, 5. oktoobril, Tõrva Raadio nõukogu koosolekul kinnitati Tõrva Raadio talveperioodi toimumisaeg. Raadio läheb eetrisse 19. detsembril ning lõpetab 4. jaanuaril. Kuupäevade sisse jääb neli eripäeva (24. detsember, 31. detsember, 1. jaanuar ja 4. jaanuar), neli puhkepäeva ja 9 tavapäeva. Kokku kestab raadio tulevasel hooajal 17 väga sisurohket päeva. Koosolekul kinnitati ka talveraadio programm. Programmis […]\nTõrva Raadio lood nüüd avalikkuse ees\nHiljuti täitus Tõrva Raadiol viis aastat ja üksteist raadioperioodi. Selle aja sees on juhtunud väga palju – on olnud naljakaid seiku ja närvikõdi pakkuvaid juhtumisi. Mõned neist naljadest on ka raadioeetrisse jõudnud ja pannud kuulajaid päid kratsima, sest neil pole aimugi, millest saatejuhid räägivad. Seepärast esitleti laupäeval Kaspar Metsari ja teiste väsimatu töö tulemusena valminud […]\nTõrva Raadio lõpetas 11. korda\nSeitseteist päeva täis talsutamatut tantsu, tralli ja toredaid külalisi on läbi saanud. Tõrva Raadio õitses ligi 400 tundi ja nüüd on taas orkestri vaiki sundinud, et hakata plaanima talvist perioodi ja teha kokkuvõtteid sünnipäevaraadiost. Tõrva Raadio viiendat sünnipäeva tähistav hooaeg lõppes 27. juulil traditsioonilise lõpusaatega, kus peatoimetaja Teve Rajamets tegi kokkuvõtteid möödunud perioodist ja […]\nJÄI MIDAGI KUULAMATA? SIIS AITAB SIND JÄRELKUULAMINE! Järelkuulamine


Eelinformatsioon 29. oktoobrist – 4. novembrini - Riigikogu\nEelinformatsioon 29. oktoobrist – 4. novembrini\n26.10.2012 / Eelinfo\nEestis on visiidil Moldova parlamendi delegatsioon eesotsas esimese asespiikri Vlad Plahotniuc’ega. Delegatsiooni kuuluvad veel välis- ja eurointegratsioonikomisjoni esimees Igor Corman, õiguskomisjoni liige Adrian Candu ning Moldova-Eesti parlamendirühma esimees Valeriu Munteanu. Kell 11.15 kohtub Moldova parlamendi delegatsioon Riigikogu väliskomisjoni esimehe Marko Mihkelsoniga, kell 12 võtab külalised vastu Riigikogu aseesimees Laine Randjärv. Enne seda kohtumist teeb Moldova parlamendi asespiiker Valges saalis sissekande Riigikogu külalisteraamatusse.\nKell 15 – Riigikogu aseesimees Laine Randjärv osaleb SA Tallinna Teaduspark Tehnopol nõukogu koosolekul.\nRiigikogu Peipsiveere toetusgrupp on täna Peipsi ääres. Tutvutakse piirkonna turismiteenuste pakkujaid ühendava „Sibulatee“ tegemistega ning toimub kohtumine sibulakasvatajatega.\nKell 10 – Riigikogu esimees Ene Ergma esineb tervitussõnavõtuga seminaril High North välisministeeriumis.\nKell 17 – Riigikogu esimees Ene Ergma ja aseesimees Laine Randjärv osalevad näituse “Romanovid – ajastute tunnusfiguurid” avamisel (US Art Gallery, Rotermanni Prooviveski, Roseni 8).\nKell 11 – Riigikogu aseesimees Laine Randjärv osaleb konverentsil “Naine tööelus – julge olla sina ise” Rahvusraamatukogus.\nKell 11 – Riigikogu aseesimees Laine Randjärv annab ühiskonnaõpetuse tunni Tallinna Humanitaargümnaasiumis.\nKell 14 – Laine Randjärv kohtub vene pensionäride klubiga Vassilissa.\nKell 16 – Laine Randjärv osaleb kunstinäituse “Vaba käega tõmmatud Mihhailovskoje” avamisel Vene Kultuurikeskuses.\nRiigikogu aseesimees Jüri Ratas on ringsõidul Tartus, kus ta annab ühiskonnaõpetuse tunni Tartu Kivilinna Gümnaasiumi 12ndatele klassidele, kohtub linnaelanikega linnavalitsuse haridusosakonna saalis, samuti külastab ASi Kodumaja.\nRiigikaitsekomisjoni esimees Mati Raidma osaleb 1. – 3. novembrini kõrgemate riigikaitsekursuste I jätkukursusel Roostal.\nEuroopa Liidu asjade komisjonis – kell 10: Eesti seisukohad 5.-6. novembril toimuval mitteametlikul territoriaalse- ja linnaarengu ning ühtekuuluvusküsimuste eest vastutavate ministrite kohtumisel. Kutsutud regionaalminister Siim Valmar Kiisler; EL eelarvevahendite suunamine Eestis 2014-2020. Kutsutud rahandusminister Jürgen Ligi; seisukoha andmine: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõule, milles käsitletakse inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilisi katseid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/20/EÜ; Euroopa Parlamendi ja rahvusparlamentide esindajate ühisistungid ja kohtumised Euroopa Komisjoni volinikega.\nKell 12 – Laine Randjärv osaleb helilooja ja organisti Enn Võrgu 50. surma-aastapäevale pühendatud kontsertjumalateenistusel Raplas Maarja-Magdaleena kirikus.\n30. oktoobrist – 1. novembrini\nBalti Assamblee Eesti delegatsiooni asejuht Aadu Must osaleb Soomes Helsingis Põhjamaade Nõukogu 64. plenaaristungil ning Balti Assamblee presiidiumi istungil.\nRiigikogu rahanduskomisjoni esimees Sven Sester ning liikmed Peeter Laurson, Kadri Simson ja Urve Tiidus osalevad Luksemburgis kohtumistel Euroopa Stabiilsusmehhanismi peakorteris, Euroopa Komisjoni Statistikaametis ning Euroopa Kontrollikojas.\n1. – 3. novembrini\nRiigikogu liige Mart Meri osaleb Hispaanias Madridis Eesti kogukonna päeval, kus ta esineb ka ettekandega.


Biosym hinnad ja pakkumised | Minu Kataloogid\nAvaleht > ... > > Tooted > Biosym\nBiosym pakkumised ja hinnad\nKas otsite toote biosym kliendilehed ja pakkumisi? Tõenäoliselt veedate palju aega, et mõelda, kuidas säästa raha selliste toodete nagu biosym ostmisel. Sellelt lehelt leiate ülevaate kõigist kliendilehtedest, kus toot biosym on soodsa hinnaga.\nTea Minu Kataloogid kaudu kõigist kliendilehtest, pakkumistest, soodusmüükidest ja kataloogidest, mis on toote biosym jaoks saadaval. Leiame parimad kampaaniad ja anname teile esimestena teada, kui toode biosym on soodushinnaga. Ja see tähendab, et hoiate oma iganädalaselt ostult uskumatult kokku. Lihtsalt vaadake, kui palju saate meie viimaste kliendilehtede pakkumiste ja kupongidega teid huvitava toote biosym pealt kokku hoida.\nVaadake, palju maksab toode biosym teie lemmikmüüja juures\nVaadake oma lemmiktoodete nagu biotherm, biotherm bath therapy, biotta, biovita, birkenstock praeguseid pakkumisi ja kampaaniad. Aasta webside Minu Kataloogid on kõik ühes kohas, te olete hämmastavatest pakkumistest vaid hiireklõpsu kaugusel. Pöörduge meie veebilehele kindlasti tagasi - töötame pidevalt oma teenuse parendamise nimel ja lisame iga päev uusi kliendilehed ja pakkumise, et pakkuda teile soodsamaid hindu!\nBiosym - jaemüüjad\nbiosym BENU apteek\nbiosym Ehituse ABC


Korvpall: Saku II liiga: Alutaguse - Rapla Korvpallikool\nAeg: 06.11.2020 19:30 - 06.11.2020 21:30:00\nKorvpall: Saku II liiga: KK HITO/BC Karjamaa - Keila Korvpallikool II/Balteco\nAeg: 06.11.2020 20:00 - 06.11.2020 22:00:00\nUjumine: Mäetaguse ujumise seeriavõistlus jätkus virtuaaletapina\nMäetaguse ujumissarja järjekordne etapp peeti taas virtuaalselt ja sellest võttis osa 24 ujujat.\nVaria: Raadioklipp spordiklubidesse ja spordiüritustele\nRiigikantselei on saanud valmis uued kampaaniamaterjalid siseraadiotes kasutamiseks. Kutsume kodanikke laadima telefonidesse HOIA mobiilirakendust ning kandma avalikel üritustel maske. Eraldi on valmistatud klipid spordiklubidesse ja spordiüritustele.\nSportaeroobika: Toimusid Ida-Virumaa ja VII Jõhvi lahtised meistrivõistlused\nIda-Virumaa ja VII Jõhvi lahtistel meistrivõistlustel oli esindatud neli klubi, nendest üks Tallinnast. Auhinnalisi kohti jagus kõikide klubide esindajatele, kuid enamuse neist viisid koju Kohtla-Järve Spordiklubi "Fööniks" võistlejad.\nKorvpall: KK HITO/BC Karjamaale võit, Alutaguse võistkonnale kaotus\nSaku II liigas võitis KK HITO/BC Karjamaa kodus Keila Korvpallikool II/Balteco võistkonda tulemusega 121:58, suurim korvikütt Taniel Šapovalov. Alutaguse kaotas võõrsil Rapla Korvpallikoolile tulemusega 88:99, mängu parimana viskas Jaanus Pärnpuu 34 punkti.


Akçaray tramvay hattında çalışmalar gece gündüz sürüyor - RayHaber\nEsilehtRAUDTEEAkçaray trammiliin töötab päeval ja öösel\n05 / 04 / 2017 Levent Ozen RAUDTEE, GENEL, KENTİÇİ raudteesüsteemid, TÜRKIYE, tramm 0\nAkçaray trammiliinil jätkuvad tööd päeval ja öösel: Akcaray trammiliin, mida ehitab Kocaeli suurlinnavalitsus, jätkub täiskiirusel. Selles ulatuses viidi betoonist paigaldamine hilja öösel keskpanga ees asuvasse piirkonda, mis on üks Akçaray olulisi ühenduspunkte. Pärast raudtee paigaldamise lõpetamist keskpanga piirkonna 50 meetri piirkonnas, viidi lõpule betoonvalamise protsess.\nLINGID ON ÜHENDATUD\nPärast raudtee tootmise lõpetamist keskpanga ees linna antakse üle rööbaste. Peale selle algavad pärast töö lõpetamist raudtee tootmise teosed Telecomi hoone ja keskpanga vahel ning trammiliin ühendatakse omavahel.\nSignaalitööd Akçaray trammil 15 / 05 / 2017 Akçaray trammiliinis jätkuvad signalisatsioonitööd: Kocaeli Metropolitan Municipality ehitatud trammiteede projektis teostatakse trammiteede signaliseerimissüsteeme transiiditeedel. PRIORITEET TRAMVAYis teostatakse signalisatsioonitöid punktides, kus trammi autod ristsid ja sõidukid satuvad. 24i eesmärk on trammiga autode ohutu läbimine eri kohtades tehtud tööga. Käru sõidukit saab liikuda ohutult siirdesignalisatsioonisüsteemiga. 24 ERINEVAD PUNKTI MÄRGISTUSED Selles valdkonnas teostatud tööd tehakse erinevates punktides, nagu Yahya Kaptani ringkond, Rahvuslik taevakeskus, Leyla Atakani tänav, Keskpank, Fevziye mošee D-100 ühendus. Lülita need punktid Bu\nBursa raudvõrk jätkub päeval ja öösel (Video) tramm 22 / 11 / 2012 Bursa võrguvõrgu võrk jätkub päeval ja öösel Bursa Metropolitan Municipality toob linna keskuse kaasaegse transpordi rõngasrõngas iga päev koos palavikulise tööga, samas kui kohalikud ja trammiehituse ja fassaadihooldusega inimesed Altparmakiga meenutavad vana võlu, märkides, et Nad tänasid president Altepet. Bursa Metropolitan Municipality, mis on astunud brändi linna eesmärgi juurde samm-sammult oma investeeringutega, mis toovad transpordi Bursa, jätkavad jõupingutusi linna ehitamiseks raudvõrkudega. Bursa suurlinnapiirkonna linnapea Recep Altepe jõuab kesklinna mugava transpordi ja linnaväljaku, staadioni, Altiparmaki, skulptuuri, İnönü ja Uluyoli tänavate Bursa juurde\nAkçaray trammiprojekti tööd jätkavad 7 / 24 10 / 03 / 2017 Akçaray trammiprojekti tööd 7 / 24 jätkab: Akocaari trammiprojekt, mida ehitab Kocaeli Metropolitan Municipality, jätkub ööpäevas. Projekti raames viidi läbi õpinguid erinevatel kohtadel kogu öö jooksul. RAUDTEERIMISED MADE Trammi töö jätkus kuni hommiku esimesteks tuledeks. Selles ulatuses teostati raudtee paigaldamist ja betoonitööd Şahabettin Bilgisu tänaval, Gar linnaosas ja ladustamisalal. Vastavalt sellele paigaldati 40 meetrid Şahabettin Bilgisu tänaval, 50 meetrit Gar linnaosas ja 40 meetrit ladustamisalal. Pärast raudtee montaažiprotsessi lõppu on betoon de\nMarmaray töötab päeval ja öösel 10 / 02 / 2013 Marmaray Marmaray öö tööpäev ei ole mitte ainult üks maailma transpordisüsteemi kui unistus projekti Ajaloo Türgi Vabariigi. Kadıköy-Kartali metroo ja seejärel Üsküdar-Sancaktepe metroo integreeritakse Marmaray'ga. Marmaray kaudu Yenikapisse saabuvad reisijad jõuavad Sarıyerisse, sealt Beşiktaşi, Mecidiyeköy, Bağcılari, Esenleri ja Başakşehir Olimpiyatköy juurde. Me teeme seda ja Istanbuli tabab. See on kõik meie jõupingutused. Nad ei suutnud ette kujutada, mida ma ütlesin. Marmaray tähendab Ida-Lääne teljel pidevat raudteeülesõitu Londonist Hiinasse. Päevasel ajal transporditakse inimesi ja öösel nad osutavad logistilist teenust. Kui Marmaray seda ei näe, ei saa me "\nŞanlıurfa Metrobus infrastruktuuri meeskonnad 22 / 01 / 2015 Sanliurfa Metrobus Meeskondade ööpäevaringne infrastruktuur: ajalooliste paikade teede ülevaatamine hakkas töötama Sanliurfa Metropolitan Municipality, päeval ja öösel ilma BRT (Metrobus süsteem) piirkonnas ja teedeehitustööd jätkuvad. Piirkonna ettevõtjate ja kodanike taotlusel luuakse samal ajal BRT (Metrobus System) infrastruktuur. KAUBANDUSLIKU SÕIDUKI LIIKLUSUURINGUD JÄTKUMISEL JÄTKUVAD Meeskonnad, kes jätkavad õhtul tööd, et tagada piirkonna elanike ja piirkonna kodanike ohvrid, alustavad tööd Haşimiye ja Divanyolu tänaval pärast Akarbaşi tänava lõpuleviimist ajaloolistele piirkondadele ning on realiseerinud kahe sõidurajaga sõiduki liiklusinfrastruktuuri.\nGlobaalne terasetööstuse ja ootuste paneel\nTäna ajalugu: 6 aprill 1941 Saksamaa Jugoslaavia Tarih\nSignaalitööd Akçaray trammil\nBursa raudvõrk jätkub päeval ja öösel (Video) tramm\nMarmaray töötab päeval ja öösel\nŞanlıurfa Metrobus infrastruktuuri meeskonnad\nGemlikte asfaldimistööd jätkuvad päeval ja öösel\nSarıçami vald jätkab asfalditööd öösel\nErzincani munitsipaalmeeskonnad ja -päevad\nSincan OSB-Yenikenti öösel toimuvad teede laiendamise uuringud jätkuvad\nAkçaray trammiprojekti tööd jätkavad 7 / 24\nKäimasolevate Akçaray trammiliinide ehitiste lammutamine


Tallinna vangla eestvedamisel algas rahvusvaheline koostööseminar ohtlike kurjategijate kohtlemisest\nAvaleht > Tallinna vangla eestvedamisel algas rahvusvaheline koostööseminar ohtlike kurjategijate kohtlemisest\nTäna alguse saanud kaks aastat kestva rahvusvahelise projekti eesmärk on tõhusam ohtlike kinnipeetavate taasühiskonnastamine.\nEsimest seminari korraldava Tallinna vangla direktori Rait Kuuse sõnul on koostööprojekt kasulik algatus parandamaks praktikat just kinnipidamisasutuste raskeima töövaldkonna, kõrge riskiastmega kinnipeetavate järelevalve ja taasühiskonnastamise osas. „Usun, et projekt annab lisaks ülevaatele erinevate riikide praktikast meile võimaluse senisest paremaks tööks ohtlike kurjategijatega.“\n„Me näeme vajadust tegeleda senisest paremini vägivaldsete kurjategijate ohjeldamisega ning uute kuritegude ennetamisega nende naasmisel pikast vangistusest,“ sõnas Kuuse. „Kõrge riskiga ja ohtlikeks peetakse siinkohal eelkõige vägivalla- ja seksuaalkuritegude eest karistatuid. Oluline osa nendega tegelemisel on väga heal kriminaalhooldusametnike ja vangla koostööl ning infovahetusel, sest enamik vange vabaneb varem või hiljem. Ühiskonnal on ootus, et nende kaitseks võetakse tarvitusele kõik meetmed ning sarnane on läbiv ootus kogu Euroopas.“\nProjekt on jagatud neljaks osaks, millest esimese, Tallinnas peetava seminari eesmärk on ühtlustada kõrge riskitasemega kurjategijatega tehtavas töös kasutatavaid mõisteid ja termineid. Järgmised seminarid toimuvad Dublinis, Helsingis ning Schwerinis.\nProjekti rahastatakse Euroopa Komisjoni programmi Criminal Justice raames ning selle peakoordinaatoriks on Saksamaa Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa justiitsministeerium. Lisaks Tallinna vanglale osalevad projektis esindajad Iirimaa, Soome ja Saksamaa justiitsasutustest ning Greifswaldi ülikool Saksamaalt.\nAllikas URL: https://www.ekei.ee/et/uudised/tallinna-vangla-eestvedamisel-algas-rahvusvaheline-koostooseminar-ohtlike-kurjategijate


«Minu süda ja teised mustad augud» читать онлайн, скачать бесплатно «Minu süda ja teised mustad augud» fb2, txt, epub\nMinu süda ja teised mustad augud\nАвтор: Jasmine Warga\nСкачать книгу «Minu süda ja teised mustad augud»:\nЧитать книгу «Minu süda ja teised mustad augud»:\nOnu Albert ja mustad augud „Onu Albert ja mustad augud“ on teine raamat Onu Alberti teadusseikluste seeriast. Onu Albert ja tema kartmatu nõbu, Gedanken, lähevad oma järjekordsele retkele universumi avarustesse ning teevad uusi hämmastavaid avastusi: elastne tarrenditaoline ruum; mustad augud, mis kugistavad kõik alla; kiiremini kulgev aeg; kollane valgus, mis on ühtlasi sinine ja punane; rada, mis on sirge, kuid kõverdub tagasi iseendasse; mõõdulindid, mis lühenevad, kui viia nad keldrikorrusele; ja mida tähendab, et olete tehtud tähetolmust. Sisenege mõttemulli...\nMinu Eesti „See on nii romantiline!” Mitu inimest on mu käsikirja kohta kasutanud just seda fraasi ja neil on õigus: noor kriisis ameeriklane armub põnevasse eestlannast ajakirjanikku ning alustab teekonda, mis taastab noormehe usu endasse ja maailma. Nõus. See on romantiline. Aga see teekond ei olnud lihtne. Välismaalane saabub keset kõige pimedamat talve ja peab jääma ellu sel kõige õnnetuma saatusega Skandinaaviamaal, kus iga perekonda kummitavad minevikuõudused, kus inimesed söövad verest tehtud vorste ja tarretiseks keedetud...\nMustad valed Kas armastus on võimalik, kui kõik on ainult üks suur vale? Brant oli kahekümneaastaselt tehnoloogiamiljardär. Ta on olnud minuga koos kolm aastat. On teinud mulle neli abieluettepanekut. Olen andnud talle neli eitavat vastust. Lee niidab muru, kui ta just majaperenaisi ei põruta. Osav käte, suu ja teisteriistadega. Olen teda kaks aastat lakkamatult jälitanud, teab ta seda ise või mitte. Laske käia. Mõistke mind hukka. Teil ei ole aimugi, mida minu armastus endaga kaasa toob....\nMustad vesiroosid Väikese Prantsuse küla Giverny taevasse tõuseb päike. Kõrges veskitornis istub vanaproua, kes jälgib ja valvab. Vaatleb küla argielu, suuri busse turistidega, kes tulevad külastama Claude Monet’ omaaegset kodu. Iseäranis jäävad talle silma kaks inimest. Naisel on vesiroosivärvides silmad, tema unistab armastusest ja põgenemisest; teine on alles üheteistaastane tütarlaps, aga juba on tema elus kõige tähtsamal kohal maalimine. Kõik kolm jagavad ühtsama saladust, mis on kuidagi seotud Monet’ müstiliste „Vesirooside” maaliga. Õieti on selles külas...


Nädalavahetuseks pressib soe õuele - Ilmajaam.ee - ilm Eestis ja maailmas - Ilmateade\nNädalavahetuseks pressib soe õuele\n26. aprill 2010, 13:56\nLõuna-Eestis tuleb kuni 18 kraadi!\nFOTO: Tarmo Kild\nHomne päev annab aimu tõsisest kevadsoojusest, mis võib pärast väikest hingetõmbepausi nädalavahetusel naasta.\nEMHI ilmaprognooside osakonna juhataja Merike Merilain ütles, et alanud nädalal võib sisemaal ulatuda ööpäeva keskmine õhutemperatuur juba 10 kraadi lähedale, meretuulega rannikul on õhk jahedam. «Ka ööd on soojemad, aga selgel ööl tuleb ikka ka miinuskraade,» märkis Merilain.\nNädala kõige soojemaks päevaks võib kujuneda homne päev, ehkki ka nädala teisel poolel on lootust soojematele ilmadele. «Homme on lähenemas madalrõhulohk, mis täna Kesk-Euroopas pakub äikest ning keerab ilma jahedamaks. Meil tuleb see võib-olla kolmapäeva ööseks, aga ilmselt ilma äikeseta,» rääkis ta.\nKolmapäeval-neljapäeval ongi ilm jahedam, kuid reedel saabub Skandinaavia kohale järgmine tsüklon, mis taas soojendama hakkab. Reede päeval võib see tuua kuni 18 soojakraadi. «Esialgu on kuni järgmise esmaspäevani suhteliselt soe, päeval 10-14 kraadi, kuid rannikul võib ikka jääda 6 kraadi lähedale,» lisas sünoptik.\nNädalavahetuseks on ette näha ka vihma, kuid Merilaini sõnul on need küllaltki nõrgad ja pigem hoovihmad.\nVolbriöö võib tulla sajuta, ja ka sellele järgnev laupäev soosib talguid, lubades nii päikest kui mõnusaid soojakraade.\nEstoonlased lahkavad Aivar Mäed tabanud süüdistuste tagamaid (8) Loe artiklit\nJuhtkiri: EKRE ujub jõuliselt vastuvoolu (7) Loe artiklit


Pealtnägija: keskerakondlasi seostatakse bordellidega - Äripäev\nPealtnägija: keskerakondlasi seostatakse bordellidega\nHille Tressum 20. veebruar 2008, 21:09\nTallinna kesklinnas tegutsevad kaks\nlõbustusasutust nimedega Nord Hostel ja Tedre Hostel. Viimane neist on varemalt\npälvinud avalikkuse tähelepanu just bordelli kahtlusega. Tänaseks on teda, et\nmõlema koha omanikud on Keskerakonda kuuluvad Richard Sikk ja Heldur Unt.\nVeebruari alguses kehastusid Pealtnägija Soome kolleegid turistideks ning läksid taksoga tüdrukuid otsima. Taksojuht pakkus lõbujanulistele soomlastele kohe välja kaks aadressi - esimene neist Ristiku tänaval ning teine Tedre tänaval. Esimesena mindi kaema Ristiku tänava Nord Hostelit, mille kõrval toimib ööklubi nimega Klubi 8. Esimese 10 peol veedetud minuti jooksul tegi meelas neiu, lõbu otsima tulnud mehele pakkumise intiimsuhtesse astuda.\nÜhe tunni kestva seksi eest nõudis tütarlaps 1500 krooni ning eraldi toa eest hostelis tuli maksta lisaks 900 krooni, kokku maksaks tunnike lõbu 2400 krooni. Ristiku tänaval asuv hostel kuulub riigifirmale AS Teede Tehnokeskus, kellelt seda rendib OÜ Nord Reval Apartments. Firma omanik ja ainuke juhatuse liige on endine linnavolikogu liige ja korrakaitsekomisjoni esimees Richard Sikk. Mees ise mingist prostitutsioonist klubis kuulnud ei ole.\n„Igal endast lugupidav hotell siin Tallinna linnas peab enda kõrval ööklubi. Minu oma on väga hubane, ilus ja kena. Olen ise selle üle väga uhke, et suutsin selle nii kenaks teha. Mingisugust lubamatut tegevust seal ei ole. Mina ei tea, kes need naised on, kes seal käivad. Tulevad, ostavad pileti ja joovad, mida soovivad,“ sõnas Sikk.\nSikku partneriteks on Toivo Oja ja Andrei Sortov. Mõlemad mehed astusid eelmisel reedel kohtu ette, süüdistatuna prostitutsiooni vahendamises. Oja Pealtnägijale asjakohaseid kommentaare jagada ei soovinud.\nTedre 3 aadressil asuv Tedre Hostel kuulub samuti keskerakondlasest keskkonnaaktivistile Heldur Untile, kelle poeg on hetkel prostitutsioonis süüdistatuna kohtu all. Sellel aadressil pakutakse seksteenuseid sama hinnaga nagu ka eelpool nimetatud kohas. "Meil on tavaline hostel, mille juures on baar," sõnas Unt.\nPealtnägija uurimise käigus tuli välja veel üks huvitav klubi, mis samamoodi kuulub Untile. Mõni aeg tagasi leiti Liivalaia tänaval lastepolikliiniku lähistel tegutsevast klubist, nimega Red Club, mustanahaline võltsitud passiga naine, kes tegutses seal maailma vanimal ametil. Nüüdne Untile kuuluv klubi on muutnud oma nime SSUITIks ning omaniku sõnul seal mingisugust prostitutsiooni pakkumist ei toimu. Küsimusele, et kuidas satuvad just tema kätte sellise mainega kinnistud, vastas Unt lõbusalt: "Ma ei oska ütelda, ei saa ju neid maju ära lammutada."\nÄriregistri andmetel selgus huvitav fakt, et Heldur Unt koos perekond Kofkinitega kuulub Meriton Hotelsi nõukogusse. Teatavasti on viimaste näol tegemist Keskerakonna heldekäeliste toetajatega ning Tallinna linnapea Edgar Savisaare lähedaste tuttavatega.\nSeppik esitas bordellisüüdistuse asjus järelepärimise 1\n21. veebruar 2008, 17:04\nReformierakond nõuab selgitusi väidetavate K-bordellide kohta\nKeskerakondlasega seostatud ööklubis jõutakse kiiresti kehamüügini 2


Holograafia, kui valgusvälja täielik üleskirjutus (Füüsika õpetaja raamat)\nHolograafia, kui valgusvälja täielik üleskirjutus\nLitiholo hologrammide tegemise komplekt.\nSõna "holograafia" ja "hologramm" kasutatakse tänapäeval ka siis, kui jutt käib näivkujutise tekkimisest mingis optilises skeemis, mida on võimalik silmaga vaadelda, aga ei ole võimalik käega katsuda. See ei ole alati niimoodi olnud ning holograafiast rääkides peaks alati mõtlema, millest õigupoolest jutt käib.\nSoovitame ära vaadata video Litiholo komplekti kasutamisest, sealt saab "päris" hologramme.\nJa viitame vastavat osa Tarkpea/Voolaiu Elektromagnetismi õpikust:\nHolograafia leiutas 1947. aastal Ungari päritolu füüsik Dennis Gabor, kes sai selle eest 1971. aastal Nobeli füüsikapreemia. Hologrammile nime andes lähtus D. Gabor kreeka keelest, kus "holos" tähendab täielik ja "gramma" – üleskirjutus. Seega tähendab "hologramm" täielikku üleskirjutust.\nTurvahologramm viieeurosel rahatähel.\nMis aga on hologramm ja kuidas teda tehakse? Hologramm on holograafilisel meetodil saadud kolmemõõtmeline ehk ruumiline kujutis. Holograafia on esemete ruumilise kujutise fotograafiline jäädvustamine. Selle tulemusena saadakse esemest ruumiline pilt, mida nimetatakse hologrammiks ja mis põhimõtteliselt erineb nii tavalisest fotost kui ka 3D-kinos esitatavast ruumilisest elamusest.\nFotol jäädvustatakse esemete tasapinnaline, mitteruumiline kujutis. Tähtis on tähele panna, et fotografeerimisel me salvestame valguse E-vektori ruudu keskväärtuse, aga kogu info valguslainete faasi kohta läheb paratamatult kaduma. Fotot vaadates tekib küll mingi ruumilisuse mulje, sest harilikult on fotol meile tuttavad asjad ja neid me oskame omale ette kujutada. Ruumilisuse muljet aitavad tekitada perspektiiv, samuti varjud fotol. Põhiline erinevus foto ja hologrammi vahel seisneb selles, et fotol pole võimalik näha mingi eseme taga olevat teist eset, aga hologrammil on. Selleks tuleb ainult pead liigutada, et vaadata hologrammi teisest suunast.\n3D-filmis ruumilise elamuse tekkimise põhimõtet tutvustame punktis 3.4.2 .\nVaatame lähemalt hologrammi valmistamist fotograafilisel meetodil ehk holografeerimist. Mingi eseme holografeerimiseks kasutatakse kahe koherentse kiirtekimbu interferentsi. Nende kimpude saamiseks kasutatakse kõigepealt kaht kumerläätse, mille abil muudetakse kitsas laserikiir laiaks paralleelsete lainete kimbuks. Üks osa sellest kimbust, nn tugikimp, suunatakse peegliga enne holografeeritava esemeni jõudmist fotoplaadile või -filmile (J.3.24)\nJ.3.24 Holografeerimise skeem. Tugikimbus on lainefrondid paralleelsed tasandid, esemekimbus on olemas info eseme kuju kohta, seega on selle lainfrondid keerulisema kujuga. J.3.25 Hologrammi vaatlemise skeem.\nTeine osa suunatakse sinna pärast holografeeritavalt esemelt peegeldumist. See on esemekimp.\nTugikimbus olevad lained jõuavad kõik fotoplaadini samas faasis, sest tegemist on tasalainega (paralleelne kimp). Esemekimp ei ole aga enam tasalaine – esemelt peegeldudes sisaldab selle lainefront kogu informatsiooni eseme väliskujust. Fotoplaadil kimbud kohtuvad ja interfereeruvad, sest laserivalgus on koherentne. Tulemuseks on keerulise kujuga interferentspilt, milles kajastub eseme ruumiline kujutis. Selgub, et sellises interferentsipildis on olemas ka info valguse E-vektori faasi kohta.\nNäiteks selline võib välja näha tugevalt suurendatud foto hologrammist (ehk lainete interferentsipildi salvestusest). Tumedates piirkondades laseb hologramm vähem valgust läbi kui heledates.\nSee pilt salvestatakse fotograafiliselt ja hologramm ongi valmis.\nHologrammi vaatamiseks kasutatakse ainult tugikimpu, st laiaks muudetud laserikiirte kimpu. See kimp suunatakse hologrammile, kus toimub valguse difraktsioon. Et hologrammis on salvestatud ka informatsioon valguse ajalise käitumise kohta, siis tekib täpselt samasugune lainekimp, nagu oli esemekimp. Kui seda kimpu vaadata, siis näeme esemega sarnast kujutist (J.3.25). Tekkinud kujutis on ruumiline.\nHologrammil on fotoga võrreldes mitmeid erinevaid omadusi:\nlihtne on koopiate tegemine, sest pole erinevust positiivi ja negatiivi vahel;\npurunemisel säilib igal tükil tervikpilt, sest valmistamisel pole kasutatud koondavat optikat ja kõik hologrammi osad sisaldavad infot kõigi originaali osade kohta;\nühele fotoplaadile saab jäädvustada palju hologramme, piisab, kui näiteks iga kord enne holografeerimist fotoplaati pisut pöörata;\nkujutise suurust saab muuta, kui muuta vaatamisel kasutatava laseri lainepikkust: mida suurem lainepikkus, seda suurem kujutis.\nHologramm hiirest. Seda hologrammi on pildistatud kahest suunast. Nagu näeme, erinevatest suundadest paistab pilt erinev, ruumiline info on hologrammi salvestatud. Holograafia on väga võimas meetod ka teistsugustes kehade ruumilist kuju uurivates ülesannetes. Sellel pildil on näeme interferentsimustris kohti, kus kitarr rohkem võngub.\nOleme seni rääkinud objektide ruumilise kuju üleskirjutamisest, aga valguslainete abil saab teha veel palju rohkem. Nii on interferentsinähtuse abil võimalik üles kirjutadada ka esemete liikumist, st põhimõtteliselt on võimalik hologrammi salvestada liikuvat ruumilist pilti sisaldav film. Selliste teemadega tegeleb nn. aegruumiline ehk 4D holograafia. Aegruumilise holograafia võimalikkuse tõestasid 1983. aastal Eesti TA Füüsika Instituudi (tänane TÜ Füüsika Instituut) teadlased akadeemik Peeter Saari juhtimisel.\nSee EI OLE hologramm, ehkki näib ruumiline ja hõljub õhus. Kujutise tekkimise saab ära seletada peegeldumisseadusega.\nAga kui see kõik nii hea ja võimas on, miks me siis endiselt kasutame fotograafiat ja 2D videosid, selle asemel, et salvestada elu kogu oma täiuses? Põhjused on ühtaegu tehnilised ja põhimõttelised. Näiteks on üsna lihtne aru saada, et esemete ruumilise kuju üleskirjutamine tähendab rohkem informatsiooni ning holografeerimisel tuleb see ka kusagile üles kirjutada ja see tähendab suurema pikslite arvuga salvestus- ja esitlusseadmete kasutamist. Kui suure lahutusega fotoaparaatide tegemine ei ole täna põhimõtteliselt probleem, siis kättesaamatuks jääb holografeerimiseks tarvilik piksli suurus - ca poole mikromeetrilise serva pikkusega piksleid ei ole täna võimalik valmistada. Nii et ainus võimalus on kasutada vanamoodsaid fotoplaate. Vist isegi põhimõttelisem probleem on see, et igapäevaste olukordade holografeerimiseks on vaja kasutada üsnagi spetsiifilist laserivalgust.\nKa sirkliga saab hologrammi joonistada, ehkki see on üsna vaevaline ja mitte väga rahuldavat tulemust pakkuv protsess. Siiski ... Ja protsess ise - sirkliga pleksiklaasile joonte vedamine - annab aimu, missuguse struktuuriga hologramm on.\nViimastel aastatel on aga tekkinud tehnika arengus uued suunad, mis annavad lootust, et vahepeal unustusehõlma vajunud tõeliselt ruumilise kino idee uuesti ellu ärkab. Nimelt on võimalik hologramme ka arvutada, kui on teada holografeeritavate objektide täpne kuju. 3D-animatsioonides on see info olemas, ainsaks põhimõtteliseks probleemiks jääb videoprojektorite lahutusvõime, mis peaks olema tuhandeid kordi suurem.\nAga kuidas jääb reaalse elu holografeerimisega? Ka siin võib läbimurre tulla tänu järjest kasvavale arvutusvõimsusele - põhimõtteliselt on võimalik esemete täpne kuju välja arvutada, kui on olemas piisav hulk erinevatest rakurssidest tehtud fotosid. Tulevik näitab, kas ja millises suunas see seni realiseerumata võimalus edasi areneb.\nHologramm ühest optika õppevahendite komplektist. Annab aimu, mis moodi sellised hologrammid reaalselt välja näevad ja kuidas neid vaadatakse - ülemises vasakus nurgas on laser, millest väljub hajuv kiirtekimp ja satub hologrammile. Võrdle joonisega 3.25. Hologrammi valmistamise komplekti LitiHalo Kit tutvustav video. Vaata, kas tunned seal ära protsessi etapoid, mis ülalpool tekstis juba räägitud.