Kaitseliidu relva, mida ei loeta sõjarelvaks relvaseaduse tähenduses, käitlemise ja kasutamise nõuded – Riigi Teataja\nKaitseliidu relva, mida ei loeta sõjarelvaks relvaseaduse tähenduses, käitlemise ja kasutamise nõuded\nKaitseliidu relva, mida ei loeta sõjarelvaks relvaseaduse tähenduses, käitlemise ja kasutamise nõuded - sisukord\n§ 2 Kaitseliidu relva käitlemine\n§ 4 Kaitseliidu relvade ja laskemoona üle arvestuse pidamine ja käitlemisnõuete kontrollimine\n2 KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA SOETAMINE\n§ 5 Kaitseliidu relva ja laskemoona soetamine\n§ 6 Soetatud Kaitseliidu relva või laskemoona arvelevõtmine\n3 KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA HOIDMINE\n§ 7 Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmise üldsätted\n§ 11 Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmine relvalaos\n§ 12 Kaitseliidu relvade ja laskemoona hoidmine relvaruumis\n§ 13 Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmine relvapüramiidis väljaspool relvaruumi\n§ 14 Nõuded relvakapi asukohale väljaspool relvaladu või relvaruumi\n§ 15 Kaitseliidu relva ja laskemoona hoiuleandmine\n§ 16 Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmine elu- või asukohas\n§ 17 Relvaruumi ja relvakappide võtmete hoidmine\n4 KAITSELIIDU RELVA KANDMINE\n§ 18 Kaitseliidu relva ja laskemoona kandmine\n§ 19 Kaitseliidu relva kandmise õigust tõendav dokument\n§ 20 Kaitseliidu relva ja laskemoona väljastamine\n5 KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA LAENUTAMINE\n§ 21 Kaitseliidu relva laenutamise õigus\n§ 22 Kaitseliidu relva ja laskemoona laenutamine\n6 KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA EDASITOIMETAMINE NING VEDU\n§ 23 Kaitseliidu relva ja laskemoona edasitoimetamine\n§ 24 Kaitseliidu relva ja laskemoona vedu\n7 KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA VÕÕRANDAMINE\n§ 25 Kaitseliidu relva ja laskemoona võõrandamine\n§ 26 Tegevliikme relva võõrandamine\n8 KAITSELIIDU RELVA PARANDAMINE JA ÜMBERTEGEMINE\n§ 27 Kaitseliidu relva parandamine ja ümbertegemine\n§ 28 Kaitseliidu relva parandamise ja ümbertegemise õigust omav isik\n§ 29 Kaitseliidu relva parandamine ja ümbertegemine Kaitseliidus\n§ 30 Kaitseliidu relva parandamine ja ümbertegemine väljaspool Kaitseliitu\n§ 31 Kaitseliidu relva parandamise või ümbertegemise eest maksmine\n§ 32 Kontroll-laskmine ja relva kasutuselevõtmine\n9 KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA HÄVITAMINE NING KAITSELIIDU RELVA LAMMUTAMINE JA LASKEKÕLBMATUKS MUUTMINE\n§ 33 Kaitseliidu relva ja laskemoona hävitamine\n§ 34 Kaitseliidu relva lammutamine\n§ 35 Kaitseliidu relva laskekõlbmatuks muutmine\n§ 36 Kaitseliidu relva hävitamise, lammutamise või laskekõlbmatuks muutmise eest maksmine\n§ 37 Kaitseliidu relva hävitamist, lammutamist või laskekõlbmatuks muutmist korraldav komisjon\n10 HARJUTUSRELV JA KOLLEKTSIOONIRELV\n§ 38 Harjutusrelva mõiste\n§ 381 Harjutusrelva käitlemise nõuded\n§ 39 Kollektsioonirelv\n11 KAITSELIIDU RELVA KÄITLEMISLUBA\n§ 40 Kaitseliidu relva käitlemisluba\n§ 41 Kaitseliidu relva käitlemisloa taotlemine\n§ 42 Kaitseliidu relva käitlemisloa andmine\n§ 43 Kaitseliidu relva käitlemisloa väljastamine\n§ 44 Kaitseliidu relva käitlemisloa vorm\n§ 45 Kaitseliidu relva käitlemisloa vormistamine\n§ 46 Toimingu või tehingu toimumise kinnitus\n§ 47 Kaitseliidu relva käitlemisloa kehtetus\n§ 48 Kaitseliidu relva käitlemislubade valmistamine, jaotamine ja nende üle arvestuse pidamine\nRT I, 29.08.2018, 12\n[RT I, 29.08.2018, 1 - jõust. 01.09.2018]\nVastu võetud 13.02.2017 nr 2\nRT I, 15.02.2017, 10\n24.08.2018 RT I, 29.08.2018, 1 01.09.2018\nMäärus kehtestatakse Kaitseliidu seaduse § 42 lõike 9 alusel.\n(1) Käesolev määrus reguleerib Kaitseliidu relva, mida ei loeta sõjarelvaks relvaseaduse tähenduses, (edaspidi Kaitseliidu relv) ning selle laskemoona käitlemist ja kehtestab kasutamise nõuded.\n1) Kaitseliidu soetatud sõjarelvale ja selle laskemoonale;\n2) Kaitseliidu valvuri tööülesande täitmisel tulirelva kasutamisele;\n3) Kaitseliidu relva ja laskemoona veole Eestisse ning Eestist välja.\n(3) Kaitseliidu ülem võib käesolevas määruses sätestatu kõrval kehtestada täpsustavaid asutusesiseseid nõudeid Kaitseliidu relva ja laskemoona käitlemisele ning nende üle arvestuse pidamisele.\n§ 2. Kaitseliidu relva käitlemine\nKaitseliidu relva ja laskemoona käitlemine käesoleva määruse tähenduses on relva ja laskemoona soetamine, hoidmine, kandmine, edasitoimetamine, vedu, võõrandamine, hävitamine või Kaitseliidu relva parandamine, ümbertegemine, lammutamine, laskekõlbmatuks muutmine ja laenutamine.\n(1) Kaitseliidu ülesannete, mille täitmisel on vaja kasutada relva, korraldamisel tuleb tagada Kaitseliidu relva ja laskemoona käitlemise nõuete täitmine.\n(2) Kaitseliidu relva või laskemoona käitlemise nõuete rikkumisest tuleb viivitamata teavitada Kaitseliidu ülemat, Kaitseliidu peastaabi ülemat või malevapealikku.\n(3) Kaitseliidu relva või laskemoona vargusest või kadumisest tuleb viivitamata teavitada Kaitseliidu ülemat, Kaitseministeeriumi, Kaitsepolitseiametit ning Politsei- ja Piirivalveametit, Kaitseliidu soetatud relva või laskemoona varguse või kadumise korral ka sõjaväepolitseid.\n§ 4. Kaitseliidu relvade ja laskemoona üle arvestuse pidamine ja käitlemisnõuete kontrollimine\n(1) Arvestust peetakse vähemalt Kaitseliidu relvade ja laskemoona vastuvõtmise, väljastamise, laenutamise ja hoidmise üle ning kontrollitakse käitlemisnõuete täitmist.\n(2) Kaitseliidu relvade ja laskemoona arvestus peab andma infot relva ning laskemoona käitlemise toimingu, toimingu tegemise aja ja toimingu teinud isiku kohta.\n(3) Kaitseliidu relva ja laskemoona käitlemisega seotud arvestuse pidamine ning dokumentide registreerimine toimub Kaitseliidus kehtiva korra kohaselt.\n(4) Kaitseliidu ülem kehtestab Kaitseliidus Kaitseliidu relvade käitlemise nõuete kontrollimise ja nende relvade käitlemisega seotud vahejuhtumite lahendamise korra.\n(5) Kaitseliit kontrollib käitlemisnõuete täitmist vähemalt üks kord aastas.\n(6) Kaitseliidu seaduse § 46 lõikes 1 nimetatud tegevliikme isiklikku tulirelva (edaspidi tegevliikme relv), mis on soetatud Kaitseliidu ülesannete täitmiseks, kontrollitakse vähemalt kord viie aasta jooksul, kui muus õigusaktis ei ole sätestatud teisiti.\n(7) Kaitseliidu relva ja laskemoona käitlemisega seotud andmeid säilitatakse vähemalt viis aastat, kui muus õigusaktis ei ole sätestatud pikemat tähtaega.\n2. peatükk KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA SOETAMINE\n§ 5. Kaitseliidu relva ja laskemoona soetamine\n(1) Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, või laskemoona soetamine toimub käesoleva määruse 11. peatükis sätestatud korra kohaselt Kaitseliidu seaduse § 46 lõike 5 alusel kehtestatud määrusega sätestatud vormi kohaselt. Kirjalik taotlus Kaitseliidu relva soetamiseks esitatakse Kaitseliidu ülemale või tema volitatud isikule vähemalt 20 tööpäeva enne kavandatavat tehingut.\n(2) Tegevliikme relva soetamine toimub Kaitseliidu seaduse § 46 lõike 5 alusel kehtestatud määruse nõuete kohaselt.\n(3) Kaitseliidu relva soetamise luba annab selles märgitud vastutavale isikule õiguse Kaitseliidu relva või laskemoona soetada, hoida ja edasi toimetada kuni selle asutuses arvelevõtmiseni või struktuuriüksusele üleandmiseni.\n(4) Tegevliikme relva soetamise luba annab loa omanikule õiguse relva või laskemoona soetada, hoida ja kanda kuni sõjaväerelvade registris soetatud relva kohta asjakohase kande tegemiseni.\n§ 6. Soetatud Kaitseliidu relva või laskemoona arvelevõtmine\n(1) Soetatud Kaitseliidu relv, välja arvatud tegevliikme relv, või laskemoon võetakse asutuses varana arvele kahe tööpäeva jooksul soetamisest arvates.\n(2) Soetatud Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, andmed esitatakse sõjaväerelvade registri volitatud töötlejale registrisse kandmiseks viie tööpäeva jooksul soetamisest arvates.\n(3) Tegevliikme relva andmed kantakse sõjaväerelvade registrisse viie päeva jooksul soetamisest arvates.\n3. peatükk KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA HOIDMINE\n§ 7. Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmise üldsätted\n(1) Kaitseliidu relva ja laskemoona hoitakse relvahoidlas, selle puudumisel relvapüramiidis.\n(2) Kaitseliidu relva võib relvahoidlas hoida ainult tühjaks laetuna.\n(3) Kaitseliidu relva, mida ei ole muudetud laskekõlbmatuks, võib tutvustada või vaatamiseks välja panna ainult tühjaks laetuna ja vahetu valve all.\n(4) Laskekõlbmatuks muudetud Kaitseliidu relva hoidmisel tuleb tagada relva säilimine.\n(4) Relvahoidlas on lubatud lisaks Kaitseliidu relvadele ja laskemoonale hoida:\n(5) Kaitseliidu relvahoidlas on lubatud hoida ka sõjarelvi, kui relvahoidla vastab sõjarelvade hoidmiseks kehtestatud nõuetele, või relvaseaduse alusel soetatud relvi.\n(1) Relvalao ja relvaruumi ehitus peab välistama relvalattu või relvaruumi omavolilise sisenemise põranda, lae, seina, ukse, akna, ventilatsioonisüsteemi või mis tahes ava kaudu.\n(3) Relvalao ja relvaruumi ehitus peab tagama Kaitseliidu relvade, laskemoona ning käesoleva määruse § 8 lõigetes 4 ja 5 hoida lubatud osade, vahendite, lahingumoona ja teiste relvade säilimise.\n§ 11. Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmine relvalaos\n(1) Relvalaos hoitakse Kaitseliidu relvi ja laskemoona, mis on Kaitseliidu tegevliikmele, Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliikmele, Kaitseliidus rahuaja ametikohal töötavale tegevväelasele või Kaitseliidu töötajale kinnistamata.\n(2) Relvalaos hoitakse Kaitseliidu relvi koos nende juurde kuuluvate tööriistade ja puhastusvahenditega pakendis. Originaalpakend, kast või kõrgendustega ja kaanetatud kaubaalus plommitakse viisil, mis välistab pakendi või kasti avamise või kõrgendustega ja kaanetatud kaubaaluse kinnituslintide eemaldamise plomme rikkumata, ning virnastatakse nii, et plommide seisukorda saab kontrollida.\n(3) Laskemoona hoitakse relvalaos relvadest eraldi asuvas ruumis või relvadest eraldatud hoiukohas. Laskemoonakastid on suletud. Osaliselt täidetud kast peab olema tähistatud sedeliga, millele on muu hulgas märgitud laskemoona hulk.\n(4) Relvalaost väljastatud Kaitseliidu relv tuleb viivitamata anda relvaruumi hoiule.\n§ 12. Kaitseliidu relvade ja laskemoona hoidmine relvaruumis\n(1) Relvaruumis hoitakse põhiliselt Kaitseliidu tegevliikmele, Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliikmele, Kaitseliidus rahuaja ametikohal töötavale tegevväelasele või Kaitseliidu töötajale kinnistatud Kaitseliidu relvi ja nende juurde kuuluvat laskemoona. Peale selle on lubatud hoiustada ajutisele hoiule antud või väljaõppe eesmärgil kasutatavaid Kaitseliidu relvi ja nende laskemoona ning välisriigi relvajõudude liikmele kuuluvat tulirelva.\n(2) Relvaruumis hoitakse Kaitseliidu relvi ja laskemoona relvakappides, kus igal relval on oma koht, kuhu kinnitatakse silt, millele on märgitud relva number ja Kaitseliidu tegevliikme, Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliikme, Kaitseliidus rahuaja ametikohal töötava tegevväelase või Kaitseliidu töötaja nimi, kellele relv on kinnistatud. Laskemoona hoitakse relvakapis eraldi lukustatud laekas või eraldi lukustatud hoiukohas.\n(3) Kaitseliidu relva, mida ei saa hoida relvakapis, võib hoida käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatu kohaselt märgistatult riiulil või kastis.\n(4) Laskemoona, mida ei saa hoida relvakapis selle suuruse või koguse tõttu või muul põhjusel, võib hoida eraldi suletud kastis või lukustatavas kapis.\n(5) Õppetööks kasutatavat Kaitseliidu relva ja laskekõlbmatuks muudetud Kaitseliidu relva hoitakse võimaluse korral teistest Kaitseliidu relvadest eraldi. Nimetatud võimaluse puudumisel tähistatakse sellise relva asukoht asjakohase sildiga ja relv eraldatakse teistest relvadest.\n1) Kaitseliidu relvade ja laskemoona kogus kaliibrite ja markide või tüüpide kaupa;\n2) väljastatud või tagastatud Kaitseliidu relva nimetus ja number;\n4) hoiulevõetud ja tagastatud isiklike või välisriigi relvajõudude liikmete relvade ja laskemoona andmed;\n5) Kaitseliidu relvade ja laskemoona kontrollimise tulemused.\n(8) Peale käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud andmete tuleb arvestust pidada ka muude relvaruumis hoitavate relvade ja nende laskemoona üle.\n§ 13. Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmine relvapüramiidis väljaspool relvaruumi\n(2) Kaitseliidu relv peab relvapüramiidis olema kinnitatud lukustatava mehhanismiga, mis välistab relva eemaldamise ilma relvapüramiidi konstruktsiooni avamata. Laskemoonasahtel laskemoona, relvaosade ja abivahendite hoidmiseks peab olema suletav ning lukustatav. Laskemoona võib hoida ka eraldi kapis või kastis.\n(3) Relvapüramiidi vahetus läheduses nähtaval kohal peab asuma relvapüramiidis hoitavate Kaitseliidu relvade loetelu, mille on kinnitanud Kaitseliidu ülem, Kaitseliidu peastaabi ülem või malevapealik.\n§ 14. Nõuded relvakapi asukohale väljaspool relvaladu või relvaruumi\nRuum, kus asub relvakapp, kuid mis ei ole relvaladu või relvaruum ega asu Kaitseliidu tegevliikme elukohas, peab olema varustatud elektroonse valvesignalisatsiooni või mehitatud valvega. Ruumi uks ja aknad peavad välistama sissetungi võimalikkuse ilma erivahendeid kasutamata.\n§ 15. Kaitseliidu relva ja laskemoona hoiuleandmine\n(1) Kaitseliidu tegevliige, Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliige, Kaitseliidus rahuaja ametikohal töötav tegevväelane või Kaitseliidu töötaja, kellel on Kaitseliidu relva ja laskemoona kandmise õigus ainult tööülesande või teenistuskohustuse täitmise ajal, on kohustatud pärast teenistuskohustuse, teenistusülesande või tööülesande täitmist andma talle väljastatud Kaitseliidu relva ja kasutamata laskemoona relvaruumi.\n(2) Enne Kaitseliidu relva relvaruumi hoiuleandmist tuleb relv puhastada.\n(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustust, tuleb sellest viivitamata teavitada otsest juhti. Otsene juht on kohustatud võtma kasutusele kõik abinõud Kaitseliidu relva ja laskemoona hoiulevõtmise tagamiseks. Samuti tuleb teavitada Kaitseliidu ülemat.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustus ei kohaldu tegevliikme relva hoiuleandmisele, kui tegevliige on saanud Kaitseliidu seaduse § 43 lõikes 7 sätestatud nõusoleku.\n§ 16. Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmine elu- või asukohas\n(1) Kaitseliidu tegevliikmele või Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliikmele võib Kaitseliidu relva anda elukohas hoidmiseks Kaitseliidu seaduse § 43 lõike 8 alusel antud määruses kehtestatud tingimuste kohaselt.\n(2) Kaitseliidu ülem või malevapealik võib Kaitseliidu tegevliikmele või Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliikmele anda asukohas hoidmiseks Kaitseliidu relva ja laskemoona. Kaitseliidu relva ja laskemoona asukohas hoidmiseks andmine toimub relvaseaduse § 3 lõike 2 alusel kehtestatud määruses sõjarelva ja laskemoona asukohas hoidmise nõuete kohaselt.\n§ 17. Relvaruumi ja relvakappide võtmete hoidmine\n(1) Relvaruumi ja väljaspool relvaladu või relvaruumi asuva relvakapi võtit hoitakse eraldi hoiukohas.\n(3) Võtme asemel võib kasutada kombinatsioonlukku või elektroonset lukku. Lukukombinatsiooni vahetatakse vähemalt kord iga kolme kuu tagant.\n4. peatükk KAITSELIIDU RELVA KANDMINE\n(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1‒4 nimetatud isikule võib Kaitseliidu relva kandmise õiguse anda, kui isikule on tehtud arstlik läbivaatus, isik on läbinud relva ja laskemoona ehituse, käsitsemise, kandmise ning kasutamise korra tundmise kontrolli ja sooritanud väljaõppeprogrammis ettenähtud laskeharjutused.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 5 nimetatud isikule võib Kaitseliidu relva kandmise õiguse anda, kui isik on täitnud relvaseaduse § 3 lõike 2 alusel kehtestatud määruses sõjarelva laenajale sätestatud tingimused.\n§ 19. Kaitseliidu relva kandmise õigust tõendav dokument\nKaitseliidu relva kandmise õigust tõendav dokument on:\n1) Kaitseliidu tegevliikmel või Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliikmel Kaitseliidu relva kandmise luba (edaspidi Kaitseliidu relvaluba);\n2) Kaitseliidu ülema või tema volitatud isiku käskkiri, millega kinnistatakse Kaitseliidu töötajale tööülesande või Kaitseliidus rahuaja ametikohal töötavale tegevväelasele teenistusülesande täitmise ajaks Kaitseliidu relv.\n§ 20. Kaitseliidu relva ja laskemoona väljastamine\n(1) Kaitseliidu relv ja laskemoon väljastatakse:\n1) Kaitseliidu tegevliikmele või Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliikmele, kellel on Kaitseliidu relvaluba;\n2) Kaitseliidus rahuaja ametikohal töötavale tegevväelasele, kellele Kaitseliidu ülem või tema volitatud isik on Kaitseliidu relva oma otsusega kinnistanud ning kellel on Kaitseliidu relva ja laskemoona kandmise õigus;\n3) Kaitseliidu töötajale, kellele Kaitseliidu ülem või tema volitatud isik on Kaitseliidu relva oma otsusega kinnistanud ning kellel on Kaitseliidu relva ja laskemoona kandmise õigus.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik kinnitab Kaitseliidu relva ja laskemoona kättesaamist allkirjaga. Kaitseliidu relva elektroonsel väljastamisel relva kättesaamist allkirjaga ei kinnitata, kui Kaitseliidu relva saaja on tuvastatav.\n5. peatükk KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA LAENUTAMINE\n§ 21. Kaitseliidu relva laenutamise õigus\nKaitseliidu relva laenutamise õigus on üksnes Kaitseliidul.\n§ 22. Kaitseliidu relva ja laskemoona laenutamine\n(1) Kaitseliidu relva, selle olulisi osi ja laskemoona võib laenutada:\n2) Kaitseliidu töötajale, laskespordiklubi liikmele või reservis olevale isikule Kaitseväe või Kaitseliidu korraldatava spordiürituse ajaks ürituse piirkonnas kasutamiseks ja kandmiseks;\n3) välismaalasele Kaitseväe või Kaitseliidu korraldatava spordiürituse ajaks ürituse piirkonnas kasutamiseks ja kandmiseks;\n5) Kaitseliidu noorliikmele Kaitseliidu seaduse §-s 51 sätestatud tingimustel.\n(2) Kaitseliidu relva ja laskemoona laenutamine toimub relvaseaduse § 3 lõike 6 alusel kehtestatud määruses sätestatud sõjarelva ja laskemoona laenutamise nõuete kohaselt.\n(3) Laenutada võib üksnes Kaitseliidu soetatud relva ja laskemoona.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 loetletud isikutele võib Kaitseliidu relva laenutada ka enne spordiürituse toimumist võistluseks harjutamise eesmärgil, kuid mitte varem kui üks kuu enne spordiüritust.\n6. peatükk KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA EDASITOIMETAMINE NING VEDU\n§ 23. Kaitseliidu relva ja laskemoona edasitoimetamine\n(1) Kaitseliidu relva ja laskemoona edasitoimetamine käesoleva määruse tähenduses on kuni kahe Kaitseliidu relva ja nende laskemoona kaasaskandmine, kui neid on vaja toimetada ühest kohast teise, relva vahepealse kasutamise eesmärgita ja olenemata sellest, kas edasitoimetamisel kasutatakse sõidukit või mitte.\n(2) Kaitseliidu relva edasitoimetamine toimub Kaitseliidu ülema kehtestatud korra kohaselt.\n§ 24. Kaitseliidu relva ja laskemoona vedu\n(1) Kaitseliidu relva ja laskemoona vedu (edaspidi vedu) käesoleva määruse tähenduses on kolme või enama relva või laskemoona vedamine transpordivahendiga Eesti piirides relvade ja laskemoona vahepealse kasutamise eesmärgita.\n(2) Veetavad Kaitseliidu relvad peavad olema tühjaks laetud ja kastidesse pakitud.\n(3) Kaitseliidu relva ja laskemoona vedu toimub liiklusseaduse § 34 lõike 5 alusel kehtestatud määruses sätestatud sõjarelvade veo nõuete kohaselt.\n7. peatükk KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA VÕÕRANDAMINE\n§ 25. Kaitseliidu relva ja laskemoona võõrandamine\n(1) Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, ja laskemoona võõrandamine toimub käesoleva määruse 11. peatükis kehtestatud korra kohaselt.\n(2) Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, võib võõrandada ainult isikule, kes omab sellist liiki relva soetamise luba või käitlemisluba relva soetamiseks.\n(4) Laskekõlbmatuks muudetud Kaitseliidu relva võõrandamine toimub strateegilise kauba seadusega sätestatud korras.\n§ 26. Tegevliikme relva võõrandamine\nTegevliikme relva võõrandamine teisele Kaitseliidu tegevliikmele või Kaitseliidule toimub Kaitseliidu seaduse ja Kaitseliidu seaduse § 46 lõike 5 alusel kehtestatud määruse kohaselt.\n8. peatükk KAITSELIIDU RELVA PARANDAMINE JA ÜMBERTEGEMINE\n§ 27. Kaitseliidu relva parandamine ja ümbertegemine\n(1) Kaitseliidu relva parandamine käesoleva määruse tähenduses on relva kasutamisel, veol või hoidmisel tekkinud defekti kõrvaldamine viisil, millega ei kaasne relva omaduste olulist muutmist, samuti relva osade või ainete asendamine.\n(2) Kaitseliidu relva ümbertegemine käesoleva määruse tähenduses on relva muutmine viisil, millega kaasneb selle omaduste oluline muutmine.\n(3) Kaitseliidu relva parandamine ja ümbertegemine väljaspool Kaitseliitu toimub Kaitseliidu relva käitlemisloa alusel. Kaitseliidu relva parandamine või ümbertegemine väljaspool Eestit toimub strateegilise kauba seaduse § 1 lõike 3 alusel kehtestatud sõjaväelise kauba sisse- ja väljaveo eriloa alusel.\n§ 28. Kaitseliidu relva parandamise ja ümbertegemise õigust omav isik\n(1) Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, võib parandada:\n1) Kaitseliidus isik, kes on saanud asjakohase koolituse Kaitseväes või mujal;\n2) Kaitseväes Kaitseväe juhataja määratud struktuuriüksus;\n3) isik, kellele on relvaseaduse § 66 lõike 1 punkti 2 või § 8333 lõike 1 punkti 2 alusel antud tegevusluba relvade parandamise ja ümbertegemise teenuse osutamiseks.\n(2) Tegevliikme relva võib parandada:\n2) isik, kellele on relvaseaduse § 66 lõike 1 punkti 2 või § 8333 lõike 1 punkti 2 alusel antud tegevusluba relvade parandamise ja ümbertegemise teenuse osutamiseks.\n(3) Kaitseliidu relva võib ümber teha käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud struktuuriüksus ja punktis 3 nimetatud isik.\n§ 29. Kaitseliidu relva parandamine ja ümbertegemine Kaitseliidus\n(1) Kaitseliidu relvi parandatakse üldjuhul Kaitseliidus või käesoleva määruse § 28 lõike 1 punktis 3 nimetatud isiku juures. Kaitseliidu relvi tehakse ümber üldjuhul käesoleva määruse § 28 lõike 1 punktis 3 nimetatud isiku juures.\n(2) Kaitseliidu relva parandamise või ümbertegemise kohta koostatakse akt, milles märgitakse vähemalt järgmised andmed:\n1) parandatava või ümbertehtava Kaitseliidu relva nimetus, mudel, kaliiber, number ja kogus;\n§ 30. Kaitseliidu relva parandamine ja ümbertegemine väljaspool Kaitseliitu\n(1) Kaitseliidu relva parandamist ja ümbertegemist väljaspool Kaitseliitu korraldab Kaitseliidu ülema määratud struktuuriüksus.\n(2) Parandatud või ümbertehtud Kaitseliidu relv antakse üle tööde üleandmis-vastuvõtmisaktiga, milles esitatakse vähemalt järgmised andmed:\n§ 31. Kaitseliidu relva parandamise või ümbertegemise eest maksmine\nKaitseliidu relva parandamise või ümbertegemise eest maksab relva omanik.\n§ 32. Kontroll-laskmine ja relva kasutuselevõtmine\n(1) Kaitseliit kontrollib pärast Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, parandamist või ümbertegemist, kas relv vastab tehnilistele nõuetele. Kaitseliidu tegevliige kontrollib pärast tegevliikme relva parandamist või ümbertegemist, kas relv vastab tehnilistele nõuetele.\n(2) Kaitseliidu relva kontrollimise käigus tehakse vajaduse korral kontroll-laskmine, mille tulemus registreeritakse.\n(3) Ümbertehtud Kaitseliidu relva kasutamine tehnilise iseloomustuse või kasutusjuhendita on keelatud. Vajadusel tuleb teha relvale uus tüübikinnitus.\n9. peatükk KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA HÄVITAMINE NING KAITSELIIDU RELVA LAMMUTAMINE JA LASKEKÕLBMATUKS MUUTMINE\n§ 33. Kaitseliidu relva ja laskemoona hävitamine\n(1) Kaitseliidu relva ja laskemoona hävitamine käesoleva määruse tähenduses on relva või laskemoona, samuti kasutute valmistamis- või parandamisjääkide ja pooltoodete füüsiline hävitamine viisil, millega välistatakse nende edasine kasutamine või taastamine.\n(2) Kaitseliidu relva ja laskemoona hävitamine toimub Kaitseliidu relva käitlemisloa alusel. Kaitseliidu relva ja laskemoona hävitamine väljaspool Eestit toimub strateegilise kauba seaduse § 1 lõike 3 alusel kehtestatud sõjaväelise kauba sisse- ja väljaveo eriloa alusel.\n(3) Hävitada on lubatud kõlbmatut või Kaitseliidule mittevajalikku Kaitseliidu relva ja laskemoona.\n(4) Kaitseliidu relv ja selle osad ning lõhkematerjali mittesisaldavad laskemoonaosad hävitatakse gaasilõikuri, pressi või lõiketera all purustamisega.\n(5) Laskemoon ja lõhkematerjali sisaldavad osad hävitatakse põletamise või lõhkamise teel.\n(6) Kaitseliidu relva hävitamise järel tuleb kahe tööpäeva jooksul esitada hävitatud Kaitseliidu relva andmed sõjaväerelvade registri volitatud töötlejale relva andmete registrist kustutamiseks.\n§ 34. Kaitseliidu relva lammutamine\n(1) Kaitseliidu relva lammutamine käesoleva määruse tähenduses on relva lahtivõtmine koostisosadeks viisil, mis välistab selle kui terviku taastamise.\n(2) Kaitseliidu relva ja laskemoona lammutamine toimub Kaitseliidu relva käitlemisloa alusel. Kaitseliidu relva ja laskemoona lammutamine väljaspool Eestit toimub strateegilise kauba seaduse § 1 lõike 3 alusel kehtestatud sõjaväelise kauba sisse- ja väljaveo eriloa alusel.\n(3) Lammutamisel mittesäilitatavad Kaitseliidu relva osad ja ained tuleb hävitada.\n(4) Lammutamisel järele jäänud kasutuskõlblikud Kaitseliidu relva osad hinnatakse ja võetakse arvele ning neid võib kasutada teise Kaitseliidu relva parandamiseks või ümbertegemiseks.\n(5) Kaitseliidu relva lammutamise järel tuleb kahe tööpäeva jooksul esitada lammutatud Kaitseliidu relva andmed sõjaväerelvade registri volitatud töötlejale selle relva andmete registrist kustutamiseks.\n§ 35. Kaitseliidu relva laskekõlbmatuks muutmine\n(1) Kaitseliidu relva laskekõlbmatuks muutmine käesoleva määruse tähenduses on relva oluliste osade mehaaniline töötlemine viisil, mille tulemusena relv kaotab jäädavalt lasu sooritamise võime.\n(2) Kaitseliidu relva laskekõlbmatuks muutmine toimub Kaitseliidu relva käitlemisloa alusel. Kaitseliidu relva laskekõlbmatuks muutmine väljaspool Eestit toimub strateegilise kauba seaduse § 1 lõike 3 alusel kehtestatud sõjaväelise kauba sisse- ja väljaveo eriloa alusel.\n(3) Kaitseliidu relva, mis on oma olemuselt relvaseaduse § 19 lõike 1 punkti 5 järgi tsiviilkäibes lubatud tulirelv, laskekõlbmatuks muutmisel kohaldatakse Euroopa Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/337, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2403, millega kehtestatakse tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise norme ja meetodeid käsitlevad ühised suunised, et tagada laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade jäädav kasutuskõlbmatus (ELT L 65, 08.03.2018, lk 1‒16) I lisas sätestatud nõudeid.\n(4) Kaitseliidu relva, mis on oma olemuselt sõjarelv, laskekõlbmatuks muutmisel kohaldatakse strateegilise kauba seaduse § 831 lõike 1 alusel kehtestatud määruse nõudeid.\n(5) Laskekõlbmatuks muudetud Kaitseliidu relv peab olema tähistatud selliselt, et see oleks eristatav laskekõlblikust Kaitseliidu relvast.\n(6) Kaitseliidu relva laskekõlbmatuks muutmise järel tuleb kahe tööpäeva jooksul esitada laskekõlbmatuks muudetud Kaitseliidu relva andmed sõjaväerelvade registri volitatud töötlejale relva andmete registrist kustutamiseks või asjakohase märke tegemiseks.\n§ 36. Kaitseliidu relva hävitamise, lammutamise või laskekõlbmatuks muutmise eest maksmine\nKaitseliidu relva hävitamise, lammutamise või laskekõlbmatuks muutmise eest maksab relva omanik.\n§ 37. Kaitseliidu relva hävitamist, lammutamist või laskekõlbmatuks muutmist korraldav komisjon\n(1) Kaitseliidu relva hävitamise, lammutamise või laskekõlbmatuks muutmise üle teeb järelevalvet Kaitseliidu ülem või tema volitatud isiku moodustatud, Kaitseliidu relva hävitamist, lammutamist või laskekõlbmatuks muutmist korraldav komisjon.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud komisjonis on vähemalt kolm liiget, kelle hulgast vähemalt üks on tegevväelane. Kaitseliidu ülem kehtestab komisjoni töökorra.\n10. peatükk HARJUTUSRELV JA KOLLEKTSIOONIRELV\n§ 38. Harjutusrelva mõiste\n(1) Harjutusrelv on relv relvaseaduse tähenduses, mida kasutatakse Kaitseväes, Kaitseliidus ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 15 lõike 2 alusel antud Vabariigi Valitsuse määrusega kinnitatud riigikaitse valikkursusel “Relvaõpe“ relvaõppeks või väljaõppel.\n(2) Õpperelv käesoleva määruse tähenduses on relvaõppes kasutatav tulirelv, millest ei ole võimalik tulistada.\n(3) Treeningrelv käesoleva määruse tähenduses on väljaõppes kasutatav spetsiaalselt konstrueeritud või kohandatud tulirelv, millega õpetatakse täitma kindlat ülesannet reaalsetele lähedastes tingimustes ja milles kasutatakse mittekahjustavat või vähekahjustavat laskemoona.\n§ 381. Harjutusrelva käitlemise nõuded\n(1) Tulirelval, mis on muudetud harjutusrelvaks, peab relvaõppe ohutuse tagamiseks olema vähemalt eemaldatud või lühemaks tehtud relva lööknõel.\n(2) Harjutusrelv peab olema tähistatud selliselt, et see oleks eristatav laskekõlblikust Kaitseliidu relvast.\n(3) Kaitseliidu relva harjutusrelvaks muutmise järel tuleb kahe tööpäeva jooksul esitada harjutusrelvaks muudetud relva andmed sõjaväerelvade registri volitatud töötlejale asjakohase märke tegemiseks registris.\n§ 39. Kollektsioonirelv\n(1) Kollektsioonirelv käesoleva määruse tähenduses on Kaitseliidu omandis olev ajaloo- või kultuuriväärtusega relv, mida kasutatakse või mida on võimalik kasutada väljapanekuks või uurimistööks.\n(2) Kollektsioonirelva soetamine, hoidmine, edasitoimetamine, võõrandamine ja vedu toimub käesoleva määrusega kehtestatud korras.\n(3) Vaatamiseks välja pandud relv peab asuma lukustatud või mehaaniliste vahenditega suletud vitriinis või olema kindlalt kinnitatud põranda, seina või muu ehituskonstruktsiooni külge.\n11. peatükk KAITSELIIDU RELVA KÄITLEMISLUBA\n§ 40. Kaitseliidu relva käitlemisluba\nKaitseliidu relva ja laskemoona võõrandamine, hävitamine ning Kaitseliidu relva parandamine, ümbertegemine, lammutamine ja laskekõlbmatuks muutmine toimub Kaitseliidu relva käitlemisloa alusel.\n§ 41. Kaitseliidu relva käitlemisloa taotlemine\n(1) Kaitseliidu relva käitlemisloa kirjalik taotlus Kaitseliidu relva ja laskemoona hävitamiseks või Kaitseliidu relva parandamiseks, ümbertegemiseks, lammutamiseks ja laskekõlbmatuks muutmiseks või tegevliikme relva võõrandamiseks esitatakse Kaitseliidu ülemale, Kaitseliidu peastaabi ülemale või malevapealikule vähemalt 20 tööpäeva enne kavandatavat toimingut.\n(2) Kaitseliidu relva käitlemisloa kirjalik taotlus Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, võõrandamiseks esitatakse Kaitseliidu ülemale või tema volitatud isikule vähemalt 20 tööpäeva enne kavandatavat tehingut.\n(3) Kaitseliidu relva käitlemisloa taotlus peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:\n1) struktuuriüksuse nimetus või Kaitseliidu tegevliikme ees- ja perekonnanimi ning isikukood;\n3) relva või laskemoona nimetus, mudel, kaliiber ja kogus ning valmistaja, kui on teada;\n5) loa soovitav kehtivusaeg;\n7) taotluse esitaja ees- ja perekonnanimi ning allkiri.\n(4) Kui Kaitseliidu relva käitlemisluba taotletakse Kaitseliidu struktuuriüksuse nimel, tuleb peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete esitada ka toimingu või tehingu eest vastutava isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood ning ametikoha andmed.\n(5) Kui Kaitseliidu relva käitlemisluba taotleb Kaitseliidu tegevliige tegevliikme relva parandamiseks, ümbertegemiseks, laskekõlbmatuks muutmiseks või hävitamiseks, tuleb peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete esitada ka tegevliikme elukoha andmed, e-posti aadress ja telefoninumber.\n(6) Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, soetamise soovi korral tuleb taotluses näidata relva mudel ja kaliiber või laskemoona mark või kaliiber, kui see on taotlejale teada.\n(7) Kaitseliidu ülemal, Kaitseliidu peastaabi ülemal, malevapealikul või Kaitseliidu ülema volitatud isikul on õigus nõuda taotluses esitatud andmete kontrollimiseks lisateavet või selgitust.\n§ 42. Kaitseliidu relva käitlemisloa andmine\n(1) Kaitseliidu relva käitlemisloa andmise või andmisest keeldumise otsustab Kaitseliidu ülem, Kaitseliidu peastaabi ülem või malevapealik.\n(2) Kui Kaitseliidu relva soovib soetada või võõrandada Kaitseliidu struktuuriüksus, otsustab Kaitseliidu relva käitlemisloa või soetamise loa andmise või andmisest keeldumise Kaitseliidu ülem või tema volitatud isik.\n(3) Kaitseliidu relva käitlemisluba antakse kuni kolmeks kuuks.\n(4) Kaitseliidu ülemal, Kaitseliidu peastaabi ülemal, malevapealikul või Kaitseliidu ülema volitatud isikul on õigus keelduda Kaitseliidu relva käitlemisloa andmisest, kui:\n1) isikul puudub tehingu või toimingu tegemise õigus;\n3) toimingu või tehingu teine pool ei ole tuvastatav või tal puudub relva käitlemise õigus;\n4) toimingu või tehingu eesmärk ei ole kooskõlas Kaitseliidu eesmärkidega;\n5) toiming või tehing võib kahjustada Eesti kaitsevõimet või rahvusvahelist mainet;\n6) tegevliikmel ei ole tasutud iga-aastane liikmemaks ja ta ei ole viimase kalendriaasta jooksul osalenud Kaitseliidu tegevuses vähemalt 48 tundi.\n(5) Kaitseliidu relva käitlemisloa andmise või andmisest keeldumise kirjalikus otsuses märgitakse vähemalt järgmine:\n2) taotleja ees- ja perekonnanimi ning isikukood, kui taotlejaks on Kaitseliidu tegevliige, või struktuuriüksuse nimetus;\n3) toimingu või tehingu eest vastutava isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood ning ametikoht, kui taotlejaks on Kaitseliidu struktuuriüksus;\n4) Kaitseliidu relva käitlemisloa tähtaeg;\n5) toimingu või tehingu kirjeldus, milleks luba antakse;\n6) relva või laskemoona nimetus, mudel, kaliiber ja kogus ning valmistaja, kui on teada;\n7) teise toimingu- või tehingupoole nimi, registri- või isikukood ja asukoht või elukoht;\n8) otsuse õiguslik alus ja põhjendus;\n9) otsuse vaidlustamise viide, kui taotlejaks on Kaitseliidu tegevliige;\n10) otsuse tegija ees- ja perekonnanimi ning ametikoht.\n(6) Kaitseliidu relva käitlemisloa andmisest keeldumise kirjalikus otsuses ei märgita käesoleva paragrahvi lõike 5 punktides 3 ja 4 nimetatud andmeid.\n(7) Kaitseliidu relva käitlemisloa andmata jätmist või selle andmisest keeldumist ei pea põhjendama, kui Kaitseliidu relva käitlemisluba taotletakse Kaitseliidu soetatud relvaga toimingu või tehingu tegemiseks.\n§ 43. Kaitseliidu relva käitlemisloa väljastamine\n(1) Kaitseliidu relva käitlemisluba väljastatakse neljas eksemplaris, mille:\n1) A-osa jääb loa teisele toimingu- või tehingupoolele;\n2) B-osa jääb malevale;\n3) C-osa jääb loa väljaandjale;\n4) D-osa jääb loa taotlejale.\n(2) Kaitseliidu relva käitlemisloa väljastamisel antakse loale ühekordne registreerimisnumber.\n§ 44. Kaitseliidu relva käitlemisloa vorm\n(1) Kaitseliidu relva käitlemisluba on ühtse kujundusega, neljast osast koosnev A4-formaadis dokument. Kaitseliidu relva käitlemisloa A-, B-, C- ja D-osa on reagentsinist värvi, Kaitseliidu vappi kujutava turvamustriga ja ümbritsetud kahevärvilise giljoššraamiga. Peale selle on plangi ülaservas keskel giljoššrosetil Kaitseliidu vapp ja paremas alumises nurgas kahevärviline rosett, mis tähistab pitsatijälje kohta, ning plangi igas nurgas on Kaitseliidu relva käitlemisloa A-, B-, C- või D-osa tähis.\n(2) Kaitseliidu relva käitlemisloa plangid on nummerdatud. Plangi number on trükitud värviga, mis tekitab musta numbrikujutise ümber punase ringi, mis on nähtav ka trükise teisel küljel.\n(3) Kaitseliidu relva käitlemisloa vorm on toodud käesoleva määruse lisas.\n§ 45. Kaitseliidu relva käitlemisloa vormistamine\n(1) Kaitseliidu relva käitlemisloal peab olema vähemalt järgmine teave:\n1) käitlemisloa number ning loa väljaandmise kuupäev ja koht;\n2) käitlemisloa väljaandja nimi;\n3) lubatud toimingu või tehingu kirjeldus;\n4) Kaitseliidu relva või laskemoona nimetus, mudel ja kaliiber;\n5) Kaitseliidu relva või laskemoona kogus;\n6) lubatud toimingu või tehingu eest vastutava isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood ning ametinimetus;\n7) käitlemisloa kehtivuse tähtaeg;\n8) käitlemisloa väljaandja ees- ja perekonnanimi ning allkiri;\n9) Kaitseliidu pitser.\n(2) Laskemoonaga tehtava tehingu puhul märkida käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 padruni mark.\n(3) Kaitseliidu relva käitlemisloal on keelatud teha muudatusi ja parandusi.\n§ 46. Toimingu või tehingu toimumise kinnitus\n(1) Toimingu või tehingu toimumise kinnitusena kantakse loa A-, B- ja D-osa pöördele:\n1) Kaitseliidu relva nimetus, mudel, kaliiber ja kogus;\n3) teise toimingu- või tehingupoole nimi, registri- või isikukood ja asukoht või elukoht ning tegevuslitsentsi number, väljaandja ja kehtivusaeg;\n(2) Tehtud kande kinnitavad teine toimingu- või tehingupool ja Kaitseliidus toimingu või tehingu eest vastutav isik või Kaitseliidu tegevliige oma allkirjaga.\n(3) Kaitseliidu relva käitlemisloa B-osa tagastatakse Kaitseliidule nelja tööpäeva jooksul pärast toimingu või tehingu toimumist.\n§ 47. Kaitseliidu relva käitlemisloa kehtetus\n(1) Kaitseliidu relva käitlemisluba muutub kehtetuks:\n1) käitlemisloa kehtivuse tähtaja saabumisel;\n2) käitlemisloa või selle osa hävimise korral;\n3) käitlemisloa või selle osa kadumise või varguse korral;\n4) käitlemisloal märgitud toimingu või tehingu tegemisest loobumisel;\n5) pärast käitlemisloaga lubatud toimingu tegemist või tehingu toimumist;\n6) käitlemisloal muudatuste või paranduste tegemisel;\n7) Kaitseliidu ülema, Kaitseliidu peastaabi ülema, malevapealiku või Kaitseliidu ülema volitatud isiku poolt käitlemisloa kehtetuks tunnistamisel.\n(2) Kaitseliidu ülemal, Kaitseliidu peastaabi ülemal, malevapealikul ja Kaitseliidu ülema volitatud isikul on õigus tunnistada Kaitseliidu relva käitlemisluba kehtetuks, kui ilmnevad asjaolud, mis oleks välistanud käitlemisloa andmise ja kasutamise või kui otsustatakse keelata käitlemisloal märgitud toiming või tehing või kui käitlemisluba on vaja muuta või parandada. Kaitseliidu relva käitlemisloa kehtetuks tunnistamisest teavitatakse käitlemisloa taotlejat.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud juhtudel peab Kaitseliidu relva käitlemisloale märgitud vastutav isik sellest viivitamata kirjalikult teavitama Kaitseliidu ülemat, Kaitseliidu peastaabi ülemat või malevapealikku.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2‒4 sätestatud juhtudel peab käitlemisloa taotleja tagastama Kaitseliidu relva käitlemisloa või selle allesolevad osad Kaitseliidule.\n§ 48. Kaitseliidu relva käitlemislubade valmistamine, jaotamine ja nende üle arvestuse pidamine\nKaitseliidu relva käitlemislubade valmistamist, jaotamist ja nende üle arvestuse pidamist korraldab Kaitseliidu ülem.\nMäärus jõustub 1. märtsil 2017.\nLisa Kaitseliidu relva käitlemisloa vorm


Galerii ja video: Toyota e-Palette on isesõitev ratastel pood, hotell ja kulleriteenus - Auto - Tehnika\nGalerii ja video: Toyota e-Palette on isesõitev ratastel pood, hotell ja kulleriteenus\nToyota tutvustas Las Vegases toimuval CES-tehnoloogiamessil isesõitvat ja iseteendindavat minibussi, mis võiks ettevõtte visiooni järgi täita lugematuid rolle: iseliikuv pood, takso, hotell, kuller, reklaampind jne.\nToyota plaanib võtta ideesõidukid kasutusele 2020. aasta Tokyo suveolümpiamängude ajal. Ettevõtte presidendi Akio Toyoda sõnul on e-Palette täiesti isesõitev, iseteenindav ja üleni elektrilise mootoriga. Kõik, mis minibussi mahub, võib Toyoda sõnul muuta isesõitvaks teenuseks.\n«Kui minevikus tuli ise poodi minna, siis nüüd tuleb pood sinu juurde,» ütles Toyoda esitlusel. e-Palette väljatöötamisel võttis Toyota koostööpartneriteks Pizza Huti, Amazoni, Hiina sõidujagamisteenuse Didi ja Uberi, mis on üpris selge märk, milliste teenuste jaoks soovitakse bussi arendada.\nBussi hakatakse valmistama kolmes erinevas suuruses ja Toyota on investeerinud selle isesõitmise võimekusse üle miljardi dollari. Arvatakse, et isesõitvate autode turg võib 2050. aastaks olla väärt üle seitsme triljoni dollari.


1.koht - CARMEN-ELINA VIST € 3594\nTase 26: 50,000-100,000, 100,000 ante\nTõnis näib küll kergelt pettunud olevat , aga sellegipoolest on temagi saavutatud 2.kohaga igati rahul.\n“Võitis see, kes võitma pidi”, teatab õnnest särav Carmen üle saali. Pisaraid me küll täna otseselt ei näe, aga Carmeni silmist võib välja lugeda küll, kui oluline võitmine tema jaoks täna siiski oli. Mõistagi ühineme siinkohal kõigi õnnitlejatega ja well played Carmen. Ühtlasi on see Carmenile karjääri kolmas OPS-i tiitel, millega ta jõudis nüüd perekondlikus arvestuses Meelisega samale pulgale. Eks juba natuke vähem kui kuu pärast on selge, kas Carmen rühib Meelisest selleski arvestuses mööda.\nMeie siit sellega oma ülekande tänaseks lõpetame! Täname lugemast ja äkki kohtume juba varem kui arvatagi oskate...\nTäna õhtul OlyBeti pokkeritoas 2x 1100€ põhiturniiri piletit garanteeritud satelliit!\n2.koht - Tõnis Tilk (2310 eurot)\nOtsutav jaotus järgmises postituses...\nTõnis rongi peal tagasi...\nMaha . Tõnis hitib wheeli ja saab duubli. Tõnisel nuppe nüüd miljoni jagu...\nSee on pokker..\nElu on ilus kui tuleb kokku!\nCarmen paneb nuppe ga ja saab Tõniselt calli. Tõnisel . Maha mõistagi Carmenit päästev . Auch\nTõnisel jääb ca 400k alles. See on 4bb-d\nHU algab võrdses seisus..\nTase 25: 40,000-80,000, 80,000 ante\nSaame näha, kas sedapuhku jääb peale Carmeni üliagressiivne "ma olen iga käsi all-inis" või võidab sedapuhku Tõnise "kalkuleeritud" oskusmäng.\n3.koht Kristiina Tiitus - 1668 eurot\nKrissu ja TÕnis mängivad blindidel käe, mis kulmineerub Krissu all-iniga turnis\nRiver Krissule päästvat kolmeoudist ei too paraku ja mäng selleks korraks otsas..\nSamas Krissult sellegipoolest elu parim mäng ja tasuks ca 1700 eurot. Neljakohaline teenistus on kindlalt Krissu senise pokkerikarjääri parim live tulemus ever.\nKommertsreklaam #3! 50€ riskivaba spordipanus kõigile, kes pole panustanud peale...\nOlyBeti uued ja ka olemasolevad kliendid, kes pole teinud ühtegi spordiennustuse panust peale 1.08.2017 saavad kasutada kuni 13.02.2019 oma esimest panust kuni 50€ riskivabalt (Risk Free Bet). See tähendab, et mööda läinud ennustuse korral saad raha tagasi - ja seda ilma trikita!\nTee soovitavalt oma esimene 50€ suurune mängueelne (pre-match ehk enne spordisündmuse algust) panus mistahes kohtumisele. Panuse võidu korral saad vastavalt koefitsiendile kohe pärast sündmuse lõppu arvele, kaotuse korral saad raha vastavalt panusele tagasi järgmisel tööpäeval pärast tulemuse selgumist.\nNäiteks: kui teed 50€ panuse koefitsiendiga 2,12 ja see kaotab, makstakse 50€ Sulle tagasi, aga kui panus võidab, saad kontole 106€. See tähendab, et kaotada pole võimalik ja hea uudis on ka see, et pakkumisel puudub varjatud külg - tagastatud rahal puudub läbimängimise kohustus ja on mängija poolt vabalt kasutatav.\nALUSTA SIIT ja SAA 50€ TASUTA PANUS!\nKõigil suht võrdsed stäckid 1-1,2 miljonit. Tõnis ja Krissu oleks diiliga, mis tagaks kõigile võrdselt 2500 eurose teenistuse , justkui nõus, aga Carmen ajab sõrgi vastu. Tema nõus pole.\nKrissu haarab Tõniselt 200k möödaminnes\nPre Krissu avab 200k, Tõnis kaitseb BB-d ja annab flopil alla.\nDiiliks ei lähe..\nTase 24: 30,000-60,000, 60,000 ante\nPisike paus paar minutit...\nKrissul ca 900k\nTõnisel ca 1,35-1,4 miljonit\nCarmenil ca 1 miljon\nKorra arutleti ka diili üle, aga kaubale ei saada.\nTere uus level..\nVahel juhtub nii, et kes on pre ees , see ka võidab. Carmen avab buttonilt 130k, Tõnis SB-st shoveb 650k. Carmen callib.\nTõnise tabab Carmeni vastu hoolimata flopis säravast -st turni nutrida. Carmenil jääb järgi... Ei ole hullu. Ennustame et siit on nupud järgmine käsi...\nedit: Näeme ära ka järgmise käe, kus Krissu SB-lt 150k-ga survestab Carmenit ja õhukesel jääl tantisv Carmen leiab foldinupu ülesse..\nTõnis teist korda ...\nhärrasmehena laseb chip-upiski tüdrukutel võita. Nii armas.\nTõnis tõelise dsentelmännina tuleb tüdrukute soovile varem pausile minna vastu ja mängus nüüd väike 5-10 minutiline seisak. Ei nohh, Haapsalust ikka tuleb härrasmehi.\nSilm enam ei seleta, aga loeme ikka stäkke...\nTõnisel umbes 700K\nCarmenil 1,4 miljonit\nKrissul nii 1,1 miljonit\nNeljas koht ei ole jama - Meelis Vist (1193.93 eurot)\nCarmen paneb SB-st sisse ga ja Meelis callib väikse stäckina BB-lt ga. Maha ja Meelisele auväärne 4.koht.\nOli lähedal, aga samas nii kaugel...\nCarmen taas all-inis ja Krissu callib . Sedapuhku Carmenil on . Maha jookseb aga ja tüdrukud poolitavad panga.\nTase 23: 20,000-40,000, 40,000 ante\nAlati võimalik põrkumine..\nÜsna kohe järgmises jaotuses peab Carmen oma suurest stäckist veel ühe tüki ära andma.\nMinnakse pre mõistagi. Carmenil , Krissul . Sick hands! Carmen kolmandaid ässasid FT-s ära ei kräki ja maksab Krissule duubli. Hinnanguliselt võib Krissul nüüd koos olla 900-950K.\nCarmen-Elina Kupri, Meelis Vist\nMeelis ga all-inis oma 275K-ga ja Carmen callib ga. Üllatust Meelisele ei tule ja momendil võib veel Meelis oma munad korvi tagasi panna...\nTase 22: 15,000-30,000, 30,000 ante\nSilm ei peta nii hilisel tunnil\nKiire vaatlus näitab, et Carmen endiselt CL.\nCarmen-Elina Vist 1500000 -34000\nKiirelt valutult minema... 5.koht Masoud Mirza Mohammadi (almost 800 euro )\nMassa paneb ga sisse ja Tõnis ga kaasas. Lauda nii kui ka . Massale jääb 5 koht. Jätkatakse 4kesi, kellest 3 mängijat kannavad üllatuslikult samu pusasid.. Mis imepusad need küll olla võivad?\nEI aidanud püssirohi, ei aita ka ussirohi. 6.koht- Airin Pindis (641.90 eurot)\nTase 21: 10,000-20,000, 20,000 ante\nAirin Pindis lõpetab turniiri kui tema jääb alla Carmeni le. Maha\n7.koht - Jaana Kindsigo (500.68 eurot)\nBlindivõitlus omavahel. Jaana jääb alla Tõnise le.\nKrissu kes on senini üsna vaikset joont hoidnud, otsutab stäckliidri Carmeni vastu lahingusse minna.\nRiveriks on pank aetud enam kui 150K-ks ja Krissu julgeb boardil panustada 80K. Carmen ei usu ja muckib koheselt kui Krissu oma -i avanud on .\nCarmeni käes pea pooled turniiri nuppudest! Liiga hea et tõsi oleks..\nCarmen-Elina Vist 1534000 1158000\n9.koht Taavi Püüa (372.30 eurot)\nJärelejäänud nuppudega ei suuda Taavigi imet teha. Tema ei saa jagu vastase -st. Enesestmõistetavalt oli väljavõtjaks Carmen. Sool haavale....\nSee hetk on väga-väga valus...\nCarmen-Elina avab 28k, mille callib Siim K. Taavi omades käes -d annab kuuma juurde ja määrab omakorda flopi hinnaks 72K. Carmen leiab jõudu callimiseks, Siim K. kaob hetkega vahelt ära.\nFlopis hakkab juhtuma veel. Carmen chekib, Taavi tulistab 71K, Carmenilt check-shove . Taavilt tankcall. Ladies and Gentelmens - We have a almost one million pot here. Carmeni kaarte nähes , näeme et Taavi pikalt-pikalt ees. Turn paneb laua värisema ja riveri peale oigab ka baaris askeldav Krista. Carmeni nuppe kukutakse lugema, Taavi püüab head nägu asja juures teha, aga on ilmselgelt äsjajuhtunust häiritud. Pärast nuppude ülelugemist selgub, et Taavile jääb järgi 55K. Elus veel, aga mis elu see on , eksole..\nPeaagu juba Ameerikas tagasi..\nJaana Kindsigo, kes siinkirjutajale andmetel viimati Olymicut 2013ndal aastal külastas ja suurema osa ajast sealpool suurt vett viibib, oli peaaegu koju saamas, kui ta oma 130k stäckiga preflop nupud sisse sai. Nii üllatav kui see ka praegust ei tundu pidasid tema -d Taavi Püüa -e vastu.\nFinaalaud on uimane....\nVaatamata nii pealtvaatajate kui ka reporteri palvele nuppe kütta, ükski mängija naljalt oma nuppudest loobuda ei kavatse. Floppe näeb praegust haruharva ja kui ka näeb, siis c-bet üldiselt võtab panga maha.\n10.koht - Evgeny Segedavhuk - 327.36 eurot /11.koht- Maxim Savchenko 288.85 eurot\nEvgeny Segedavchuk vannub tuld ja tõrva kui Carmenile riveriks potimast kokku jookseb. Stäckid loetakse üle ja Carmen katab Evgenyt.\nMängijad kuptatakse nüüd ühte lauda kõik kokku ja kohe kui kõik oma õiged kohad ülesse leiavad, saame finaallauaga algust teha\nPeame ka lugejate ees likvideerima võlgevuse 11nda koha eest. Selleks jäi Maxim Savchenko\n12.koht - Toomas Polli - 256eurot kopikatega...\nToomas jäi oma mänguga igati rahule. Nentis ainult et ilmselt sai vale särk selga pandud. Ilmselt oli siis trumbikaardiks täna punane kaart...\n13.koht Madis Ormisson - 231.08 eurot\nVäikse stäckiga tuli minna ga sinilindu püüdma. Suure stäckiga Tõnis callib maha. võidab sedapuhku ja Madis saab natuke vanduda, aga ei midagi hullu... Teinekord paremini, äkki...\n14.koht- Meelis Meliste - min cash (teda isegi ei huvitand see summa)\nei saa jagu -st. Imelik küll. Eile just sai, mis siis täna viga oli..\nHabemikku ei mäleta enam keegi..\nRaini paneb oma sinise chipi sisse ja tulenevalt ülejäänud mängijate käikudest on Rainil võimalik oma 1K võidu korral 13k-ks teha. Paraku omades käes -d tuleb alla vanduda Meelis Melistele , kel käes . Riverisse potsatuv lõpetab sedapuhku vabal ajal noortele poistele aerutamist õpetava pärnaka tänase teekonna...\nÜhtlasi tähendab Raini kukkumine ka mullimängu algust. Tähelepanu mängijad. Algab hand-by-hand mäng...\nFreeroller duubeldab/ Raini kogu kehaga juba kodus(ainult habe jäi veel siia)\nPisikese stäckiga Madis O. saab tripleupi. Oma sõnade kohaselt ausalt, eks kas see ka nii oli, jääb teiste lauasolijate otsustada. Otseselt keegi vastu ei vaidle ka, ju siis nii oli. Paar kätt hiljem antakse endiselt mitte kuhjade taga istuvale Madisele walk. "Aitäh ", kostub üle saali Madise huulilt.\nSamas lauas leiab aset Raini Lelle ja Meelis Meliste vaheline flip. Viimase saab jagu Raini -st. Rainil jääb järgi üks sinine chipp, tuhandese nominaaliga...\nPaus tiksub armutult nulli ja mängijad võtavad taas istet.\nTuletame ka meelde, et käib ka last longeri võistlus. Reporterile teadaolevatel andmetel kandideerib "istun niikaua kui vaja" tiitlile veel vähemalt 6 mängijat..\nPAUS! ALLES 16 mängijat. Püüame Teieni tuua ka lähema aja jooksul täpsed chipcountid...\nCarmen-Elina Vist 376000 116000\nYou lost pro...\nMeliste avab varaselt positsioonil 30k. Joonas Kulli väiksemapoolse stäckiga otsustab ka lihtsalt callida. Massa SBlt ka kaasa. Madis Ormisson folbib BB-lt , teatades juba justkui ette et siin hakkab juhtuma ja parem on varvast lasta.\nFlop . Massa panustab ette 25K, Meliste lükkab torni keskele, Kulli kaob vahelt ära ja Massa mõistagi ei jäta callimata.\nMassa has it ...\nKaks paari jääb pidama. Loetakse nupud üle ja Melistele jääb midagi alles veel (ca 100k hinnanguliselt)..\nHängi panged enam ei kolise...\nTooli peab vabastama ka vahepeal imelist jooksu kogenud Priit Häng. Tema high ei saa jagu Maxim Savchenko highst. Eks saame aru, stäck oli väike , kohe olid blindid ka peale tulemas, eks tuli minna ..\nSilveri nimeline ekspressrong lahkub jaamast\nAlati valmis flippe võtma Silver Simulask teeb oma keskmise stäckiga seda ka täna. Paraku ei saa tema jagu Carmeni -st. Paar peab ja Silver saab õhtale (ööellu sukelduda)...\nAlles 19 mängijat...\nKui täna stäkk vedas alt, siis juba nädala pärast saab neid katseid hulgi...\n...sest toimub nädal aega vältav regiooni suurim pokkerifestival!\nMeenutagem eelmise aasta kaadreid...\nKandjad kavaldavad küti üle\nSuht samal hetkel kui Reiman kodupoole sättima hakkab, kukub oma lauast välja ka Robert Kallikorm. Seelikukandjad jäid siiski sel korral alistamata küti poolt. :)\nedit: Ka Nikita Semjonov saab õhtale..\nReiman ei jaksa oodata ja läheb koju ära\nRaimo Reiman paneb väikse stäckiga pre nuppe ( ja saab calli Markus Söderströmi käest, kel käes domineerivam kaart näol. Maha pudinad ja Raimo saabki koju ära..\nPreflop avab Priit Häng, callivad Ilona SIbold ja Henri Käsper.\nFlopist Priit check-callib Ilona 30K-st panust. Turni peale panustab nüüd Priit ise 40k. See ei hirmuta Ilonat, kes -d käes hoides kütab 81K-ga all-ini. Priit vaagib küll asja üht ja teistpidi ja otsutab siiski kokkutõmbama minna. Priidul käes . River toob kokku - .\nKa nii kukutakse auku..\nAnatoli Zolotuhhin on pre-flop all-inis. Teda callivad nii Priit Häng kui ka Ilona Sibold. Flopis hirmutab Priit 30k-se panusega Ilona foldima.\nTurn , River offsuit .\nAnatolit ei aita siin ka venekeelsed vandesõnad. Tuleb tool vabastada.\nKaotame vahepeal turniiri chipliidrite hulka kuulunud Taago Tamme. Samuti kaotame Viktor Sahhatski\nTase 12: 1,200-2,400, 2,400 ante\nRaini läks vetsu paberi olemasolu kontrollima...\nMängijad taas pausil. Püüame teieni tuua ka chipcountid õige pea..\nTurniilt kukuvad välja Adriaan "Danny" Hobo kui ka Kristo Kork. Viimase väljakukkumine tähendab ühtlasi seda, et Wismari PC ei saa ka sel korraks miljunäärideklubiks...\nMängiad on nüüd jaotatud neljale lauale , igas ühes 9 mängijat.\nRobert Kallikormi lauda on sattunud kokku hulk kenasid daame ja säänses seltskonnas tunneb Robert end kohe kaks kui mitte kolm aastakümmet nooremana. On alust arvata, et viimati istus Robert kahe naisterahva vahel lauas siis, kui 12sena ema ja vanaemaga koos sünnipäeva tähistasid. Morsid, salatid ja muud jutud veel puudu, et asi veelgi sentimentaalsem siin oleks...\nPrints väljas, president ....\nVahepeal tuuakse meieni ID-kaart numbriga 77. Paraku ei tähenda see muud, kui et Eesti Turniiripokkeri föderatsiooni juhtliige, Tanel Reisi isiksuses, on tänaseks lõpetanud.\nKas Marek Reinaas kui föderatsiooni president kah nüüd kaasa tunneb? Samas ega me ilmselt ennem suviseid suvepäevi tast väga kuule, nii et las see teema jääda...\nTase 11: 1,000-2,000, 2,000 ante\nMõnikord ma komistan ja teinekord kukun ka ...\nTurniirialalt peavad lahkuma tänaseks Urmo Einard ja Andrus Kolomainen. Kaotame ka Peeter Talviste ja Andres Aldoja.\nAlles 43 mängijat . Tuletame ühtlasi ka meelde, et täna saavad rahasid 14 edukaimat. Võitja kasseerib oma kaukasse ca 3600 eurot.\nTase 10: 800-1,600, 1,600 ante\nPr-pr-pr... tolmar tööle...\nSiim K. otsustab pre-flop hullama minna ja callib tundmatu mängija 17200 all-ini ära.\nLauda jookseb ja Siimu ehitabki vundamendile maja valmis..\nTase 9: 600-1,200, 1,200 ante\nThats it.. Ärge rohkem raha tooge..\nMõne viivud tagasi pandi kassaluugid kinni ja nüüdsest enam re-entryd teha ei saa. Jätkamas on hetkeandmetel 65 mängijat. Väljamaksete osas anname infot niipea kui turniirimanagerid lõplikud numbrid kokku löövad...\nTase 8: 500-1,000, 1,000 ante\nStäckliider Massa ca 200K-ga!\nCarmen-Elina Vist 170000 70000\nKaheksa level sai nüüd otsa ja kel veel soov re-entry kaardi järgi haarata või sootuks kodust kodipealt kasiinosse turniirile tulla, siis nüüd on selleks viimane aeg käes. Paus kestab 20 minutit ja pärast seda enam keegi uute õlekõrte järgi haarata ei saa..\nErgo "Mr.Unibet Eesti" Maruste ja Adriaan "Lendav Hollandlane aka Danny" Hobo vahelised preflop ületõstmised päädivad lõpuks mõlema mängija all-iniga.\nFlop , turn . River päästvat potit ega nelja ei too. Unibet Eesti out and over. Tänavad kõiki koostöö eest!\nLisaks mängijatele leiab turniirialalt teisigi tegijaid. Et nad ei tunneks ennast kõrvaleheidetuna, räägin vahelduseks nendestki. Niisiis, lubagem esitleda .. trummipõrin.. aplus... klips-klõps.. otse tagaruumist tulnud.. jah, nemad ise.... DIILERID.\nEga vist säänset pläusti pole mõtet ajada, et pooled neist on naisterahvad ja teine pool see va maskuliinsem pool. Seda vast võib igaüks tulla ise siia kaema. Palju olulisem ja kirgi paeluvam oleks aga teada , millist muusikat diilerid oma puhkehetkedel eelistavad kuulata.\nPakun omalt poolt välja paar varianti ja katsun järgmise pausi ajal tegeliku tõe välja selgitada.....\nA)Pausil eelistan rahu ja vaikust ja jalad seinale visata\nB)Vahet pole mis muusika, kõrvades kumiseb mul ikkagist chippide kõlin\nC)Eelistan miskist mõminaräppi .. a la „Kuskil aparaadi taga istub pereisa, kuigi endal lapsed näljas ja ka küte väljas „ (ümiseda Nublu loo järgi )\nD)„Kas ema südant tunned Sa... „\nKui keegi teine ei kiida,\nsiis kiidan ise! Silver Simulask just käis ja teatas ennem väikest hingetõmbepausi, et ta on toore skilliga 5k pealt 110k peale end pushinud .\nLauakaaslastelt info kohta järele pärides, ei suuda Raimo Reimann muud teha kui pead vangutada. "Hiitris, mis muud" pobiseb mokaotsast kadeduseuss Argo.\nStardist sain minema ja nüüd ei saa enam pidama...\nTase 7: 400-800, 800 ante\nIlgelt suure ja hirmuäratava kuhja on enda ette krahmanud "Massa" . "Close to million" , teatab päevakangelane justkui muuseas. Tegelikkuses peame tõe huvides ära märkima , et Massa stäck on niiumbes neli korda väiksem miljonist, aga siiski aukartustäratavalt suur.\nKüsimusele kuidas Massa stäcki kokku kraapis, teatavad samas lauas istuvad Tanel Reisi ja former chipleader Carmen-Elina Vist, et mis seal ikka juhtus. "Kahe kaupa nopib välja . Esmalt ga tegi pihuksjapõrmuks kaks ülepaari ja et sellest vähe oleks, siis ga kr'kkis ja ära.\nLiiga lihtne neile kes oskavad...\nKohe saab keegi suureks...\nLauas nr.6 on kokku sattnud Robert Kallikorm ja Jaanus Veste. Mõlemal korralikud 60+ stäckid ja töötlemine käib.\nKüsimusele , kas Jaanusel on sees 4,8 või 16 õlut, vastab Robert "Kaheksa, võis ka just üheksanda võtta".\nVeste ei jää võlgu ja teatab et tal õige pea duubel tulekul. Kes küll maksjaks võiks olla, võib igaüks ise ära proovida arvata.\nVastase töötlemise ABC\nPool tunnikest tagasi turniirilalale saabunud Henri Käsper on oma laua "trash-talki" korralikult käima lükanud.\n1) high boardil panustab Henri 6k-sesse panka 5k ja saab kõik vastased flodima. Viimasena foldib Ardo Tiirik , kes seejärgselt Henrilt viimase kaarte väljapinnima hakkab. Henri kogenud kaardihaina oskab selliseid trikke läbi näha ja viib jutu hoopis Ardo enda kaartidele "Sul oli seitse pihtas jah, aga kicker problem eksole". "Kolm oli kõrval jah", annab Ardo justkui mõista et seitse tal pihtas ka oli. "Mul oli top set", paljastab Henri muige saatel natukenegi saladusloori oma kaartidelt.\n2) KOhe järgmises jaotuses avab Henri 1300 ja saab sellesama Ardo ning BB-l istuva Raini Lelle kaasa. chekitakse kõigi poolt läbi. Turn toob korduse ja haistes Henri chekinõrkust, paneb Ardo nüüd ise 1500. Ardo õnnetuseks ei calli mitte loose-agressive Henri, vaid elutight Pärnu aerutaja Raini Lelle. Henri foldib. River toob lauda -e ja Ardo teades et chekides ta seda panka ilmselgelt ei võida, panustab ette 3800. Raini instacallib ja Ardo muckib. Henri ei jäta Ardole külma vett kraevahele valamata ja teatab "EI julenud midagi näidatagi jah? Arvan et said emand-kahelt calli " ...\nSeda meest ma tean!!\nAlustame ka rubriigiga TUNNE VASTAST , kus tutvustame mängijaid, keda tänaval küll noogutades tervitad , aga kelle puhul jääd hiljem mõtlema, et „oota, kust ma seda „venda“ tean“ .\nAndsime vastasele ette 10 küsimust, millele on aega vastata 60 sekundit... TULD\n1)Nimi : Siim\n2)Esimene kokkupuude pokkeriga: Playmakers\n4)2020ks olen .... rikas\n5)Juustupitsale tuleks panna kui palju juustu .. vähemalt topelt\n6)Oled autoga? jah\n7) Lähtudes eelmisest küsimusest, kui meremehed tulevad kasiinosse pokkerit taguma, siis kuhu soovitaksid neil autot parkida? Vabale kohale\n8)Palju oled elus kaotanud? ... mitte väga palju\n9) Lemmik kokteil? vesi\n10)keda tervitaksid , kui sul see võimalus oleks .. Kristjan Hirmot\nTulemus: 10 vastatud küsimust ja aega kulus 45,6 sekundit.\nRich man in da house\nTase 6: 300-600, 600 ante\nAlles äsjalõppenud MPN festivali side-evendi võiduga piraka boosti oma bankrollile saanud Urmo Einard, ei ole tänagi lihtne vastane oma lauakaaslastele.\nTUrniks maasoleva 4k -se panga peale , laob kangelane 2k, saades calli ühelt kaasmängijalt.\nSarnane stsenaarium, kus Urmo panustab ja saab vastaselt calli, järgneb ka riveri -e peale. Sedapuhku panuseks 3500. Urmo välgutab -d ja see on hea.\nÜhest taskust teise...\nSuuremaid stäcke esimeseks pausiks... Stäckliidriks on Carmen-Elina Vist, kellel nuppe ca 100k jagu.\nCarmen-Elina Vist 100000 0\nKiirelt-kiirelt vetsu nüüd\nPaus! Neli levelit möödus lenneldes . Tuletame meelde veel kodusolijatele, et mänguga saab liituda kuni 9nda leveli alguseni ehk siis orienteeruvalt kuni kella 21-ni.\nJoogid minu pooolt... ohhoooo...\nLauas nr. 7 eriliselt suuri panku mängitud senini veel ei ole. Enim näib olevat oma chipikuhja kasvatanud olevat Kristo Lai, kel ees ca 35k nuppe.\nSamas lauas istuvate Danel Kunmani ja Argo Garamagaga saame aga hoopis elulisematel teemadel jutule..\n"Mulle õlu ei maitse! 10ne pallisüsteemis saaks õlu hindeks 5. Siidrile annan 8", teatab Danel\n"Mulle maitsevad mõlemad! Kummalegi kolm punkti" itsitab Garamaga..\nEsimest, teist ja kolmandatki korda\nEelmises postituses räägitud rahaboss, siirdub ka kolmanda bulleti järgi.\n"Mis seal ikka. Ees avatakse 1100, ma panen selga 6075 ga. Saan calli. Flop ja saame nupud sisse. Vastas . Öööökkkk... " . korrespondentile teadaolevalt on Meelisele liigategijaks Maxim Savchenko.\nMeelis Vist läheb teisele katsele. "Ei tule kokku üldse - nõme mäng. Oleks pidanud parem Türile discgolfi mängima minema"..\nTurniirialale saabudes teatas Marek , et tal tänaseks pikemalt linnaluba ja kavatseb turniiri kinni panna. Teise leveli keskpaigaks on mees härjal sarvist haaranud ja endale duubli välja rääkinud. Viimases suures jaotuses riverdab Marek rea ja panustab 1,5x pot-i . Riverisse kaks paari saanud Arvo-Mart Elvisto maksab nuttes kinni...\nMarek saadab ühtlasi kodustele tervitusi...\nMarek Selgeveer Arvo-Mart Elvisto\nHullud ajavad panga ise suureks..\nTurniir pole õieti alatagi jõudnud, kui 10ndas lauas läheb lammutamiseks.\nNägemata preflop ja flopijärgset(Flop: ;; ) äktsionit näeme, kuidas turnis särava -i peale Andres-Lõiv check-raisib Ilona 1500 panust 3000nde peale. Ilona callib vajaminevad 1500 juurde. Riverisse maanduva peale paneb Andres Lõiv rasvase 6000 beti, mille Ilona väikse mõttepausi järgselt kinni maksab. Andres muckib kinniselt oma kaardid ja Ilona võidab särava naeratuse saatel korraliku chipilisa. Nägemata kaarte on siin selge, et ühel polnud miskit ja ühel miskit oli..\nSamas lauas istuv Tarmo Tammel palub kirja panna, et "Tammelitega" ei jamata. Mitteteadjatele teadmiseks, et Ilona näol on ühtlasi tegemist ka Tarmo emaga... :)\nKing-Kong , bling it on... Turniirikell löödi käima ja kaardid on õhus.\nAaaaa kus ma istun?\nKõigile neile untsakatele, kes järjepidevalt küsivad, kus asub see või too laud, siis siit Teile puust ja punaseks aardekaart...\nTark ikka tormab küll\nKõik tänasel turniiril osalejad saavad kingituseks pokkeriõpiku Collin Moshmani „Sit`n`go“. Koplimaa, auuuu, kus oled ? Püksid jalga ja vajub kohale. Kaua Sa neid MTT-sid toksid seal.\nMarkku Koplimaa Sit`n`Go\nKõigi mängijate vahel kes enne turniiri stardivilet (17.00)lauda istuvad, läheb loosi pilet OlyBet Kings of Tallinna festivali raames toimuvale kuulsuste eri turniirile.\nVõitjale 110eurone OlyBet Poker Series Livet pilet.\n110eurone Olybet Poker Series Liver pilet parimale online kvalifitseerujale (last longer ehk kes kõige kauem mängus püsib- vajalik kanda või vähemalt lauale nähtavale kohale panna OlyBeti punane rinnakleeps, mis antakse kasiino kassas koos turniiripiletiga)\n22eurone Olybet Poker Series Super Satellite pilet kõigile finaallaua mängijatele(v.a. võitja) ja mullimängijale\nKokku seega lisaväärtust 440 uuro eest. Sisuliselt jagatakse osalejate vahel niiumbes saja lati jagu lastevorsti välja. Pole paha ütleks Janno vend..\nEi ole enam kaua oodata..\nTasub tähele panna, et sellest aastast on OPS-i alguskellaaeg nihutatud 17.00 peale. Ehk siis kes plaanis kolmeks kohale ronida, võtku kaasa kahe tunni jagu kannatust.\nehk siis teen ka ühe omapoolse ennustuse vahepeal ja teatan et laupäevaks lubab Tallinnas vahelduva pilvisusega ilma, kohati esineb sademeid ja paiguti puhub üsna vali tuul.\nKas saab siiski turniirile?\nHerlile siiski anti võimalus ilma taskukaarte omamata flipata kahe live kaardi vastu.\nJaotus ise kulges järnevalt.\nHerli kaardid : ;\nTundmatu mängija kaardid: ;\nFlop intrigeeriv: ; ; . Kas tuleb split ja saame uue jaotuse ?\nTurn: . "Üks kaart veel suurem kui kaheksa", taob Herli käega vastu lauda. "Diiler, pane viis", palub tundmatu mängija ...eee... Põlvast".\nRiver: . Kaarte omava mängija kicker 7 mängib ja turniiri ametlik osa jääb Herli jaoks ka sel korral unenäoks.\nÄra jää pakkumisest ilma. Kui pilti ei näe korralikult, osta LUUP.\nMõned näod, kes kindlasti ei osale turniiril\nPildilolevat härrat võiks võrrelda pimedaga, kes tahaks ka ilgelt autot juhtida , aga millegipärast teda ei lubata rooli. Herliga sama lugu, et huvi on, tahtmist ka on, aga näed ei lubata mängima...\nTallinna ja muu lähiümbruskonna (pärnakad, perekond Vist Raplamaalt, saarlased ja ida-virumaa gäng) rahval ei maksa meelt heita. Ka neile kehtib sama pakkumine mis Lätist tulijatele. Kolm jooki - pole probleemi. Vesi-kohvi-energuti.\nMeelis Vist Carmen-Elina Vist\nKES SIIS OSALEVAD?\nTule laupäeval kohale ja näed ise....\nDavai! Hakkab vaikselt sättima. Kes veel kuskil Põhja-Lätis redutab ja vaagib tulemise/mittetulemise vahel (tere ise ka Runnar "runner-runner" Lindepuu ) , siis võtkem teadmiseks , et laupäevaks saab kella 13:21 väljumisega rongile kõigest 9 euro eest täispileti. Mingi elukestva õppega üliõpilasena saad sealt veel mingi rämeda ale kah. Nii et ära mõtle, logi Olybet.ee pokkerikeskkonda ja rega ennast turnale. Seda nüüd ja kohe ja laupäeva ennemlõunat tehes, garanteerin, et saad turniiripiletit kassast väljavõttes KOLM(mitte kaks, ega ühe) JOOGIKUPONGIT. Nii et mida mõtled semu!


Kui ellu muutust tahad, siis ava silmad ja kaasa uusi inimesi » Headflow\nKui ellu muutust tahad, siis ava silmad ja kaasa uusi inimesi\non märts 8, 2021\nÜhel hommikul metsajalutuskäiku tehes otsustasin teadmata põhjusel, et tahan proovida, kuidas on kõndida teerajal silmad kinni. Sulgesin silmad ja hakkasin astuma. Tundus turvaline. Rada oli tuttav ning kui taldade all kõvaks tallutud lume asemel hakkas pehmem tunduma, teadsin, et olen rajalt kõrvale astunud. Sellest katsetusest sai alguse metsaskäikude jada, mille tulemused ja seosed elurajaga teile siia mõtisklemiseks laotan.\nSee esimene käik pani mõtlema, et millises etapis oma elus olen astunud silmad kinni, sest rada on olnud tuttav ja turvaline. Pikalt ühel töökohal töötades juhtub see kahtlemata, isegi kui sees olles tundub, et muutusi jagub. Hiljem tagasi vaadates selgub ikka, et silmad olid siiski kinni ning julgeid samme nende olukordade muutmiseks, mida isegi toona oleks saanud muuta, ma tegelikult ei teinud.\nLaupäevane jalutuskäik lisas veel mõningaid paralleele tuttaval rajal kõndimisele. Kui tead teed, kus astud, kas ei lähe siis mitte mõtted kergemini jalutama ning ümberringi toimuvat enam nii hästi ei märka? Nii jäävad tuttaval rajal, oma mõtteis kõndides märkamata sageli ka huvitavad ja kasulikud võimalused. Kui nüüd mõelda aga tuttaval rajal jooksmise peale, siis, isegi kui olla ümbritseva suhtes tähelepanelik, ei ole võimalik kõike märgata. Sestap tasub näiteks tööalast sprinti kavandades panna sellele sprindile siiski tähtaeg või määrata vahepeatused ümbritseva ning iseenda vaatlemiseks ja sealt endale vajaliku info kogumiseks. Peatumata edasi tormates võib sprindi lõppedes olla juba hilja sihti korrigeerida.\nÜhel hommikul võtsin metsas nõuks katsetada silmad kinni võsa ja puude vahele sukeldumist. Vaatasin välja sihtpunkti, sulgesin silmad ja asusin lumes sumpama. Küllalt kiiresti tõstsin käed näo ette, et kaitsta end okste eest. Seda tuleb teha ka silmad lahti võõras võsas liikudes. Turvaline tundus ikka, sest lumi oli toona veel paks ning miinuskraadide tõttu olin riides nagu kubujuss – paksud suusapüksid ja kohev jope. Seega oli see katsetus tegelikult ikka veel turvatsoonis, kuid avastused olid sellegipoolest minu jaoks kõnekad. Kui silmad on kinni, peavad kõik muud meeled olema eriti aktiveeritud ning käed ja jalad on sõna otseses mõttes tööd täis. Pärast ca 10m astumist avasin silmad ja sain aru, et olen plaanitud sihist 4-5m vales suunas liikunud ning ühtlasi mõistsin, et ma polekski suurema okstes ragistamiseta, ja ilmselt ka end või riideid vigastamata, nende sihitud kaskedeni jõudnud. Oksad turritasid minu suunas. Eemalt ma seda ei näinud. Ehk et kui ellu muutusi tahta, siis tuleb silmad avada, siht välja valida ning kõik meeled kasutusse võtta, sest muul juhul lihtsalt vigastad end ja paned sihistki mööda. Muutus tähendab, et astud väikeste sammude haaval edasi, vahepeal nii rada kui sihti korrigeerides.\nVarasematest talvistest käikudest haakus siia ka kord, kui läksin enda arvates mööda oma salarada ning seal olid juba ühed suured jäljed ees. Pöörasin veel salajasemale rajale ning sealgi sattusin äkki samadele suurtele jälgedele. Korraks üllatusin, olin isegi pettunud, kuid siis rändas mõte hoopis soojematele radadele ning metsast väljusin mõttega, et tegelikult ei ole me oma eluteel kunagi üksinda. Keegi on just seda rada või rajajupikest mingil moel kunagi käinud. Isegi kui praegu tunned end üksinda, sest pole veel leidnud kaaslasi, kellega koos astuda, siis annab see teadmine kindlustunde, et siin maailmas on alati kuskil keegi samal teel. Küllap te varsti kohtute, eriti kui sa ise selleks ka võimaluse annad. Teinekord on mööda kellegi jälgi hoopis julgem tundmatus suunas astuma hakata. Nii et tasub uurida, kuidas need, kelle tegevust hindame, neid asju teevad, mida meie teha tahame.\nTol silmad-kinni võsas ragistamise päeval tegin ma veel ühe uudishimuliku käigu. Nimelt, kui metsa sisenedes olin küll esimene inimene värskel lumel astumas, oli loomarahvas juba oma jäljed jätnud. Raja kõrval oli kalpsanud jänes, pisut vildakalt, mitte tavapärase tagurpidi T vaid hoopis tagurpidi L-kujuliselt, samal ajal kui L vahepeal saba teiselepoole keeras. Jälitasin neid jälgi. Kui need äkki rajalt metsavahele pöörasid, otsustasin järgi minna. Kes oleks tol hommikul metsa jalutama sattunud, oleks näinud mind põõsaste all jänesejälgi mööda roomamas. Jõudsin lagedamale platsikesele, kus jälgi oli palju, nagu jäneste kokkutulek, see tegi kuidagi rõõmsaks. Siis leidsin kitse magamisaseme puu alt, pikutasin korra seal ja vaatasin sinisesse taevasse, ning jätkasin teekonda mööda kitsejälgi, ikka võimalikult autentselt. See oli päris tore perspektiivivahetus. Ka mitte asjata.\nMetsast välja tulles mõtlesin turtsudes, et kui keegi oleks näinud, oleks ilmselt abi kutsunud 😀 Ja see lükkas käima mõttearenduse teemal, et miks ma nii arvan. Tegevustel on oma koht ja aeg, öeldakse. Kui ma oleksin jahimees või hoopis bioloog jäneste populatsiooni ja radasid kaardistamas, siis oleks säärane roomamine täitsa normaalne, kuid nüüd äkki mulle, kes ma tahan asju veidi teisest perspektiivist vaadata, tundub sobimatu ja naljakas. Selge see, et tegemist on taaskord ühiskondliku kirjutamata normiga, millest minu jaoks küll mitte mingit kasu ei ole, seega selle kasutu mustri saab rahulikult tasapisi ära kustutada. Minu eesmärk oli tajuda teisi vaatenurki, sestap on metsas jänkujälgede järgi roomamine normaalne, sest on see ju üks võimalik viis selleks. Teisi vaatenurki saab ka tuttaval rajal, aga rohkem võimalusi on jooksuringi teisi tänavaid mööda tehes või teistmoodi ringiga koju minnes.\nPärast seda pimesi võssa sukeldumist ja jänese jälgi mööda roomamist käin ma metsas hoopis teisiti. Kui suure sula järel kinnitallatud metsarada jäärajaks muutus, andis see veel rohkem hoogu metsa sisse sukelduda. Kuid radu leian sealtki siiski mitmeid. Möödunud nädalavahetusest jäin nuputama, et huvitav, millist tähendust võiks minu jaoks endas kanda see, et ma kitsejälgi mööda astudes seekord üle 10 „Rosin šokolaadis” paki oleksin võinud kokku koguda. Ma ei ole veel jälile jõudnud. Ju on metsal veel sõnumeid varuks.\nKui tahad oma elus midagi muuta, siis on vältimatult vajalik silmad avada ja tavapäraselt rajalt kõrvale astuda ning olla valmis pidevalt rada ja sihti korrigeerima.\nSa ei ole üksinda, sest keegi on kuskil kunagi seda rada juba astunud või praegu astumas, üles leiad nad aga siis kui silmad lahti teed ja oma ringkonda uuendad.\nVõimalus osaleda testgrupis!\nKui tahad silmi avada ja ringkonda uuendada ühekorraga, siis ootan sind 23.-25. aprillini Põlvas toimuva kompassi seadistamise nädalalõpu testgruppi.\nSee nädalalõpp sobib sulle, kui tunned end täna elus justkui päris hästi, peaksid enda standardite järgi olema rahul, kuid tööalases mõttes siiski miski kripeldab, sest\nsa pole kindel, kas see töö on see, mida edasi teha tahad\nsa ei tea täpselt, millise sihi poole see töö sul liikuda aitab\nsa tahaksid maailma parandada, kuid ei näe tänasel tööl selles oma osa\nja sul on soov see päris oma Põhjanael leida ja oma tööellu rohkem tähendust tuua.\nKui oled huvitatud lisainfost, klõpsa allolevat nuppu hiljemalt 4. aprillil ja anna endast teada. Testgruppi mahub veel juurde 3 inimest!\nSoovin lähemat infot!\nAvatud silmadega saad ümbritsevat ilu nautida\nPrevious post Kui mõtled uuendustest tööelus, ära ebamugavaid küsimusi pelga\nNext post Kodukontorist kodukontorisse – mis on muutunud?


1 Corinthians 15:10 Aga Jumala armust olen mina, mis ma olen; ja see arm minu vastu ei ole olnud tühine, vaid ma olen palju rohkem tööd teinud kui nemad kõik; aga mitte mina, vaid Jumala arm, mis on minuga.\nEstonian(i) 10 Aga Jumala armust olen mina, mis ma olen; ja see arm minu vastu ei ole olnud tühine, vaid ma olen palju rohkem tööd teinud kui nemad kõik; aga mitte mina, vaid Jumala arm, mis on minuga.\n1 Corinthians 15:10 Cross References - Estonian


Kuulutusi: 889 Kuvatud: 21 - 30 Leht: / 89\nVeoautod, müük 19.09.18 Eesti\nVOLVO FH 13.0 375 kW -14, sadulveok, sinine, odomeetri näit 0, tagavedu, automaat, toodetud 01.2014, puldiga kesklukk, lisatuled, elektriliselt reguleeritavad peeglid, elektriaknad, püsikiirusehoidja, toodud Eestist; külmutusseade(Seisukliima), õhuga reguleeritavad istmed, seisusoo...\nVeoautod, müük 919 600 19.09.18 Eesti\nSCANIA R480 12.74 353 kW -10, madelveok, valge, odomeetri näit 919600, diisel, tagavedu, toodetud 01.2010, kesklukk, ABS pidurid, signalisatsioon, salongi eelsoojendus, püsikiirusehoidja, konks, istmed (istmesoojendused), kandevõime (kg): 14300, kütusepaagi maht (l): 450; õhuga ...\nZIL 130 -74, sinine, odomeetri näit 0, bensiin, tagavedu, manuaal, 3 kohta, toodetud 01.1974; Komplekte Tõstuk-kraana "Nummi" Auto hind 1500, - Tõstuk eraldi 1200, - Korv eraldi 400, -.\nVeoautod, müük 261 566 19.09.18 Eesti\nVW LT 2.5 75 kW -98, autoveok, sinine, odomeetri näit 261566, diisel, tagavedu, manuaal, toodetud 01.1998, udutuled, roolivõimendi, elektriaknad, konks, stereo, tühimass (kg): 2510, täismass (kg): 4600, kandevõime (kg): 2090; õhuga reguleeritavad istmed, tööriistakast, Pe...\nVeoautod, müük 19.09.18 Lääne-Virumaa\nMAZ 5549, Müüa Maz 5549 varuosadeks.\nVeoautod, müük 1 250 000 19.09.18 Eesti\nVOLVO FH12 309 kW -95, sadulveok, valge, odomeetri näit 1250000, diisel, manuaal, toodetud 01.1995; tehniliselt töökorras masin, rehvid head ; vahetan uuema vastu.\nVeoautod, müük 1 200 000 19.09.18 Eesti\nSCANIA 114 P114 GB6X2NA 380 11.0 380 280 kW -03, valge, odomeetri näit 1200000, diisel, tagavedu, manuaal, 2 kohta, toodetud 10.2003, hooldusraamat, ABS pidurid, turvapadjad, udutuled, lisatuled, reguleeritav roolisammas, roolivõimendi, elektriliselt reguleeritavad peeglid, peeglisoojendused, 2x elektri...\nVeoautod, müük 330 000 19.09.18 Eesti\nVOLVO FL 280 7.15 206 kW -07, furgoon, kollane, odomeetri näit 330000, diisel, manuaal, 2 kohta, toodetud 09.2007, kesklukk, ABS pidurid, turvapadjad, udutuled, tulede korrektor, reguleeritav roolisammas, roolivõimendi, elektriliselt reguleeritavad peeglid, 2x elektriaknad, välistempera...\nVeoautod, müük 120 000 19.09.18 Eesti\nAVIA A31N 3.596 60 kW -90, korras, madelveok, sinine, odomeetri näit 120000, diisel, tagavedu, manuaal, registreeritud 01.1990, toodetud 01.1990, ei ole arvel, ülelaadimine, tühimass (kg): 2790, täismass (kg): 5990, kandevõime (kg): 3200; Sõidukorras , korralikult hooldatud , talv...\nVeoautod, müük 190 090 19.09.18 Eesti\nVW LT 45 2.4 66 kW -91, madelveok, punane, odomeetri näit 190090, bensiin, tagavedu, manuaal, 3 kohta, toodetud 05.1991, R6, tühimass (kg): 2510, täismass (kg): 5000, toodud Rootsist


Kuidas tõlgendada audiitori järeldusotsust\nEesti audiitortegevuse eeskirjade kohaselt peaks puhas audiitori järeldusotsus sisaldama lauset: «Auditeeritud aastaaruanne kajastab õigesti ja õiglaselt ettevõtte finantsseisundit ning majandusaasta tulemit.» Alljärgnevalt selgitan mõistet «õige ja õiglane kajastamine» (true and fair view). Mõiste «õige ja õiglane kajastamine» tähendus ei tarvitse olla üheselt arusaadav.\nÕige kajastamine tähendab, et ettevõtte koostatud aruanne põhineb raamatupidamise andmetele, on kooskõlas vastavate raamatupidamisregistrite ja algdokumentidega. Õiglane kajastamine tähendab, et on kasutatud kohaseid arvestusprintsiipe, varad ja kohustused on hinnatud nende õiglase väärtuse alusel.\nNäiteks, kui ettevõttel on olulises osas debitoorseid võlgu, mille tasumise tähtaeg oli juba aasta tagasi, siis nende võlgade kajastamine bilansis on ettevõtte varade õige kajastamine, sest võlgnevus eksisteerib reaalselt ning põhineb tegelikkuses toimunud majandustehingutel. Kindlasti pole niisugune kajastamine aga õiglane. Õiglase kajastamise seisukohalt tuleks neid debitoorseid võlgnevusi analüüsida ning tõenäoliselt hinnata nulliks.\nKui kindlustusfirmal puudub edasikindlustusleping kõrgema kui 50protsendilise riskiga kindlustuslepingute kohta ning ei ole tehtud olulises suurusjärgus provisjone, siis ei saa niisugust kajastamist nimetada õigeks ja õiglaseks. Pigem on tegemist selle kindlustusfirma tegevuse jätkuvuse printsiibi ohtu sattumisega ning ka audiitori järeldusotsus ei ole eeldatavasti puhas, vaid seal on ära märgitud tegevuse jätkuvuse printsiibi ohustatus. Kui ettevõtte spetsiifiline äritegevus on üles ehitatud ainult ühele ostjale, kes pankrotistus pärast bilansi koostamise kuupäeva, kuid enne aastaaruande tegelikku koostamist, siis on samuti tegemist ettevõtte tegevuse jätkuvuse printsiibi ohustatusega.\nEestis on probleemiks olnud äriringkondade soov üles hinnata ettevõtte põhivara, et ettevõtte omakapital paistaks suuremana. Seadusandlikud aktid seda otseselt küll ei keela, kuid hea raamatupidamistava ei näe ette põhivara üleshindamist.\nVõib küll väita, et aastaaruande lisades on see põhivara üleshindluse summa ja sisu avatud, st tehing on õigesti kajastatud, kuid kas ümberhindluse tulemusena on põhivarad ka õiglaselt hinnatud? Ma arvan, et pigem mitte, sest on rikutud konservatiivsuse printsiipi. Audiitori väide, et niisugune ettevõtte aastaaruanne kajastab õigesti ja õiglaselt tema varasid ja kohustusi, võib osutuda väga problemaatiliseks. Niisugune ümberhindlus oleks asjakohane näiteks Inglismaal, kus hea raamatupidamistava näeb ette põhivara objektide ümberhindlust, lähtudes sõltumatu eksperdi hinnangust.\nErinevalt Eestist eksisteerib Inglismaal aga efektiivne turg ning ümberhindlus on usaldusväärne. Eestis on põhivara väärtuse üleshindamine aga väga problemaatiline, sest efektiivse turu puudumisel ei selgu põhivara reaalne turuhind enne, kui on toimunud vastava põhivara objekti müük. Järelikult võib mõistet «õige ja õiglane» interpreteerida eri riikides ja erinevates majandustingimustes erinevalt. See, mis ühes riigis on õige ja õiglane, ei tarvitse seda olla teises riigis.\nKuigi esmane vastutus ettevõtte aastaaruande koostamise ja selles sisalduva info õigsuse eest lasub ettevõtte juhtkonnal, võtab audiitor järeldusotsuse andmisega enesele suure vastutuse. Oluline on, et aktsionärid, kreeditorid jm majandusüldsus mõistaks õigesti audiitori järeldusotsuses kirjutatut.


Vibuklubi Ilves sai Viljandis kaksikvõidu – Raplamaa Sõnumid\nVibuklubi Ilves sai Viljandis kaksikvõidu\nMöödunud nädalavahetusel toimusid Viljandis vibuspordi Eesti sisemeistrivõistlused. Vibuklubi Ilves tõi sportvibu naiste klassis uhkusega koju kaksikvõidu – Siret Luik ja Reena Pärnat. Mõnevõrra üllatuslikult kuulus seekord kuld Luigele ja hõbe Pärnatile.\nEelringis Ilvese naised ei säranud. Eelringi võitis eelmise aasta Eesti meister Laura Nurmsalu. Duellides olid aga Pärnat ja Luik mõlemad heas hoos ja kohtusid lõpuks omavahel kullafinaalis. Pronksmedal läks Viljandi laskurile Maris Tetsmannile.\nHõbeda saanud Pärnat kommenteeris pärast võistluse lõppu: “Tegelikult olen tänase päevaga rahul. Hommik ei alanud hästi, aga suutsin oma laskmist muuta ja lasin duellides tunduvalt paremini kui eelringis. Olen rõõmus, et kulla sai just Siret.” Kulla võitnud Luik ütles aga: “Tundsin ennast kindlalt ja mõtlesin, et kui tahan võita, siis täna on selleks hea päev. Õnnestus!”\nMeeste poolelt oli tugevaim ilveslane Aivo Agu, kes langes konkurentsist veerandfinaalis ja sai seitsmenda koha. Noorteklassides teenis Karl Kivilo kadettide hõbemedali. Kahjuks kadettide neidude favoriit Triinu Lilienthal osales võistlusel üsna kõrge palavikuga ja enda tegelikke võimeid seetõttu realiseerida ei suutnud. Tulemuseks oli tihedas konkurentsis napilt neljas koht. Samas klassis võistelnud Marta Kaunis sai üheksanda koha. Kadri Lilienthal sai naisjuunioride hulgas neljanda koha.


Kinnisvarauuring ennustab beebibuumi - Kõik\nKantar-Emori kinnisvarauuring näitas, et 25-34-aastastest küsitletutest plaanivad uue kodu osta ligi pooled.\nKinnisvarauuring ennustab beebibuumi\nÜhtlasi hindab see vanuserühm oma majanduslikku olukorda nii endast noorematest kui ka vanematest kindlamaks. Ligi pooled lähitulevikus korteriostu kavandajatest tahavad kolmetoalist korterit ja kolmandik kahetoalisi – kinnisvaraturul paistavad andvat tooni pereplaane pidavad nooremad inimesed. Inimesed, kes soovivad osta Tallinna või Harjumaale lähema viie aasta jooksul uue korteri, peavad oluliseks energiasäästlikkust, aga ka parkimiskohta õues.\nKinnisvaraturgu elavdab ka, et väiksemate linnade-asulate korteriühistutel on võimalik saada korterelamu rekonstrueerimiseks ja soojusenergia kulude vähendamiseks riigi tuge. Selleks on tänavuses riigieelarves ette nähtud 17,5 miljonit eurot. Toetussumma sõltub riigi piirkonnast: kui Tallinnas ja Tartus võivad korteriühistud taotleda hoonete renoveerimise ja energiatõhususe tõstmisega seotud kuludest 30% hüvitamist, siis mõnedes piirkonnakeskustes võib see summa tõusta kuni 40%-ni. Väiksemates asulates on riik valmis hüvitama 50% hoonete remondikuludest. Pankadest on teatavasti keeruline väiksemate paikade majade remondiks laenu saada.


Zēniņi – Vikipeedia\nkoordinaadid: 57° 3′ N, 25° 51′ E\n57° 3′ N, 25° 51′ E\nZēniņi on asula Lätis Vecpiebalga piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla kaguosas. Zēniņi jääb valla- ja piirkonnakeskusest Vecpiebalgast 3,2 ning Riiast 131,5 kilomeetri kaugusele.\nKülas asub Zēniņi bussipeatus.\nZēniņi muinaskalmed ehk Augstīši mägi ja Zēniņi keskaegne kalmistu ehk Vergi kalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all, Jaunmietiņi keskaegne kalmistu ehk Täringumägi ning Mietiņi keskaegne kalmistu aga kohaliku kaitse all.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Zēniņi&oldid=5745247"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:31, 4. november 2020.


15 lihtsat käsitööd lastele | Käsitöö peal\n15 lihtsat käsitööd lastele\nIsabel katalaani keel | 05/10/2021 09:00 | Käsitöö, Lastele mõeldud käsitöö\nKas väikestel on kodus igav ega tea, mida teha, et mõnusalt aega veeta? Järgmisest postitusest leiate 15 lihtne käsitöö lastele mis on tehtud hetkega ja millega saavad nad lõbutseda nii loomisprotsessis kui ka hiljem, kui nad käsitöö lõpetavad ja saavad sellega mängida.\nNende käsitööde tegemiseks ei pea te palju materjale ostma. Tegelikult, kui olete käsitöö fännid, on teil neid kodus kindlasti mitu varasematel kordadel, kuigi saate nende valmistamiseks kasutada ka ringlussevõetud materjale. Ära igatse seda!\n1 Lihtne superkangelane käsitööpulkade ja kartongiga\n2 Vildist pusle lastele\n3 Sõnumiga uksenupu silt\n4 Lastega koos tehtav jõulupõdraornament\n5 Käsitöö taaskasutamine jõuludeks. Lumememm\n6 Lastega koos valmistatav papist tigu\n7 Lihtne hoiupõrsas piimapulbri vms pudeli ringlussevõtt\n8 Geomeetrilised kujundid tembeldamiseks, valmistatud tualettpaberirullidega\n9 Papist ja krepp-paberist liblikas\n10 Laste pliiatsikorraldaja pott\n11 Riidest kotid kapide lõhnastamiseks\n12 Suveks kaunistatud sussid\n13 Taaskasutatud mänguasjad: võluvile\n14 Pliiatsihoidja kass\n15 Hoopsi mäng\nLastele mõeldud lihtsate käsitööde hulgast leiate selle lihtsa pulgadest ja papist valmistatud superkangelane. Vajalikud materjalid on popsicle stick, papp ja värviline marker.\nSelle käsitöö juures on hea see, et saate mõne minutiga hakkama ja siis saavad lapsed sellega mängida. Lisaks saab seda isikupärastada, valides näiteks värvid ja isegi superkangelase tähe koos lapse nime algustähega.\nKui soovite teada, kuidas seda teha, ärge jätke postitust vahele pulgadest ja papist valmistatud superkangelane.\nÜks lemmikmänge lastele, kellel on hea aeg lõbutseda, on mõistatused, alates kõige väiksematest kuni keerukamateni. Sellistest kangastest nagu vildist valmistatud pusled sobivad suurepäraselt motoorsete oskuste ja meelte arendamiseks, mis sobib ideaalselt lastele oma kognitiivsete ja füüsiliste võimete arendamiseks.\nLisaks seda puslet on lihtne teha ja saate teha igasuguseid figuure, millega seda kaunistada. Teil on vaja muu hulgas viltkangast, tikkimisniiti, paksu nõela ja kleepuvat takjapaela.\nKui soovite õppida, kuidas seda samm -sammult teha, vaadake postitust Vildist pusle lastele.\nSee on üks lihtsamaid lastele mõeldud käsitöid, mida saate teha vaid mõne materjaliga, mis teil juba kodus on, näiteks värviline papp, krepppaber, käärid, liim ja markerid.\nKõigi nende tööriistadega saate seda luua rippuv sõnumimärk maja tubade nuppudel. Kas soovite teada, kuidas seda teha? Vaadake postitust Sõnumiga uksenupu silt.\nLastega koos tehtav jõulupõdraornament\nLisaks sellele, et see on üks lihtsamaid käsitöid lastele, on see ka üks mitmekülgsemaid, kuna seda saab kasutada jõulupuu ehe või õnnitluskaardina kellelegi erilisele nendel kuupäevadel.\nSee on nii lihtne, et isegi väikseim pere saab selle ettevalmistamisel osaleda. Selle tegemiseks vajate ainult papitükki, pliiatsit, musta markerit, mõnda värvilist palli ja muid asju, mida saate postituses näha Lastega koos tehtav jõulupõdraornament.\nKäsitöö taaskasutamine jõuludeks. Lumememm\nTeine lahedam lihtne käsitöö lastele ja väga tüüpiline jõuluteemale, mida saate teha, on a papist lumememm.\nTeil on vaja tühje paberirulle, vahtkummi, pompe, vildist, markereid ja mõnda muud tarvikut. Tulemus on väga kena, kas lastetoa kaunistamiseks või mänguasjana mõneks ajaks enda lõbustamiseks.\nKui soovite näha kõiki toiminguid, siis ärge jätke seda postitust vahele Käsitööde ringlussevõtt jõuludeks: lumememm. See näeb sul kindlasti hea välja!\nLastega koos valmistatav papist tigu\nSee väike tigu on üks kiiremaid lihtsaid laste käsitööd. Väikestel on tore õppida ise käsitööd tegema ja oma kujutlusvõimet arendades ülilõbusalt aega veeta.\nSelle tigu valmistamise peamine materjal on papp. Kindlasti on neid kodus palju! Kas soovite näha, kuidas saate neid teha? Postituses Lastega koos valmistatav papist tigu leiate kogu protsessi.\nLihtne hoiupõrsas piimapulbri vms pudeli ringlussevõtt\nNüüd, kui uus aasta algab, on hea aeg õpetada lastele oma palka kokku hoidma, et nad saaksid aastaringselt nipsasju ja mänguasju osta.\nLõbus viis seda teha on selle loomine hoiupõrsas koos pudeli ringlussevõetud piimapulbriga. See on üks lastele mõeldud lihtsaid käsitöid, mille jaoks vajate vähe materjale: paati, natuke villa, lõikurit ja kuuma silikooni.\nKui soovite teada selle notsu panga tootmisprotsessi, siis ärge jätke postitust vahele Piimapulbri tüüpi purgi lihtne taaskasutus.\nGeomeetrilised kujundid tembeldamiseks, valmistatud tualettpaberirullidega\nKas soovite aidata väikestel koolitarbeid lõbusalt ja originaalselt kaunistada? Seejärel vaadake postitust Geomeetrilised kujundid tualettpaberirullidega tembeldamiseks sest see on üks lihtsamaid lastele mõeldud käsitöid, mida saate teha mõne materjaliga, mis teil kodus on. Teil on vaja ainult markereid, mõnda tualettpaberist karpi ja mõnda märkmikku.\nPapist ja krepp-paberist liblikas\nVeel üks lihtne käsitöö lastele, mida saate teha väikese papi, krepppaberi, markerite ja liimiga, on see kartongist ja krepp -paberist liblikas super lahe. Selle valmistamine ei võta kaua aega ja teil on kohe väike ornament, millega lastetuba kaunistada.\nKui soovite teada, kuidas seda teha, vaadake postitust Papist ja krepp -paberist liblikas kus see tuleb samm -sammult väga hästi lahti seletada.\nLapsed kipuvad värvimiseks koguma suures koguses värvipliiatseid, pliiatseid ja markereid, mis lõpuks lähevad alati ümber maja. Et mitte eksida ja kõik maalid ühes kohas olla, proovige seda teha laste pliiatsi korraldaja pott.\nSiin on mõned kõige lõbusamad ja värvikamad lihtsad käsitööd lastele. Lisaks võimaldab see juba kodus olevaid materjale ringlusse võtta, mitte neid ära visata.\nKui soovite teada, kuidas seda käsitööd teha, ärge jätke postitust vahele laste pliiatsi korraldaja pott.\nNeed riidest kotikesed kapide lõhnastamiseks See on veel üks lastele mõeldud lihtne käsitöö, mis lisaks väikestele aega veetmisele toimib ka riiete loomuliku õhuvärskendajana, mis hoiab ära riiete lõhna ja niiskuse tekkimise.\nNeed on värvilised, praktilised ja sobivad ideaalselt kingitusteks. Samal pärastlõunal saate väikese kanga, kuivatatud lillede ja lavendli või kaneeli essentsiga valmistada mitu. Selle käsitöö tegemiseks vajalike materjalide tundmiseks soovitan teil postitust lugeda Riidest kotid kapide lõhnastamiseks. Rõõm on kappe avada!\nSuveks kaunistatud sussid\nKaunista mõned valged tossud markeritega See on veel üks ilusamaid lihtsaid käsitöid lastele, mida saate teha. Saate aidata väikestel lihtsa kujundusega jooniseid teha. Teil on vaja ainult paari tosse ja kahte punast ja rohelist kangamarkerit.\nSaate teha kirsside kujunduse või kasutada oma kujutlusvõimet ja värvida selle, mis teile kõige rohkem meeldib. Postituses Suveks kaunistatud sussid leiate video selle käsitöö taasloomiseks. Ära igatse seda!\nTaaskasutatud mänguasjad: võluvile\nMõnikord meeldivad lastele kõige rohkem lihtsad mänguasjad, kui neil on lõbus ja meelelahutuslik aeg. See on juhtum Võluflööt, üks lihtsaid lastele mõeldud käsitöid, mida saate teha mõne minutiga.\nSelle mänguasja valmistamiseks võite kasutada kodus taaskasutatud materjale õled või õled sooda rüübamiseks. Ja kui teil neid pole, võite neid leida mis tahes supermarketist.\nLisaks õlgedele vajate ka natuke teipi või kleeplinti. Teine võimalus on liim, kuid kui saate valida lindi, soovitan seda, sest see on palju parem, lihtsam teha ja isegi turvalisem. Nagu näete, vajate vaid paari asja!\nKui teile meeldib ringlusse võtta, on see veel üks lihtne käsitöö lastele, mida saate teha pliiatsihoidja kass papist rullidega tualettpaberit, mis teil kodus on. Ülejäänud osas ei vaja te palju rohkem materjale, välja arvatud mõned markerid, käärid, väike liim ja mõned käsitöö silmad.\nKui soovite teada, kuidas seda armsat kassi samm -sammult valmistada, ärge jätke postitust vahele Pliiatsihoidja kass.\nsee Sõrmuste komplekt See on veel üks lihtne käsitöö lastele, mida saate teha kodus olevate materjalidega. Piisab mõnest papist, papist rullist köögipaberit, markereid ja liimi, et teha see lõbus mäng, millega saate kodus või väljaspool kodu mõnda mängu mängida.\nKas soovite teada, kuidas see sõrmuste komplekt on valmistatud? Vaadake postitust Sõrmuste komplekt kust leiate üksikasjalikud juhised.\nTäielik tee artiklini: Käsitöö sisse » Käsitöö » Lastele mõeldud käsitöö » 15 lihtsat käsitööd lastele


Kirurgide oskused lähevad rooste: nii vähe luumurde pole juba aastaid olnud! - LUGEJAKIRI\nKirurgide oskused lähevad rooste: nii vähe luumurde pole juba aastaid olnud!\nErakorralise meditsiini osakonna parkla Tallinnas on tühi ja kõle - luumurdjad napib. (foto: Stanislav Moshkov)\nAvaldatud16 jaanuar, 2019\nErakorralise meditsiini osakonnad üle Eesti ägavad tööpuuduse käes – vähese libeduse tõttu kukub ja murrab oma luid erakordselt vähe inimesi. On oht, et kui nii jätkub, lähevad luumurde parandavate kirurgide oskused rooste.\n„Eelnevad aastad on samal ajal olnud täielik hullumaja – luumurruga inimesed ronisid sisse uksest ja aknast, üks hullem kui teine. Sel aastal on olukord täiesti vastupidine – pane või putka kinni aga luumurde ei ole lihtsalt kellelgi,“ kaebab Põhja-Eesti regionaalhaigla traumapunkti ülem Jaanika Männik. „Ei mäletagi, millal viimati nii vaikne aastaalgus oli.“\nAasta algus oli ilma poolest paljulubav\nAasta esimestel päevadel oli nii lund kui sulailma, mis tekitasid paljudes kohtades jäiseid tingimusi. Suure põntsu libeda jää tekkele pani käesoleva nädala alguses alanud lumesadu, mis kattis osades kohtades Eestis jää lausa poolemeetrise kihi alla.\n„Aga mida polnud – kukkuvaid ja luid murdvaid inimesi. Ei tea, kas pikad pühad panid inimesi rohkem lähedastega koos viibima ja mitte õues ringi tallama? Meid mõjutab see igal juhul, sest kõik kirurgid, kes luumurde korda teevad, istuvad praegu jõude ja mis kõige hullem, nende oskused lähevad nö rooste,“ märkis Männik kurvalt.\n„Olukord on trööstitu ja ei tundu, et paremaks ka läheks – nüüd sadas nädalaga maha paks lumekiht ja kattis jää täielikult – nüüd ei ole väljas üldse enam libe.“\nIga erakorralise meditsiini osakonna kirurgi märg unenägu – ülilibe jää, millel kukkudes ei pruugi murda ainult ühte luud, vaid lausa mitu. (foto: Aivar Aotäht)\nPraegu käiakse EMOs ainult kondoome küsimas\nKui harilikult pöördub talvel libedaga traumapunkti abi saama keskmiselt 60 inimest ööpäevas, siis näiteks eile käis traumapunktis ainult 6 inimest ja pooled neist otsisid kondoome.\n“Randmeluumurd, õlavarreluumurd, hüppeliigese murd, jalaluumurd – mitte midagi ei ole parandada meil, täielik luumurrudefitsiit on” loetles arst arvutist sagedamaid vigastusi, millega varasematel aastatel on pöördutud arsti poole ja mida sel aastal pole.\n„Kirurgid on juba nii meeleheitel, et käivad ise haigla ees nimelt maha kukkumas ja siis kolleegid saavad murde parandada – ikka röntgenisse ja kipsi, röntgenisse ja kipsi. Aga kaua me nii vastu peame – varsti on kõik juba selle ka läbi teinud,“ kurtis ta.\nSuurt sula on vaja ja siis kohe külma otsa\nIlmateade lähinädalateks sula ei luba, vastupidi, lund tuleb juurde. Selleks, et linnade tänavad taas libedad oleksid, oleks aga hädasti vaja sulailma ja siis taas kiiret jäätumist. Sel viisil ei jõuaks ka majaomanikud ja haldajad majaesiseid kiiresti liivatada ja õnnetused hüüaksid tulles.\n“Nüüd proovisime linnavalitsust probleemist informeerida,” on arst nõutu. „Küsisime, et kas mingid kastmismasinad ei saaks linnas ringi sõita, et teid ja tänavaid libedamaks teha – ma ei hakka kordama, mis sõnad sealt vastu tulid. Võibolla toob alles kevad leevendust.“\n„On ilmselge, et linnavalitsus ei tee mitte midagi selleks, et mittehädasolijaid hätta aidata ja senikaua kannatab ka erakorralise meditsiini kvaliteet,“ lisas arst.\nHea lugeja! Mida arvad Sina sellest, et meie teed ja tänavad pole praegu libedad ja seetõttu kannatavad kirurgide kutseoskused. Anna oma arvamusest märku loo all kommentaarides.\n16. jaan. 2019 - 11:55\nNo krt. , linnavalitsus võiks ikka aidata hädas olijaid! Ma omalt poolt luban, et panen veevooliku aknast välja ja kastan kõnniteed.\nKasu on mõlemapoolne, kirurgid saavad oskusi lihvida ja mul hea statistikat pidada, palju luumurde kokku saan.\nSiinkohal üleskutse kõik kirurgidele appi, saame täna eesti 100 raames 100 luumurdu!


Küünte Käärid Teritama » See On Nii - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidKüünte käärid teravad ennast kärpides\nPeenestage ja teritage lõikamise teel\nLõika närimiskumm või liivapaber\nIsegi kui uued küünte käärid on väga odavad omandada, on ainult vahetatud lõiketerade tõttu häid omadusi. Isegi kvaliteetsed ja kallid küünte käärid on kergesti lihvitavad vähe lihvimis- või vihmapaberiga ja vähese vaevaga minutis.\nNiinimetatud käärirõngas on küünte kääride kaks tera vastassuunas. Need on tavaliselt kergelt helmestatud pealsetel ja sõltuvalt kääride tüübist on need enam-vähem kumerad. Labade sisemised küljed on sujuvalt ja teravust tekitab lõiketera suunas liikuv kald.\nEnamasti on küünte ümardamise ja varbaküünte tõttu modelleeritud Scherenhebelformen teritamine tavapäraste lihvimis- või kivikividega. Seetõttu on vajalik õhuke, paindlik ja paindlik abrasiivne keskkond.\nEmery või liivapaber vastab sellele nõudele. Seda saab sisestada avatud käärhoobasse. Liikumises täidab tiibade sulgemine lihvimist. Paber joondub paindlikult ja automaatselt terade igas punktis nii, et see teostab trapetsikujulise lõikamise.\nSee automaatne sisselülitamine korratakse iga uue plaanitud lõigu kaudu. Umbes kümme lõiketükki on küünte käärid uuesti teravad. Nagu tavaline tera, kasutab enamik "Schleifmeister" 120 liivapaberit. Sõltuvalt soovitud raskusastmest võivad teravilja suurused kuni 300 olla sobivamad.\nMõnede küünte kääridega peamiselt luksussektorist saavad terad olla valmistatud spetsiaalselt karastatud terasest või titaanisulamistest. Kui tavaline abrasiivpaber ei saavuta soovitud efekti, on võimalik vältida mõnevõrra kallimat teemante abrasiivpaberit.\nKüünte kääride oletatava tuhmumise üldine põhjus on kruvi, mis ühendab mõlemad kääride hoovad. Ainult siis, kui terad ilma vahedeta ja moonutusteta viibid üksteisele ja üksteisele, võivad teritatud tera servad kõrvaldada nende lõikamismeetmed optimaalselt.\nSeetõttu tuleb kruvi istet alati enne lihvimist kontrollida. Kääride hoobade asend suletud olekus peab olema täpne ja sirge, järgides ütlust: "Vahel pole paberilehte".\nKohale, kus veel veel liiv on kaetud, rakendage alati uusi kärpeid või smillipaberit. Tehke kärped nii, et te ületate ainult olemasolevaid kärpeid.\nTeie kontoritool võib parandada nii mehaanilisi kui ka optilisi defekte. Siit leiate ülevaate sellest, kuidas seda parandada.


Arutelu:Läbikukkunud riik – Vikipeedia\nMinu meelest on levinum termin "nurjunud riik". Andres 12. märts 2009, kell 06:45 (UTC)\nEL-i maakeelsetes dokumentides kasutatakse ametlikult terminit "luhtunud riik". Minu arvates kõlab paremini, kui nurjunud või läbikukkunud riik (siin-seal on kasutatud ka "uppis riiki"). Ehk peaks artikli ümber nimetama? --Vihelik 1. juuli 2010, kell 18:59 (EEST)\nKüllap vist. Andres 2. juuli 2010, kell 00:45 (EEST)\nVarasem redaktsioon on lihtsalt kustutatud? Andres 20. november 2011, kell 16:43 (EET)\nmõiste tekkimine[muuda lähteteksti]\nmh, LK 69, Security: A New Framework for Analysis, on see mõiste kirjas aastast 1998 ja just samas kontekstis ... seega ma kahtlen, et alles peale aastat 2001 ... suwa 18. juuni 2018, kell 13:25 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Läbikukkunud_riik&oldid=5029347"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:25, 18. juuni 2018.