Eesti püüab jõukast naftatööstusest oma osa ampsata\nDelegatsioonist moodustasid suurema osa metalli- ja masinatööstuse firmad, oli ka mõni inseneriteenust pakkuv ettevõte ja IT-firma Nortal. “EAS ajas kokku olulised kontaktid, kes tutvustasid turgu ja kuidas sinna läheneda,” ütles visiiti juhtinud majandusministeeriumi asekantsler Ahti Kuningas. Eesti ettevõtjad külastasid offshore-sektori messi ning kaht naftapuurtorne ja nende seadmeid tootvat ettevõtet.\nKuninga sõnul on juba mitmel Eesti ettevõttel praegu merepõhjast kütust pumpavate Norra firmadega lepingud olemas. Nende hulgas on näiteks BLRT tütarfirma Marketex Offshore Constructions ja E-Profiil. Kui eestlased soovivad teha kallimaid töid, siis tulebki minna sellistele nišiturgudele, nagu Norras külastati, leidis asekantsler.\nKvaliteedinõuded eriti kõrged. “See, et teha valmis üks konstruktsioon kuskil 300–400 meetri sügavusele ookeanipõhja, eeldab tohutut kompetentsi ja kvaliteedinõudeid. Kui tellid kuskilt odavast kohast allhankijalt ja mingi asi läheb rikki, siis selle parandamine on tuhandeid kordi kallim. Kui rääkida Mehhiko lahes juhtunust, siis isegi miljonites kordades kallim,” selgitas Kuningas, viitades 2010. aastal toimunud British Petroleumi õlireostusele. Tema sõnul peab pakutav töö olema 100protsendilise kindlusega ning seetõttu tehakse praegu suur osa töödest, sh keevitustööd, enamasti Norra enda ettevõtete poolt. Kuninga hinnangul on mõni Eesti ettevõte aga samuti valmis selliseid kvaliteedinõudeid täitma.\nKohalikul turul ei saa aga läbi lüüa ilma erinevate juhtimise, kvaliteedi- ja keskkonnasertifikaatideta. Kuningas kirjeldas külastust tööstusettevõttesse, kus oli 300 töötajat ja 60 arvprogrammjuhtimisega CNC-pinki, aga kus tootmisruumid olid täiesti tolmuvabad, nagu oleks tegu olnud mõne IT-ettevõtte tööruumidega. “Ja loomulikult töökvaliteet on tipus ja palk on tipus,” lisas ta.\nIsuäratavad kontaktid. Norrat külastanud Estanc ASi omanik ja nõukogu esimees Raigo Tammo kohtus kolmepäevase visiidi jooksul paljude ettevõtjatega. “Messil osalemine ja kontaktide leidmine on eluliselt vajalik,” ütles Tammo. “Arvuliselt julgen arvata, et kuskil kümmekond kontakti, kellega võib midagi edasi arendada.”\nTammo hinnangul oli reis Eesti metalli- ja masinatööstusele väga oluline, kuna õlitööstus Norras on jätkuvalt kiiresti arenev tööstusharu, kus on vaja pidevalt ka masinatööstuse võimsusi. “On ääretult hea, kui sellest saab ka Eesti endale ühe osa,” loodab ta.\nNortali juhatuse liige Hanno Hussar sai enda sõnul esimest korda selle sektori n-ö õhku nuusutada. “See on tõenäoliselt üks läänemaailmas kõige kiiremini kasvavaid piirkondi, arvestades, et seal tahetakse mõne aastaga kasvatada elanikkonda kuni 30 protsenti,” ütles Hussar. “On seal siis meie metallitöötlejad, masinaehitajad, arstid või IT – kõik on sellest huvitatud sellepärast, et seal on raha.” Hussar loodab võimaliku koostöö puhul koguda kogemusi, kuidas metallitööstuse ja masinaehituse valdkonnas IT-lahenduste abil tootmisprotsesse optimeerida.\nNaftatööstuse rahalisi mõõtmeid on Hussari sõnul raske ette kujutada, aga need on kindlasti suured. “Kui Eesti ettevõtja saaks allhankijana mingisugusest hankest ühe protsendi, siis oleks ta täiesti hõivatud sellega. Küsimus on pigem selles, kas meie oma 1,3 miljoni inimesega või 600 000 hõivatud inimesega suudame üldse konkurentsis olla,” ütles Hussar. Tema hinnangul ei tohiks Norra turule pääsemine väga raskeks osutuda, kuna mitmeid eestlasi leidub juba ees. “Küsimus on rohkem usaldamises – kuidas Eesti suudab üles ehitada usaldusväärse partneri kuvandi.”\nUnistus. “See raha on nii meeletu, mis seal sektoris on,” ütles ka Ahti Kuningas. “Reserv, mis on moodustunud puhtalt Norra riigile ja mida nad ei investeeri, on peaaegu 600 miljardit eurot. Kogu Euroopa aktsiatest kuulub norralaste pensionifondi kaks protsenti, maailma aktsiatest üks protsent. See on meeletu tulusus ka praegusel heal perioodil. Kui sinna oma küüned taha saada kas või mingi komaprotsendiga, siis see oleks Eesti ettevõtete jaoks väga suur äri,” rääkis asekantsler.\nKuninga sõnul on järgmisel aastal eesmärk minna veel suuremale üritusele. “See oli väiksem mess, tutvumisreis. Enne järgmist messi tahame kindlasti leppida kokku erinevate ettevõtetega väga konkreetseid kohtumisi. Stavanger on Houstoniga koos maailma õlipealinn, väidetavalt on Stavanger isegi suurem kui Houston. Järgmise aasta augustis on seal niisugune traditsiooniline mess (Offshore Northern Seas – toim), kuhu tulevad kõik maailma suuremad tootjad peaministri tasemel riigidelegatsioonidega,” ütles Kuningas.\nAlekon Cargo OÜAPL Production ASAuto Metall EST OÜBestra Engineering ASContractor OÜDECK Engineering OÜEnefitEstanc ASE-Profiil ASICD SoftwareMarketex Offshore ConstructionsMECA MTÜMilectria OÜNortal ASSRC Group ASStako Diler OÜTakoma Eesti OÜTallinna Tehnikaülikool


Alaveri jätkamine peatreenerina sõltub FISi otsusest - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n«Ta on jätkuvalt minu iidol ja ta on alati olnud mulle kui suur vend.» EM-hõbe Daniel Ståhl imetleb Gerd Kanterit.\nLaskesuusatamine / Murdmaa / Kahevõistlus / Suusahüpped / Kiiruisutamine / Mäesuusatamine Freestyle / Jäähoki\nAlaveri jätkamine peatreenerina sõltub FISi otsusest\n12. aprill 2011, 18:29\nEesti suusakoondise peatreener Mati Alaver avaldas Vikerraadiole antud intervjuus, et tema jätkamine sellel ametil sõltub otseselt Rahvusvahelise Suusaliidu (FIS) kolleegiumi otsusest Andrus Veerpalu suhtes.\n«Minu peatreeneriametist loobumine ei tulnud tänasel juhatuse koosolekul jutuks. Samamoodi nagu juhatus sidus oma jätkamise FISi otsusega, samamoodi seon ka mina oma jätkamise FISi otsusega. See sõltub otseselt sellest,» avaldas Alaver, kelle sõnul pole tal Venemaa suusakoondise esindajatega viimasel nädalal mingeid läbirääkimisi toimunud.\nKüsimusele, millega on Veerpalu viimastel päevadel tegelenud, vastas Alaver: «Eks olukord on keeruline. Andrus tegeleb majapidamistöödega ja lastega ning suhtleb sõpradega, kes praegu tal ikka külas käivad.»\nAlaveri sõnul on kokku pandud ka töörühm, kes hakkab Veerpalu dopinguküsimusega tegelema. Tema sõnul on teadusrühma ettepanek rahus töötada ning alles siis avalikkuse ette tulla, kui seisukohad on valmis formuleeritud.\nAina mehistuv Kristjan Ilves ootab talvelt stabiilsust Loe artiklit\nAllar Levandi: loodetavasti elavad tallinlased kaasa Jokeritele, mitte venelastele Novosjolov: noortele on KHLi tähtede nägemine suur asi Loe artiklit Vaata videot\n16 fotot 03:53\nAndrus Ilves videointervjuus: Kristjani hüppevormi kadumine tegi kohati ärevaks Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nJokerit tuleb Tallinna 3000 januse fänni ja sünkja juubelisärgiga Galerii! Loe artiklit Vaata galeriid\nPurjuspäi avarii teinud Northug avaldas, miks ta politseile valetas Loe artiklit\nEesti suusahüppajad võtavad kasutusele uue lähenemise Loe artiklit\nSaskia Alusalu rügab mitmel rindel Loe artiklit\nRooba koduklubi langes tiitlikaitsjana Meistrite liigas konkurentsist Loe artiklit\nSuusahüppajad proovivad vaimu treenida norralaste ja sakslaste eeskujul Vaata videointervjuud Loe artiklit Vaata videot\nMeril Beilmanni blogi: miks tippspordi kõrvalt õppida? Sest tippsport on ametina vinge, kuid samas väga libe jää Loe artiklit\nNorra kahevõistlejad jäid 3200 meetri kõrgusel suusalifti kinni Loe artiklit\nSenaator: Prantsusmaa on valmis Trumpi ja Putinit vahendama 1 Loe artiklit\nMadridi Reali peatreenerit ootab Barcelonale kaotuse puhul ees vallandamine Loe artiklit\nTartu võttis Pärnu vastu olulise võidu Loe artiklit Vaata videot\nHeelia Sillamaa: raha eest ma küll lapsi vorpima ei hakka 11 Loe artiklit\nIKEA astus suure sammu eestlastele lähemale 1 Loe artiklit\nKontaveit pääses aasta lõpus toimuvale eliitturniirile 1 Loe artiklit\nGalerii: mängufilmi «Mihkel» esilinastus Loe artiklit Vaata galeriid\nTuhanded evakueeriti Californias gaasihoidla põlengu eest Loe artiklit\nTaavi Aas: tasuta ühistransport jääb, ennast igaveseks nimetav seltskond võib-olla mitte 8 Loe artiklit\nIsamaa: Tallinna tasuta ühistransport on auto alternatiivina läbi kukkunud\nFotod ja video: Solarise keskusest evakueeriti pommiähvarduse tõttu kõik inimesed Täiendatud kell 18.35!\nPommi ei leitud, keskus on taas külastajatele avatud


Avasta 6-kuuline meditsiiniline kaalulangetusprogramm\nKäivitage oma kaalulangus\nAllurioni Programm on kõikehõlmav ja on midagi enamat kui 16-nädalane maopall, mida kasutatakse teie kehakaalu langetamiseks. 6-kuuline teaduslikult toetatud Programm aitab teil kohandada oma mõtteviisi toidu kohta, et säilitada kaalulangus ja pikaajaline tervis.\nTeie arst on teiega alates Allurioni kaalu langetamise teekonna esimesest sammust – alates esimesest kliinikukonsultatsioonist kuni paigutamise ettevalmistamiseni ja teie saavutuste toetamiseni Programmi edenedes.\nTeie toitumisspetsialisti tugi\nTeie toitumisspetsialist aitab teil oma suhteid toiduga ümber hinnata; need hoiavad teid tugeva ja tervena ning juhatavad tervisliku ja jätkusuutliku toitumisvaliku suunas. Võite kasutada nende juhendamist 6 kuud – isegi tükk aega pärast seda, kui maopall on juba eemaldunud.\nTugi läbi teie seadmete\nTeie kaalu langetamise teekonna abistamiseks antakse teile maopalli asetamise päeval Allurioni ühendatud kaal, Allurioni Health Tracker ja Allurioni rakendus. Nende abil saate registreeruda oma tervisemeeskonnaga, saada tuge ja juhiseid ning jagada oma kaalu langetamise saavutusi.\nIgavesed teadmised kaalu langetamisest\niituge meie kogukonnaga\nKKK Tõendid Tulemused


Uus kinnisvaraäpp Maakler arvutab välja sinu kodu turuväärtuse - Digigeenius\nUus kinnisvaraäpp Maakler arvutab välja sinu kodu turuväärtuse\nHiljuti sattus populaarne kinnisvaraportaal KV.ee hinnatõusu tõttu maaklerfirmade turmtule alla, mille tulemusel eemaldasid mitmed suured kinnisvarabürood portaalist oma kuulutused. Vabaks jäänud turuosa üritab aga endale haarata mobiilirakendus Maakler.ee.\nRakenduse näol on justkui tegemist tavalise kinnisvararakendusega: sealt võib endale ostmiseks või üürimiseks leida sobiliku maja, korteri või äripinna. Erinevate kihtide all on peidus aga mitmeid huvitavaid võimalusi, mis rakendusele hulgaliselt lisaväärtust pakuvad.\nRakenduse abil on võimalik näha korteri või maja turuväärtust.\nÜks huvitavamaid võimalusi rakenduses on vaadata konkreetse kinnisvara turuväärtust. Seega on võimalik näha, et kui maakler küsib korteri eest üüri 500 eurot, siis kas see turu tegeliku seisuga kooskõlas või on tegemist väga hea või väga halva pakkumisega.\nRakenduses oleva info kohaselt arvutab turuhinna algoritm, kasutades selleks erinevaid registriandmeid ning muid faktoreid. Turuhind näitab nii müügi- kui ka üürihindu, seda ka majade puhul, kus parasjagu ühtegi kinnistut müügile või üürile anda ei ole. Seega saab igavamal pärastlõunal uurida, kas maksid oma korteri eest liiga palju või just parasjagu.\nTuruväärtuse arvutamine võib mitmel juhul mööda panna\nHinda ümbritsev lilla ring peaks näitama seda, kui usaldusväärsed andmed on, sõltuvalt sellest, kui suurele hulgale vajalikule informatsioonile rakendus ligi pääses.\nGeeniuse test näitas, et üürihinna arvutamine paistab siiski tihtipeale mitmesaja euroga möödas olevat. Võrdlesime erinevate inimeste üürikorterite reaalsete tehingute andmeid Tallinnas ja Tartus nendega, mida pakkus äpp. Tulemus oli, et äpp pakkus turuväärtuseks alati kõrgemat summat kui reaalne tehing.\nValikus on üsna suur hulk erinevat kinnisvara.\nRakendus pakub ka võimalusi märkida mingid piirkonnad meeldivaks, et saada teateid, kui lisandub uusi objekte\nRakenduses paistab olevat üsna suur hulk erinevaid müügi- ning ostukuulutusi, kuid need on pärit maakleritelt, kellega tehingu sõlmimisel kaasneb harilikult ka lepingutasu. Seega inimestele, kes otsivad otse omanikult pakkumisi, tasub vaadata mujale.\nSamuti pole rakenduses võimalust otsida korraga nii üüri- kui ka müügikuulutusi. Kasutajal tuleb valida neist üks.\nSoovi korral saab mõne piirkonna endale meeldivaks märkida.\nRakendust on mugav kasutada ning selle lisafunktsioonid pakuvad midagi, mida võivad mitmed koduotsijad vajada. Siiski jääb mulje, et rakendus ei ole oma sisult veel päris seal, kus on suuremad kinnisvaraportaalid, seega tasub lisaks rakenduse kasutamisele kuulutusi kindlalt otsida ka teistest portaalidest või näiteks Facebooki gruppidest.\nRakendus on saadaval vaid Androidile.\nMärksõnad: kinnisvara, korterid, maakler.ee, majad, rakendused


Melanie Kukk – Vikipeedia\nMelanie Kukk (kuni 1924 Melanie Kuljus; hilisema nimega Lola-Eha Rahamägi; 1. august 1903 Aseri – 1. juuli 2000 Burbank, Los Angelese maakond, California) oli eesti kunstnik.\nAlg- ja keskhariduse omandas ta Lenderi, Rakvere Eesti Tütarlaste ja Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumis, viimase lõpetas ta aastal 1921.\nEdasi jätkas ta õpinguid August Janseni ateljees ja Ants Laikmaa kunstistuudios, kus töötas rida aastaid. Tema peamine loomežanr oli portreemaal. Ta oli E.E.L.K. mälestuslehtede ja kaunistuste komisjoni liige.\nTa õppis ka tšellomängu.\nPiiskop Hugo Bernhard Rahamäe abikaasana küüditati ta pärast mehe arreteerimist Kirovi oblastisse, kust ta vabanes oktoobris 1956. Varsti pärast Eestisse naasmist maalis ta Iisaku kiriku kantsli külgedel olevad pildid.\n1963. aastal tekkis tal võimalus minna külla õele Ameerika Ühendriikidesse. Ta otsustas jäädagi sinna, elama hakkas ta poeg Jaak Kuke juures. Ka Ameerikas tegeles ta maalimisega.\nLola Rahamägi-Kukk. "Ja mõtted rändavad...". Luuletused, autori illustratsioonid. Santa Ana 1982\nLola Rahamägi-Kukk. "Ja mõtted rändavad edasi...". Luuletused, autori illustratsioonid. Santa Ana 1984\nTema vend oli kauaaegne Iisaku koguduse pastor Voldemar Kuljus.\nTa oli aastatel 1924–1933 abielus Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskopi Jakob Kukega. Abielust sündis kolm poega: Jaak (1925–2016), Nathan (1926–2021) ja Adam (1929–1989).\nAastatel 1940–1941 oli ta abielus piiskop Hugo Bernhard Rahamäega.\n↑ 1,0 1,1 Leinateade. // Vaba Eesti Sõna nr 29, 20. juuli 2000. Lk 16\n↑ Rein Neggo. "Lola Rahamägi. In memoriam". // Vaba Eesti Sõna nr 30, 27. juuli 2000. Lk 11\n↑ "Vigade parandusi". // Vaba Eesti Sõna nr 35, 31. august 2000. Lk 10\nRein Neggo. "Lola Rahamägi. In memoriam". // Vaba Eesti Sõna nr 30, 27. juuli 2000. Lk 11\n"Vigade parandusi". // Vaba Eesti Sõna nr 35, 31. august 2000. Lk 10\nLola-Eha Rahamägi. Eesti kommunismiohvrid 1940–1991\nEELK Iisaku kiriku kantsel Kultuurimälestiste riiklikus registris\nSirje Simson. "Ristikandev Jeesus Iisaku kiriku kantslil" – Eesti Kirik, 14. aprill 2003\nSirje Semm. "Jaak Kukk: Hinge ja südame poolest oleks ma ammu Eestis" – Eesti Kirik, 4. juuni 2003\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Melanie_Kukk&oldid=5863243"\nLehekülje viimane muutmine: 31. märts 2021, 14:09\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:09, 31. märts 2021.


August 2017 vol 1 - Saatus&Saladused\nValmistamiseks vajad: kana kaaluga ca 1 kilo, 4 magushaput õuna, 1 keskmine sibul, paar peterselli koos juurtega, musta pipart, soola.\nHaki pestud ja kuivatatud petersell võimalikult peeneks, sega soola ja pipraga ning hõõru kana sellega tugevalt sisse. Lõigu südamikust puhastatud õun ja kooritud sibul viiludeks ning topi viimased kana kõhtu. Mässi kana praeniidiga kinni nii, et oleksid korpuse vastas ka selle tiivad ja jalad. Mähi kana tugevamasse fooliumi ja küpseta 200kraadises ahjus ca 40 minutit. Eemalda foolium, ja olles kahvliga proovinud liha küpsust, tõmba tiivad ja koivad kehast veidi lahti. Lase ca 180kraadises kuumuses küpseda veel 15-20minutit, kuni kanale tekib kuldne, kergelt krõbe koorik.\nValmistamiseks vajad: 4 kanakintsu, 3 muna, 70 g kõva juustu, 2 küüslauguküünt, riivsaia, rohelist tilli, soola, valget pipart, toiduõli.\nEemalda kanakintsudelt nahk, tee liha paksematesse kohtadesse (kontipidi) nii sügavad lõiked, et saaksid kondid eemaldada, saades üksiti nagu taskud. Riivi juust ja küüslauk, haki peeneks till, lisa soola ja pipart, sega ja täida saaduga ettevalmistatud taskud. Kinnita praetikkudega, et sisu lihas püsiks. Klopi munad lahti, kasta neis kanakintse, siis pööra riivsaias ja prae 7-10 minutit pannil kuumendatud õlis mõlemast küljest kuldse kooriku tekkimiseni. Pärast seda torgi paksemad kohad kahvliga läbi ja kuumenda kintse 180-200kraadises ahjus liha täieliku läbiküpsemiseni.\nToiduplekkidest naturaalsel puuvillal\nNaturaalsest puuvillasest topi, kleidi, pleedi jne puhastamiseks ära pista neid otse pesumasinasse (vaatamata pesuvahendil osutatud juhisele.) Kui praktiliselt puhtale esemele on tekkinud plekk, niisuta seda esmalt naturaalse seebi vahus immutatud käsnaga. Siis triigi nn aurutriikrauaga (läbi valge linase räti) ja lase kuivada. Kui plekid pole kadunud, loputa 40-50kraadises vees. Kuivata rõhtsal pinnal (pesurestil?), vältimaks eseme väljavenimist.\nLõika trikotaaž-materjalist detailid välja vastavalt lõigetele, mis enne seda asetatud ja traageladatud nn jõupaberist, kergest kartoonist või puuvillasest kangale, trikotaaži venitamata. Õmble masinal detailid ka kokku koos nendega. Pärast seda eemalda „turvamaterjal” ettevaatlikult, trikotaažkanga vähimaidki koeniite rikkumata. Võid kindel olla, et soovitud toode trikotaažist vastab just sulle sobivatele mõõdetele.\nSokke, sviitrit, seelikut vms kuduma asudes lisa ääristesse nn kumminiiti (NB! – erinevate nimetustega, mida soovitavad vastavate rakendusmaterjalide turustajad ja tootel osutatud juhised.) Ääriste kudumisel vali vardad ühe või poole millimeetri võrra väiksema diameetriga kui lõnga kasutamise andmetes osutatud.\nPuuvillasele vali puuvillane, sünteetikale, mis osutatud. Vältimaks eseme kvaliteedi ja suuruse muutusi tarvitamise, pesemise ja triikimise käigus!\nFernada kredit 14.09.2018 21:37


Euroopa Liidu L 351/2012\nEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1216/2012,\nmillega kehtestatakse tulenevalt Horvaatia ühinemisest Euroopa Liiduga ajutised erimeetmed liidu ametnike ja ajutiste teenistujate töölevõtmiseks\nvõttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist personalieeskirjade komiteega,\nTulenevalt Horvaatia ühinemisest Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 tuleks võtta vastu ajutised erimeetmed, et näha ette erandid nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (4) sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadest (edaspidi „personalieeskirjad”) ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustest.\nHorvaatia suurust ja võimalike puudutatud isikute arvu silmas pidades peaksid ajutised erimeetmed jõusse jääma pikaks ajaks. 30. juuni 2018 näib olevat kõige sobivam kehtivuse lõpptähtpäev.\nArvestades vajadust alustada kavandatud töölevõtmistega nii kiiresti kui võimalik pärast ühinemist, tuleks käesolev määrus vastu võtta enne tegelikku ühinemise kuupäeva,\n1. Olenemata personalieeskirjade artikli 4 teisest ja kolmandast lõigust, artikli 7 lõikest 1, artiklist 27 ja artikli 29 lõike 1 punktidest a ja b, võib alates Horvaatia tegelikust ühinemise kuupäevast kuni 30. juunini 2018 määrata ametnikena täitmata ametikohtadele Horvaatia kodanikke neile eraldatud kohtade arvu piires, võttes arvesse eelarvearutelude tulemusi.\n2. Sellised ametnikud määratakse ametisse alates tegelikust ühinemise kuupäevast, välja arvatud kõrgemad ametnikud (peadirektorid ja samaväärsed ametnikud palgaastmetel AD 16 ja AD 15 ning direktorid ja samaväärsed ametnikud palgaastmetel AD 15 ja AD 14), kes määratakse ametisse pärast vastavalt personalieeskirjade III lisale korraldatud konkursse, mis põhinevad kas kvalifikatsioonil või katsetel või nii kvalifikatsioonil kui katsetel.\nAjutiste teenistujate töölevõtmine\n1. Horvaatia kodanike töölevõtmisel ajutiste teenistujatena kohaldatakse käesoleva määruse artikli 1 lõiget 1 mutatis mutandis.\n2. Sellised ajutised teenistujad võetakse tööle alates tegelikust ühinemise kuupäevast.\n(1) 12. novembri 2012. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).\n(2) ELT C 364, 23.11.2012, lk 1.\n(3) Euroopa Parlamendi 20. novembri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta otsus.\nEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1217/2012,\nArvestades toorpuidu impordi majanduslikku tähtsust liidu jaoks ja samuti Venemaa Föderatsiooni kui toorpuidu tarnija olulisust liidu jaoks, pidas komisjon Venemaa Föderatsiooniga läbirääkimisi viimati nimetatu kohustuste üle vähendada eksporditollimakse, mis kehtivad toorpuidu suhtes, või need tollimaksud kaotada.\nNeed kohustused, mis kanti Venemaa Föderatsiooni ühinemisel Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) Venemaa Föderatsiooni WTO kontsessioonide ja kaubanduskohustuste loendisse, hõlmavad tariifikvoote, mida kohaldatakse teatavat liiki okaspuidu ekspordi suhtes ja millest osa on eraldatud liitu suunduvale ekspordile.\nKomisjon pidas Venemaa Föderatsiooni WTOga ühinemise teemaliste läbirääkimiste raames liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditavale puidule kohaldatavate tariifikvootide haldamist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu üle (2) („leping”).\nLiit ja Venemaa Föderatsioon pidasid läbirääkimisi ka lepingukohaseid tehnilisi üksikasju käsitleva protokolli üle (3) („protokoll”).\n14. detsembril 2011 võttis nõukogu vastu otsuse 2012/105/EL, (4) millega anti luba allkirjastada leping ja protokoll ning kohaldada neid ajutiselt alates Venemaa Föderatsiooni ühinemisest WTOga. Leping ja protokoll allkirjastati 16. detsembril 2011. Venemaa Föderatsioon ühines WTOga 22. augustil 2012.\nLepingu tingimuste kohaselt haldab liit talle eraldatud tariifikvoote vastavalt oma sisemenetlustele. Otsusega 2012/105/EL on sätestatud, et komisjon võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad protokollile vastava kvoodikasutuslubade jaotamise meetodi kohta ja ka muud sätted, mida on vaja liitu suunduvale ekspordile eraldatud tariifikvootide koguste haldamiseks liidus. Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 498/2012 (5) kehtestati vajalikud ajutised rakenduseeskirjad tagamaks, et liidu tariifikvootide osa haldamine toimiks täiel määral ajaks, mil Venemaa Föderatsioon ühines WTOga. Kõnealuse määruse kohaldamine lõpeb, kui leping ja protokoll sõlmitakse ja need jõustuvad.\nSelleks, et tagada lepingu ja protokolli jõustumisel nende rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6).\nEttevõtjatele õiguskindluse ja õigusliku järjepidevuse tagamiseks tuleks käesoleva määruse kohaselt vastu võetavate uute rakendusaktidega säilitada rakendusmääruse (EL) nr 498/2012 alusel juba võetud üleminekumeetmete õiguslikud tagajärjed. Kõnealuseid üleminekumeetmeid tuleks seejärel käsitleda nii, nagu need oleksid võetud kõnealuste uute rakendusaktide asjakohaste sätete alusel,\n1. Et rakendada Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelist lepingut, milles käsitletakse Venemaa Föderatsioonist Euroopa Liitu eksporditavale puidule kohaldatavate tariifikvootide haldamist, ja kõnealuse lepingu kohaseid tehnilisi üksikasju käsitlevat protokolli, võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad protokolli artikli 5 lõikele 2 vastava kvoodikasutuslubade jaotamise meetodi kohta ja muud sätted, mida on vaja liitu suunduvale ekspordile eraldatud tariifikvootide koguste haldamiseks liidus. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 2 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.\n2. Lõikes 1 osutatud rakendusaktidega säilitatakse rakendusmääruse (EL) nr 498/2012 kohaselt võetud üleminekumeetmete õiguslikud tagajärjed.\n1. Komisjoni abistab puidukomitee, mis on loodud otsuse 2012/105/EL artikliga 5. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. Puidukomitee võib käsitleda kõiki lepingu ja protokolli kohaldamisega seotud küsimusi, mille komisjon on tõstatanud või mida liikmesriik on taotlenud.\n(1) Euroopa Parlamendi 21. novembri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 3. detsembri 2012. aasta otsus.\n(2) ELT L 57, 29.2.2012, lk 3.\n(3) ELT L 57, 29.2.2012, lk 5.\n(4) ELT L 57, 29.2.2012, lk 1.\n(5) ELT L 152, 13.6.2012, lk 28.\nEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1218/2012,\nmilles käsitletakse Euroopa Liidu ja Brasiilia vahelise vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artiklile XXVIII sõlmitava ja seoses 1994. aasta GATTile lisatud ELi loendis sätestatud töödeldud kodulinnuliha suhtes kohaldatavate kontsessioonide muutmist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu ning Euroopa Liidu ja Tai vahelise vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artiklile XXVIII sõlmitava ja seoses 1994. aasta GATTile lisatud ELi loendis sätestatud töödeldud kodulinnuliha suhtes kohaldatavate kontsessioonide muutmist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa\nNõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (2) on kehtestatud kaupade nomenklatuur („kombineeritud nomenklatuur”) ning määratud kindlaks ühise tollitariifistiku kokkuleppelised tollimaksumäärad.\nOma 6. detsembri 2012. aasta otsusega 2012/792/EL (Euroopa Liidu ja Brasiilia vahelise vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artiklile XXVIII sõlmitava ja seoses 1994. aasta GATTile lisatud ELi loendis sätestatud töödeldud kodulinnuliha suhtes kohaldatavate kontsessioonide muutmist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu ning Euroopa Liidu ja Tai vahelise vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artiklile XXVIII sõlmitava ja seoses 1994. aasta GATTile lisatud ELi loendis sätestatud töödeldud kodulinnuliha suhtes kohaldatavate kontsessioonide muutmist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta) (3) („lepingud”) kiitis nõukogu lepingud liidu nimel heaks eesmärgiga lõpetada vastavalt GATT 1994 artiklile XXVIII alustatud läbirääkimised.\nLepingute üle peeti läbirääkimisi sel ajal kehtinud kombineeritud nomenklatuuri koodide alusel.\nMääruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa uusimas versioonis, mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1006/2011, (4) on tariifiread 16 023 940 ja 16 023 980 ühendatud uueks tariifireaks 16 023 985. Käesoleva määruse lisa kajastab seda uut olukorda.\nLäbirääkimistega hõlmatud tariifiridade ühepoolsed tollimaksumäärad on praegu kehtestatud allpool uute kokkuleppeliste tollimaksumäärade tasemeid, mis tulenevad GATT 1994 XXVIII artikli kohaste kontsessioonide muutmisest. Määruse (EMÜ) nr 2658/87 kohaselt kohaldatakse ühepoolseid tollimaksumäärasid sel juhul, kui need on väiksemad kui kokkuleppelised tollimaksumäärad.\nÜhises tollitariifistikus kindlaksmääratud ühepoolseid tollimaksumäärasid tuleks seepärast suurendada kokkuleppeliste tollimaksumäärade tasemeni.\nMääruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta ja täiendada,\nMääruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa teist osa („Tollimaksude loend”) muudetakse käesoleva määruse lisas esitatud tollimaksumääradega.\nÜhepoolsed tollimaksumäärad kehtestatakse kokkuleppeliste tollimaksumäärade tasemel.\nMääruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa kolmanda osa III jao 7. lisa (WTO tariifikvoodid, mis avatakse ühenduse pädevate ametiasutuste poolt) tariifikvoote muudetakse ja täiendatakse käesoleva määruse lisas esitatud koguste ja tollimaksudega.\nSeda kohaldatakse alates lepingute jõustumise kuupäevast.\n(1) Euroopa Parlamendi 21. novembri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. detsembri 2012.aasta otsus.\n(2) EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.\n(3) Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 47.\n(4) Komisjoni 27. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1006/2011, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 282, 28.10.2011, lk 1).\nKombineeritud nomenklatuuri tõlgendusreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus esitatud ainult selgituseks ning kontsessioonid on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmisel kehtivate CN-koodide raames.\nTollimaksumäär (ühepoolne ja kokkuleppeline)\nTöödeldud kanaliha, kuumtöötlemata, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist\n2 765 eurot/t\nTöödeldud kanaliha, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist\nTöödeldud kanaliha, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi alla 25 % massist\nTöödeldud pardi-, hane-, pärlkanaliha, kuumtöötlemata, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist\nTöödeldud pardi-, hane-, pärlkanaliha, kuumtöödeldud, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist\nTöödeldud pardi-, hane-, pärlkanaliha, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi alla 57 % massist\nAvatakse 16 140 tonni suurune tariifikvoot, millest 15 800 tonni eraldatakse Brasiiliale\nKvoodijärgne tariif 630 eurot/t\nAvatakse 79 705 tonni suurune tariifikvoot, millest 62 905 tonni eraldatakse Brasiiliale ja 14 000 tonni Taile\nKvoodijärgne tariif 10,9 %\nAvatakse 2 865 tonni suurune tariifikvoot, millest 295 tonni eraldatakse Brasiiliale ja 2 100 tonni Taile\nAvatakse 10 tonni suurune tariifikvoot Taile\nAvatakse 13 720 tonni suurune tariifikvoot, millest 13 500 tonni eraldatakse Taile\nTöödeldud pardi-, hane-, pärlkanaliha, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist\nAvatakse 748 tonni suurune tariifikvoot, millest 600 tonni eraldatakse Taile\nTöödeldud pardi-, hane-, pärlkanaliha, mis sisaldab kodulinnuliha või rupsi alla 25 % massist\nAvatakse 725 tonni suurune tariifikvoot, millest 600 tonni eraldatakse Taile\nKõigi eespool osutatud tariifiridade ja kvootide suhtes kohaldatakse ELi WTO-loendi tariifistiku täpset kirjeldust.\nEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1219/2012,\nmillega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete investeerimislepingute jaoks\nLissaboni lepingu jõustumise järel kuuluvad välismaised otseinvesteeringud ühise kaubanduspoliitika valdkonda kuuluvate küsimuste nimekirja. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 3 lõike 1 punktile e on ühine kaubanduspoliitika Euroopa Liidu ainupädevuses. Järelikult võib selles valdkonnas õiguslikult siduvaid akte menetleda ja vastu võtta ainult liit. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 2 lõikele 1 võivad liikmesriigid seda teha ainult liidu volitusel.\nLisaks on ELi toimimise lepingu kolmanda osa IV jaotise 4. peatükis sätestatud ühised eeskirjad kapitali liikumise kohta liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning siia hulka kuulub ka investeeringutega seotud kapitali liikumine. Liikmesriikide sõlmitud rahvusvahelised lepingud välisinvesteeringute kohta võivad neid eeskirju mõjutada.\nKäesoleva määrusega ei piirata ELi toimimise lepingu kohast pädevuse jagunemist liidu ja liikmesriikide vahel.\nLissaboni lepingu jõustumise ajal oli liikmesriikidel märkimisväärsel hulgal kahepoolseid investeerimislepinguid kolmandate riikidega. ELi toimimise leping ei sisalda selgesõnalisi üleminekusätteid selliste lepingute kohta, mis nüüd kuuluvad liidu ainupädevusse. Lisaks võivad mõned neist lepingutest sisaldada sätteid, mis mõjutavad ELi toimimise lepingu kolmanda osa IV jaotise 4. peatükis sätestatud ühiseid eeskirju kapitali liikumise kohta.\nKuigi kahepoolsed investeerimislepingud jäävad rahvusvahelise avaliku õiguse alusel liikmesriikidele siduvaks ning need asendatakse järk-järgult liidu samasisuliste lepingutega, nõuavad nende jätkuva kehtivuse tingimused ning nende seos liidu investeerimispoliitikaga asjakohast korraldamist. See seos areneb edasi sedamööda, kuidas liit oma pädevust teostab.\nLiidu investorite ja nende kolmandates riikides tehtud investeeringute ning ka välisinvestoreid ja -investeeringuid vastu võtvate liikmesriikide huvides peaksid kahepoolsed investeerimislepingud, milles määratakse kindlaks ja garanteeritakse investeerimistingimused, jõusse jääma ning need tuleks järk-järgult asendada liidu investeerimislepingutega, milles nähakse ette kõrged investeeringute kaitse standardid.\nKäesolevas määruses tuleks käsitleda enne 1. detsembrit 2009 allkirjastatud liikmesriikide kahepoolsete investeerimislepingute staatust liidu õiguses. Nimetatud lepingud võivad käesoleva määruse kohaselt kas jõusse jääda või jõustuda.\nKäesolevas määruses tuleks sätestada ka tingimused, mille kohaselt on liikmesriikidel õigus sõlmida ja/või jätta jõusse kahepoolseid investeerimislepinguid, mis on allkirjastatud 1. detsembri 2009. aasta ja 9. jaanuari 2013. aasta vahelisel ajavahemikul.\nLisaks tuleks käesolevas määruses sätestada tingimused, mille kohaselt on liikmesriikidel õigus muuta või sõlmida kahepoolseid investeerimislepinguid kolmandate riikidega pärast 9. jaanuari 2013.\nKui liikmesriigid jätavad kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsed investeerimislepingud käesoleva määruse kohaselt jõusse või kui liikmesriikidele antakse luba läbirääkimiste alustamiseks selliste lepingute sõlmimise üle või luba nende sõlmimiseks, ei tohiks see takistada liidul investeerimislepingute üle läbirääkimiste pidamist ega kõnealuste lepingute sõlmimist.\nLiikmesriikidelt nõutakse vajalike meetmete võtmist, et kõrvaldada vastuolud liidu õigusega, kui sellised vastuolud esinevad nende ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kahepoolsetes investeerimislepingutes. Käesoleva määruse rakendamine ei tohiks piirata ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaldamist juhul, kui liikmesriik ei ole täitnud oma liidu õigusest tulenevaid kohustusi.\nEeskätt peaks käesolevast määrusest tulenev kahepoolsete investeerimislepingute muutmise või sõlmimise luba võimaldama liikmesriikidel lahendada käesolevas määruses käsitletavaid vastuolusid oma kahepoolsete investeerimislepingute ja liidu õiguse vahel, välja arvatud juhul, kui vastuolud tulenevad pädevuse jagunemisest liidu ja selle liikmesriikide vahel.\nKomisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta. Aruandes tuleks muu hulgas käsitleda, kas III peatüki kohaldamist on vaja jätkata. Kui aruandes soovitatakse lõpetada III peatüki sätete kohaldamine või kõnealuseid sätteid muuta, võib koos aruandega esitada asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku.\nEuroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid tagama, et konfidentsiaalseks peetavat teavet käsitletakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (2).\nKäesolev määrus ei peaks hõlmama liikmesriikide vahelisi investeerimislepinguid.\nOn vaja ette näha teatav kord, mis tagaks, et käesoleva määruse alusel jõusse jäetavad kahepoolsed investeerimislepingud jäävad toimima, sealhulgas ka vaidluste lahendamise osas, austades samal ajal liidu ainupädevust.\nSelleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3).\nKonkreetselt tuleks kõnealused volitused anda komisjonile, arvestades et artiklites 9, 11 ja 12 sätestatud menetlused annavad liikmesriikidele loa tegutseda liidu ainupädevusse kuuluvates valdkondades ning asjaomased otsused peab võtma liidu tasandil.\nArtiklite 9, 11 ja 12 kohaste lubade andmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, arvestades et kõnealuseid lubasid antakse käesolevas määruses selgelt kindlaks määratud kriteeriumite alusel,\n1. Piiramata ELi toimimise lepingus sätestatud pädevuse jagunemist, reguleeritakse käesoleva määrusega liikmesriikide kahepoolsete investeerimislepingute staatust liidu õiguses ning kehtestatakse tingimused ja menetlused, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel kahepoolseid investeerimislepinguid muuta või sõlmida.\n2. Käesolevas määruses tähendab termin „kahepoolne investeerimisleping” kolmanda riigiga sõlmitud mis tahes lepingut, mis sisaldab investeeringute kaitse sätteid. Käesolev määrus hõlmab üksnes kahepoolsete investeerimislepingute neid sätteid, mis käsitlevad investeeringute kaitset.\nOLEMASOLEVATE KAHEPOOLSETE INVESTEERIMISLEPINGUTE JÕUSSE JÄTMINE\nLiikmesriigid teavitavad komisjoni hiljemalt 8. veebruariks 2013 või 30 päeva jooksul pärast nende liiduga ühinemise kuupäeva kõikidest sellistest kahepoolsetest investeerimislepingutest, mille nad on allkirjastanud kolmandate riikidega enne 1. detsembrit 2009 või enne nende ühinemiskuupäeva, vastavalt sellele, kumb on hilisem, mida nad soovivad käesoleva peatüki alusel kas jõusse jätta või jõustuda lasta. Sellistele teadetele lisatakse ka kõnealuste kahepoolsete investeerimislepingute koopiad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ka kõnealuste lepingute staatuse mis tahes hilisematest muudatustest.\nLepingute jõusse jätmine\nIlma et see piiraks liikmesriikidel muude liidu õigusest tulenevate kohustuste täitmist, võivad käesoleva määruse artikli 2 kohaselt teavitatud kahepoolsed investeerimislepingud jääda jõusse või jõustuda ELi toimimise lepingu ja käesoleva määruse kohaselt seni, kuni liidu ja sama kolmanda riigi vahel jõustub kahepoolne investeerimisleping.\n1. Iga 12 kuu järel avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas loetelu kahepoolsetest investeerimislepingutest, millest on teavitatud artikli 2, artikli 11 lõike 6 või artikli 12 lõike 6 kohaselt.\n2. Esimene käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kahepoolsete investeerimislepingute loetelu avaldatakse hiljemalt kolm kuud pärast artiklis 2 sätestatud teavitamise tähtaega.\nKomisjon võib artikli 2 kohaselt teavitatud kahepoolseid investeerimislepinguid hinnata, analüüsides seda, kas mõni kõnealuste lepingute sätetest kujutab liidule tõsist takistust kolmandate riikidega läbirääkimiste pidamisel kahepoolsete investeerimislepingute üle või kõnealuste lepingute sõlmimisel, pidades silmas artikli 2 kohaselt teavitatud kahepoolsete investeerimislepingute järkjärgulist asendamist.\n1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et artikli 2 kohaselt teavitatud kahepoolsete investeerimislepingute sätted ei kujutaks liidule tõsist takistust läbirääkimiste pidamisel kolmandate riikidega kahepoolsete investeerimislepingute üle või kõnealuste lepingute sõlmimisel, pidades silmas artikli 2 kohaselt teavitatud kahepoolsete investeerimislepingute järkjärgulist asendamist.\n2. Kui komisjon teeb kindlaks, et artikli 2 kohaselt teavitatud kahepoolse investeerimislepingu säte või sätted on liidule tõsiseks takistuseks läbirääkimiste pidamisel kolmandate riikidega kahepoolsete investeerimislepingute üle või kõnealuste lepingute sõlmimisel, pidades silmas artikli 2 kohaselt teavitatud kahepoolsete investeerimislepingute järkjärgulist asendamist, alustavad komisjon ja asjaomane liikmesriik omavahel viivitamata konsulteerimist ja koostööd, et määrata kindlaks asjakohased meetmed kõnealuse probleemi lahendamiseks. Konsulteerimine ei kesta kauem kui 90 päeva.\n3. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib komisjon 60 päeva jooksul pärast konsulteerimise lõppemist teatada asjakohastest meetmetest, mida kõnealune liikmesriik peab võtma lõikes 2 osutatud takistuste kõrvaldamiseks.\nLUBA MUUTA VÕI SÕLMIDA KAHEPOOLSEID INVESTEERIMISLEPINGUID\nLuba muuta või sõlmida kahepoolset investeerimislepingut\nKui artiklites 8–11 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti, on liikmesriigil lubatud alustada kolmanda riigiga läbirääkimisi, et muuta olemasolevat kahepoolset investeerimislepingut või sõlmida uus.\n1. Kui liikmesriik kavatseb alustada kolmanda riigiga läbirääkimisi, et muuta või sõlmida kahepoolset investeerimislepingut, teavitab ta oma kavatsusest kirjalikult komisjoni.\n2. Lõikes 1 osutatud teatele lisatakse asjakohased dokumendid ja märge sätete kohta, mille üle läbirääkimisi peetakse või mida uuesti läbi räägitakse, läbirääkimiste eesmärk ja muu asjakohane teave.\n3. Lõikes 1 osutatud teade edastatakse vähemalt viis kuud enne seda, kui algavad ametlikud läbirääkimised.\n4. Kui liikmesriigi edastatud teave ei ole piisav, et anda artikli 9 kohaselt luba ametlike läbirääkimiste alustamiseks, võib komisjon taotleda lisateavet.\n5. Kui artiklis 14 sätestatud konfidentsiaalsusnõudest ei tulene teisiti, teeb komisjon käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teate ning taotluse korral ka sellele lisatud dokumendid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele.\nLuba alustada ametlikke läbirääkimisi\n1. Komisjon annab liikmesriikidele loa alustada kolmanda riigiga ametlikke läbirääkimisi, et muuta või sõlmida kahepoolset investeerimislepingut, välja arvatud juhul, kui ta jõuab järeldusele, et kõnealuste läbirääkimiste alustamine:\noleks vastuolus liidu õigusega osas, mis läheb kaugemale vastuoludest, mis tulenevad pädevuse jagunemisest liidu ja selle liikmesriikide vahel;\noleks üleliigne, kuna komisjon on esitanud või on otsustanud esitada soovituse alustada asjaomase kolmanda riigiga läbirääkimisi vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 3;\noleks vastuolus liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega, nii nagu need on välja töötatud Euroopa Liidu lepingu V jaotise 1. peatükis ette nähtud üldsätete kohaselt, või\nkujutaks tõsist takistust läbirääkimiste pidamisele kolmandate riikide ja liidu vahel kahepoolsete investeerimislepingute üle või kõnealuste lepingute sõlmimisele.\n2. Lõikes 1 osutatud loa andmise osana võib komisjon nõuda, et liikmesriik hõlmaks läbirääkimistel ja lisaks tulevasse kahepoolsesse investeerimislepingusse või jätaks läbirääkimistelt ja tulevasest lepingust välja teatavad sätted, mida on vaja kooskõla tagamiseks liidu investeerimispoliitikaga või liidu õigusega.\n3. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud luba antakse artikli 16 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. Komisjon teeb otsuse 90 päeva jooksul alates artiklis 8 osutatud teate saamisest. Kui otsuse tegemiseks on vaja lisateavet, arvestatakse 90-päevast tähtaega lisateabe laekumise kuupäevast.\n4. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu lõike 3 kohaselt tehtud otsustest.\n5. Kui komisjon otsustab lõike 1 kohaselt luba mitte anda, teavitab ta asjaomast liikmesriiki ja põhjendab loa andmisest keeldumist.\nKomisjoni hoitakse kahepoolse investeerimislepingu muutmise või sõlmimise üle peetavate läbirääkimiste eri etappide jooksul kursis läbirääkimiste edenemise ja tulemustega ning komisjon võib avaldada soovi osaleda liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelistel investeeringut käsitlevatel läbirääkimistel.\nLuba kirjutada alla ja sõlmida kahepoolne investeerimisleping\n1. Enne kahepoolsele investeerimislepingule allakirjutamist teatab asjaomane liikmesriik komisjonile läbirääkimiste tulemustest ning edastab komisjonile asjaomase lepingu teksti.\n2. Käesolevat artiklit kohaldatakse ka selliste kahepoolsete investeerimislepingute suhtes, mille üle peeti läbirääkimisi enne 9. jaanuari 2013, kuid mille suhtes ei kohaldata artiklis 2 või artiklis 12 ette nähtud teavitamiskohustust.\n3. Teate saamisel hindab komisjon seda, kas läbirääkimiste tulemusel koostatud kahepoolne investeerimisleping on vastuolus artikli 9 lõigete 1 ja 2 nõuetega.\n4. Kui komisjon leiab, et läbirääkimiste tulemusel on koostatud kahepoolne investeerimisleping, mis ei ole vastuolus artikli 9 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetega, annab ta liikmesriigile loa kõnealusele lepingule alla kirjutada ja see sõlmida. Selliste lepingute suhtes kohaldatakse artikleid 3, 5 ja 6, justkui neist oleks teavitatud artikli 2 kohaselt.\n5. Käesoleva artikli lõike 4 kohane otsus tehakse artikli 16 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. Komisjon teeb otsuse 90 päeva jooksul käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teate saamisest. Kui otsuse tegemiseks on vaja lisateavet, arvestatakse 90-päevase tähtaja kulgemist lisateabe laekumise kuupäevast.\n6. Kui komisjon otsustab lõike 4 kohaselt loa anda, teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni kahepoolse investeerimislepingu sõlmimisest ja jõustumisest ning kõnealuse lepingu staatuse mis tahes hilisematest muudatustest.\n7. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu lõike 4 kohaselt tehtud otsustest.\n8. Kui komisjon otsustab lõike 4 kohaselt luba mitte anda, teavitab ta asjaomast liikmesriiki ja põhjendab loa andmisest keeldumist.\nLiikmesriikide poolt 1. detsembri 2009 ja 9. jaanuari 2013 vahelisel ajavahemikul allkirjastatud lepingud\n1. Kui liikmesriik on allkirjastanud 1. detsembri 2009. aasta ja 9. jaanuari 2013. aasta vahelisel ajavahemikul kahepoolse investeerimislepingu, teavitab asjaomane liikmesriik hiljemalt 8. veebruariks 2013 komisjoni sellistest lepingutest, mida ta soovib jätta jõusse või jõustuda lasta. Teatele lisatakse kõnealuste lepingute koopiad.\n2. Teate saamisel hindab komisjon, kas käesoleva artikli lõike 1 kohaselt teavitatud kahepoolne investeerimisleping on vastuolus artikli 9 lõigetes 1 ja 2 kehtestatud nõuetega.\n3. Kui komisjon leiab, et käesoleva artikli lõike 1 kohaselt teavitatud kahepoolne investeerimisleping ei ole vastuolus artikli 9 lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuetega, annab ta loa selline leping jõusse jätta või lasta sel jõustuda liidu õiguse kohaselt.\n4. Komisjon teeb käesoleva artikli lõikes 3 osutatud otsuse 180 päeva jooksul käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teate saamise kuupäevast. Kui otsuse tegemiseks on vaja lisateavet, arvestatakse 180-päevase tähtaja kulgemist lisateabe laekumise kuupäevast. Käesoleva artikli lõike 3 kohane otsus tehakse artikli 16 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.\n5. Kui kahepoolne investeerimisleping ei ole lõike 3 kohaselt lubatud, ei astu liikmesriigid edasisi samme kõnealuse lepingu sõlmimiseks ning võtavad tagasi või tühistavad juba tehtud sammud.\n6. Kui komisjon annab loa käesoleva artikli lõike 3 kohaselt, teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni kahepoolse investeerimislepingu jõustumisest ja kõnealuse lepingu staatuse mis tahes hilisematest muudatustest. Selliste lepingute suhtes kohaldatakse artikleid 3, 5 ja 6, justkui neist oleks teavitatud artikli 2 kohaselt.\n7. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu lõike 3 kohaselt tehtud otsustest.\n8. Kui komisjon ei anna lõike 3 kohaselt luba, teavitab ta asjaomast liikmesriiki ja põhjendab loa andmisest keeldumist.\nLiikmesriikide tegutsemine liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelise kahepoolse investeerimislepingu puhul\nKui kahepoolne investeerimisleping kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse, siis asjaomane liikmesriik:\nteatab komisjonile ülemäärase viivituseta kõikidest nõupidamistest, mis toimuvad lepingu sätete alusel. Komisjonile edastatakse nõupidamise päevakord ja kogu asjakohane teave, mis aitab tal neil nõupidamistel arutusele tulevaid teemasid mõista. Komisjon võib nõuda asjaomaselt liikmesriigilt lisateavet. Kui arutusele tulev küsimus võib mõjutada investeeringuid käsitleva liidu poliitika ja sealhulgas eelkõige ühise kaubanduspoliitika rakendamist, võib komisjon nõuda, et asjaomane liikmesriik võtaks ettenähtud seisukoha;\nteatab komisjonile ülemäärase viivituseta kõikidest talle tehtud avaldustest selle kohta, et konkreetne meede on kahepoolse investeerimislepinguga vastuolus. Samuti teatab liikmesriik komisjonile viivitamata kõikidest kõnealuse lepingu alusel esitatud vaidluste lahendamise taotlustest, niipea kui liikmesriik sellistest taotlustest teada saab. Liikmesriik ja komisjon teevad igakülgset koostööd ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada tõhus kaitse, mille hulka võib asjakohasel juhul kuuluda ka komisjoni osalemine menetluses;\ntaotleb enne kahepoolses investeerimislepingus sisalduva kolmanda riigi vastu suunatud vaidluste lahendamise mis tahes asjaomase mehhanismi käivitamist komisjoni nõusolekut ning kui komisjon seda taotleb, siis käivitab ta sellise mehhanismi. Selliste mehhanismide hulka kuuluvad konsultatsioonid kahepoolse investeerimislepingu teise poolega ja vaidluste lahendamine, kui see on lepinguga ette nähtud. Liikmesriik ja komisjon teevad vastavate mehhanismide raames ette nähtud menetluste läbiviimisel igakülgselt koostööd, mille hulka võib asjakohasel juhul kuuluda ka komisjoni osalemine vastavas menetluses.\nKui liikmesriigid teatavad artiklite 8 ja 11 kohaselt komisjonile läbirääkimistest ja nende tulemustest, võivad nad märkida, kas mingit esitatud teavet tuleb käsitada konfidentsiaalsena ning kas seda võib jagada teiste liikmesriikidega.\n1. Komisjon esitab hiljemalt 10. jaanuariks 2020 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta.\n2. Aruanne sisaldab ülevaadet III peatüki alusel taotletud ja antud lubadest ning ülevaadet vajadusest jätkata kõnealuse peatüki kohaldamist.\n3. Kui aruandes soovitatakse III peatüki kohaldamine lõpetada või selle sätteid muuta, lisatakse sellele aruandele asjakohane seadusandlik ettepanek.\n1. Komisjoni abistab investeerimislepingute komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.\n(1) Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 4. oktoobri 2012. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 352 E, 16.11.2012, lk 23). Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).\nAsjaolu, et käesolevas määruses, sealhulgas põhjendustes 17, 18 ja 19, nähakse ette määruses (EL) nr 182/2011 osutatud menetluste kasutamine, ei kujuta pretsedenti tulevaste määruste jaoks, millega lubatakse liidul anda ELi toimimise lepingu artikli 2 lõike 1 kohaselt liikmesriikidele volitused menetleda ja võtta vastu õiguslikult siduvaid akte liidu ainupädevuse valdkonnas. Lisaks ei käsitleta asjaolu, et käesolevas määruses kasutatakse nõuandemenetlust ja mitte kontrollimenetlust, pretsedendina tulevaste määruste jaoks, millega luuakse ühise kaubanduspoliitika raamistik.\nEuroopa Liidu ja Brasiilia vahelise vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artiklile XXVIII sõlmitava ja seoses 1994. aasta GATT-ile lisatud ELi loendis sätestatud töödeldud kodulinnuliha suhtes kohaldatavate kontsessioonide muutmist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu ning Euroopa Liidu ja Tai vahelise vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artiklile XXVIII sõlmitava ja seoses 1994. aasta GATT-ile lisatud ELi loendis sätestatud töödeldud kodulinnuliha suhtes kohaldatavate kontsessioonide muutmist käsitleva kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta\nNõukogu volitas 25. mail 2009 komisjoni alustama läbirääkimisi GATT 1994 artikli XXVIII alusel eesmärgiga pidada uusi läbirääkimisi kombineeritud nomenklatuuri, mis on sätestatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (1) artiklis 1, 16. grupi alla kuuluvate kodulinnuliha tariifiridade suhtes kohaldatavate kontsessioonide üle.\nKõnealuste läbirääkimiste tulemuseks on kirjavahetuse vormis lepingud, mis parafeeriti Taiga 22. novembril 2011 ja Brasiiliaga 7. detsembril 2011 (edaspidi „lepingud”).\nKooskõlas nõukogu 23. aprilli 2012. aasta otsusega nr 2012/231/EL (2) kirjutati lepingud liidu nimel alla 26. juunil 2012 Brasiiliaga ja 18. juunil 2012 Taiga.\nKõnealused lepingud tuleks heaks kiita,\nEuroopa Liidu ja Brasiilia vaheline kirjavahetuse vormis leping vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artiklile XXVIII seoses 1994. aasta GATT-ile lisatud ELi loendis sätestatud töödeldud kodulinnuliha suhtes kohaldatavate kontsessioonide muutmisega ning Euroopa Liidu ja Tai vaheline kirjavahetuse vormis leping vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artiklile XXVIII seoses 1994. aasta GATT-ile lisatud ELi loendis sätestatud töödeldud kodulinnuliha suhtes kohaldatavate kontsessioonide muutmisega kiidetakse liidu nimel heaks.\nLepingute tekstid on lisatud käesolevale otsusele.\nNõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingutes sätestatud teated.\n(2) ELT L 117, 1.5.2012, lk 1.\nEuroopa Liidu ja Brasiilia vaheline kirjavahetuse vormis\nvastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artiklile XXVIII seoses 1994. aasta GATT-ile lisatud ELi loendis sätestatud töödeldud kodulinnuliha suhtes kohaldatavate kontsessioonide muutmisega\nGenf, 26. juuni 2012\nTulenevalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXVIII alusel peetud läbirääkimistest seoses töödeldud kodulinnuliha suhtes kohaldatavate kontsessioonide muutmisega, on mul au teha järgmine ettepanek:\nEuroopa Liit lisab oma loendisse järgmised muudatused:\nAlamrubriikide 1602 3211, 1602 3230 ja 1602 3290 suhtes kohaldatav seotud tollimaksumäär on 2 765 eurot tonni kohta.\nAlamrubriigi 1602 3211 jaoks 16 140 tonni suurune tariifikvoot, millest 15 800 tonni eraldatakse Brasiiliale. Kvoodijärgne tariif on 630 eurot tonni kohta.\nAlamrubriigi 1602 3230 jaoks 79 705 tonni suurune tariifikvoot, millest 62 905 tonni eraldatakse Brasiiliale. Kvoodijärgne tariif on 10,9 %.\nAlamrubriigi 1602 3290 jaoks 2 865 tonni suurune tariifikvoot, millest 295 tonni eraldatakse Brasiiliale. Kvoodijärgne tariif on 10,9 %.\nPunktis 1 osutatud tariifikvootidel põhinev importimine toimub päritolusertifikaatide alusel, mille Brasiilia pädevad asutused on väljastanud mittediskrimineerival viisil.\nKonsultatsioone võib pidada igal ajal ja igal eelnimetatud teemal kummagi lepinguosalise taotluse korral.\nOleksin tänulik, kui saaksite mulle kinnitada, et Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga. Kui Teie valitsus nõustub sellega, moodustaksid käesolev kiri ning Teie kinnitus Euroopa Liidu ja Brasiilia vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.\nLepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Brasiilia üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14. (neljateistkümnendal) päeval pärast viimase teatise kuupäeva.\nMul on au teatada, et sain kätte Teie 26. juuni 2012. aasta kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:\n„Tulenevalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXVIII alusel peetud läbirääkimistest seoses töödeldud kodulinnuliha suhtes kohaldatavate kontsessioonide muutmisega, on mul au teha järgmine ettepanek:\nOleksin tänulik, kui saaksite mulle kinnitada, kas Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga. Kui Teie valitsus nõustub sellega, moodustaksid käesolev kiri ning Teie kinnitus Euroopa Liidu ja Brasiilia vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.\nLepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Brasiilia üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14. (neljateistkümnendal) päeval pärast viimase teatise kuupäeva.”\nEuroopa Liidu ja Tai vaheline kirjavahetuse vormis\nTulenevalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe 1994 (GATT) artikli XXVIII alusel peetud läbirääkimistest seoses töödeldud kodulinnuliha suhtes kohaldatavate kontsessioonide muutmisega, on mul au teha järgmine ettepanek:\nAlamrubriikide 1602 3230, 1602 3290 ja 1602 39 suhtes kohaldatav seotud tollimaksumäär on 2 765 eurot tonni kohta.\nAlamrubriigi 1602 3230 jaoks 79 705 tonni suurune tariifikvoot, millest 14 000 tonni eraldatakse Taile. Kvoodijärgne tariif on 10,9 %.\nAlamrubriigi 1602 3290 jaoks 2 865 tonni suurune tariifikvoot, millest 2 100 tonni eraldatakse Taile. Kvoodijärgne tariif on 10,9 %.\nAlamrubriigi 1602 3921 jaoks 10 tonni suurune tariifikvoot Taile. Kvoodijärgne tariif on 630 eurot tonni kohta.\nAlamrubriigi 1602 3929 jaoks 13 720 tonni suurune tariifikvoot, millest 13 500 tonni eraldatakse Taile. Kvoodijärgne tariif on 10,9 %.\nAlamrubriigi 1602 3940 jaoks 748 tonni suurune tariifikvoot, millest 600 tonni eraldatakse Taile. Kvoodijärgne tariif on 10,9 %.\nAlamrubriigi 1602 3980 jaoks 725 tonni suurune tariifikvoot, millest 600 tonni eraldatakse Taile. Kvoodijärgne tariif on 10,9 %.\nPunktis 1 osutatud tariifikvootidel põhinev importimine toimub päritolusertifikaatide alusel, mille Tai pädevad asutused on väljastanud mittediskrimineerival viisil.\nOleksin tänulik, kui saaksite mulle kinnitada, et Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga. Kui Teie valitsus nõustub sellega, moodustaksid käesolev kiri ning Teie kinnitus Euroopa Liidu ja Tai vahelise kirjavahetuse vormis lepingu.\nLepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Tai üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14. (neljateistkümnendal) päeval pärast viimase teatise kuupäeva.\nMul on au teatada, et sain kätte Teie 18. juuni 2012 aasta kirja, mille sisu on järgmine:\n„Tulenevalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe 1994 (GATT) artikli XXVIII alusel peetud läbirääkimistest seoses töödeldud kodulinnuliha suhtes kohaldatavate kontsessioonide muutmisega, on mul au teha järgmine ettepanek:\nLepingu jõustumiseks teatavad Euroopa Liit ja Tai üksteisele siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Leping jõustub 14. (neljateistkümnendal) päeval pärast viimase teatise kuupäeva.”


15/08/2012 - Page 2 of 2 - Saarte Hääl\nKapten Tiit Jõgi: see oli õnnelik õnnetus\nJust nende sõnadega võtab parvlaeva Kõrgelaid kapten Tiit Jõgi pühapäeval Triigi–Sõru liinil parvlaevast mööda kihutada üritanud, kuid uppi läinud kaatriga juhtunud õnnetuse kokku. “Meresõit on alati ohtlik,” lisab Jõgi, kelle […]\nPensionärid ei taha Virtust loobuda\nSaaremaa pensionärid ei soovi virtuaalsuhtlemise programmist Virtu loobuda, sest see halvendaks nende elukvaliteeti. “See tähendab mulle väga palju,” ütleb Elfriide Rand, kes tänu Virtule eile otse oma kodust Kuressaare päevakeskusesse […]\nKas teeme Ventspilsile ära? (14)\nMõni aeg tagasi avaldas Saarte Hääl poolt- ja vastuargumente kesklinna autodest vabastamise teemal. See oli jätk suvesaarlase Raul Öpiku arvamusartiklile, kus autor pakkus, et kui saaks mingi euroraha, võiks Tallinna […]


4 TOOLIJALAGA ÜMMARGUNE TOOL. 4 OSALINE, müük, kuulutus 80413333 - Kuldne Börs\n4 TOOLIJALAGA ÜMMARGUNE TOOL. 4 OSALINE\nID: 80413333, muudetud 08:45 20.10.2017\nTool, koosnedes 4 osast, pakub teile istumisel kindlasti mugavust. Tool on kerge ja teda on lihtne kaasas kanda. Tooli pind on valmistatud tugevast plastikust ja on veekindel ning on lihtne puhastada. Tool 4 jalaga on väga vastupidav, mis peab vastu aastaid. Kuna tooli saab kokku panna, siis säästab see palju ruumi, kui seda ei kasutata. See tool loob kindlasti lisaväärtust teie koju, kohvikusse, terrassile jne.


Elav Roosipärg jätkab ka pärast paavsti visiiti ja kutsub liituma! – Paavst Franciscus Eestis\nSelleks, et toetada palvega paavsti ja tema Eesti-visiiti, alustas täpselt pool aastat enne visiiti, palmipuudepühal, 25. märtsil 2018 Tallinna Peeter-Pauli koguduses tegevust Elava Roosipärja palvegrupp. Elavas Roosipärjas osalemine on väga ilus ja kogukondlikkust arendav kogemus, kuid samas ka nõudlik, kuna see kohustab osalejat iga päev ühte Roosipärja saladust lugema. Paavsti visiidi eest palvetamine kasvatas Elava Roosipärja liikmetes soovi üheskoos Kiriku eest palvetada ja nii jätkabki Elav Roosipärg palvetamist ka pärast paavsti külaskäiku. Nüüd aga palvetatakse juba uute intentsioonide – peapiiskop Eduard Profittlichi õndsakskuulutamise ja preestrikutsumuste – eest. Kindlasti võib Elava Roosipärja jätkamist pidada üheks paavsti visiidi viljaks ning kuna paavst ise on kutsunud kõiki usklikke Roosipärga lugema, kutsub ka Elav Roosipärg liituma uusi huvilisi!\nMis on Roosipärg?\nRoosipärg on väga pika traditsiooniga ja sügav palveviis, mõtisklemine Jeesuse ja Maarja elu kahekümne sündmuse ehk saladuse üle. Roosipärga võib palvetada üksi või mitmekesi, kirikus, kodus või kasvõi tänaval kõndides. Roosipärja palvetamine ei ole kohustuslik, kuid see on katoliiklaste seas väga armastatud, austatud ja levinud palve. Nii Kiriku ajaloos kui ka paljude katoliiklaste isiklikus elus on Roosipärg ennast väga võimsa palvena näidanud. Selle palve läbi on paljud inimesed – eelkõige rasketes olukordades – saanud Jumala käest palju arme enda või teiste jaoks. Selle tõestuseks on nii Maarjale pühendatud kirikud kui isiklikud tunnistused.\nRoosipärja palvetamise juhendi koos saladuste ja palvetega saad alla laadida siit.\nElav Roosipärg on eriline Roosipärja palvegrupp, mis koosneb kahekümnest inimesest. Kahekümnest, sest just nii palju on Roosipärja saladusi. Iga palvegrupi liige saab endale ühe Roosipärja saladuse, mida ta kohustub lugema iga päev. Niimoodi loetakse iga päev paavsti visiidi eest kõik neli Roosipärja osa ehk terve Roosipärg ja palvetajatest endist moodustub nii-öelda Elav Roosipärg. Ei ole oluline, mis ajal ja kus oma saladust palvetada, küll aga on oluline seda iga päev teha, sest vastasel juhul Elav Roosipärg „ei tööta”.\nJeesus ütleb: „Kus kaks või kolm on minu nimel koos, seal olen mina nende keskel“ (Mt 18:20). Elav Roosipärg on eriline kogukondlik palve ja seepärast saavad igale grupi liikmele (kuigi ta ei loe tervet Roosipärga) osaks kõik armud, mis tervele grupilegi.\nKuidas Elava Roosipärjaga liituda?\nHetkel tegutseb Tallinnas neli Elavat Roosipärga – kaks neist on eestikeelsed, kaks poolakeelsed. Ka Ahtmes tegutseb kaks poolakeelset Elavat Roosipärga. Ühe palvegrupi liikmete arv on küll kindlaks määratud, kuid see ei tähenda, et Elav Roosipärg on „valmis“ ja liitumine pole enam võimalik. Vastupidi – kuni leidub inimesi, kes soovivad Elavas Roosipärjas osaleda, on alati võimalik alustada uute gruppidega ja seepärast kutsume kõiki selle võimsa palvega ühinema!\nKui soovid Elava Roosipärjaga liituda või tahad selle kohta täpsemalt teada, kirjuta palun aadressil: kaarkristel@gmail.com\nEesti-Vatikani lipumärgid 2018/2019. aasta tegevused Tallinna Peeter-Pauli koguduses


Kuidas on võimalik, et maatükile on topelt piirid mõõdetud? - Maaleht\nmaa-ameti katastri registriosakonna nõunik\nKust jookseb piir?Ester Vaitmaa\nMinu probleem puudutab maad. Nimelt ostsin ma 2011. aastal oksjoni kaudu ühe kinnistu Järva maakonnas.\nKuna kinnistu piirneb teega, on ilmselt lumelükkamiste käigus üks piiripost kaduma läinud. Mina soovisin maamõõdufirmalt teada saada, kui palju maksab piiriposti taastamine. Firmalt tuli vastus, et kuna teie kinnistul on topelt piirid, tuleb teil terve kinnistu uuesti mõõta ja see maksab 750 eurot.\nMina soovin teada, kuidas ja millal tekkis minu ja mu naabri piirile selline topelt piir, sest alguses seda ei olnud ja miks pean mina oma kulul seda viga parandama hakkama. Ega mina ole seda maad ise välja mõõtnud ega ka lasknud mõõta, kuna ma oksjonilt selle maa ostsin. Ja kui selgus, et maa on valesti mõõdetud, miks siis mind sellest ei teavitatud? Kas on mingi võimalus, et see piir ilma minu väljaminekuteta korda saaks?\nKui neid piire niimoodi kontoris joonistatakse, siis võiks ju selle asja ka kontoris korda teha, sest ühtegi maamõõtjat ei ole ma pärast seda, kui maa oksjonile läks, liikumas näinud.\nT. N. Järvamaalt\nVastab Maa-ameti katastri registriosakonna nõunik Alo Kotka:\n"Maareformi alguses toimus kiire katastriüksuste moodustamine ning maaregistrisse kandmine. Maa-ametil puudus tehniline baas ning registrit ja katastrikaarti peeti alguses paberil. Alles aastal 1998, mil ligemale pool maareformist oli läbi viidud, hakati katastriüksuste piire talletama digitaalselt ning varasemalt registreerituid digitaliseerima. Alates 2001. aastast on kõikide katastriüksuste piirid kantud digitaalsesse andmebaasi. Paberkaartidelt piiride ületoomise järgselt on katastripidaja pidevalt neid andmeid kontrollinud ning vajadusel parandanud, sest eelnevalt kasutusel olnud nõukogudeaegsed alusplaanid olid kohati väga ebatäpsed.\nKui lähedale krundipiirile tohib maja ehitada?


Reede, 27 Aprill 2018 13:40\nÜlemaailmne Eesti Kesknõukogu (ÜEKN) täiskogu koosolek toimub Tallinnas 3.-5. mail 2018. Esimesel ja kolmandal päeval toimuvad arutlused omavahel Park Inn by Radisson Meriton hotellis. Reedel, 4. mail alates kell 10 h on avalik seminar ja arutelu Riigikogu konverentsisaalis, mille kasutamiseks aitas kaasa Riigikogu esimees Eiki Nestor. Seminarile sissepääsuks on tarvilik varem registreerida koos isikukoodiga või sünnipäeva andmetega - See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud..\nÜEKNi üks sihtidest on väliseestlaskonna tegevust paremini Eestis tutvustada ja luua ametlikumaid kanaleid Eestiga. See oli jututeemaks 27. veebruaril 2018, kui ÜEKNi esimees Marju Rink-Abel kohtus Riigikogu esimehe Eiki Nestoriga. Rõõmustavaks uudiseks on Riigikogus aprillis moodustatud väliseesti sõprade ühendus (VESÜ), mille esimeheks valiti Marianne Mikko ja aseesimeheks Krista Aru.\nRiigikogu 17. aprilli pressiteates ühenduse loomisest seisab: „Paljud meie rahvuskaaslased elavad Eestist eemal,“ lausus Mikko. „On tähtis, et eestlased üle maailma tunnetaksid sidet oma armsa Eestiga, samuti kodumaa toetust. Püüame oma ühendusega olla heatahte sillaks kodu- ja väliseestlaste vahel,“ ütles esimees. Ühendusse kuuluvad veel Riigikogu liikmed Monika Haukanõmm, Helmen Kütt, Inara Luigas, Jaanus Marrandi, Enn Meri, Aadu Must, Keit Pentus-Rosimannus ja Tanel Talve.\n4. mai avalikul seminaril toimub veel ESTO2019 plaanide ülevaade ESTO2019 peakomitee esimehe Sirle Sööti poolt ning ÜEKNi varsti ilmuva raamatu „Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu Liikmesmaade Lugu“ tutvustamine USA delegaadi Ülle Ederma poolt. Pildirohkes raamatus on lühiülevaated igast ÜEKNi liikmesmaast ja ka ÜEKNi lühiajalugu.\nÜEKN asutati a. 1954 USAs, et ühendada eesti kogukondi välismaal ja aidata ülemaailmset koordineerimist Eesti taasiseseisvumiseks. ÜEKNi rajamisel oli aluseks kolm suurt katusorganisatsiooni – Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides, Eestlaste Kesknõukogu Kanadas ja Rootsi Eestlaste Liit. Praeguses liikmeskonnas on veel Austraalia Eesti Seltside Liit, Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis, Inglismaa Eestlaste Ühing, Läti Eesti Selts, Leedu Eestlaste Selts, Tšehhi Eesti Selts, Ukraina Eesti Selts, Vene Eesti Seltside Liit ja Soome Eestlaste Liit.


MARUTAUDI VASTU! Kagu-Eestis saab tänasest lemmikloomi tasuta vaktsineerida | Nipiraamat\nToimetas Annaliisa Köss, 28. august 2020, 00:22\nLemmikloomade marutaudivastane vaktsineerimine Eestis on kohustuslik ning riik toetab omalt poolt vaktsineerimist. Foto: Alvan Nee / Unsplash\nVeterinaar- ja Toiduamet viib koostöös loomakliinikutute ning veterinaararstidega läbi lemmikloomade marutaudivastase vaktsineerimise kampaania Kagu-Eestis. 28.-30. augustil toimub koerte ja kasside tasuta marutaudi vastu vaktsineerimine Põlva-, Valga- ja Võrumaal.\nEesti on praegu marutaudivaba, kuid püsivalt marutaudist ohustatud maa. Selleks, et kaitsta inimese ning inimesega enim kokku puutuvate loomade elu ja tervist, on lemmikloomade regulaarne marutaudi vastu vaktsineerimine kohustuslik. Vaktsineerimiskohustuse täitmise eest vastutab loomaomanik.\nMiks just Kagu-Eesti?\nKagu-Eesti piirneb maismaapiiri pidi Venemaa aladega, kus marutaud on jätkuvalt väga levinud. Vahetu marutaudiohu tõttu on tegemist piirkonnaga, kus on eriti oluline tagada lemmikloomade kaitstus marutaudi vastu.\nEnne vaktsineerimist pead teadma:\nVaktsineeritav loom peab olema terve ning vähemalt kolm kuud vana.\nKoerte ja kasside vaktsineerimine on vajalik vähemalt iga kahe aasta tagant.\nLoomaomanik peab tagama looma ohutu fikseerimise vakstineerimise ajaks.\nJuhul kui lemmikul on olemas pass või muu dokument, millesse vakstineerimise andmed kanda, tuleb see kaasa võtta.\nSoovitavalt peaks lemmikul olema kümmekond päeva enne vakstineerimist läbi viidud siseparasiitide tõrje.\nKampaaniaga on liitunud ning pakuvad tasuta marutaudi vastu vaktsineerimist loomakliinikud Põlvas, Räpinas, Otepääl ja Võrus. Vaata lähemalt siit!\nKoerte ja kasside vaktsineerimine on vajalik vähemalt iga kahe aasta tagant.Foto: Adison Ferreira / Unsplash\nMarutaud on surmav, aga sajaprotsendiliselt ennetatav haigus. Sellesse sureb igal aastal vähemalt 70 000 inimest ning lugematul arvul kodu- ja metsloomi. Enamik marutaudi surevatest inimestest on lapsed. Rohkem kui 95% inimeste haigestumistest saab alguse kokkupuutest marutaudihaige koeraga.\nKõik koerad ja kassid peavad marutaudi vastu saama regulaarselt vaktsiinisüsti. Vaktsineerima peab vähemalt üks kord kahe aasta jooksul.\nÕpeta lastele, et võõraid kodu- ja metsloomi ei tohi puutuda, isegi kui nad näivad sõbralikuna.\nVäldi kokkupuuteid võõraste kodu- ja metsloomadega.Foto: Lukasz Juszczak / Unsplash\nLemmikloomade marutaudivastane vaktsineerimine Eestis on kohustuslik ning riik toetab omalt poolt vaktsineerimist. Oma lemmiku vaktsineerimiseks pöördu loomaarsti poole. Kui pöördud selleks volitatud loomaarsti poole, tagab riik tasuta vaktsiini (v.a kompleksvaktsiini), süstitegemise vahendid ning maksab loomaarstile süsti tegemise eest Põllumajandusministri määrusega ettenähtud korras. Vastavalt konkreetsele olukorrale võivad omaniku jaoks vaktsineerimisega siiski kaasneda kulud, mida riik ei kanna: visiiditasu, transporditasu, dokumentide vormistamine jne.\nTäpsemat teavet selle kohta, millised loomaarstid teostavad riiklikult toetatavat marutaudivastase vaktsineerimise teenust, saab vastava piirkonna veterinaarkeskusest või marutaudi projektijuhilt.\nMiks on marutaudioht Eestis siiski suur?\nVenemaal on marutaud endiselt väga levinud ning haiguse leviala ja juhtumite arv kasvab. Samuti esineb marutaudi paljudes riikides, kuhu reisitakse koos lemmikloomadega, näiteks Venemaal, Ukrainas, Valgevenes, Poolas, Kreekas, Rumeenias, Bulgaarias ja mujal. Piisab, kui üle piiri tuleb üks nakatunud metsloom või tuuakse haigus sisse vaktsineerimata ja nakatunud lemmikloomaga ning taud võib taas puhkeda.\nLoe marutaudi kohta lähemalt siit!\n17. august 2020, 06:54\n21. juuli 2020, 05:12\n16. mai 2020, 05:57


Oskab keegi anda linki kuidas teha räimepüügiks rakendust?siin foorumis seletatud küll aga kui näeks pildipeal saaks paremini aru.\nPõhimõtteliselt on tegemist pealiini külge lühikeste lipsudega seotud kuldsete või hõbedaste konkudega, mida võib täiendada igasuguste rüüside, pärlite jms.Räim ja kilu närivad paljast läikivat konksu. Üks populaarsemaid räimerakendusi rootsis on kuldne konks fosforrüüsiga. Jada pikkus oleneb spinningu või lihtõnge pikkusest, ehk, kui püüad paadist 2,7m spinnaga, siis peab rakendus olema mitte pikem, kui sul mugav toimetada, kui püüad kai pealt 4-5m ridvaga, võib rakendus olla oluliselt pikem. EI pea täpselt järgima seda lingis olevat õpetust, võib vaba käega teha. Tamiil võiks olla jäigemat tüüpi, et konksud hoiaksid eemale pealiinist. Võib panna mitmeid läikivaid plekitükke paraja vahega jadasse. Korra sõbraga merel olles kompunnisime räimeõnge konksudest, marmõssidest ja mässisime suitsupaki hõbepaberit pealiinile, püüdis küll. Paadist püügi puhul leiab räimeparve kajaloodiga, kai pealt katseeksitusmeetodil, kas on kaldas või pole.\nLisaks veel nii palju, et vastavalt kehtivale seadusele ei tohi su räimeõngel üle kolme konksu või marmõssi olla.\npane 3 kolmikut.\nÄmber kolises Berta...\nJu astusid sisse.\nma jääks ikkegi kolmikute juurde.\n7) haakeõng koosneb ridvast; nöörist; konksust; haakijast ja räimest.\nEhk teisiti siis haagitavast objektist.\nMa pakun, et keskmine tropp 1313 telefoni otsas ei tea, et haakeõnge võib kasutada ainult meres, peipsis ja lämmis ja pihkvas, mitu korda olen kuulnud seda, et haakeõng on ju lubatud, kui pirtal vimma tragimine käib.\nKonksuprobleemi lahenduseks peab olema püsiva asustusega väikesaare alaline elanik. #Püsiasustusega väikesaare alalisel elanikul on lubatud kasutada kuni 300 konksust koosnevat põhjaõngejada# Ei usu, et peab olema mingi sissekirjutus, elan kus tahan. Kolmesajakonksuse jadaga muidugi sitavata räime püüda.\nEks seadusest tuleb lähtuda ja headest tavadest.\nma kah asja keerulisemaks ajan.\nKuna landi ehitus pole väga täpselt määratletud ja uue eeskirjaga on lubatud landil kasutada kuni 3 kolmikut siis , pole miskit teha, aga selline spinna vimmapüügiks on legaalne.\nKusjuures lanil ei määratleta isegi mitte ära seda harude või teraviku ja sääre vahelist kaugust.\n,,Kalamehel" aga on pajepenn, et ta haakeõngega püüda ei tohi. Eks, ja ju siis, püüab/tuleb püüda spinnaga. Mõni mõis!\nTänud Rahvaliitlastele ja nende tallalakujatest ametnikele.\nJätku ! Tallalakkujaid ja nende nõmedusi on igal elualal rohkem kui küll.\nNo on nutune see elu teitel. Räime ja moiva püügiks on lubatud stinning kettaga ja kuni 9 konksu ja raskus. Lihdsalt limiit on 5 kg ja kõik\nUsamees nyyd pead ise mütsi ikka silme ette tõmbama. Meil olukord parem kui teil\nRäimerakendus on jah haakeõnge nime all meil seaduses, 10 konksu lubatud. Kuigi selle rakenduse mõte on ikka kala võtma meelitada ja ma arvan, et umbes 80% kaladest on suust kinni sellega püüdes. Sõltub kindlasti püügitehnikast, ise eelistan meetodit, et solgutan aeglaselt üles-alla rakendust, hüsteeriliselt vehkides toimub tragimist kindlasti rohkem.\nUsamees, meil pole isegi limiiti\nKEI0 ei ole olemas haakeõnge nimelist asja. Räimeõng ongi selle rakenduse ametlik nimetus.\nMinu möödapanek! Kunagi seda haakeõngeks nimetati, nagu näha, siis 2011 on seda muudetud.\nVõtsin u poolteist metra 0,3 tamiili.Sidusin lihtsalt konksud sinna külge,ei mingeid lipse.ülesse ja alla panin vanast roostevabast vene kohvikeetjast välja rellatud liblikad ja kogu lugu.Püüdsin Loksal allveelaeva kai pealt kohalikega kõrviti.kui kolmeliitrine ämber täis sai panin pillid kokku ja minema.kohalik ütles veel,et a isjo klõjot.Ma vastasin et nu i pus klõjot.Et siis puht põlve peal tehtud rakendus töötab kaa.\nKui kala palju on, siis sisuliselt vahet pole, mis alla lased. Kui kala meelitamist tahab, siis hakkab rakendus väga palju lugema.\nJuu siis tookord oli kala pailu.\nRäim loll kala ei ole väga vahet milline rakendus on võtab igasugust. Natuke läikivat plekki ja konksud kollased ning tuld\nPole ta nii loll midagi ja vahel ikka valib millise rakenduse otsa hakkab. Sügisel linnahalli kail sai püütud ja poerakendusega tuli kala kõigil ja kõrval mehed ei saanud ühtegi oma tehtud rakendustega.\nRäime rakendusega suvel muhumaal väga edukalt viidikat tuli\nOli endal ka üks pooleks läinud räimerakendus. Alles jäänud 3-le konksule silikoonid külge ja ahvent tuli, mis mürises. Tegevuspaik Saaremaa põhjarannik\n..kas onn kellegil piltti panna räimejadast ma tean et varsti algab räime aeg..\nsul seal avataril on ju see räme jada pildi peal.


Saffroni kõrvaltoimed - Tervis - 2020\nSaffron on turul väga hästi tuntud oma suure lõhna ja maitse poolest ning suured eelised, mida see toob kaasa. Selliste kultuuride puhul nagu India, kasutab üha enam inimesi seda kallimat ja väärilist vürti eksootilistes toitudes, et parandada nii värvi kui ka maitset ja lõhna. Tegelikult on see üks populaarsemaid vürtse enamikus piirkondades. Kuid kas sa teadsid, et sellel ilusal ja ahvatleval vürjal võib olla kõrvaltoimeid? Jah, safranil on ka tume aspekt. Kõrvaltoimed inimeste tervisele on kindlasti üks neist klauslitest, mida peate kaaluma. Kõrvaltoimed on üsna ohtlikud ja need peaksid olema hästi teada.\nAlloleval loendil on mõned safrani teadaolevad kõrvaltoimed, mida saate lugeda, et laiendada oma teadmisi selle vürtsi kohta. Kontrollige neid:\n1. Hoiatus rasedatele ja imetavatele naistele:\nProfessionaalide sõnul võib safrani tarbimine olla üsna ohtlik oodatavate emade jaoks. See kehtib ka lastel, kes imetavad ja imetavad lapsi. Safran põhjustab emaka lihaste kokkutõmbumist, mis võib tõenäoliselt põhjustada abordi. Tänapäeval võib paljudes safranis kunstlikud ained rinnapiima võtvatel lastel olla riskantsed, nii et seda tuleks vältida. See on üks vürtsi kõrvaltoimeid.\n2. viib bipolaarsete häirete juurde:\nPõnevus ja impulsiivsus on kaks meeleoluhäireid, mida safranist teadaolevalt süvendab ja põhjustab seega bipolaarseid häireid. Samuti peaksid inimesed, kellel juba on see tingimus, safrani tarbimisest täielikult eemale jääma.\nPaljud inimesed on näidanud safranile allergiat ja see võib kaasa tuua palju terviseprobleeme. See on üks vürtsi kõrvaltoimetest.\n4. Ebavõrdsus söögiisu osas:\nMõned inimesed ühest küljest kurdavad safrani söömise vähesuse pärast ja mõnedel teisel on suur söögiisu, mis võib viia kehakaalu tõusuni. See on üks lihtsaid, kuid väärib mainitud vürtsi kõrvaltoimeid.\nSafrani liigne tarbimine on näidanud mõju kehale ja teatud sümptomeid inimestele iivelduse ja oksendamissuundumuste kujul. See on veel üks selle imelise vürtsiga seotud kõrvaltoime. See tähendab ainult seda, et teil peaks olema piirang tarbimisele.\n6. Unine tunne:\nSafranil on sedatiivsed omadused ja selle vürtsi söömine põhjustab kogu päeva probleeme uimasusega. See on kõrvaltoime, mis võib isegi takistada teie kontsentratsiooni ja tõhusust tööl.\n7. Hyper seksuaalsus:\nSaffron on teadaolevalt aphrodisiac ja üleüldine tarbimine toob kaasa meeste ja naiste hüper seksuaalsuse ning muudab nad seksuaalselt aktiivseks kogu aeg. See on veel üks kõrvaltoime, mis tuleneb kasust ja on tingitud üleliigsest tarbimisest.\n8. Mürgise safrani tarbimise võimalused:\nSpetsialistide sõnul võib mürgise safrani tarbimine põhjustada tõsist kollatõbi, millele järgneb tugev oksendamine, nina ülemäärane verejooks, tugev pearinglus ja vererõhk. Need on kindlasti kõrvaltoimed, mis on seotud ainult tehislike ja ohtlike safranikiududega.\nNäe rohkem: Söögitegurid Kardemoom\nMõne jaoks võib see olla õnnistus, mida safran aitab kehakaalu langetada, kuid peate teadma, et nende jaoks, kellel on juba õige kehakaalu juhtimine, põhjustab kaalulangus ainult probleeme ja kriisi alakaalulisi ning põhjustab keha nõrkust. See on safraniekstrakti üks kõrvaltoime, millest peaks teadma ja mis annaks teile põhjust seda dieeti kontrollida.\nCopyright 2020 \_ Põhiline \_ Saffroni kõrvaltoimed


Kuidas leida Disney Vacation jaoks suur pere - Tips for you - Tipsed.Com\nDisney lõbustusparkides on puhkus lapsed unistavad ja vanemad tahavad anda.Seal on paljudes kohtades valida ja saate isikupärastada reisi, et see sobiks teie vajadustele ja oma eelarve.Disney pakett tegeleb võib leida ja vähem kui võite arvata.Siin on mõned nõuanded, kuidas planeerida Disney puhkust suur pere, nii et saate nautida nii palju Disney kui võimalik, ilma saadan sulle vaestele maja.Disney on suurepärane koht, et võtta oma pere puhkusel.Planeerides ja otsida ümber parimad pakkumised.\nKüsi endalt, kas sa tahad lõõgastav puhkus või tahad põnevust ja põnevust.On täiesti võimalik, võiksite mõned nii.\nOtsustage, kes ja kui palju on sinuga.Kui teie ja teie teised olulised lähevad, oma teekonda on tohutult erinevad, et vanemate preschooler.\nOtsustage, kas te kasutate reisibüroo või broneerimiseks teenust.Paljud reisibürood suudavad tagada madalamad lennupiletite, hindu ja atraktiivsus piletid alandatud hinnaga, mida elanikkond võiks mängida.Te kindlasti võima\nlik tellida kõiki korraga ise, kuid võite olla kaotanud mõned suured pakendid või puhkust tehingutest.\nPlaani oma reisil korra.Suur pere on kulukas, kui te otsustate lennata.Muidugi gaasihinna tõusul võib olla keeruline suur pere samuti.Otsusta, mis tähendab, hotellid sobib teie perele.\nPea meeles, et kui sa lennata üle 21 päeva ette, saad oluliselt väiksem kui siis, kui te broneerida nädal enne puhkust.Et päästa mõned ekstra raha, proovige leida lendu, mis jätab teisipäeval või kolmapäeval.Need on sageli odavam päeva lennata.Kui teie lapsed on vanemad, siis võiks kaaluda ka punasilmsuse lend.Mitu korda need lennud võib säästa veel 30 protsenti off regulaarne päevasel lennupileteid.\nPüüa leida hotell asub Disney vara.On mõned väga olulist kasu elada seal.Sul on varustatud transport.Pargis on transpordi ja sealt hotellid.Disney on ka Magic Express, kes teeb oma kotid lennujaama oma tuppa.See võib aga aega võtta kuni neli tundi sa neid saada.Suur boonust Disney vara on, kuidas sa võid oma suveniire toimetada oma hotellituppa.See on suurepärane võimalus hoida tegeleda mänguasjade ja selline oma lapsi üle kogu park.\nKaaluda osta Park Hopper Pass.Võite sisestada parkide ja mõned vees need ka.Võite minna park parkida oma vabal ajal.Kui ostate täielik Disney edasi, leiad oma park möödub, toavõtmele ja krediitkaardi saab olema üks Disney kaardi.See on suurepärane võimalus hoida kaotada midagi.\nTutvu lisaks eripakkumised.Disney on palju eripakkumisi.Extra Magic Hours võimaldab Disney hotelli külaliste siseneda park pärast seda on suletud.See on väga lõbus, sest sa ei pruugi tekkida ühtegi read seljas.Toitlustus plaanid on ka olemas ja tavaliselt maksab ise pärast esimest söögikorda.\nDisney puhkust juhend


Eestlaste loodud kõrgelt hinnatud videomäng "Disco Elysium" on nüüd saadaval PlayStationi konsoolidel | Diktor\nEestlaste loodud kõrgelt hinnatud videomäng “Disco Elysium” on nüüd saadaval PlayStationi konsoolidel\n30. märts 2021 kell&nbsp20:49\nEesti stuudio ZA/UM loodud videomäng “Disco Elysium – The Final Cut” ilmus 30. märtsil kell 20 PlayStation 4 ja PlayStation 5 konsoolidele. Mängu saad kätte konsooli e-poest hinnaga 40 eurot.\nTegu on esimese eestlaste loodud videomänguga mis ilmub uue põlvkonna mängukonsoolile. Lisaks PlayStationi konsoolidele tuleb “The Final Cut” ka arvutile, kus “Disco Elysiumit” juba omavad mängijad saavad selle tasuta alla laadida.\n“The Final Cut” on “Disco Elysiumi” täiendatud versioon. Kui algses “Disco Elyiumist” oli häälnäitlemist vähe, siis “The Final Cutis” see muutub – sisse on loetud kõik “Disco Elysiumi” stsenaariumi 1,2 miljonit sõna. Uued on ka mängu algsest versioonist välja jäänud neli poliitiliste ideoloogiate ümber ehitatud missiooni, mis võivad oluliselt muuta mängupilti või isegi kasutajaliidest.\nAlgselt 2019. aasta lõpus arvutile ilmunud “Disco Elysium” võeti kriitikute ja mängijate poolt vastu ülimalt soojalt. ZA/UM võitis mitmeid auhindu ning “Disco Elysiumit” nimetati ka viimase kümnendi üheks parimaks rollimänguks. The Game Awards mänguauhindade galal nopiti kõigist konkurentidest rohkem auhindu ja hiljuti võideti ka kolm BAFTA-t. Ka meie leidsime, et “Disco Elysiumi” on sinu aega väärt.\n“The Final Cut” jõuab tulevikus ka Xboxile ja Nintendo Switchile. Täpseid kuupäevasid ei ole veel avalikustatud, kuid tõenäoliselt juhtub see suvel.\nMärksõnad: disco elysium, eesti, mäng, playstation, videomäng\n“Disco Elysiumist” saab 30. märtsil esimene PlayStation 5 peale ilmuv eestlaste loodud videomäng\nKuula: Eesti edukaima arvutimängu “Disco Elysium” arendajad räägivad, kuidas luua videomängu ja mida on selleks vaja\n“Disco Elysiumi” arendaja: me ei teadnud alguses mängude tegemisest mitte midagi\nVõta 1 euroga strateegiamäng, kus saad üles ehitada Eesti impeeriumi\nTreiler: üks kõigi aegade parimaid õudusmänge saab graafiliselt kauni uusversiooni\nNetflixi uus eriti veider kohtingusaade on kallim, kuid halvem versioon Eesti “Karvastest kosilastest”\n23. juuli 2021 kell 14:49\n23. juuli 2021 kell 13:26\nMidagi teistsugust: 3 animafilmi, mida Elisa videolaenutusest vaadata\n23. juuli 2021 kell 11:57\n23. juuli 2021 kell 11:56\nPlayStation 5 peal saad praegu pikalt tasuta Apple TV+ striimimisteenust\n23. juuli 2021 kell 09:56\n22. juuli 2021 kell 13:08\nTegutse nüüd ruttu: Viljandimaal on üliodavalt müüa suvila


Me oleme vabad! | Joome poole vähem\nMe oleme vabad!\nAlkoholisõltumatus tähendab vabadust otsustada ise, kas ja millal sa tahad alkoholiga pistmist teha, või ei taha sa seda üldse. Sul on õigus arvata ja käituda teisiti, kui Onu Alko, kelle arvates iga sündmusega peaks kaasas käima ka pits, klaas või purk mingisugust kraadiga jooki. Maikuus korraldasime koostöös "Tagasi kooli" algatusega Eesti esimese alkoholisõltumatuse nädala, mille käigus käis 85 inimest erinevatelt elualadelt üle Eesti 7.–11. klassi õpilastele temaatilisi tunde andmas.\nMõttekaaslaste leidmine ei olnud raske. Tõdesime taaskord, et meil on palju liitlasi väga erinevatest eluvaldkondadest. Õppida noortele suunatud seminare läbi viima tahtsid nii tudengeid kui ka ettevõtjad, nii poliitikud kui ka arstid. Miks nad seda tegid? Miks nad olid nõus vabatahtlikult 4-tunnise koolituse läbima ja klassitäiele teismelistele alkoholist rääkima? Sõna osalejatele:\nArvan, et Eesti jaoks on oluline iga inimene oma vabade ja teadlike valikutega. Noored on mõistagi need, kes loovad meie homset päeva. Meie – täiskasvanud – peame panustama, et noored saaksid eluteele kaasa võimalikult laia silmaringi, teadmised ja väärtushinnangud, võimaluse püüelda oma iskliku õnne ja Eesti veel parema arengu poole. (Yoko Alender)\nPereterapeudina puutun palju kokku selle probleemiga ja näen, et noored ja ka täiskasvanud lihtsalt ei tea teemast piisavalt. (Raivo Ilmsalu)\nOlen veendunud selles, et alkohol on legaliseeritud mürk. Mürgi koht ei ole kaupluste lettidel, aga kahjuks on alkoholijoomine traditsiooniks saanud. (Maksim Galanin)\nÕpilastel on alkoholi teemal palju mõtteid ja tähelepanekuid - vestlused on mõlemapoolselt harivad. Foto: Helen Sulg\nIgal inimesel on alkoholiga oma suhe, kuid sõnumid, mida noorteni viidi, olid üsna sarnased – et noored Onu Alko poolt pakutud pudelisse vaatamise asemel pilgu tulevikku suunaksid:\nAlkoholi reklaamimine sotsiaalse libestina on teadlik ja sihipärane töö teha nõrgemaid nii ülekantud kui otseses mõttes lolliks. Olla äge ja isepäine mässaja saab ka teisiti, mitte endale haiget tehes ja juba homme eesootavatest uutest võimalustest loobudes. (Tex Vertmann)\nTahan rääkida 8. klassi noortega nagu täiskasvanutega. Tahan anda vastutuse nende elu eest nende endi kätte ja et nad mõtleksid natuke ette. (Helina Loor)\nPean tähtsaks, et inimese jaoks olulistel ja tundlikel teemadel tehakse teadlikke otsuseid. /.../ Soovin, et otsus millegi tegemiseks või tegemata jätmiseks tuleks alati inimesest endast. (Aivo Normak)\nAju on imeline, põnev infokogum, mis areneb kuni 25. eluaastani. Tark ei torma. Jälgi ennast, ole teadlik ja vali vabadus, arvestades seda, et oled ise oma elu looja – mida tahad luua? Pluss, julge eristuda! (Helen Sulg)\nMõned osalejad võtsid ise ka lisamaterjale kaasa. Pildil papist ja kummist aju. Foto: Helen Sulg\nEriti suur rõõm on meil aga selle üle, et osalejad lisaks kooli minemisele sealt ka positiivsete kogemustega tagasi tulid. Kes andis ühe tunni, kes kaks, kes kolm; kes käis külalisõpetajana koolis esimest korda, kes juba ei-tea-mitmendat – hindamatu väärtusega on iga antud tund. Alkoholisõltumatuse tunde anti üle Eesti enam kui 30 koolis!\nÕpilaste ja õpetajate poolt saadud tagasiside on meeldiv ja südantsoojendav! Imetlen õpetajate tööd rohkem kui varem – 45 minuti jooksul lapsed aktiivselt tegutsema panna ja samal ajal neile kõik oluline NII lühikese aja jooksul edasi anda oli minu jaoks eneseületus. Ja ma sain hakkama! Ning olen tänulik õpilastele ja õpetajatele niivõrd sooja vastuvõtu eest! (Triin Mäger)\nSeda väljakutset kartma ei pea. Kui suudad suhelda noortega nagu võrdne võrdsega ja väldid moraalijüngri staatust, siis on kogemus väga rikastav, uudne ja ootamatult suurel määral silmaringi laiendav. (Aivo Normak)\nMa soovitan lapsi mitte karta. Mulle tundub, et uut inimest, kes on tulnud nende juurde mõne sõnumiga, nad kuulavad 45 minuti jooksul hästi. (Maksim Galanin)\nKunstitund? Ei, alkoholisõltumatuse tund! Foto: Kristiina Kivil\nMeie siiras tänu ja kummardus kõigile, kes sel kevadel alkoholisõltumatuse koolituse läbisid, koolides tunde käisid andmas ja seda veel teha plaanivad. Paljud osalejad on lubanud suvel alkoholiteemalisi vestlusi vabamas õhkkonnas jätkata. Pärast kosutavat suvepuhkust algab aga jälle kool – miks mitte sügisel külalisõpetajaks minna?


Pisut teistsugune seitsme venna lugu : Õpetajate Leht\nSee oli esimene mõte, mille tõi mulle pähe siinne, prantsuse tunnustatud lastekirjaniku lugu, mis kuulub mõistagi nende esimeste ja meeldejäävate hulka. See kõneleb katkendlikult seitsme venna kodust põgenemise loo. Räägib läbi eri inimeste silmade, eri stiilides, jupikaupa, kergitades katet kord siit-, kord sealtpoolt nurgast. Ainulaadne, pidevalt vaatenurki vahetav, kuid ometi (krono)loogiliselt jooksev lugu haarab üleni endasse. Tegelikult on see seitsme venna põgenemislugu sama hästi hoopis lugu ühest vennast, noorimast, aga nutikaimast, kellele meeldib õppida, aga kelle talumehest isa seda ei soosi. Kuigi raamatu osade sissejuhatavad tsitaadid pärinevad Charles Perrault’ „Pöialpoisist”, toob see lugu meelde veel nii mõnegi muinas- ja muidu jutu nii mitmeltki maalt, alustades Loll-Ivanist, kelle vastandiks siinset peategelast Yanni võib pidada, ning lõpetades Aleksis Kiviga. Siiski – see raamat on nii oma sügava allteksti kui ka loo sisu ja vormi poolest rohkem ikka noortele kui lastele, mida märgib ka kaanel olev vanusemärge 10+. Ütlemata ei saa jätta, et Indrek Koffi tõlgituna ja Rein Põdra toimetatuna on selle raamatu keeleline tulem suisa nauding.


Araablaste Milano | Pingviinipoeg Lolo\n22. märts 2015 Pingviinipoeg Lolo\nVarakevadine Milano on ilus. Turistidest mitte veel päris pungil, kuid siiski siginat-saginat täis. Toimekas maailmalinn võlub mind oma kompaktsusega. Vaid mõnekümneminutise jalutuskäigu kaugusel on kõik vaatamisväärsused. Kui seegi tundub pikk, saan alati hüpata metroosse või trammile. Metrood on siin umbsed, palavad ja ülerahvastatud, nagu tüüpilises suurlinnas. Inimesed seevastu rõõmsad ja positiivsed. Ühel sõidul satun vagunisse, kus kohalik DJ on päevase disko korraldanud. Kaasaskantavast kõlarist üürgab kohalik itaalia popp, sellest kostab üle DJ enda jutuvada. Igas peatuses tänab ta kõiki kuulajaid, ütleb, et see on nüüd viimane lugu ja palub aplausi. Mille peale kogu vabatahtlik-sunniviisiline auditoorium nalja visates aplodeeribki. Keegi ei ole kuri ega kirtsuta nina, naerdakse hoopis koomilise olukorra üle.\nMetroost väljudes ja maa alt trepist üles ronides tunnen südames rõõmu. Esimene, kes mind Milanos tervitab, on uhkes hiilguses Duomo isiklikult. Nii tore on näha teda metroojaama väljapääsust sisse piilumas. See majesteetlik käepigistus poeb mu hinge. Duomo on nii kodune. Mis sest, et olen teda enamjaolt piltidel näinud ning vaid korra, kümmekond aastat tagasi, ta turjal ringi jalutanud. Tunnen, nagu oleksin vanale sõbrale jälle külla sattunud.\nPööran paremale ja kõmbin läbi Vittorio Emanuele II galerii. Ei mäletanudki, et ta nii suurejooneline on. Aga võib-olla olen selle aja jooksul ise muutunud ning hakanud mõistma ja hindama vaeva, millega sääraseid ehitisi püstitatakse. Klassist kaarjas katus tekitab lummava perspektiivi. Jalutan otsekui suures tunnelis. Seisatan täpselt galerii keskel. Minu ümber sagivad ühtse summana milanolased ja turistid. Pea kohal kõrgub suur klaasist kuppel, mis hakkab mu peas tiirlema ja ringi käima nagu karussell. Tunnen end osana sellest liikuvast organismist; suurlinnast, mille hingamist näen nelja suunda kaugenevas galeriis.\nOma hämmastuseks kuulen siin palju araabia keelt. Piazza del Duomol püüavad araablased mulle pakkuda teri arvukate tuvide jaoks, kes mu jalge ümber sagivad. Nad teevad seda nii tüütult ja järjekindlalt, et mu keeldumised muutuvad aina järsemaks. Aeg-ajalt astub ligi veel teinegi ja pakub mulle käepaela. Suisa ilma rahata. Ei, aitäh. Neid müügitrikke on Egiptuses küllalt nähtud.\nPiki Vittorio Emanuele galeriid jalutades püüavad nad mind lisaks varustada veel pleedide, enekapulkade (selfie-stick) ja vihmavarjudega. Minu resoluutse ei-aitäh peale lähevad nad porisedes ja omavahel araabia keeles laterdades järgmisi ohvreid püüdma. Mõtlen endamisi, et on see nüüd ikka Milano või hoopis turg Sharm el Sheikhis.\nPiazza della Scala väljakul satun kokku suure hulga araabia noortega. Nad on rahumeelsed, kuid elavad loomuga ja püsimatud. Foori punase tule taga käib vilgas siblimine ja keskustelu. Hoidun vaistlikult sellest sipelgapesast veidi eemale. Tuleb vist ikkagi araabia keel ära õppida, taban end mõttelt.\n← Kodune elu\nKirikute Milano →


Keskkonnakäpa ja noorte looduskaitsjate konkurss ootavad kandidaate – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Haridus Keskkonnakäpa ja noorte looduskaitsjate konkurss ootavad kandidaate\nKeskkonnasõbralikku haridust tunnustav Keskkonnakäpa konkurss ja kuni 26-aastaste aktiivsete looduskaitsjate tegevuse ausse tõstmiseks mõeldud noore looduskaitsja märgi konkurss otsivad taas väärikaid kandidaate.\nKeskkonnakäpa konkursile sobivad esitamiseks kõik algatused, mis aitavad kujundada inimesi keskkonnasõbralikumaks ja -teadlikumaks ning mis muudavad meie ümbrust paremaks. Oodatud on projektid, mis on uudsed, ressursisäästlikud, avaldavad head mõju keskkonnale ja suurendavad osalejate keskkonnateadlikkust.\nKonkursil on viis kandideerimise rühma: lasteaed, õpilasrühm/klass, õpetaja, kool ja keskkonnaharidust pakkuv organisatsioon. Kandideerida saab järgmistes kategooriates: „Tubli tegutseja“, „Tark tarbija“, „Õnnelik õpe“, „Kogukonna kaasamine“ ja „Innukas innovaator“. Viimane on eriauhind tegevuste eest, mille käigus on keskkonnateemade käsitlemisel leitud uudseid/leidlikke lahendusi, olgu selleks erinevate ainevaldkondade põiming, keskkonnasõbralikkust edendavad uuringud, vaatlused, leiutised, kampaaniad, koostöö lastevanemate ja ettevõtetega jms.\nKeskkonnakäpa püüdmiseks tuleb vahemikus 12. aprillist kuni 9. maini täita ankeet. Seejärel, 17.–30. maini toimub hääletus, mille tulemusel selguvad rahva lemmikud. Teised võitjad valib žürii. Keskkonnatunnustuste veebilehelt leiab lisainfot ka kandideerimistingimuste kohta.\nKeskkonnaministeerium otsib ka noore looduskaitsja märgi väärikaid kandidaate. Noore looduskaitsja märgiga tunnustatakse kuni 26-aastase aktiivse noore looduskaitsja tegevust. Märk antakse noorele, kes on eriliselt silma paistnud loodushoiu alal, saavutanud häid tulemusi loodushariduse konkursil või aidanud kaasa loodusteemalise ürituse korraldamisel. Ettepanekud, mis sisaldavad kandidaadi looduskaitsetegevuse vabas vormis ülevaadet ning milles on märgitud kandidaadi vanus ja kontaktandmed, palutakse saata hiljemalt 14. maiks aadressil keskkonnaministeeriumi looduskaitse osakond, Narva mnt 7a, 15172 Tallinn või keskkonnaministeerium@envir.ee.\neelmine Botaanikaaed ootab laste joonistusi kevademärkidest\njärgmine Tallinna riigigümnaasiumide juhtideks saavad Raino Liblik, Indrek Lillemägi ja Alo Savi