Plaaditud Põrand Ja Elukeskkond » Kuidas See Mõjutab Ennast? - 2019 | Ehitusmaterjalid\nMilliseid puuvilju võib külmkapis hoida?\nPõhiline EhitusmaterjalidPlaaditud põrand ja elukeskkond\nSoe ja külm põrandakatted\nPlaatpõrandad on mitmel viisil paremad kui teised põrandakatted. Seetõttu on mõttekas ka hõivata elupiirkondi aastakümneid kestvate plaatidega. Käesolevas artiklis kirjeldatakse üksikasjalikult, kuidas plaaditud põrand mõjutab elukeskkonda.\nTe saate eristada põrandakatteid ja nn "sooja" ja "külma" põrandakatteid. Põrandaplaadid on põletatud keraamikatoode, mistõttu on neil väga halb soojust.\nLisaks saab plaate väljastpoolt ka halvasti kuumutada (keraamika on lõppude lõpuks väga tõhus soojuskaitse). Isegi kui see on toas soe, tunneb plaatpõrand alati veidi jahe või isegi külmana.\nParkettpõrandad või laudpõrandad on aga alati "sooja". Isegi kütmata ruumides ei ole sellised põrandad kunagi külmad.\nSiin asub plaatide katete suurim puudus. Seda puudust saab aga muuta põrandakütte all olevates majades eeliseks: altpoolt soojendatav plaaditud põrand on väga meeldiv kõndida.\nPlaatide kiirgav mõju hajutab ka põrandakütte soojust ruumis ühtlasemalt ja tõhusamalt, mõnel juhul võib see märkimisväärselt vähendada küttekoormust.\nPaljud põrandakatted, näiteks korgist põrandad, on elastsed. See tähendab, et nad annavad iga sammuga veidi ja siis kevadel tagasi. Selliste sammude "pehmendamist" peetakse väga kasulikuks.\nSee võimaldab väga õrnat jalutuskäiku, mis tunneb end ka väga meeldivana, eriti kui sa sõidad paljajalu või sukadesse.\nPlaatpõrand on seevastu pinna kõvaduse ja elastsuse poolest võrreldav kivist vundamendiga. Plaaditud põrandal ei ole Trittelastizität märgatav. Seega ei ole kõndimine nii mugav kui paljudel teistel põrandakatetel.\nTööstussektoris on hoonetes, kus on palju jooksvaid, sageli ka täiendavaid põrandakattematerjale, mis on valmistatud treadmastic matidest.\nSee võimaldab mugavamat ja väsimatut kõndimist. Kodu jaoks on see siiski piiratud mõttes. Vaibad täidavad sageli sama eesmärki.\nKõik kõvad põrandakatted, mis sisaldavad eelkõige plaatpõrandaid, laminaati või isegi parkettplaate, on juba algusest peale väga ebasoodsad akustilised omadused. Nende põrandakattematerjalide kaudu edastatakse ruumi heli- ja jalaheli, mis on massiivne ja praktiliselt summutamata, mis võib olla väga häiriv.\nSelliste põrandakattematerjalide parandamiseks on juba eelnevalt juba olemas tasanduskihtide sobiv konstruktsioon, komponentide heliisolatsiooniga lahutamine ja üksikjuhtudel spetsiaalse heliisolatsiooni paigaldamine. Seda häirivat mõjuheli ja ruumi heli saab oluliselt vähendada või isegi vältida.\nPlaatpõrandad ei aurusta saasteaineid ruumiõhku ei liigestest ega liimist, kui tavapäraseid tooteid kasutatakse plaatide liimina ja krohvina.\nPlaatpõrandad on palju pehmemad kui muud põrandakatted, sest need on kergesti puhastatavad. Loomulikult aitab see kaasa ka kodu tervisele.\nVideo Board: Isover villa: soojus- ja niiskuskindlad seinad (Kodusaade, 07.09.2013)\nSulge kunstlik nahk, et see oleks elastne ja pehme\nKui tihendate regulaarselt nahahõbe, saad kangast elastsuse ja pehmuse. Mida on vaja teada, lugege meie juhendit.\nPiimaplekid eemaldavad kergesti\nPiimaplekke on õige protseduuriga lihtne eemaldada. Lugege, kuidas eemaldada värsked ja kuivad piimaplaadid.\nKas soovite oma korterit aknaluukidega ümber ehitada? Lihtsaid mudeleid on saadaval alates 50 eurost, lisanduvad paigalduskulud. Hinnainfo saamiseks klõpsake siia!\nLambivarjud: funktsioon, materjalid ja ostujuhend\nLambivarjude valik on tohutu. Me selgitame teile, millised materjalid on kättesaadavad ja annab nõu, kuidas leida täiuslik lambivari.\nNäitame praktikast näpunäiteid sügavkülmiku kiireks sulatamiseks. Külmutatud tarvikute salvestamiseks sulatamise ajal.\nKas kohvifiltrid kuuluvad kompostile?\nKõik kohvifiltrid ei ole orgaanilised jäätmed. Siin saate teada, millised kohvifiltrid on kompostil lubatud ja mida saab kasutada kasutatud kohvipulbri jaoks.


Kööginurgaga hotellitoad Boa Vista | Hotels.com\nkööginurgaga hotellid linnas Boa Vista\nkööginurgaga hotellid Boa Vista\nBoa Vista – populaarsemad vaatamisväärsused\nfoto: Tina D\nPraia de Santa Monica (Santa Monica rand)Kui sinu rannariided on juba liiga kauaks kappi jäänud, siis ootavad sind Boa Vista ja sealne populaarne Praia de Santa Monica (Santa Monica rand), mis asub vaid 14,4 km kaugusel kesklinnast. Pikemaks jalutuskäiguks vee ääres sobib hästi Praia da Chave.\nSanta MariaBoa Vista paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, sealhulgas kesklinnapiirkonnast 1,8 km kaugusel asuv Santa Maria.\nfoto: Adriano Soeiro\nPraia da ChaveBoa Vista on koht särava päikese nautimiseks. Selleks sobib hästi populaarne Praia da Chave vaid 9,7 km kaugusel kesklinnast. Päikeseloojangu nautimiseks on otsekui loodud Estorili rand.\nViana DesertBoa Vista paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, nagu näiteks kesklinnapiirkonnast 1,8 km kaugusel asuv fotogeeniline Viana Desert.\nCurral VelhoBoa Vista paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, sealhulgas kesklinnapiirkonnast 1,8 km kaugusel asuv Curral Velho.\nCabeço das TarafesKohalikest orientiiridest väärib vaatamist näiteks kesklinnapiirkonnast 1,8 km kaugusel asuv Cabeço das Tarafes.\nKui sinu järgmine peatus on Boa Vista ja sa tahad kinni pidada oma lemmikmenüüst, siis tasub üle vaadata meie valikus olevad köögiga majutuspinnad. Mugavas köögis turult ostetud värskest kraamist süüa tehes tunned end nagu kodus. Hotels.com kodulehelt saab iga inimene, kelle reisisiht on Boa Vista, valida just endale meelepärase toiduvalmistamisvõimalusega hotellitoa, kus värsketest toiduainetest ise häid eineid valmistada. Kui maitsev isetehtud hommikusöök söödud, on paras aeg teha tutvust kohalike ahvatlustega. Kindlasti tasub tutvuda kohalike huviväärsustega nagu Praia da Chave, Praia de Santa Monica (Santa Monica rand) ja Praia de Cruzi rand.


Hotellid Panaji - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nOtsing hotellid Panaji\nPanaji - hinnatuimad piirkonnad\nFontainhasKui sinu järgmine sihtkoht on Panaji, siis pea meeles, et kultuurne Fontainhas on piirkond, mis pakub üht-teist igale reisisõbrale.\nAltinhoKui sinu järgmine sihtkoht on Panaji, siis väärib tutvumist ka Altinho, kus külastajaid ootavad Meie Daami Pärispatuta Saamise Kirik ja Piiskopiloss.\nPanaji – populaarsemad vaatamisväärsused\nDeltin Royale CasinoSind huvitavad pokker, blackjack ja võimalus võita suurelt? Otse südalinnas asuv populaarne Deltin Royale Casino on selleks nagu loodud. Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks.\nKala akadeemiaPanaji on ka tudengielu keskus, millest annab tunnistust kesklinnast 1,2 km kaugusele jääv Kala akadeemia. Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Panaji on tuntud teistegi vaatamisväärsuste poolest nagu näiteks Aguada kindlus.\nGoa muuseumMuuseumihuvilise reisisõbra päevaplaani võiks kuuluda ka Goa muuseum. Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Kui Panaji köidab sind oma muuseumiväärtustega, siis tasub üle vaadata näiteks ka lähikonnas asuv Goa Science Centre’i muuseum.\nPanaji sildKohalikest orientiiridest väärib vaatamist näiteks kesklinnapiirkonnast 1 km kaugusel asuv Panaji sild. Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Panaji on tuntud teistegi vaatamisväärsuste poolest nagu näiteks Aguada kindlus.\n18th June Road18th June Road on vaatamisväärsus 0,6 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Panaji. Panaji pakub teisigi võimalusi vaba aja sisustamiseks, näiteks Titos Lane.\nMunicipal GardensKohalikest monumentidest väärib vaatamist Municipal Gardens (asukoht – Electricity Colony). Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Panaji on tuntud teistegi vaatamisväärsuste poolest nagu näiteks Aguada kindlus.\nPanaji on kogu perega puhkamiseks sobiv koht, mille visiitkaardiks on söögikohad. Jalutamiseks sobib suurepäraselt Miramari rand. Kindlasti tasub tutvuda kohalike vaatamisväärsustega nagu Deltin Royale Casino.\nMillised on parimad majutusvõimalused, mida Panaji pakub?\nLuksuslik hotell välibasseiniga, läheduses asub Kala akadeemia\n• tasuta parkimine • tasuta wifi • 2 restorani • spaa • abivalmis personal\n3,5 tärni hotell baariga, läheduses on Deltin Royale Casino\nLuksuslik hotell, Miramari rand jalutuskäigu kaugusel\n• tasuta parkimine • tasuta wifi • 2 restorani • baar • ümbrus sobib jalgsi liikumiseks\nLuksuslik kuurorthotell rannal spaaga, läheduses on Miramari rand\n• tasuta parkimisabi • basseiniäärsed tasuta päikesevarjud • tasuta wifi • 4 restorani • hea asukoht\nLuksuslik hotell välibasseiniga, läheduses asub Deltin Royale Casino\n• tasuta parkimisabi • tasuta wifi • 2 restorani • kasiino • hea asukoht\n• Goa (GOI-Dabolim), 12,9 km kesklinnast\nMilliste vaatamisväärsuste poolest Panaji silma paistab?\n• Mandovi jõgi\n• Meie Daami Pärispatuta Saamise Kirik\n• Panaji sild\n• Kala akadeemia\nMilliseid ajaviitevõimalusi pakub Panaji?\n• Goa muuseum\n• Caculo ostukeskus\n• Goa Science Centre’i muuseum\nMillistel aastaaegadel sobib Panaji kõige paremini puhkuseks?


Erinevus avalike suhete ja reklaami vahel\nAvalikud suhted vs reklaam\nMasstoodangu kasv 1800ndate lõpus ja 1900ndate alguses tõi kaasa kaasaegse reklaami arengu. Suure hulga inimesteni jõudmiseks kasutatakse erinevat tüüpi massimeediat. Ajalehti, ajakirju, raadio, televisiooni, Internetti ja mobiiltelefone kasutatakse nüüd tarbijatele reklaamisõnumite edastamiseks.\nReklaam on turundusstrateegia, mille eesmärk on veenda publikut teatud toodet või teenust ostma ja teatud idee nimel tegutsema. See sisaldab toote nime ja seda, kuidas see toote ostjatele kasu saab.\nSelle eesmärk on brändingu kaudu suurendada toodete kasutamist ja müüki. Kujutise ja tootenime kordamine aitab säilitada tooteid vaatajaskonna meeles, nii et kui nad vajavad mõnda toodet, siis on see bränd, mis neile kõigepealt meelde tuleb.\nAvalikud suhted või avalikud suhted on seotud kuulsuste, poliitikute, ettevõtete või organisatsioonide avaliku kuvandi säilitamisega. Seda kasutatakse ettevõtte ja selle töötajate, investorite ja tarbijate vahelise sideme loomiseks.\nSeda peetakse nii kunstiks kui ka teaduseks, mis tegeleb suundumuste analüüsiga ja kuidas need võivad mõjutada toodete müüki. See tegeleb nii ettevõttele kui ka avalikkusele kasulike programmide kavandamise ja elluviimisega.\nReklaam hõlmab toote reklaamimist, makstes reklaamipinna eest, kus kampaaniat näidatakse või paigutatakse. Ettevõttel on reklaami üle loominguline kontroll ja teda teavitatakse reklaami paigutamisest. Reklaami võidakse esitada nii kaua, kui ettevõtte eelarve seda võimaldab.\nPR hõlmab toote või ettevõtte tasuta reklaami saamist, nii et ettevõttel pole kontrolli selle üle, kuidas tema reklaami esitatakse, kui seda üldse esitatakse. See pannakse ainult üks kord ja tarbijad vaatavad seda erinevalt tasulisest kuulutusest, muutes selle usaldusväärsemaks.\nReklaam vajab teatud määral loovust, kuid piirdub teie kontaktidega pigem nendega, kellega teete koostööd, mitte meediumiinimestega, kes on PR-konsultandi kontaktid. Suhtekorraldus võimaldab piiramatul hulgal kontakte ja meedias kajastamist.\nErinevus on ka selles, kuidas neid tehakse. PR toimub uudistevormingus ilma kommertsteadeteta, samal ajal kui reklaamimise eesmärk on toote ja ettevõtte ekspedeerimine.\n1. Reklaam on turundusvahend, mille eesmärk on toote või teenuse reklaamimine, samal ajal kui avalikud suhted on seotud ettevõtte või kuulsuse avaliku maine säilitamisega.\n2. Peate reklaamide eest maksma, kui avalikud suhted on tasuta.\n3. Reklaamides saate toodet või teenust avalikult toetada, avalike suhete korral on see suur ei-ei.\n4. Reklaami võib esitada nii kaua, kui ettevõte on võimeline reklaamipinna eest maksma, samal ajal kui PR-i eksponeerimine toimub ainult üks kord.\nMinu WrestleMania 27 ennustus (see on praeguse nimekirjaga parim kaart)?Kas aidata wwe raw vs smackdown 2008 for wii?piccolo saagapüsivool vs püsipinge keevitaminemis on sularahabaartangentsiaalne vs radiaalne kiirenduskumb on parem speedglas keevituskiiver 9000x vs speedglas keevituskiiver 9000v?Dirk vs Dwight Howard 1 ühele, kes võidab, ja Dirk vs Amare 1 ühele, kes võidab ?? ja y?\nErinevus Siberi ja Bengali tiigrite vahelVaimu ja hinge erinevusPadjade ja tampoonide erinevusErinevus Motorola Cliq2 ja Motorola MyTouch 4Grence vahelErinevus küsimustike ja uuringute vahelErinevus Taglinesi ja loosungite vahelKraani- ja pudelivee erinevusErinevus Samsung Bada ja Google Androidi vahel


Üldhariduskoolide lõpudokumentide duplikaadid - Innove\nTellimine ja mahakandmine\nAvaleht / Üldharidus / Lõpudokumendid / Duplikaadid / Duplikaat (üldharidus)\nÜldhariduskoolide lõpudokumentide duplikaadid\nLõputunnistuse või hinnetelehe omanik saab taotleda algdokumendi kehtetuks tunnistamist ning duplikaadi väljaandmist, kui:\n4) algdokument on legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostille'ga) õigusaktides sätestatud korras.\nDuplikaadi taotleja esitab lõputunnistuse või hinnetelehe väljaandnud kooli direktorile vastavasisulise taotluse, näidates ära taotluse esitamise põhjuse, taotleja isikuandmed ning lõputunnistuse või hinnetelehe duplikaadi taotlemisel kooli lõpetamise aasta.\nKui lõputunnistuse või hinnetelehe väljaandnud kool on ümber korraldatud, esitab duplikaadi taotleja taotluse kooli asukohajärgsele valla- või linnavalitsusele, kes saadab taotluse ümberkorraldatud kooli õigusjärglasele duplikaadi väljastamiseks.\nKui kooli tegevus on lõpetatud, esitab duplikaadi taotleja taotluse kooli asukohajärgsele valla- või linnavalitsusele, kes saadab avalduse samas vallas või linnas asuvale sama haridustaseme omandamist võimaldavale koolile, kes väljastab duplikaadi. Kui vallas või linnas ei ole sama haridustaseme omandamist võimaldavat kooli, esitab valla- või linnavalitsus vastava taotluse lähima valla või linna, kus on vastav kool, valitsusele.\nKooli direktor taotleb kohalikult omavalitsuselt või arhiivilt, kuhu kooli dokumendid on üle antud, teatise selle kohta, et õpilane on kooli lõpetanud. Teatise alusel väljastab kooli direktor taotlejale duplikaadi.\nDuplikaadi taotlusele tuleb lisada algdokument kui see on olemas, kuid rikutud. Algdokument edastatakse Innovesse hävitamiseks pärast duplikaadi väljastamist või sügisel koos lõpudokumentide aruande ja muude rikutud lõpudokumentidega.\nAlgdokumendi kehtetuks tunnistamise ja duplikaadi väljaandmise otsustab taotluse saaja kahe nädala jooksul duplikaadi väljaandmise taotluse saamise päevast arvates. Otsus algdokumendi kehtetuks tunnistamise ja duplikaadi väljaandmise kohta vormistatakse kirjalikult.\nAlgdokumenti ei tunnistata kehtetuks, kui algdokument on legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostille´ga).\nOtsuse algdokumendi kehtetuks tunnistamise kohta teeb kool teatavaks ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.\nDuplikaadi väljaandmise kulud katab duplikaadi väljaandja määratud summa ulatuses duplikaadi taotleja, v.a juhul, kui algdokument oli vormistatud ebatäpselt või ebaõigelt.\nDuplikaat väljastatakse selle taotlejale allkirja vastu. Lõputunnistuse ja hinnetelehe duplikaadi väljaandmine registreeritakse kooli «Õpilasraamatus».\nDuplikaadil on algdokumendiga võrdne juriidiline jõud.\nDuplikaadi väljaandmisest keeldumine\nDuplikaadi väljaandmisest keeldutakse, kui ilmneb, et:\n3) ei esine õigusaktidega kehtestatud duplikaadi väljaandmise aluseid.\nOtsus duplikaadi väljaandmisest keeldumise kohta vormistatakse kirjalikult ning tehakse duplikaadi taotlejale kirjalikult teatavaks viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.\nDuplikaat vormistatakse eesti keeles duplikaadi väljaandmise ajal kehtival lõputunnistuse või hinnetelehe plangil.\nDuplikaadile kantakse sama tekst, mis oli algdokumendil. Lõputunnistuse ja hinnetelehe duplikaat vormistatakse «Õpilasraamatu» sissekannete alusel.\nDuplikaadile ei kanta allakirjutanud isikute nimesid ega uusi andmeid.\nPlangi paremasse ülanurka tehakse märge «Lõputunnistuse nr ............ duplikaat», kuhu märgitakse algdokumendi number ning kirjutatakse duplikaadi väljaandmise kuupäev. Duplikaat kinnitatakse kooli direktori allkirjaga ning kooli pitseriga.


UL 900 | Camfil Õhufiltrid\nUnderwriters Laboratories, Inc. (UL) klassifitseerib tooted, mida on testitud üldise ohutuse huvides. Camfili industriaalsed ja kaubanduslikud filtrid (välja arvatud HEPA filtrid, mida on testitud teiste standardite kohaselt) on UL-i kriteeriumite kohaselt vastavuses UL standard 900-ga.\nUL 900 seab suitsu ja süttivuse piirangud clean õhufiltritele kahe klassifikatsiooni alusel:\nUL Klass 1 – õhufiltrid, mis puhtana ei õhuta süttides tuld ja eraldavad väga vähesel määral suitsu.\nUL Klass 2 – õhufiltrid, mis puhtana põlevad mõõdukalt või eraldavad keskmisel määral suitsu või teevad mõlemat.\nOn oluline silmas pidada, et UL 900 ei käsitle toksilisi saasteained, mis võivad filtri tulele vastuvõtlikuks muuta. Filtri filtratsioonivõime enne ja pärast tuld ei kuulu samuti UL 900 käsitlusala alla.\nEt pääseda UL nimekirja tuleb esitada avaldus ja saata mitmeid näidiseid UL-i testimiseks. Kõik näidised peavad edukalt täitma klass 1 või klass 2 kriteeriumid. UL nimekirja pääsemiseks on vajalik osaleda ka jätku-läbivaatlustel. Jätku-läbivaatluste käigus külastab UL-i esindaja igat tootmisetappi ja valib vastavast tootest suvalise näidise. See näidis testitakse UL-is et kindlustada vastavus testi kriteeriumitele.\nAinult need tooted, mis vastavad kriteeriumitele saavad UL märgise. Ilma UL märgiseta Camfili tooteid ei pidanud UL vajalikuks vastama UL 900 standarditele, kuigi need võivad olla sarnased teiste toodetega, mis on UL nimistusse kantud.\nNimekirjad ja klassifikatsioonid firmade toodetele on avaldatud Underwriters Laboratories veebilehel Online Certifications Directory all.


Viimaste päevade pakane annab lähipäevil järele - Ilmajaam.ee - ilm Eestis ja maailmas - Ilmateade\nViimaste päevade pakane annab lähipäevil järele\n30. märts 2018, 18:49\nViimaste päevade öine krõbe pakane annab lähipäevil järele, prognoosib ilmateenistus.\nPühapäeva öösel on vähese ja vahelduva pilvisusega sajuta ilm. Puhub ida- ja kirdetuul 3 kuni 9 meetrit sekundis. Külma on 2 kuni 8 kraadi. Päeval pilvisus tiheneb. Õhtupoolikul hakkab lõuna poolt alates lörtsi sadama. Ida- ja kirdetuul tugevneb 5 kuni 12, saartel ja rannikul puhanguti kuni 17 meetrini sekundis. Sooja tuleb 1 kuni 6 kraadi.\nEsmaspäeva öösel on pilves ilm. Sajab lörtsi ja lund, kohati ka vihma. Puhub ida- ja kirdetuul mandril 4 kuni 9, saartel ja rannikul 8 kuni 13, puhanguti kuni 18 meetrit sekundis. Õhutemperatuur on vahemikus -1 kuni +2 kraadi. Päeval on pilves ilm. Sajab vihma ja lörtsi, õhtupoolikul ka lund. Tuul pöördub loodesse ja läände, puhudes mandril 3 kuni 8, saartel ja rannikul 8 kuni 13, puhanguti kuni 18 meetrit sekundis. Sooja on 1 kuni 4, Ida-Eestis kuni 6 kraadi.\nTeisipäeva öösel on pilves ilm. Mitmel pool sajab lund ja lörtsi. Puhub loode- ja läänetuul 5 kuni 12, rannikul puhanguti kuni 18 meetrit sekundis. Õhutemperatuur on vahemikus 0 kuni -3 kraadi. Päeval on pilvisus hõreneb. Ennelõunal sajab mitmel pool lund ja lörtsi, pärastlõunal sadu lakkab. Puhub lääne- ja edelatuul 4 kuni 10, põhjarannikul puhanguti kuni 17 m/s, õhtul nõrgeneb. Õhutemperatuur on vahemikus 0 kuni +3 kraadi.\nMurtud roietega korgijoogi ohver ei saanud abi ei politseilt ega arstidelt\nPutin: rahuarmastav Venemaa ajab vastutustundlikku välispoliitikat (2) Loe artiklit


Eestlased reisivad Baltikumis: pangakaardi maksete arv on Leedus tõusnud 43 korda - ÄRILEHT\nEestlased reisivad Baltikumis: pangakaardi maksete arv on Leedus tõusnud 43 korda\n03.august 2020 14:29\nCitadele panga poolt Eestis väljastatud pangakaartide statistikast ilmneb, et eestlased on see suvi eriti usinalt ette võtnud teiste Baltikumi riikide külastamise. Võrreldes juunit aprilliga on Eestis väljastatud pangakaartidega tehtud Leedus lausa 43 korda rohkem makseid ning Lätis 12 korda.\nPiiride avamise järel on Eesti ja Leedu inimesed külastanud näiteks Lätit juunis 43% võrra rohkem võrreldes eelmise aasta juuniga, kui võtta aluseks Citadele panga poolt väljastatud pangakaartidega tehtud maksete statistika. Eestlastele väljastatud pangakaartidega on Lätis tehtud tehingute arv 2019. aasta juuniga võrreldes tõusnud 47%, leedukate pangakaartide tehingute arv on samal ajal tõusnud 38%.\nPangakaartide kasutuste järgi on eestlaste reisisihiks Lätis kõige tihedamalt Riia, Valka, Jurmala, Valmiera ja Sigulda ning võrreldes leedukatega on eestlased usinamad Läti külastajad. Võrreldes aprillikuud juuniga on pangakaartidega tehtud maksete arv Lätis tõusnud eestlaste poolt 12 korda ning leedukate poolt 10 korda.\nEestlased on avastanud Leedu\nEriti aktiivselt on Eesti inimesed sellel suvel ette võtnud aga hoopis Leedu külastamise. Aprillis ja juunis tehtud Citadele pangakaartidega maksete arv Leedus on kahe kuu võrdluses tõusnud lausa 43 korda. Ka Eesti Panga statistika järgi on 2019. aasta juuniga võrreldes kasvanud sellel juunil Eestis väljastatud pangakaartidega Leedus tehtud tehingute arv. Kui möödunud aastal ulatus tehingute arv kokku 58 100-ni, siis sellel juunil oli tehinguid kokku ligi 64 100.\n„Aprilli ja juuni statistikat võrreldes näeb, kuidas viirusest põhjustatud liikumispiirangud on kordades mõjutanud inimeste reisimist. Juunikuu andmeid eelmise aasta juuniga kõrvutades näeb aga seda, kuidas sellel suvel on pikamaareiside asemel ette võetud hoopis rohkem lähiriikide külastamist,“ selgitas Citadele panga kaarditehingute ja sularahaautomaatide teenuste juht Ivo Ansbergs.\n„Teistes riikides väljastatud pangakaartidega tehtud tehingute statistika annab päris hea head infot inimeste mobiilsuse ja turismisihtkohtade osas. Tundub, et suve alguses tehtud üleskutset külastada oma naaberriike on Baltikumis päris hästi kuulda võetud,“ märkis Ansbergs. Ta lisas, et selline info aitab ka pangal endal oma teenuseid arendada, näiteks pakkudes täiendavat kindlustust oma krediitkaartidele.\nAnsbergsi sõnul oli pangakaartidega tehingute arvu tõusu näha alates mai keskpaigast kohe, kui piirid Baltikumisiseselt taas avati. Maikuud ja aprilli võrreldes tõusid maksete arvud naaberriikides keskmiselt kaks kuni neli korda.\nEestlased eelistavad leedukatest rohkem sularaha välja võtta\nCitadele statistika järgi võtavad leedukad Lätit külastades väga harva välja sularaha kohalikest pangaautomaatidest. Eestlased teevad seda Lätis viibides leedukatega võrreldes tervelt 2,2 korda tihedamalt. Samuti sooritasid Eesti inimesed Läti poodides 1,5 korda rohkem pangakaardimakseid kui tegid seda leedukad.\nKuidas on muutunud kaardimaksete käibed kaubagrupiti? (1) 03.08.2020


(Ümber suunatud leheküljelt Kõnekunst)\nSee artikkel räägib üldmõistest; Aristotelese teose kohta vaata artiklit Retoorika (Aristoteles)\nBertrand Taithe ja Tim Thornton pakkusid välja Aristotelese definitsiooni retoorikast kui "oskusest leida igal võimalikul juhul üles see, mis on saavutatud veenmise vahenditega". Vahel samastatakse retoorikat ka propagandaga, kuigi see pole õige.\n1 Retoorika kasutus\n2 Retoorika ajalugu\n2.1 Retoorika Antiik-Kreekas\n2.2 Retoorika Roomas\n2.3 Retoorika keskajal\n2.4 Renessanss, reformatsioon ja Martin Luther\n2.6 Valgustusajastu ja Prantsuse revolutsioon\n2.7 Eestikeelse kõnekunsti algus\n2.8 Retoorika areng 20. sajandil\n2.9 Olulised teoreetikud\n3.1 Kriitiika kui meetod\n3.2 Vaatlus kui meetod\nIidsetest aegadest peale on uurijad vaielnud retoorika ulatuse üle. Kuigi retoorikat on omistatud poliitilise diskursuse konkreetsele valdkonnale, usuvad mitmed teadlased, et retoorika hõlmab kõiki kultuuri aspekte. Tänapäevased retoorika uuringud käsitlevad mitmekesisemaid valdkondi kui seda tehti iidsetel aegadel. Kuigi klassikaline retoorika koolitab kõnelejaid tõhusateks veenjateks avalikes foorumites ja institutsioonides nagu kohtusaalid ja kogudused, uurib tänapäevane retoorika inimeste diskursuseid laiemalt. Ilukõnelejad on lähemalt süvenenud mitmesugustesse valdkondadesse ja uurinud muuhulgas loodus- ja sotsiaalteadusi, kunstiteoseid, religiooni, ajakirjandust, digitaalset meediat, ilukirjandust, ajalugu, kartograafiat ja arhitektuuri ning traditsioonilisi valdkondi poliitikas ja õiguses. Paljud kaasaegsed lähenemised käsitlevad retoorikat kui inimese kommunikatsiooni, mis hõlmab sümboolika sihipärast ja strateegilist manipuleerimist. Suhtekorraldus, lobitöö, õigus, turundus, professionaalne ja tehniline kirjutamine ning reklaam on valdkonnad, kus retoorikutel on tööd.\nKuna iidsed kreeklased hindasid kõrgelt avalikku poliitilist osalust, kujunes retoorika poliitika mõjutamise otsustavaks vahendiks. Järelikult on retoorika seotud selle poliitilise päritoluga. Kuid isegi lääne kõne esialgsed õpetajad – sofistid – vaidlustasid sellist piiratud retoorika vaadet. Sofistide, näiteks Gorgiase sõnul võib edukas kõneleja rääkida veenvalt mis tahes teemal, sõltumata tema kogemusest selles valdkonnas. See meetod soovitas, et retoorika võiks olla vahendiks, et edastada mis tahes asjatundlikkust, mitte ainult poliitilises valdkonnas. Oma Encomiumis Helenile (Ἑλένης ἐγκώμιον) kasutas Gorgias isegi ilukirjanduses retoorikat, otsides enda rõõmuks Trooja Heleni süüdimatust Trooja sõja alustamisel.\nVaadates teisele olulisele retoorilisele teoreetikule, määratles Platon retoorika ulatust vastavalt tema negatiivsetele arusaamadele. Ta kritiseeris sofiste retoorika kasutamise eest petmise eesmärgil ja mitte tõe avastamiseks. "Gorgiases" nimetab Platon ühes oma sokraatilistest dialoogidest retoorikat teadmatute masside veenmise püüdeks kohtute ja kogukondade kaudu. Platoni sõnul on retoorika pelgalt meelitamine ja selle funktsioonid sarnanevad kokakunstiga, mis maskeerib ebatervisliku toidu halba mõju, muutes selle maitsvaks.\nAristoteles määras retoorikale kolm žanri: nõustamis-, kohtuekspertiisi- või kohtuprotsessi ja epideetilise žanri. Kuid isegi kui ta lõi olemasolevate retooriliste teooriate jaoks korra, laiendas Aristoteles samal ajal retoorika määratlust, nimetades seda võimeks määratleda sobilikud veenmise viisid konkreetses olukorras ja sellega muutis retoorika kohaldatavaks kõigile valdkondadele, mitte ainult poliitikale. Kui keegi võib leida, et retoorika hõlmab piinamist (selles mõttes, et piinamine on veenmise või sundimise vorm), on selge, et retoorikat ei saa vaadelda ainult akadeemilises mõttes. Kuid loogikale tuginev entümeemi peeti retoorika aluseks.\nKuid Aristotelese ajast, on loogika muutunud. Näiteks on modaalne loogika on läbinud suuri arenguid, mis muudavad ka retoorikat. Kuid Aristoteles kirjeldas ka üldisi piiranguid, mis kitsendasid retoorikakunsti avaliku poliitilise praktika valdkonnale. Ta piiras retoorikat tingimusliku või tõenäolise valdkonnaga: teemapüstitused, mis nõustuvad mitmete õigustatud arvamuste või argumentidega.\nKaasaegsed neo-Aristotelese ja neosofistlikud seisukohad retoorikas peegeldavad jagunemist sofistide ja Aristotelese vahel. Neo-aristotellased õpivad üldiselt retoorikat kui poliitilist diskursust, samas kui neosofistlik vaade väidab, et retoorika ei saa olla nii piiratud. Retoorikateadlane Michael Leff iseloomustab konflikti nende positsioonide vahel, vaadates retoorikat kui "asja sisaldavat" versus "konteiner". Neo-Aristotelese vaade ähvardab retoorika uurimist, piirates seda niivõrd piiratud ulatusega, ignoreerides retoorilise teooria, kriitika ja praktika mitmeid kriitilisi rakendusi. Samal ajal ähvardavad neosofistid laiendada retoorikat kui sidusat teoreetilist väärtust.\nViimase sajandi jooksul on retoorikat õppivatel inimestel olnud kalduvus laiendada oma tegevusala enamale kui kõnetekstid. Kenneth Burke väitis, et inimesed kasutavad konfliktide lahendamiseks retoorikat, määratledes ühised tunnused ja huvid sümbolitena. Oma olemuselt tegelevad inimesed identifitseerimisega kas ennast või teist isikut rühmaga. See retoorika määratlus kui identifitseerimine laiendas ulatust strateegilisest ja avalikust poliitilisest veenmisest kuni kaudseima identifitseerimise taktikani, mida tuvastati suures koguses allikatest.\nPaljude teadlaste seas, kes on Burke'i mõttejoont järginud, näeb James Boyd White retoorikat ühiskondliku kogemuse laiemast valdkonnast tema konstitutiivse retoorika mõistes. Sotsiaalsete konstruktsiooni teooriate mõju all väidab White, et kultuur "ehitatakse üles" keele kaudu. Nii nagu keel mõjutab inimesi, mõjutavad inimesed keelt. Keel on sotsiaalselt konstrueeritud ja sõltub sellest, millised seosed on inimesed sellega sidunud. Kuna keel ei ole jäik ja muutub olenevalt olukorrast, on keelekasutus retooriline. White väidab, et kirjanik üritab alati luua uue maailma ja veenda oma lugejaid seda maailma tekstisiseselt jagama.\nInimesed osalevad retoorilises protsessis iga kord, kui nad räägivad või toodavad tähendust. Isegi teaduse valdkonnas, mida tavatseti vaadelda kui ainult objektiivset testimist ja teadmiste esitamist, peavad teadlased veenma oma publikut nende leide aktsepteerima, demonstreerides mitmekülgselt oma uuringute või katsete läbiviimise usaldusväärsust ja piisavate tõendite olemasolu nende järelduste toetuseks.\nSuurt osa retoorika ulatusest on raske määratleda. Paljudel juhtudel jääb poliitiline diskursus paradigmaatiliseks näiteks konkreetsete meetodite ja veenmiskontseptsioonide uurimisel, mida paljud peavad "retoorika" sünonüümiks.\nKõnekunst on sama vana kui keel. Retoorika algeid tunti juba Egiptuses, Babüloonias ja Assüürias. Vana-Kreeka orjandusliku demokraatia tingimustes omandas vaba kodaniku kõne ühiskonnas väga olulise tähenduse, mis tagas ka kõnekunsti õitsengu. Kuna kõikide oluliste eluvaldkondade jaoks oli oma eestkostja, siis oli ka oraatoritel oma jumalad, kelle poole pöörduti. Veenmisjõu, aga ka võrgutamiskunsti jumalanna oli Peitho. Kõnekunsti seisukohalt oli oluline ka Hermes – jumal, kes oskas igast olukorrast välja tulla ja seetõttu kõnekunsti ja mõtlemisjumal ning koolide kaitsja.\nAlates 5. sajandi teisest poolest hakkasid Kreeka linnriikides, eelkõige Sürakuusas ja Ateenas kujunema avaliku kõne kindlad põhimõtted. Üldtunnustatuks sai seisukoht, mille kohaselt avalik kõne pidi kuulajaile midagi selgitama, neid innustama, pakkudes samal ajal oma täiusliku vormiga ka esteetilist naudingut.\nEsimene kõnekunsti õpik pärineb Sitsiiliast. Selle olevat koostanud 5. sajandil eKr Sürakuusa kreeklased Korax ja Tisias, aga see pole säilinud. 4. sajandil eKr oli atika kõnekunsti õitsengu aeg. Retoorika eesmärgiks ei olnud, nagu märgiti juba antiikajal, mitte mingi tõe tõestamine, vaid pigem kuulajate veenmine ühe või teise väite õigsuses.\nVana-Kreekas olid esimesteks tasulisteks vaidlus- ja kõnekunsti õpetajateks 5.-4. sajandil eKr tegutsenud sofistid. Sofistide tegevus langeb Ateena demokraatia õitseaega, mil nii sise- kui ka välispoliitilisi küsimusi arutati kõnekoosolekutel. Millise otsuse rahvahulk tegi, sõltus olulisel määral sellest, kui veenvalt oraatorid üht või teist seisukohta esitasid. Seetõttu pidasid sofistid oma põhiülesandeks retoorika ja eristika (väitluskunsti) õpetamist. Professionaalsed sofistid rändasid mööda Kreeka linnu ning õpetasid inimestele, kuidas vaidlustes oma seisukohti tulemuslikumalt kaitsta. Sofistide arvates ei saa kõneleja eesmärk olla tõe avastamine, kuna puudub tõe kriteerium, vaid kõne veenvus. Veenda saab aga ainult meisterlikult koostatud kõne.\nKuulsaim sofistidest oli Protagoras (u 480–410 eKr), kes professionaalse retoorikaõpetajana hakkas ka oma õpetuse eest raha võtma. Teda võib pidada ka esimeseks väitlusõpetajaks, kuna ta pani oma õpilasi teema poolt ja vastu väitlema. Hilisemad sofistid, kasutades seda, et sõnad on kahe- ja mitmemõttelised, hakkasid tegema pettejäreldusi, mis olid mõeldud välise efekti saavutamiseks ja kuulaja hämmeldusse ajamiseks. Siit tulenes ka sõna "sofism" tähendus, mis viitas ettekavatsetud väärale järeldusele, seega olid sofismid mitmesugused pettevõtted ja püünisjäreldused. Tihti püüti sündmusi välja kiskuda mingist kontekstist ja kindlatest seostest. Näiteks:\nKa Sokrates polnud nõus sofistidega, väites, et nad tegelevad vaimse prostitutsiooniga. Sokrates leidis, et sofistid petavad oma õpilasi – nad ei õpeta neile mitte voorust, vaid oskust elus edukalt hakkama saada. Sokratese enda meetodit nimetatakse dialektiliseks. Sõna dialektika (kr dialektik – vestluskunst) tähistas vestluskunsti, oskust vaielda ja argumenteerida, küsida ning vastata nii, et tulemus oleks probleemi sügavam mõistmine. Sokrates pidas kõneleja eesmärgiks tõe otsimist vestluse ja vaidluse abil.\nPlaton oli Sokratese õpilane. Erinevalt sofistidest arvas Platon, et teadmine on üldine ega sõltu vaatleja vaatenurgast. Ta oli otsustavalt relativismi vastu nii eetikas kui ka tunnetusõpetuses. Platon uskus, et on võimalik teada, mis on õige ja hea. Igal juhul seadis ta erinevalt sofistidest inimestevahelise suhtlemise ja kõnelmise eesmärgiks tõeotsingut – vaidlus ja kõnekunst peavad teenima üldisi huve. Kõnekunsti puhul rõhutas Platon tõe tunnetamise vajalikkust. Tunnetades asjade olemust, jõuab inimene neist õigele arvamusele, tunnetades aga inimhinge olemust, saab ta aga võimaluse veenda ka teisi. Platoni arvates kõnekunst peab teenima ühiskondlikku huvisid ning kõneleja eesmärk on otsida tõde.\nKreeka kõnekunsti üldistatud teooria esitas vanaaja suurim mõtleja, filosoof ja teadlane-entsüklopedist Aristoteles (384–322), kes oli omakorda Platoni õpilane. Aristoteles koostas 355. a eKr teose "Retoorika", kus ta formuleeris kõnekunsti olemuse – kõne sisu peab avalduma ka selle vormis. Kõne eesmärk on esitada oma ainest uskumisväärselt. Ta käsitles avaliku kõne keelt, stiili ja ülesehitust, pannes erilise rõhu kõne selgusele. Aristoteles arvas, et väitlus- ja kõnekunsti ülesanne on iga kõnealuse asja suhtes veendumuse kujundamine. Ta seadis kõneleja eesmärgiks tõe otsimise, kindlatele loogikareeglitele tuginev vaidlus peab olema eelkõige tõe tunnetamise vahend. Õige mõttetehnika küsimusi käsitles Aristoteles oma teoses "Analüütika", kus ta esitas oma järeldusõpetuse ehk süllogistika. Aristoteles arvas, et kõneoskust on vaja eelkõige selleks, et inimene saaks ennast kaitsta ja õiglust võidule aidata.\nAntiikaja suurimaks oraatoriks peetakse Demosthenest (384–322), kes jõudis silmapaistva kõnemeisterlikkuseni erakordselt visa ja sihikindla harjutamise teel. Tema kõnesid iseloomustab retooriliste väljendusvahendite osav kasutamine, hea stiil, loogika ning argumenteerimisoskus.\nVabariigi viimastel aastakümnetel elas Rooma kõnekunst üle oma kõrgperioodi, mil sõnakunstist sai poliitilise võitluse vahend. Keisririigi aegu mandus kõnekunst ilutsevate ülistuskõnede pidamiseks. On iseloomulik, et silmapaistvad Rooma oraatorid olid ühtlasi ka poliitikategelased. Näitena võib nimetada Brutust, Caesarit ning eelkõige Cicerot.\nVarasemast ajast sai kuulsaks kõnemehena väljapaistev riigimees ja kirjanik Marcus Porcius Cato (hüüdnimega Cato Vanem) (234–149 e.m.a). Ta taotles vanade rooma kommete säilitamist ning võitles küll innukalt, kuid lõppkokkuvõttes edutult kreeka mõjude leviku vastu.\nErakordselt kõrgele tasemele viis rooma kõnekunsti vabariigi lõppjärgu poliitiliste segaduste ajal Cicero tegevus. Sellesse aega langes Catilina riigipöördekatse ja selle paljastamine, mille puhul Cicero pidas oma neli kuulsat kõnet Catilina vastu. Neid kõnesid loetakse Cicero retoorikaloomingu tipuks. Cicero kõnedest on kokku säilinud 30 (peetud kohtus, senatis ja rahvakoosolekul). Sisuliselt jagunevad nad poliitilisteks ja kohtukõnedeks, esimesed on peetud rahvakoosolekul või senatis, teised kohtus. Parim kõnemees Cicero arvates on see, kes kuulajate vaimu nii harib, lõbustab kui ka sügavalt liigutab. Cicero loomingul on olnud väga suur tähendus nii renessansiajastule kui ka kogu Euroopa hilisemale kultuurile.\nAntiikaegse retoorikakunsti saavutused võttis kokku Marcus Fabius Quintilianus (u 35–96), kuulus kõnemees, kes oli esimene rooma riigipalgaline retoorikaõpetaja. Tema teostest on säilinud 12 raamatust koosnev "Institutio oratoria" ("Kõnekunsti õpetus"), kus ta esitab ülevate nii rooma kui ka kreeka autoritest. Sellele lisandub väga hea stiiliõpetuse osa. Teosel on ka väga oluline pedagoogiline väärtus, kuna autoril oli 20 aasta pikkune retoorikaõpetaja kogemus. Täiuslik kõnemees Quintilianuse arvates on aumees, just vooruslikkus ja arukus on kõige hinnatavamad kõnemehe omadused. Quintilianus pidas oma eeskujuks Cicerot. Tema keel ja stiil olid samas sellised, et humanistide hulgas tekkis tüli, kumba tuleb lugeda suuremaks meistriks, teda või Cicerot.\nRetoorika mõju jätkus ka keskaja ladina koolides, kus see oli üks peamisi õppeaineid. Koolide eesmärk oli ette valmistada harituid preestreid ja munki. Kogu keskaegne õpetus jäi endiselt keeleõpetusekeskseks ning hariduse ja teaduse keeleks kogu Euroopas ladina keel. Suurenes vajadus haritud inimeste järele, kuna kirik vajas õpetlasi, kes suudaksid teda kaitsta ketserlike vaadete eest, samuti vajati seadusetundjaid. Seetõttu tekkis vajadus ülikoolidejärele. Keskaegsetes ülikoolides on tähtis roll dispuutidel, kus arutati loengus kuuldut ja vaieldi loengus kerkinud probleemide üle.\nRistiusumaades jätkub retoorikatraditsioon jutluse näol. Ristiusu jutlus kujunes hilisantiigi kõnekunsti alusel. Samas on jutluse aluseks enne jutlust loetav Piibli tekst. Jutluse teoreetilised alused sõnastas Augustinus (354–430)\nRetoorika tähendus hakkab keskajast alates kitsenema seoses sellega, et retoorika areng liigub kirjalike tekstide valdkonda. Seda nähtust kiirendab trükikunsti leiutamine. Keskaegsed reetorid kirjutasid ladina keeles. Eri rahvuskeeltes hakati kirjutama alles 16.–17. sajandil ning seda soodustasid renessansiideed.\nRenessanss, reformatsioon ja Martin LutherRedigeeri\nKui retoorika muutus juba keskajal väga oluliseks, siis suurima tõuke selle arengule andis renessanss, eelkõigereformatsioon. Ka renessansi ajal oli keeleõpe, sealhulgas ka retoorika hariduse olulisim osa ja see kestis kuni 20. sajandi alguseni. Renessansiajastu eeskujudeks olid Cicero, Quintilianus, aga ka Aristoteles.\nTrükikunsti leiutamisega Gutenbergi poolt 1445. aastal avanesid enneolematud võimalused informatsiooni levitamiseks, samas aga algab kohe ka inimeste veenmine kirjalike tekstide vahendusel. Üheks selliseks näiteks ongi reformatsioon. Kogu hilisem keskaeg ja ka Lutheri-aegne 16. sajand oli ägedate vaidluste aeg. Akadeemilised dispuudid etendasid hiliskeskaegsetes ülikoolides olulist rolli. Renessansiajastu kesksemad väitlused toimuvad katoliiklaste ja protestantide vahel. Tolleaegsed tähtsad otsused nii võitluses Roomaga kui ka hilisemas reformatsioonisises võitluses tehti just dispuutide põhjal. Eriline tähendus oli dispuutidel reformatsiooni läbiviimisel linnades.\nMarthin Lutheri kõnekunst oli suunatud "nii südamele kui ka mõistusele". Luther oli üsna emotsionaalne ning teda süüdistati madala keele kasutamises. Tema pärandisse kuuluvad ka lauakõned, mis on ülestähendused tema sõnavõttudest nii peolauas kui ka kodusemas ringis. Rahvuskeelne kõnekunsti areng algab reformitud kiriku kantslikõnedest.\nRetoorika omandas 17. sajandil erakordse tähenduse seoses katoliikliku vastureformatsiooniga. Pärast Lutheri algatatud reformatsiooni pidi katoliiklik kirik oma mõjuvõimu suurendama. 1500.–1700. aastani ilmus 193 kiriklikku kõnekunsti teost, mis on eriti viljakas aeg retoorika ajaloos. Tolleaegsed teoreetikud vaidlesid selle üle, kas kirikus tuleks jutlustada "lihtsas stiilis" või "suures stiilis". Mõlemad stiilid pärinesid kreeka ja ladina klassikalistest ettekirjutustest: "suure stiili" näited olid pärit Cicerolt ning "lihtsa stiili" näited atika traditsioonist. Cicerot jäljendavat stiili iseloomustas emotsionaalsus ja välised efektid, atika stiili eesmärgiks oli pigem argumenteerimine ja apelleerimine mõistusele. Barokkajastu eelistas loomulikult emotsionaalset stiili, mistõttu tolleaegne jutlus oli ülespuhutud, teatraalne, väliseid efekte taotlev.\nTolle aja pateetilise jutlusega kaasnesid visuaalsed ja dramaatilised efektid. Näiteks hoidis jutlustaja käeulatuses surnupealuud, millele pani pähe erinevaid peakatteid – mütse, parukaid, kiivreid, kroone. Mõni jutlustaja pidas surnupealuuga dialoogi. Kuulajate psühholoogiliseks üleskütmiseks loeti kuulajaskonnale ette taevast või põrgust saabunud kiri.\nValgustusajastu ja Prantsuse revolutsioonRedigeeri\nValgustusajastule oli iseloomulik ratsionalism, sügav usk mõistuse jõusse ja inimväärikusse. Uus ideoloogia esitas kõigi hinnangute peamise kriteeriumina mõistust. Ideaaliks sai ratsionalistlik maailmakäsitus. Sügav veendumus, et ideed muudavad maailma, pani valgustajaid ka uusi ideid propageerima, mistõttu seati eesmärgiks hariduste ja teadmiste levitamine – rahva valgustamine. Hakati rohkem tähelepanu pöörama nii laste kui ka kogu rahva harimisele ja kasvatamisele. Kuna kirjaoskjate arv suurenes ja trükitud kirjasõna levik hoogustus, vähenes suuliselt edastatud informatsiooni osakaal ning suurenes võimalus inimesi mõjustada kirjasõna kaudu.\nPrantsuse revolutsiooni käigus kerkivad esile hiilgavad kõnemehed Danton ja Robespierre, kes tänu oma veenmisoskusele suudavad saavutavada väga suure võimu, hiljem aga revolutsioon õgib oma lapsed ning enamik Prantsuse revolutsiooni liidritest leidis oma lõpu giljotiini tera all. Kui mõlemad Prantsuse revolutsiooni aegsed kõnemehed olid koolis saanud retoorikatunde, siis järgmisel sajandil aga ühiskonna ootused haridusele muutuvad ning seniste humanitaarkoolide kõrvale tulevad 20. sajandi alguses reaalkoolid.\n19. sajandi lõpul hakkas retoorika omandama halvustavat tähendust ning retoorikaõpinguid kaotasid oma senise tähenduse. See oli pika protsessi tulemus, mis sai alguse renessansiajastust, mil retoorikaõpetusest kujunes üsna ühekülgne Cicero stiili jäljendamine. Rünnak ei olnud mitte kõnekunsti vastu üldse, vaid tegemist järjekordse aasia ja atika stiili konfliktiga. Kui renessanss- ja klassitsismiajastu antiigiihalus toetasid kreeka ja rooma eeskujudele toetuvaid retoorikaõpinguid, siis romantismiajastu vastandas end klassikaliste normide matkimisele ning see oli üks põhjus, miks retoorikaõpingud kaotavad oma tähenduse.\nRetoorika mõiste oli sajandite jooksul kitsenenud, keskendudes eelkõige stiilile. 19. sajandil pejoratiivse ehk halvustava tähenduse omandanud retoorika sai aga uue tähenduse ja rakenduse 20. sajandil.\nEestikeelse kõnekunsti algusRedigeeri\n19. sajandist on pärit ka esimesed eestikeelsed kuulsad kõned. 1860. aastate rahvuslikul ärkamisajal kerkis esile silmatorkavaid kõnemehi. C. R. Jakobson pidas oma kõige kuulsamad poliitilised kõned "Kolm isamaa kõnet" 1868. aastal Vanemuises. Ta pakkus oma kõnes välja uue Eesti ajaloo kontseptsiooni, mis vastupidi baltisakslaste omale idealiseeris muistset priiuseaega kui valgust ja kirjeldas sakslaste võimutsemist kui pimedust. Karismaatilise kõnelejana oli Jakobsonil kuulajatele väga tugev mõjujõud. Teda kuulati meelsasti ning talle enesele esinemine ka meeldis, pidas ta palju kõnesid tolleaegsetes seltsides.\nTeine väga oluline ärkamisaegne kõnemees oli kirikuõpetaja Jakob Hurt. 1869. aastal toimunud I üldlaulupeol pidas Hurt programmilise kõne, kus esitas rahvusliku liikumise põhisuunad järgnevaks kümnendiks. 1870. aastal pidas Hurt kuulsa kõne "Meie haritud ja õpetatud meestest", kus ta sõnastas väikerahvusliku elutunnetuse ja eesti rahva ajaloolise kutse – Hurt juhtis tähelepanu sellele, et me ei saa mitte suureks arvult, vaid väikerahvas peab vaimult suureks saama. Hurt agiteeris edukalt oma arvukate kõnede ja kirjutistega inimesi rahvaluulet koguma.\nRetoorika areng 20. sajandilRedigeeri\nDemokraatlik ühiskond on kõne- ja väitluskunstile parim kasvulava. Sõna jõudu saab kaasaja tehnika võimaluste juures oluliselt suurendada. Helivõimendus, raadio, televisioon ja muud meediakanalid võimaldavad edastada nii suulise kui ka kirjaliku teksti lühikese ajaga paljude inimesteni. Kaasaja demokraatliku ühiskonna olulisemad kõne- ja vaidluskunsti lavad nagu vanasti Kreekaski on parlament ja kohtusaal. Kõne- ja väitluskunst hoogustusid Euroopas ja Ameerikas koos demokraatia arenguga.\nMurrangulised ajad ühiskonnas toovad esile kuulsad kõnelejad, kes sõnastavad oma ajastu sõnumi ning tehnika areng on aidanud sellel laiemat kõlapinda leida. Nt väga olulise tähtsusega olid II maailmasõja aegsed raadiokõnedWinston Churchillilt ja Charles de Gaulle`ilt.\n1960ndatel võitles Martin Luther King mustanahaliste õiguste eest, propageerides oma kõnedes vägivallatu võitluse põhimõtet. Ta korraldades rohkesti meeleavaldusi, pidas seal jõulisi kõnesid, mille mõju ühiskonnas oli enneolematult võimas. Loomulikult kuuluvad sajandi silmapaistvate kõnemeeste hulka ka Lenin, Hitler ja Castro.\nEuroopaliku väitluse kodumaaks võib lugeda Inglismaad, kus on väga pikaajalised väitlustraditsioonid Oxfordi ja Cambridge'i ülikoolist. Inglise parlamentaarse kõnekunsti ajalugu ulatub juba 17. sajandisse ning edukate kõnelejatena jäävad ajalukku sellised nimed nagu O. Cromwell, E. Burke, W. Pitt vanem ja noorem.\nAlates 1911. aastast, mil suureneb alamkoja mõjuvõim Suurbritannias, kujunevad välja omanäolised ja värvikad briti parlamendi väitlustraditsioonid, mis kujunesid sageli üsna ebadžentelmenlikuks, kus vastase isiku ründamine, siltide külgekleepimine ja muu säärane demagoogia olid üsna tavalised nähtused. Inglismaal on paljudes ülikoolides oma väitlusklubi, mille koosolekuruum on sisustatud alamkoja eeskujul. Inglise parlamendiväitluse traditsioonist on ka väga tugevalt mõjustatud kaasaegne tudengiväitlus Suurbritannias ning samas harrastatav keskkooliõpilaste väitlus.\n17.–18. sajandil juurdus ladinakeelne retoorikaõpetus Inglismaa eeskujul ka Põhja-Ameerika haridussüsteemis. Esimesed väitlusseltsid kujunevad 19. sajandi keskel ning esimene ülikoolidevaheline väitlus toimub 1892. aastal. Ameerika Ühendriikides on väitlus mänginud väga olulist rolli poliitilises võitluses. 19. sajandi kuulsaimad väitlusi toimus 1858. aastal A. Lincolni ja Douglase vahel. Väideldi orjuse kaotamine üle. 20. sajandil on televisioon võimaldanud väitlusi korraldada juba väga suurele auditooriumile. 1960. aastal väitlesid presidendikandidaadidRichard M. Nixon ja John F. Kennedy neljal korral poliitilistel teemadel ja seda jälgis ühtekokku 80 miljonit inimest. Paljud ajaloolased hindavad nendel väitluste määravat mõju Kennedy võidule. Ka viimastel Ameerika presidendikandidaatidel tuli pidada televäitlusi väga suurele auditooriumile.\nKenneth Burke oli retoorika teoreetik, filosoof ja poeet. Paljud tema tööd on tänapäevase retoorika keskmeks. Näiteks: "A Rhetoric of Motives" (1950), "A Grammar of Motives" (1945), "Language as Symbolic Action" (1966) ja "Counterstatement" (1931). Ta kirjeldas retoorikat kui "keele kasutamist sümboolse vahendina, mille kutsuvad esile olendid, mis oma olemuselt reageerivad sümbolitele".\nEdwin Black oli retoorikakriitik, keda tuntakse tänu tema raamatule "Rhetorical Criticism: A Study in Method" (1965). Ta kritiseeris eelkõige "Neo-aristotelianismi", sest nende tekstil pole suuremat ajaloolist, poliitilist, sotsiaalset ega kultuurilist arusaama ja tekst keskendub ainult teatud meetoditele ja aspektidele.\nRichard M. Weaver oli retoorika- ja kultuurikriitik, keda tuntakse eeskätt tema panuse eest uude konservatismi. Ta keskendub retoorika eetilisele mõjule ja tema kuulsaimateks töödeks on "Language is Sermonic" (1970) ja "The Ethics of Rhetoric" (1985).\nMarshall McLuhan oli meediateoreetik, kelle teooriad ja uurimisobjektide valik on retoorika uurimises mänginud olulist rolli. Mitte ühtki teist retoorika teoreetikut ei kajastatud 20. sajandil rohkem kui teda.\nKriitiika kui meetodRedigeeri\nRetoorikat saab analüüsida mitmesuguste meetodite ja teooriate abil. Üks selline meetod on kriitika. Vastavalt retoorika kriitikule Jim A. Kuypersile: "Retoorika kasutamine on kunst, see ei anna teaduslikele analüüsimeetoditele head alust. Kriitika on ka kunst, mis sobib eriti hästi retoorilise loomingu uurimiseks." Ta väidab, et kriitika on meetod teadmiste genereerimiseks, nagu teaduslik meetod on teadmiste genereerimise meetod: "Teaduste ja humanitaarteaduste uurimine meie ümbritsevate nähtuste poolest on teadlaste hulgast märkimisväärselt erinev. Näiteks teadlased sihilikult järgivad ranget meetodit (teaduslik meetod). Kõik teadustöötajad peavad kasutama seda sama põhimeetodit ning edukad katsed peavad olema 100 protsenti teistega paralleelsed. Teadusliku meetodi rakendamine võib olla mitmel kujul, kuid üldine meetod jääb samaks ja uurija isiksus eemaldatakse tegelikust uuringust. Kriitika (üks paljudest humanistlikest teadmiste genereerimise meetoditest) hõlmab aktiivselt teadlase isikut. Uurija isiklikud omadused mõjutavad suuri valikuid, mida õppida ja kuidas ja miks õppida retoorilist artefakti. Kriitikal on see eriti oluline, sest kriitikute isiksust peeti uuringu lahutamatuks osaks. Veelgi enam, et kriitikat individualiseerida, leiame, et retoorilised kriitikud kasutavad teatud retoorilise artefakti uurimisel erinevaid vahendeid, kusjuures mõned kriitikud arendavad isegi oma ainulaadset perspektiivi, et paremini uurida retoorilist artefakti." Jim A. Kuypers võtab kriitikat kokku kui ideed kunstina järgmiselt: "Lühidalt, kriitika on kunst, mitte teadus. See ei ole teaduslik meetod, see kasutab subjektiivseid argumenteerivaid meetodeid, see eksisteerib iseenesest, mitte koos teiste meetoditega genereerida teadmisi.\nVaatlus kui meetodRedigeeri\nRetoorilise analüüsi eesmärk ei ole lihtsalt kirjeldada diskursuses esitatud väiteid ja argumente, vaid selgitada välja konkreetsed sõnavõtus kasutatud semiootilised strateegiad konkreetsete veenvate eesmärkide saavutamiseks. Seega, kui retooriline analüütik avastab keele kasutamise, mis on veenmise saavutamisel eriti oluline, tuleb küsida "Kuidas see toimib?". See tähendab, millist mõju avaldab see konkreetne retoorika kasutamine vaatajaskonnale ja kuidas see mõju annab rohkem vihjeid kõneleja (või kirjaniku) eesmärkide kohta?\nOn teadlasi, kes teevad osalist retoorilist analüüsi ja on eri meelt retoorilise edu kohta. Mõned analüütikud üritavad vältida küsimust: "Kas retoorika kasutamine oli edukas (kõneleja eesmärkide saavutamisel)?" Ent teistele on see esmatähtis küsimus: kas retoorika on strateegiliselt tõhus ja mida retoorika saavutas? See küsimus võimaldab rõhuasetuse muutmist kõneleja eesmärkidest retoorika enda mõjudele ja funktsioonidele.\n↑ John S. Nelson, Allan Megill, and Donald N. McCloskey (1987). The Rhetoric of Human Sciences: Language and Argument in Scholarship and Public Affairs. London: University of Wisconsin Press, 1987.\n↑ Rosamond Kent Sprague, ed., (1972). "The Older Sophists: A Complete Translations by Several Hands of the Fragments" in Die Fragmente Der Vorsokratiker, Edited by Diels-Kranz. Columbia, South Carolina: University of South Carolina Press. Lk 50–54.\n↑ Platon "Gorgias". The Classical Library.\n↑ Rapp, Christof "Aristotle's Rhetoric – The Agenda of the Rhetoric". Stanford Encyclopedia of Philosophy.\n↑ George A. Kennedy, (1991). Aristotle, On Rhetoric: A Theory of Civic Discourse. New York: Oxford University Press.\n↑ Kenneth Burke (1969). A Rhetoric of Motives. Berkeley: University of California Press.\n↑ James Boyd White (1984). When Words Lose Their Meaning. Chicago: The University of Chicago Press.\n↑ Michael Leff, ed. John Louis Lucaites, et al. (1993). The Habitation of Rhetoric" in Contemporary Rhetorical Theory: A Reader. New York: Guilford Press.\nGöran Hägg, "Praktiline kõnekunst", Perioodika 2003 (Loomingu Raamatukogu)\nTsitaadid Vikitsitaatides: Retoorika\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Retoorika&oldid=5593789"\nLehekülje viimane muutmine: 2. aprill 2020, 14:26


Iiri rahvusmuusikute kingitus Eestile: kontserttuur 30 aastat hiljem | EV100\nIiri rahvusmuusikute kingitus Eestile: kontserttuur 30 aastat hiljemAvaldatud: 15.08.2018\nEesti ja Iiri sõprussidemeid tähistav kontserttuur "ÉIREESTI 1988–2018". on kingitus Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks ning kuulub EV100 suvise peonädala programmi. Kontserdid toimuvad 16. augustil Tartus, 17. augustil Viljandis ja 20. augustil Tallinnas.\nRoheline ristikhein seob ühte Eesti ja Iirimaa – ka 30 aastat hiljem. Foto: pixabay.com\n"1988. aastal leidis aset erakordne kultuurivahetusprojekt, mil toonast ENSV-d külastas esmakordselt 20 rahvamuusikut Iirimaalt ning paar kuud hiljem sõitsid Iirimaale Eesti tuntud kultuuritegelased ja muusikud, nende hulgas Priit Pedajas, Jaan Kaplinski, Kukerpillid, Johansonid ja paljud teised," meenutas Iirimaa suursaadik Frank Flood.\n"Juubeliaastal tulevad Eestisse kaheksa rahvamuusikut Iirimaalt, kellest kolm – Brendan Begley, Seán Garvey ja Néillidh Mulligan – esinesid Eestis 30 aastat tagasi kontsertidel, mis võimendasid kahe rahva ühtekuuluvustunnet ja austust pärimusmuusika vastu," kinnitas suursaadik.\nÉIREESTI 1988-2018 kontserdid toimuvad:\n16. augustil kell 18 Tartus ERM-i viinaköögi varemetes\n17. augustil kell 18 Viljandis Ugala teatri väikeses saalis\n20. augustil kell 17 Tallinnas Raekoja platsil (kontsert on tasuta)\nKoos Iiri rahvamuusikutega astuvad üles perekond Johansonid, Celia Roose ja Indrek Kalda. Tallinna kontserdil liitub esinejatega ka Birgit Sarrap.\nÉIREESTI 1988–2018 kontserttuur on Iirimaa Suursaatkonna, Culture Irelandi, Tartu Linnavalitsuse, Tallinna Linnavalitsuse ja Tallinna Kultuuriameti ning Iiri ja Eesti rahvamuusikute kingitus Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks.\nLisaks, 20. augustil kell 19 linastub Eestis esimest ja ainukest korda dokumentaalfilm "A Tale of Two Visits", mis jutustab 1988. aastal toimunud eestlaste ja iirlaste kohtumistest. Filmi on salvestanud Põhja-Iiri rahvusringhäälingu Ulster TV. Tasuta kinolinastus toimub kinos Artis. Filmil puuduvad eestikeelsed subtiitrid.


February « 2010 « Transkontinentaalne Kiirtee\n28Feb 10 Moss – Sub Templum (2008)\nArvamused puuduvad\t01. Ritus\n03. Dragged To The Roots\n04. Gate III: Devils From The Outer Dark\nBriti funeral doomi ühe ekstravagantseima ja abstraktseima isendi Mossi teine, majesteetliku pikkusega helikonserv “Sub Templum“, valgustatud jätkuvalt okultismist ja H. P. Lovecrafti loomingust, ei sarnane väliste tunnuste järgi vähemalgi määral samblale, tollele omasele kergusele ja õhulisusele. Vahest kui täita see sulatinaga, saame vaevaliselt tuhandiku kogumassist, mida kaalub paranoiadest ja tumedatest visioonidest immutatud samblapulst tõeliselt. Vägevuse ja pale osas on “Sub Templum” võrreldav Burning Witchi kultuslikku jumalasõna levitava “Crippled Lucifer“-ga, peale mille ilmumist ei ole enam miski sama nagu see olema peaks. Kaos.\nMetafüüsilise, otsatu seeneniidistikuna kulgeva “Sub Templum“-i vaimsus on askeetlikult lihtpärane – sama primitiivne kui minu lühikene ülevaade. “Ritus” juhatab teenistuse oreli ja pühasõna saatel sisse. Laadilt sulanduvad “Subterraen” ja “Dragged To The Roots” võtavad kanda missa põhiraskuse: ristimise ja ohverdamise protsessi. Kulmineeruv, igavikuna tunduv 35 minuti pikkune palvus “Gate III: Devils From The Outer Dark“, oodina singulaarsusele, jaguneb omapuhku kolmeks alamosaks: “Walpurgis“, “The Coming Of 13“, ja “Exitus“. Kitarri ja trummide koostööl tekkivad rasked riffid venivad nagu tatt, tahtmata jõuda maapinnani. Sosistav, vaevalt kõnelejast endast kaugemale kostuv hääl, täidab teisel hetkel deemonlike kriisetega templi võlvialuse, küündides ka kõige kaugemate kuulajateni. Menuka funeral doomi valemi ja atmosfääri jaoks on siin kõik vajalik olemas.\nOlly Pearson (vokaal, orel), Dominic Finbow (kitarr) ja Chris Chantler (trummid) – puritaanlik kolmik, kelle tüvest Moss kord alguse sai ja mööda kelle mõttelisi oksi too jõudsalt edasi kasvab.\nMoss @ MySpace\nMoss @ Wikipedia\nMoss @ Encyclopaedia Metallum 2008, 4/5, album, doom, drone, funeral, inglismaa, okultism, roadburn, sludge\t28Feb 10 YOB – The Great Cessation (2009)\nArvamused puuduvad\t01. Burning The Altar\n“The Great Cessation” tähistab auväärse ookeanitaguse doom/sludge kollektiivi YOB reinkarnatsiooni, mille mitte nii auväärt trööstitu maine teekond lõpetati vägivaldselt 2006. aasta hakul. Vaimne isa, kitarrist ja laulja Mike Scheidt lõi peagi uue akti nimega Middian, mis kasvas edasi sealt, kust YOBi juured läbi raiuti, kuid nimega seonduvate juriidiliste probleemide tõttu maeti seegi kooslus varsti peale tolle esimese kauamängiva väljastamist. Loodus ei salli üldiselt tühja kohta ning selle kinnitamiseks anti varalahkunule uus võimalus: 2008. aastal bänd reformuleeriti, kavaga järgneva tegutsemisaasta jooksul välja anda värske materjaliga album ja maksimaalselt kasutada võimalusi esinemisteks. Põhiliikmena jätkas Mike Scheidt (kitarr, vokaal). Sõjas kaotatud liikmeid (rütmisektsioon) asendavad nüüdsest Aaron Reiseberg ja Travis Foster, vastavalt instrumentide järjekorrale: bass ja trumm. Lubadus väljastada uus kauamängiv, kandis samuti vilja.\nSuur lõppemine – tähenduslik sõnapaar, millega sobib kõige paremini iseloomustada nõrganärvilistele mittesoovitava raskuskeskmega albumi temaatikat, kui tolle pealkiri tõlkida meie emakeelde. YOBi looming ei ole ka varasemalt teab mis kergemate kilda kuulunud, kuid “The Great Cessation” viib tavapäraseks saanud jaheda kliima sootumaks teisse ja kaalukamasse mõõtesse. “Burning The Altar” ja järgnev “The Lie That Is Sin” avavad imposantselt – tempoka ja tihedalt informatiivse helipildiga – selle loetud alamteemadest koosneva üllitise. Oh ja, nüüd on järg raja “Silence Of Heaven” käes. Kellele kostub see kõikehaarava kaose ja moraalse kuulamispiinana, kellele proosaliselt vaikiva taevase inglitekoorina. Fatalistlik kataklüsmis, meenutades meelsamini nende kaasmaalaste Grief rämedamate päevade loomevaramusse kuuluvat teost. Heldinud taevast, siidja lumise lunastusena, langeb eelmisest loost mõnevõrra pehmem “Breathing From The Shallows“, mis ei ulatu küll riff-roki tasemeni, kuid kätkeb endas kuradima kõva riffi.\nPidulik nimilugu, hirmuäratava pikkusega – 20 minutit ja 35 sekundit -, saab alguse tasasest eelmängust, tormina kasvades ja laiudes üle mandri. Katastroofi mõõtmetes häving jääb siiski saabumata ja torm tõuseb kosmiliste helide saatel jam-ide meelevallas olevatesse kõrgematesse õhukihtidesse, kus see ei kujuta enam ohtu. Juba “The Lie That Is Sin” tahtis panna otsima informatsiooni, et ega ometi ei ole kaasatud külalisvokaalina tänaseks tegevuse lõpetanud brittide doomi–bändi Warning vokalist Patrick Walker.\n“The idiosyncratic and poignant vocals of Patrick Walker; and his introspective, darkly-confessional lyrical themes.”\n“The Great Cessation” ei andnud enam rahu ning sooritasin detailsema taustauuringu, ent resultaadid ei kajastanud, et vokaalidel oleks keegi muu kui Mike Scheidt. Paranoiad. Kes on tuttavad Warningu loomingu ja Patrick Walkeri omapärase harmoonilise laulmisstiiliga, teavad millest ma kõnelen. Seda on võimatu unustada. Mike Scheidt, kes on mitmekülgseid vokaalseid võimeid varasemalt korduvalt tõestanud, on suutnud tahtmatult imiteerida mainitud härrast niiviisi, et segadus on hõlp tulema. Kiretult öeldes: võimas lugu.\nYOB-i Euroopa debüüt, nagu arvata, leiab aset ikka Roadburn Festivalil. Kui reedel ei ole juhuslikult võimalik kaeda, siis on saab saatusliku vea parandada pühapäeval.\nYOB @ MySpace\nYOB @ Wikipedia\nYOB @ Encyclopaedia Metallum\n2009, 5/5, album, ameerika, doom, roadburn, sludge\t27Feb 10 Kuklachew & The Space Cats – Softy (2010)\nArvamused puuduvad\t01. Rolling One Day\n03. Mila With Tequila\n04. Your Mom\n05. The Hog\n06. Talking Wah\n08. Cheesy A Baby\n11. Lalala In Space\n12. Yummie Sheriff\n14. Pluto People\n17. Rainy Alley Melodies\nKas pidada viimastele päevadele osaks saanud sooja õhutemperatuuri ootuspäraseks eelmänguks kevade saabumisele, või on kõiges süüdi Tallinnast pärit, 2004. aastal alguse saanud Kuklachew & The Space Cats (endise nimega J-Stick), mis jättis läinud laupäeval Tartusse komeedina jõuliselt lumisesse maapinda tungides, sügava soojalt ja südamlikult hõõguva kraatri. Kontsert oli võrdlemisi meeldejääv: jutujätku ja hingekosutavaid mõttearendusi jagus veel järgmistekski päevadeks – seda tõendab kasvõi kokkuvõttev kirjutis. Sestap ei hakka emotsioone uuesti kerakujulisest meenutustepuhvrist lahti harutama. Heade mõtete linna maabunud komeet lükkas olengu lõppedes tagurpidi käigus sisse, põrutades tagasi tuldud teed pidi ja neelates endasse tollel päeval valitsenud rüvedalt tontliku ilmavana. Ilmavana on üpriski kogukas tüüp, seega pidi midagi maha jääma. 17-looline ja 60 minuti pikkune debüütalbum “Softy“, mille sisu olen ma möödunud päevade jooksul vahelduva eduga mekkinud ja endamisi lahanud, on leidnud selle lühikese ajaga kindla koha kodumaiste lemmikalbumite seas.\n“Softy” on otsekui värvilistest piltidest koosnev ajalooraamat, kuhu on pressitud 60-ndate toonis psühhedeelse- ja garaažiroki ning surfimuusika parimad voorused, käsitletuna läbi idealistliku hipi-retrospektiivi. Muretu ja elurõõmus meeleolu; huumorikate pealkirjade ja sisuga lood venitavad laulujoru huulile ning naerulohukesed põskedele; grooviv rütmisektsoon, ilmekas põhivokaal ja taustavokaalid, kosmilise kõlaga kitarr ja klahvpillid ning nendevaheline atmosfääriline kokkumäng. Inspireerituna suurkujudest, nagu ilmselgelt The Beatles, suudab Kuklachew & The Space Cats lisaks nii mõndagi köitvat kaasata, andes põhjuse hiljem uuesti tagasi tulla ja alustada taas otsast kuulamist. 17 lugu sirutavad värvipliiatsitena kuulmiselunditesse laiali täpselt 17-nel erineval koloriitsel moel ja kombinatsioonil, varieerudes looti temaatikalt ja ülesehituselt. Erivärvilisi pliiatseid üritatakse kohati üheks multifunktsionaalseks sulatada, kahest otsast koosnevaks joonistuspulgaks, mis annab ühest otsast kasutades ühte värvi ja teisest otsast teist värvi tulemuse. Mänglevad teemavahetused õnnestuvad siiski väärikalt ning lõbusaid üllatusmomente jätkub hilisemakski.\nOma mahukusest hoolimata, kujunesid selged soosikud välja üsnagi kiiresti, jätmata õhku küsimusi ja mitmemõistmisi. “Locomotion“, “Your Mom“, “Lumberjack“, “Red Garden“, “Prove It ” ja “Talking Wah” on vaid osa groovivast kriitilisest massist. “She’s The Sun” pealkirja kandev lugu, justkui see enese eest juba ennetavalt räägib, on albumi kõige päikesepaistelisem lugu, viib pulbitsevate soojuskiirte najal kuulaja jalataldu kõrvetava peene liiva ja helesinise veega mereranda, kus on aeg vähemalt viimased 50 aastat seisnud. Kosmilist rahusõnumit jagavad “Pluto People” ja “Lalala In Space” jäävad lihtsa ja kaasahaarava lüürikaga kummitama ajusoppidesse veel pikaks ajaks. “Yummie Sheriff” ja “Pudding” poolt kuvandatud planetaarne, psühhedeeliast kantud loomepuhang, seob mälupildi kindlakäeliselt nende konkreetsete taiestega kui “Softy” parimatega.\nKosmosekassid on: Misha Panfilov (vokaal, bass), Anton Piskarjov (kitarr, taustavokaal), Erki-Andres Nuut (klahvpillid) ja Lenya Galaganov (trummid, taustavokaal).\nKuklachew & The Space Cats @ MySpace\nKuklachew & The Space Cats @ Wikipedia 2010, 4.5/5, 60's, album, eesti, garaaži-rokk, indie, kosmos, pop, psühhedeelia, surf\t24Feb 10 Shining – Blackjazz (2010)\nArvamused puuduvad\t01. The Madness And The Damage Done\nEkstreemse raskemuusika ja hapra džässi ristandina sündinud mütoloogiline Minotaur peidab endasse kummagi vanema karakteristlikud omadused: laksutades marru minnes jämedahäälselt kõuelaulu ja heatujuliselt vilistades rõõmsat viisijupikest. Sellegipoolest, liiga vali ja kaootiline kõuevasara välgutamine peale ei lähe, sest liigne tasakaalutus, ühe iseloomujoone domineerimine, on pikemas perspektiivis ilmselgelt väsitav. Cynic on selline kaunis näide kuidas kaks stiili harmooniliselt ühte sulavad ja miks ka mitte kodumaine Echosilence, mis omal ajal lõi laineid siin ja sealpool riigipiire. Mitte, et ma algsest teemast veel kaugemale tahaksin tüürida, pean mainimisväärseks ka sakslaste Panzerballetti, mis energilise pulseeriva funkiliku temperamentsusega on üks vaieldamatuid lemmikartiste, selles vastanduvaid jõekaldaid sillana ühendavas žanris.\nOslos, Norras 1999. aastal poolkogemata sigitatud futuristlikku džässi harrastav nelik, vahelduva eduga ka kvintett, on aja vältel läbi teinud muusikalises mõttemaailmas kui ka koosseisus märkimisväärseid muutusi. Kolmandat albumit “In The Kingdom Of Kitsch You Will Be A Monster” (2005) võib pidada muutuste jada alguseks: osad traditsionaalsed instrumendid asendati moodsamate elektroonilise vastu ja helikeel väljendub üha rohkem progressiivse roki ja metali läbi. 2007. aastal tuuritati soojendusesindajana koos Norra kuulsa bläkki lipulaevaga Enslaved, millest kasvas välja kahasse kirjutatud 90 minuti pikkune 9-st loost koosnev kontsertteos “Nine Nights in Nothingness – Glimpses of Downfall“, mida tuntakse pigem lühema nime “The Armageddon Concerto” all. Spetsiaalse kontsertkava esmaesitlus toimus 2008. aastal ühel Skandinaavia mõjukamail džässifestivalil Moldejazz. Esmakordselt väljaspool Põhjalat, õnnestub seda unikaalset kahe bändi koostööna sündinud eksperimentaalteost kuulda ja näha peatselt toimuval Roadburn Festivalil.\n“Blackjazz” nimena väljendab bändi enda sõnul nende praegust olemust ja väljendusstiili – bläkk ja džäss? Seost esimesega ei oska esmajoones kohe kuidagi tekkinud pildiga siduda, ega samuti hiljem põhjalikumal auditoorsel lahkamisel. Õrnad džässilikud alged kummatigi kumavad läbi. Muusikastiil egoistlikult üldistatuna – mulle tundub -, on üpriski tugevalt seotud industriaalteemaga, muutudes tihti liialt mürarikkaks ja pealetükkivaks. “Blackjazz” ei ole nõrk album, kuid personaalsest vaatenurgast on eelnenud looming rohkemal määral mokkamööda, ehk hukkamõistva kohtuotsusega mõistan Shiningu teelahkme valiku loominguteel hukka. Kõrvale jättes mittemeeldimised, siis leidub siingi fragmente, mis on meeldivad: “The Madness And The Damage Done” (mõlemad osad), “Fisheye” ja “Omen“. Erilise soosikuna toon siinkohal välja pala “21st Century Schizoid Man“, originaalina kuuludes brittide progressiivse roki raudse alustala King Crimson loomevaramusse. Külalisvokaalina on antud loos kaasategev varemmainitud kollektiivi Enslaved vokalist ja bassimees Grutle Kjellson. Hea cover ja veelgi parem algmaterjal.\nShining @ MySpace\nShining @ Wikipedia\n2010, 3.5/5, album, avangard, džäss, industriaal, norra, roadburn\t21Feb 10 Roheline Planeet 9 @ Klubi Plink-Plonk (20.02.2010)\n1 arvamus\t“Roheline Planeet” üritusteseeria ajalugu on juba nii pikk, et varsti hakkab järjekorranumbrit tähistama kahekohaline arv. Ennetavalt suured tänud Mäntsile ja teistele seotud inimestele, kes viitsivad seda alternatiivmuusika liikumist ja koosviibimisi edasi viia. Nišši ehk rahvast, kes taolist muusikat kuulavad ja seotud üritusi külastavad, on rõõmuga tõdedes aina rohkem. Kontingendi puudumise üle ei saanud kurta ka seekord, kuigi võib-olla oli hästi natukene vähem rahvast kui möödunud korral, aga selles saab peaasjalikult süüdistada jäist ilma, mis käredate külmakraadide ja lõikava tuulega ei olnud just kõige eeskujulikum abiline.\nEksperimentaalse orbitaaljaama esmakordne põkkumine Tartu kontinentaalmooduliga lõppes ilma märkimisväärse verevalamise ja stiihiata. Lavasüütuse kaotus, mis võeti vastu meheliku uhkuse ja solidaarsusega, ei andnud põhjust nurisemiseks ja ületas sihikindlalt ootustes paika pandud lati. Parateoreetikud, kaasaarvatud mina ise, kes muhelevalt spekuleerisid teemal, et kas Highmachine tuleb tõesti lavale vaid ühe looga, said roostes raudpanniga otse kümnesse. Highmachine repertuaar osutus kenakesti mahukaks, kätketes endas 6-7 (?) lugu, mis täitsid eetri umbkaudselt tunniks. Humoorika sarkastilise sisu ja pealkirjadega lugulaulud, mille saateks on looduskaunis riffiparadiis. Natuuri ja omapära Highmachinel jätkub selles mitte-alati-väga-isikupärases-ja-omanäolises muusikastiilis, kus sünnib viimasel ajal uusi bände nagu seeni pärast vihma. Kirsina rammusa vahukoore peal on tarmukas vokalist Rainer (PeZ), kes oskab ja tahab sõnaväele elu sisse panna. Kui ma nüüd pealkirjadega väga mööda ei pane, siis tuulesabana võtsid hõlmaäärest kinni “Taxi Driver“, “Hooker From The Swamp” ja “Drunken Burgerstand Fighters“. Järgmise korrani. (Y).\nHighmachine @ MySpace\nSmõuk ja tema magusast viirukisuitsust läbi imbunud aupaiste ei toonud sedapuhkugi publikumile pettumust: mõned vanad meeldejäävalt pähekulunud ajatud lood, mille sekka leidsid tee ka paar uuemat. Neist “Must Päike” on varasemalt paar korda ennast pilvesirmi tagant ilmutanud. Teine hommikuvärskelt heade mõtete muusika tootmisliinilt maha lükatud pala, mille nime ma paraku enam ei mäleta, võpatas plahvatava monoliidina üles viimsegi ootusärevusse suikunud inimhinge. Kurat, Smõuki uus kraam on paljulubav. Eelmisel korral kui sai nähtud ja kuulatud Smõuki elavas esitluses, siis istus helipuldi väikene kuradikene, kes mängis hoobadega ja nuppude nii nagu juhtus – sedakorda oli aga helikuradist võitu saadud. Soojalt dünaamiline ja jami-altis atmosfäär, kus juhtub pea alati midagi uut ja eriskummalist. Smõuk areneb ja seda pelgalt paremuse poole.\nSmõuk @ MySpace\nSee tundmatut ja veidrat nime Kuklachew & The Space Cats kandev 2004. aastal Talinnas kokku tulnud kollektiiv oli paljudele kindlasti õhtu kõige suurem üllatus – võib ainult oletada kui paljud kohalolijatest olid sellest ansamblist varem midagi kuulnud. Mina näiteks kuulsin selle bändi nime esmakordselt alles antud ürituse eel. Eks see ole ka selgitav asjaoluga, et kosmosekiisude debüüthelisalvestis “Softy” jõudis avalikuse ette üsna hiljuti. Rõõmsameelne ja satiiriline segu 60-ndate hõngulisest psühhedeelsest garaaži-rokist ning surfi-muusikast. Mis saaks veel olla parem kui taaselustada klassikalise roki kuldajale iseloomulik nägu ja kõla. Ega nad lavalgi vastupidist ei väida ning toovad muusika kuulajateni tollele ajastule iseloomuliku sensuaalsuse ja naiivse elurõõmuga. Ja inimesed tantsisid – lihtsalt tantsisid ja elasid ennast välja, justkui homset päeva ei oleks ega tuleks. Ülevoolav mitmekesise esiklapse presentatsioon, mis vajab kontserdiväliselt põhjalikumat uurimist.\nToetage väärt Eesti muusikat. Kuklachew & The Space Catsi “Softy” saab muretseda endale üpriski taskukohase hinnaga (65kr?).\n60's, doom, garaaži-rokk, järelkaja, kontsert, plink-plonk, psühhedeelia, roheline planeet, stoner, tartu, üritus\t← Vanemad sissekanded


Tallinna raeapteek leidis rentniku\nRestori juhatuse esimehe Arsi Koogi sõnul on investeeringuteks raeapteeki arvestatud umbes 11 miljonit krooni, mis võib kõikuda kümne protsendi ulatuses.\nTallinna kesklinna vanema asetäitja Toivo Susi hinnangul lähevad hoone renoveerimistööd tunduvalt kallimaks, kuna sinna tuleb nähtavasti ehitada ka alajaam, sest vanalinnas ei jätku elektrivõimsust.\nRestaureerimistöid raeapteegi hoones hakkab tegema Restor.\nRaeapteegi haldamiseks loodud Apotheka Magistratusel on kavas ehitada keldrisse kohvik-baar ja avada esimesel korrusel apteek-muuseum. Teisele korrusele kavatsetakse luua kohvik või restoran. Arsi Koogi sõnul tuleb projekteerimise käigus välja selgitada, kas keldrikorrusele on üldse võimalik ehitada kohvikut. Teine võimalus on leida hoonele allrentnik mõne prestiizhse fondi näol, kes kasutaks ruume oma esindusena.


Suuremad kollased või vähem kollased lehed? - korteriideedLoe Edasi\nPõhiline korteriideed Suuremad kollased või vähem kollased lehed?\nSuuremad kollased või vähem kollased lehed?\nNigel / Flickr / CC 2.0-ga\nSuuremad kollased ja vähem kollased on üks segasemaid kaldalinnupaare, kuid on võimalik valida karakteristikud, mis eristavad neid kahte peaaegu ühesugust liiki. Teades, mida otsida, saab iga linnukas oma oskusi teravamaks muuta ja tunda end kollakaid tuvastades enesekindlamalt.\nSuuremate kollaste ja vähem kollaste jalgade identifitseerimise omadused\nSpetsiifilistest välimärkidest kuni üldise väljanägemiseni kuni käitumisharjumiteni on võimalik eristada kaks kollaselehe liiki, kui aednikud jälgivad neid jooni:\nJizz : Esmamulje põhjal on suuremate kollaste jalgade üldine jizz raskem, koormavam, mahukam lind, samal ajal kui vähem kollased jalad on õrnemad ja rafineeritumad.\nSuurus : suuremad kollased lehed on oluliselt suuremad kui tema väiksem nõbu, lisaks on neil laiem tiivaulatus ja mahukam ehitis. See on suurepärane viis nende lindude eristamiseks segakarjas, kuid see võib olla vähem usaldusväärne, kui nad asuvad erineval kaugusel või kui näha on ainult ühte liiki.\nArve : suurema kollaste jalgade arve on pea pea pikkusest 1, 5 korda suurem, väiksemate kollaste lehtede arve on vaevalt pikem kui pea pikkus. Suuremate kollaste lehtede arve on samuti väga väikese tõusuga ja paksem, eriti aluse osas, samal ajal kui väiksemate kollaste lehtede arve on sirge ja õhem. Mõlemad arved on mustad, kuid talvel helendab suurem kollaste lehtede arve põhjas, et anda neile kahetooniline välimus.\nNinasõõrmed : kui linnu ninasõõrmed on selgelt nähtavad, otsige, kui lähedale näo suled ulatuvad mööda arvet. Suurematel kollastel ninasõõrmetel on hästi sulelised, kuid väiksematel kollastel ulatuvad suled ninasõõrmetele palju lähemale.\nKüljed : pesitsusperioodil on suurematel kollastel jäsemetel ulatuslikumad tumedad piirid, väiksematel kollastel on aga palju madalamad alaosad. See võib siiski olla petlik, sõltuvalt linnu kehahoiakust, tiibade hoidmise viisist ja linnuvaate valgustusest.\nPrimaarsed suled : profiilis vaadatuna ulatuvad suuremate kollaste jalgade peamised suled otse tipuni või volditud sabast vaid veidi üle saba. Väiksematel kollastel on seevastu pisut pikemad esisulgad, mis ulatuvad selgemalt saba otsast kaugemale.\nTiivad : lennu ajal näitavad suuremad kollased lehed suurema tõenäosusega sekundaarsete sulgede ääres valgeid täpikesi, samas kui väiksematel kollastel on palju siledamaid tiibu. See varieerub sõltuvalt linnu vanusest, samuti sellest, kui suled on lindu nähes kulunud.\nHääl : kui neid linde on kuulda, on hääl selge identiteedi märk. Suurematel kollakatel häältel on kõrgem ja tugevam hääl ning see kipub rääkima 3-4 silbilises lauses, samal ajal kui väiksematel kollastel on pehmem hääl ja need eelistavad 1-2 kõlavama tooniga silpi.\nSöötmine : mudakihtide või märgade servade ääres toites on suuremad kollased jalad agressiivsem, meeletu sööt, samal ajal kui väiksematel kollastel on rohkem sedate ja rohkem pause.\nLevila : Mõlemad linnud eelistavad sarnaseid elupaiku ja nende levila on sarnane. Suuremad kollased lehed on aga üldiselt laialt levinud ja neid leidub talvel rohkem põhja pool kui vähem kollaseid lehti, eriti Vaikse ookeani rannikul. Rändeperioodidel on levila siiski palju sujuvam ja linnud segunevad sageli samades karjades.\nSuuremate ja väiksemate kollaste jalgade omaduste kiire võrdluse saamiseks vaadake allolevat tabelit.\nPõldtunnuste näpunäited kollaste lehtede jaoks\nNii suuremate kui ka väiksemate kollaste jalgade eristatavad omadused on palju kattuvad. Mitu korda ei piisa ainult ühe või isegi kahe põllumärgi nägemisest, et olla kindel nende lindude õige tuvastamise osas. Põllul kollaseid lehti jälgides pidage meeles järgmisi näpunäiteid, et olla kindlam, milline lind milline on:\nKasutage määrimisulatust ja uurige linde põhjalikult, märkides võimalikult palju üksikasju, et neid sobivaks tuvastamiseks võrrelda.\nVõrrelge üksikuid linde teiste läheduses asuvate liikidega, et saaksite nende suurust täpsemalt hinnata, ja kasutage neid võrdlusi üldiste mõõtmiste jaoks.\nVõtke aega, et kuulata kollaste lehtede kõnede salvestusi, et saada tuttavaks kahe erineva häälega, ja kuulake tähelepanelikult põllul, et tähele panna, millised linnud müravad.\nHarjutage linnulinnu tuvastamist nii sageli kui võimalik, mitte ainult kollaste lehtedega, vaid ka teiste liivakõrvade, rabade ja erinevat tüüpi kalurilinnuga, et saada nende eripära mõistmise kohta rohkem kogemusi.\nMis kõige tähtsam - ärge laske end heidutada, kui alati ei ole võimalik kahte kollaseleili liigile vahet teha. Isegi kogenud lindudel võib nende segadusse ajavate lindudega probleeme olla, kuid mida tuttavamaks saate neid mõlemaid, seda enesekindlamaks tunnete end iga nähtava kollasega.\nSuuremad kollased ja vähem kollased lehed\nSuuremad kollased lehed\nVähem kollased lehed\nJizz Raskem, stockier Peenem, õrnem\nSuurus Suurem, laiem tiivaulatus Väiksemad\nBill 1, 5 korda pea pikkus, kergelt üles pööratud Ligikaudu pea pikkus, sirge, õhem\nNinasõõrmed Hästi suleline Suletamisele lähemal\nKüljed Ulatuslik tume tõke pesitsusajal Plainer, millel on vähem piiranguid\nEsmased suled Sirutage otse sabaotsa või vaevalt kaugemale Sirutage selgelt sabaotsast kaugemale\nTiivad Valged laigud lennu ajal nähtud sekundaarsulgedel Lennul palju plainer, kahvatumad tiivad\nHääl Suur helikõrgus, 3-4 silpi kõne Pehmem hääl, 1-2 silpi\nSöötmine Agressiivne, aktiivne ja meeletu Õrn pikemate pausidega\nVahemik Levinum eriti talvel ja põhjapoolsetes piirkondades Rohkem piiratud vahemikku\nEelmine ArtikkelKüsimused, mida liikuvalt ettevõttelt enne nende rentimist küsida\nJärgmine ArtikkelKuidas ehitada aknaboksi höövlit\nNigel / Flickr / CC 2.0-ga Suuremad kollased ja vähem kollased on üks segasemaid kaldalinnupaare, kuid on võimalik valida karakteristikud, mis eristavad neid kahte peaaegu ühesugust liiki. Teades, mida otsida, saab iga linnukas oma oskusi teravamaks muuta ja tunda end kollakaid tuvastades enesekindlamalt. Su © Copyright 2019


Uudis Archives - Page 2 of 3 - Medihub\nTöötervishoiu paberist tiiger hammustab valusalt kannastMedihub Medihub2022-04-26T08:01:33+03:00\nTöötervishoiu korraldamine – kuidas, kellele ja millal?\nPeamine vastutus töötajate tervise ja töökeskkonna ohutuse eest lasub tööandjal. Tööandjal on töötervishoiu ja tööohutuse seaduse kohaselt kohustus korraldada [...]\nTöötervishoiu korraldamine – kuidas, kellele ja millal?Medihub Medihub2022-04-26T08:03:15+03:00\nMedihub külas Tervisekassa podcastis\nUudis, Uudis, Uudis, Uudis, Uudis, Uudis, Uudis, Uudis, Uudis, Uudis\n"Kuidas olla tööl õnnelik?" Ülemaailmne pandeemia ei ole töökoormust lisanud vaid tervishoiusektorile. Tööstress ja läbipõlemine ohustab ka töötajaid paljudes teistes [...]\nMedihub külas Tervisekassa podcastisKristi Reinfeldt2021-11-24T20:31:06+02:00\nHübriidtöö on tulnud, et jääda. Kuidas hoida kodukontoris tervist?\nMeie tööfüsioterapeudid Liina Pääbo ja Pjotr Voronõi esinesid ettekandega Tööinspektsiooni poolt korraldatud XXIII Töötervishoiupäeval, mille eesmärgiks on tuua esile ja [...]\nHübriidtöö on tulnud, et jääda. Kuidas hoida kodukontoris tervist?Marleen Ottas2021-11-17T13:35:06+02:00\nTöötervishoiu infopäev 24.11\nKutsume kõiki töökeskkonnaspetsialiste ja -volinikke osalema Medihubi infopäeval. Tutvustame põgusalt töötervishoiu ja tööohutuse uut seaduseelnõud – milliseid olulisi muudatusi see [...]\nTöötervishoiu infopäev 24.11Kristi Reinfeldt2021-11-15T21:27:31+02:00\nMedihub koolitab: kuidas ennetada töötajate läbipõlemist?\nMedihubi töötervishoiuspetsialistid on praeguseks läbinud põhjaliku rahvusvahelise koolitusprogrammi. Meile jagasid koolituste raames oma teadmisi ka Eesti tööpsühholoogia alustalade ehitajad professor [...]\nMedihub koolitab: kuidas ennetada töötajate läbipõlemist?Kristi Reinfeldt2021-11-07T15:05:21+02:00\nTöötervishoiu tervisekontrolle ehk töötervishoiukontrolle müüakse Eestis enamasti pakettidena. Mida rohkem on analüüse ja uuringuid, seda kullakarvalisem ja kallim on [...]\nTervisekontrolli kvaliteet – kuidas eraldada terad sõkaldest?Medihub Medihub2022-04-26T08:05:00+03:00\nVeel enne Medihubi töötervishoiukliiniku avamist (sügis 2021) on meie töötajatel au koolitada end parimate spetsialistide käe all, sh tutvudes põhjalikult Põhjamaade [...]\nTeaduspõhisus töötervishoius – kuidas seda saavutada?Kristi Reinfeldt2021-10-19T22:07:51+03:00\nErgonoomiline töökeskkond annab konkurentsieelise\nKas tool rõhub ebameeldivalt selga, käsi pole võimalik mugavalt toetada või arvutihiir ajab peopesa krampi? Kui sellistes tingimustes teha päevast [...]\nErgonoomiline töökeskkond annab konkurentsieeliseMedihub Medihub2022-04-11T18:37:32+03:00\nOtsime riskianalüüsi praktikaks kahte ettevõtet\nMedihubi töötervishoiukliinik koolitab oma töötajaid osutama Põhjamaade kvaliteedistandardile vastavat töötervishoiuteenust. Käimasolevate koolitustega seoses otsime kahte ettevõtet, kelle juures saaksid meie [...]\nOtsime riskianalüüsi praktikaks kahte ettevõtetKristi Reinfeldt2021-08-21T00:46:59+03:00


Ingrid Koort - Spordiklubi Sparta\nYOGAFUNC, ABSExpress, Functional Body\nIngrid Koort: naudi hetke, milles viibid!\nIngrid avastas aeroobika enda jaoks 2000. Aastal Tallinna Pedagoogilises seminaris noorsootööd õppides. „Seal oli mul vabaaineks liikumisring ja aeroobika trennides osalemine oli kohustuslik. Minu jaoks ei kujunenud see aga pelgalt kohustuseks, vaid toredaks kutsumuseks,“ ütleb ta lisab, et esialgu nautis ta uut kiindmust kliendina ja edasi juba treenerina.\nAastal 2004 sooritas Ingrid EEVL-is treenerieksami ja sai Olümpiakomitee aeroobikatreeneri I kutsekvalifikatsioonitunnistuse. „Samal ajal juhendasin juba trenne koolis, kus töötasin huvijuhina.“\nIngrid on läbinud ka EFTE aeroobikatreeneri põhi- ja edasijõudnute kursuse. „Aastate jooksul olen käinud erinevatel koolitustel ja ideepäevadel. Oman EEVL-i aeroobikatreeneri kutsekvalifikatsiooni II taset,“ kõneleb ta.\nTreeneri ameti juures võlub Ingridit see, et ta saab teiste heaks midagi ära teha, neid aidata. „Rahuldatud saavad nii liikumis- kui ka esinemisvajadus. Mulle meeldib, et ühe päeva sisse võib mahtuda nii palju erinevat tegevust ning ei pea kontoris hommikust õhtuni kohal olema. Tulen, olen, lähen. Ja millise fantastilise tundega igas eelpool nimetatud etapis.“\nLisaks treeneriametile teeb Ingrid ka kontoritööd valuutavahetuse ja kullaäriga tegelevas ettevõttes. „Seega oskan hinnata vabadust, mida treenerina tunnen.“\nIngrid on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Seminari noorsootöö erialal. Magistrikraadi õpingud Tallinna Ülikoolis organisatsioonikäitumises on hetkel pooleli.\n„Olen olnud ka Eesti noortekoondise kandidaat orienteerumises ja saavutanud Aeroobikakuninganna võistlustel III koha (2006 a-l). „\n"Olen Ambur. Paljud, kes mind teavad, ütlevad, et ma polevat tüüpiline Ambur, liiga vaikne ja vaoshoitud selle tähemärgi kohta. Küll olen liikuv ja parajalt uudishimulik. Meeldib reisida ja avastada uut ning huvitavat. Ütlen välja otse, mis mõtlen ning amburile kohaselt ei kuku see alati välja meeldivalt, küll aga siiralt ja ilma mingi halva tagamõtteta. Ehk siis enne ütlen, siis mõtlen."\n"Mind haarab see, et saan olla loov. Olles abiks teistele, saan aidata ka iseennast ehk siis olla heas füüsilises vormis. Selle ala juures ei saa olla laisk. Ühelt poolt füüsiline vorm – jah -, kuid teisalt kaasaskäimine uute suundade ja trendidega. Pidevalt on vaja ennast täiendada. Eks seda peab muidugi iga ala juures, kuid treener on ikkagi iseenda firmamärk."\n"Mulle meeldib olla vabas õhus, olgu seal siis ükskõik mis tegevus. Aeg-ajalt jõuan metsa orienteeruma. Viimaste aastate avastus on golf. Üks hobidest on veel näitlemine - olen ühe harrastusteatri liige."\n"Mulle meeldib lugeda klassikat. Lemmik on Erich Maria Remarque. Huvitavat lugemist on pakkunud ka Nekrassov. Ehk siis psühholoogiaalased kirjutised lähevad mulle ka korda."\n"Clint Eastwood on teinud häid filme, mis mulle meeldinud. Ennekõike Gran Torino. Teatritest on minu vaieldamatu lemmik NO99, milele järgneb Linnateater. Meeldejäävaimaid teatrielamused sain ehk Linnateatri etendustelt „Palju õnne argipäevaks“ ning „Ohvrit mängides“. Näitlejatest meeldib mulle Tambet Tuisk ja teised NOO99 teatri esinäitlejad."\n"R´nb on ehk muusika, mida kuulan kõige enam ja mis mulle tõsiselt meeldib. Väga konkreetset lemmikut pole välja kujunenud. Ehk sellepärast kuulan ka kõike muud, välja arvatud hard rock, metal. Alternatiivmuusika ja chillout on viimasel ajal ka teema. Club 8, väga hea."\n"Seda nüüd küll konkreetset ei ole. Vahel kuulan plaati, mille järgi trenni hakkan andma, vahel tuleb raadiost mingi väga mõnus muusika."\n"Üksikule saarele võtaksin kaasa oma lapse, sest lapsed ju kasvavad ja arenevad nii kiiresti, ei taha sellest ilma jääda. Ja kui võimalus antakse, võtan kaasa ka elukaaslase. Pere ikka ennekõike."\n"Lemmiksportlasi pole. Elan kaasa kõigile, kes parasjagu eestlastest võistlevad, olgu see siis mis ala iganes. Tõsi, jalgpalli jälgin suure huviga."\n"Sparta on parajalt suur ja parajalt väike, et tunda ennast seal koduselt ja oodatuna. Spartas hinnatakse seda, mida sa teed ning usaldatakse sind. Arvan, et Sparta on jätkusuutlik ning arenev spordiklubi."\n"Naudi hetke, milles viibid."\n"Oluline on liikuda ja mitte seisma jääda."\nSinu lemmiktund rühmatreeningute seast? Miks?\n"Minu lemmikud on erinevad Fit-tunnid. Seal saavad tööd nii aju kui ka lihased."


2020-10-03 Border Wars Haapsalu (N.A.C.)\nNews: 2020-10-24 Laupäevane lahing @ Chokeberry\n2020-10-24 Manhunt (Forestmen Games)\n2020-10-24 Radar Point 2 (Airsoftpro24)\nAuthor Topic: 2020-10-03 Border Wars Haapsalu (N.A.C.) (Read 1250 times)\nSI VIS PACSEM PARA BELLUM\n« on: September 18, 2020, 09:57:38 »\nREGISTREERI SIIN: https://naissaareairsoft.ee/events.php?act=page2&event=cur1&evtnr=7db6b1e61ca99899eb5d9b32f5f962a2\nHaapsalu politsei on saanud vihje ,et poolsaarele on maabunud Vormsi piraadid.\nSiiani on ebaselge milleks piraadid maabusid, ja seda asub selgitama politsei.\nPAUKU SAAB TEHA\n« Reply #1 on: September 18, 2020, 10:22:47 »\nNAC ülevaade alast - https://www.facebook.com/permalink.php?story_fbid=1185021511870809&id=249106515462318\nMängust valmib ka viisakas video.\nSeekord filmime terve päeva - video, milleks sai platsil võetud umbes 1-2h mänguajast - https://www.youtube.com/watch?v=OTLTRUvmFDs\nKUI KELLELGI ON KLIPPE SISERUUMIDES LIIKUMISEST/ACTIONIST SIIS ON KÕIK TÄNULIKUD KUI SEDA JAGAD! :)\n« Last Edit: October 03, 2020, 18:34:59 by Raiko »\n« Reply #2 on: September 22, 2020, 15:54:20 »\n+1, makstud, regatud, polis osap.\n« Reply #3 on: September 26, 2020, 14:34:17 »\nRakverest liigub auto 2 VABA KOHTA, viieka eest saab edasi tagasi (peale ja maha saab Rakverest, vajadusel ka Tallinnast ning mujalt mis tee peale jääb)\n« Reply #4 on: September 27, 2020, 15:41:05 »\n+1 polis osapool\n« Reply #5 on: October 02, 2020, 14:18:33 »\n+1, kusiganes GAD ennast regas :D\n« Reply #6 on: October 03, 2020, 22:08:14 »\nQuote from: Raiko on October 03, 2020, 17:03:18\nTahad video teha ?\nMul on midagi, aga see kaalub palju. Terve päeva gopro peale filmisin.\nSamas tahaks ka drooni videosi oma video jaoks\n« Reply #7 on: October 05, 2020, 10:20:45 »\nPALJU TÄNU SUURE KORRALDUSE EEST!!!\nLoodetavasti fotosid juba nägid alakorruse fotode rubriigis...\nMulle väga meeldis ala ja mäng.\nSee oli nagu suvehooaja lõpetamine: väravas regamine ja suunamine, parklas suunaja, palju kohtunikke, juua ja näksi palju, erinevad kauplused, mängijaid vist tublisti üle saja...\nAlal oli põnev pikk, erinevate osadega hoone kus oli äge madistada. Sellesse kahjuks jõudis vastane vähe, aga natuke ikka saime siselahinguid ka ja samas ei jõudnud mina vastase ala suurematesse hoonetesse. Kuidas saaksid mängijad kõik hooned läbi mängida, see on korraldajale paras pähkel...\nEnne alguset oli huvitav ja kõhe vaadata kui palju osavaid mängijaid läks vastaste (Piraatide) poole, see andis hea alguse, et saab tugeva vastase vastu mängida. Ja eks mäng näitaski kui võimas vastane oli, eriti lõpulahingus, kus nad meid sisse piirasid. Meid päästis lõpuvile.\nPiraadid olid osavad ja ühes natsa lagedamas kohas võttis üks piraat kõik meie omad maha, kes üritasid edasi tulla. Lasime sinna võssa valanguid küll, aga ei miskit. Keegi ei leidnud teda. Hiilisin siis kaarega küljele. Fotograaf ka otsis teda ja ta leidis selle piraadi ja tegutses õigesti püüdes teda pildistada siis kui ma vaatasin mujale. Ega fotograaf ei teadnud, et olen aastaid harjutanud harjutust silmavaate laiendamiseks. Selle kohta ka harjutus mu FB-i grupis Kunst-Võitluskunst.\nKeerasin pea nii ära, et vaid õige pisut silma nurgast nägin fotoaparaadi objektiivi suunda. Ja siis ma nägin, et objektiiv oli suunatud üles poole. Siis oli selge!!! Ootasin fotograafi lahkumise, hiilisin sellisesse kohta kus nägin seda tublit Piraati puu otsas ja siis oli lihtne ta maha saada. Oli teine end sellisesse kohta sedanud, kus lehed ja oksad varjasid. Kas see oli mul keelatud või lubatud võte?, seda ei oska ma senini mõista...\nHARJUMUS JA UUS ASI:\nVaatasin, et ma pole ainuke kes tahtmatult rikkus reeglit. Briifingul üks küsis üle, et pihta saades tuleb jääda 5 minutiks paigale. Paraku vist inimene unustab adrelaksu all kõik selle mis on tavalisest erinev...\nTavamängudes meil ju meedikuid ja paigale jäämist ei kasutata.\nKuni poole päevani, pihtasaades läksin kohe automaatselt surnualasse. Alles kui piiri surnualas kõigi teiste arvamuste vastu üks ainuke teadis õelda, et peab ju paigale jääma 5 minutiks, siis tuli ka mulle meelde. Ja mitte keegi ei teadnud seda meie surnualas. Briifingul on pea vist nii laiali kõigil, et kõik läheb ajust mööda. Ma ei teagi kuidas peaks uuendusi pähe raiuma, et need meenuksid ka adrelaksu all...\nPärast nägin ainult mõnda, kes jäi langedes paigale mõneks minutiks, ülejäänud lahkusid kohe surnualasse peale langemist.\nMa ilmselt pole varem osalenud sellise stiiliga mängus ja pole kursis surnualast välja tulistamisega. Kui tavaliselt ei tohi surnualast välja lasta, siis sellises mängus oli see lubatud?\nKui üksik vastane (Piraat) tuli pani meie piiri surnuala kinni, siis meie omadest keegi ei astunud surnualast välja ja ei lasknud seda üksikut vastast, kes pani kinni meie surnuala.\nJa minu mäletamist mööda ei lükanud ta meie surunala valget lippu pikali?\nKui mängu lõpu poole õnnestus jõuda piraatide piiri surnualasse ja astusin surnasse, siis läks teisiti:\nHõikasin omasid järgi omale appi nende surnuala kinni hoidma, samal ajal sihtisin surnuid. Siis aga astus üks piraat teise surnu varjust pool sammu surunalast välja ja võttis mu maha. Ja minu viga olevat ka see, et ma ei lükanud surunala lippu pikali. Ma polnud sellest kursis. Kuna olin sinna jõudmiseks niigi mõnusad adrelaksud saanud, siis ei viitsinud vaidlusse laskuda ja las olla. Päev andis niigi ägedaid elamusi ja hea meeleolu.\nAga eks piraatidel olegi oma reeglid, muidu nad pole ju piraadid... :)))\nEks suurel pikal mängul juhtub igasugu huvitavaid ja ettearvamatuid asju, mida ei oska keegi ette näha.\nAga jah, kokkuvõttes mulle väga meeldis selline suurüritus, adrelaksud ja elamused väga võimsad. Osav vastane ka üldjuhul sõbralik...\nPalju edu Habe meeskonnale meile uute alade tutvustamisel ja mängude korraldamisel!!!\n« Last Edit: October 05, 2020, 10:36:15 by Margus »\n« Reply #8 on: October 10, 2020, 23:07:04 »