Kommentaarid: Juku-Kalle Raid plagiaadisüüdistustest: kuidas on võimalik, et ülikooli võetakse vastu iga töllmokk?\n???/ 17. veebruar 2019 15:41\nKuidas on võimalik et kedagi huvitab mis juhtus kellegagi kunagi ammu? Ega seal riigikogus nyyd ta lollim pole kui koik teised\nmeenutus/ 17. veebruar 2019 11:41\nminu ajal oli ikka sisseastumise konkurss. Kus soovijaid oli mitu korda rohkem kui oli kohti. Nii e eksamitesõel oli päris tihe. Kaheksakümnendatel läks ühe hindena arvesse ka keskkooli abituuriumi keskmine hinne. Aga kuna mina üsnagi andekana õppisin keskkoolis vaid nii enam-vähem, siis tuli too keskmine hinne mulle vaid 3,5. Mis mind konkursisõelas oluliselt allapoole viis. Kuigi sisseastumishinded olid neljad-viied. Muuseas, ülikoolis õppisin ma juba iseendale, mitte aga enam õpetajatele. Ja oma edaspidised eksamidki tegin seal põhiliselt neljadele-viitele, vaid mõned üksikud kolmed olid.\nSealt / 16. veebruar 2019 16:24\nÜliõpilane/ 16. veebruar 2019 09:45\nReform ja isamaaliit, “tegijad”\nÜliõpilane/ 16. veebruar 2019 09:43\nTegelikult võimalus olemas , kui töö saadetie-mailige, siis muidugi on võimalus, et kaitsmata töö jääb kooli, järjekordne kahjulik näide interneti kasutamisest\nÜliõpilane/ 16. veebruar 2019 09:31\nKuidas avaldamata töö jäi kooli, ikka peale kaitsmist jääb töö kooli, siin on midagi palju rohkemat mängus,selgitage ja andke avalikult teada\nÜliõpilane/ 16. veebruar 2019 09:25\nSee juhendaja küll ei sobi õppejõuks, järjekordne raha tasku pistja tööd tegemata\nÜliõpilane/ 16. veebruar 2019 09:21\nI eestis vabastati õppemaksust väga hästi õppijad, miks ei võiks see süsteem ka praegu töötada\nÜliõpilane/ 16. veebruar 2019 09:09\nSisseastumiseksamid peab taastama, see näitab sinu kirjaoskust , sinu loogikat ja arutelu oskusi ja ka algteadmisi erialale nagu füüsika, keemia, nende erialdele minejad , arstid eriti veel erilisemad nõuded\nValija/ 16. veebruar 2019 09:05\nJust nimelt eesotsas ongi võltsingute meistrid ja siiani püsiv valimissüsteem , mida ratas võimule tulles lubas kohe muuta, näitab et just alatud ja võltsijad , sõna mitte pidajad on eesotsas\nÜliõpilane/ 16. veebruar 2019 08:56\nNo kuule , kui ikka isegi pealkirjade paigutus ja tekst sõna sõnalt+graafikud ja tabelid samad, kuidas seda nimetada. Loomulikult õppejõud soovitavad endiste samateemaliste töödega tutvuda ideede saamiseks, et sinu vaim hakkaks tööle ja iga õppija sõnastab omamoodi ja lisab oma ideesid, kui need puuduvad, siis ei ole vaja koolipinki kulutada, selline sobib ainult käsutäitjaks ja mingu lihtsale tööle ,aga mitte rahva nimel alatusi tegema\nKogeja/ 16. veebruar 2019 08:47\nMis puutub siia NL peale sunnitud vägede sisse toomine, ähvardati ju kohe sõjaga , kui piire ei avata, nüüd on näha kui reeturlikud on valitsused ,I EESTI aajal maksis ka mehe sõna , praegu ei maksa isegi juriidilised lepingud , inimesed on muutunud õelateks ja alatuteks, maksab ainult enda suurem rahakott\nJuku võiks/ 15. veebruar 2019 20:23\navaldada, kes on need inimesed, kelle baka- või makatööd ta tasu eest valmis kirjutas. Ta on meedias tööde kirjutamist maininud, aga ei ole paljastanud, kelle eest.\nkuidas tehakse suhtekorraldust/ 15. veebruar 2019 16:09\nU2/ 15. veebruar 2019 15:54\nVakra varastas naistudengi töö - millest te aru ei saa??!!\ntäpselt sama/ 15. veebruar 2019 15:33\net,kuidas on saanud suvalised t.ö.l.l.i.d riigi-kokku\nkolla/ 15. veebruar 2019 14:32\nPlagiaadituvastuse programmid on lausa kuritegelikud. . Samuti see, milliseid tekste (graafikuid? tabeleid?) võrreldakse. Just esines üks Tartu Ülikooli eksamiterminaator. Esitas täielikku peataolekut ja tohuvabohu, mis lõputööde nõuosas on. Need on ju ometi õppeülesanded, referaadid. Väga väheste erialade puhul on võimalik piisavalt katseid, vaatlusi, praktikas rakendatud töid teha. Kindlasti leidub mingi tekst, kus üliõpilase omast arust enda väljamõeldud lause esineb. Kindlasti on võrdne erialasõnade sagedus. Terminaator soovitas , et ära pane iial kirja lauset, mida oled kusagil\noeh/ 15. veebruar 2019 14:24\nKas kõigil peab olema kõrgharidus?\nAnastassia Fakra/ 15. veebruar 2019 14:21\nSisseastumiseksamid ju puuduvad. Ülikool töötab nagu ettevõte, igal aastal peab ülikool kasvama. Sellepärast kõlbab tudengiks igaüks. Õppejõud on nagu klienditeenindaja, kes peab võimalikult täpselt rahuldama kliendi igas soovi ja kapriisisi. Tase on väga madal, pole midagi imesatda, et baka töö tuleb maha kirjutada, sest tudengid on lihtsalt rumalad ja neil puudub huvi omandatava aine suhtes.\nvanaema/ 15. veebruar 2019 13:49\nTöllmokk võib ju tudeng olla aga kuidas õppejõud ja eksamineerijad seda läbi ei näe ja diplomeid jagavad,Paraku taandub kõik rahale!!!Näen siin kahepoolset süüd,sest tudeng tahab alati lihtsamalt läbi saada!!\nKõrgest haridusest/ 15. veebruar 2019 13:25\nÕppemaksu eest saadakse haridust tõendav dokument, vanemad ju plönnivad. Siias minnakse tööle, kuid sest ei tule miskit välja, sest pea ju ei tööta üldse. Kuid on pääsetee, on üks riigiasutus, kuhu sekundipealt diplomiga tööle saab- see on Politsei- ja Piirivalveamet. Piisava pugemisoskuse ehk pikkade koibade abil saab seal ka ametiredelil tõusta. Kaasaegne baka muide ei vea nõukaaegset keskkooligi välja.\nKapsalible/ 15. veebruar 2019 12:45\nKui see vakra tõeks saab, on ta SÕNNIK ! Toompea SÕNNIK !\nJuulius/ 15. veebruar 2019 12:44\nSooviksin arvata, et ülikooli nimi ikka veel midagi loeb. Näiteks Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooli diplomid võiksid muudest usaldusväärsemad olla.\nKapsalible/ 15. veebruar 2019 12:43\nTöö tööks .... millal ta ka tehtud poleks aga ausus !? Sellega ei saa kaubelda, see peab olema enne ja pärast ülikooli, igavesti, Aamen !\nAaa/ 15. veebruar 2019 12:29\nKuidas poliitikasse lastakse iga töllmokk\njukuke/ 15. veebruar 2019 12:20\nJukuke võiks seda meeles pidada, et Vakra töö on aastatst 2002 ja praegu on aasta 2019.\nummi/ 15. veebruar 2019 11:24\nJuba algkooli õpilased on copy- pesumeistrid ja nii see läheb hariduspulgal kuni baka- ja magistritoodanguni välja. Keelata koolitundides selle tänapäeva moodsa tiigrihuppe tehnika kasutamine. Prantslased on aru saanud, et see ei vii kuhugi.\nElukutseline Setu/ 15. veebruar 2019 10:33\nÜlikoolid saavad ju raha selle pealt kui palju õpivad/lõpetavad. Seepärast võetakse vastu kõik kes jaksavad uksest sisse tulla ja suudavad vähemalt oma nime öelda. Kirjaoskus pole kohustuslik. Bakalauruse diplomi saab igaüks kes viitsis natuke koolis nägu näidata ja vähemalt eksamite ajaks ennast kohale vedada. Bakalauruse diplom tänapäeval ei tõesta kirjaoskuse olemasolu.Elagu massiline ja tasuta "KÕRGHARIDUS"!\net siis/ 15. veebruar 2019 10:33\nKuidas on võimalik, et iga töllmokk ajalehes sõna saab?\nKiitja/ 15. veebruar 2019 10:31\nKiitus Jukule, julguse eest järjekordselt oma taset näidata. Igale sisseastujale on kindlasti otsaette kirjutatud, mis inimene ta on, kuidas küll vastuvõtjad seda ei näe. Ja haridus peaks kindlasti tasuline olema, et jõukatel oleks võimalus ja vaesemad kõrgema ajupotensiaaliga ikka kõrvale jääks. Inimesed on erinevad, mõnel võtab arusaamine minuti, teisele ei piisa ühest elustki, kuid loomulikult ei tasu lootust kaotada, tundub, et Jukul on veel pikk tee käia, jõudu talle!\nee/ 15. veebruar 2019 10:29\narusaamatu, mida juku siis pakub? tasuta on halb ja kui mingi tegelane maksab oma teadmatuse kinni, on kah halb. mida siis?\nVANA JA TARK/ 15. veebruar 2019 10:29\nAbs õige jutt! Kõrgharidus on vajalik selliste ametite puhul,kus Vakra toimetab, see ei saagi teisiti olla, aga selline "haridus" on kurioosum ja pole tema tõesti esimene ega ka viimane, kui hakata kaevama neid nn diplomeeritud lõpetajaid. Kogu ülkoolindus kaotas oma väärtuse, kui hakati seda süsteemi viima ingliskeelseks, et saaks rahakaid õppureid ja siin nad on just nagu Raid ütleb- hiinlased jt ja meie endi ülikoolist LÄBIKÄINUD ... Loomulikult peaks Vakra ennast taandama poliitikast ja sügavalt mõtlema järgi ,mis tähendab sõna-VÄÄRIKUS JA EETIKA!\nPlakatikleepijate luigelaul/ 15. veebruar 2019 10:26\nKeidu üllitisi lugedes on näha, et on võimalik küll.\nätt./ 15. veebruar 2019 10:24\nKumb on suurem töllmokk-kas see kes teistele tekste kirjutab või see kes neid tekste raha eest ostab ?\npalju on neid kes on saanud diplomi ja hakkavad kohe tava inimkonda halvustama/ 15. veebruar 2019 10:18\ntegelikult on tema haritus suur null ja ei kuula targemat kellel ei ole diplomit jne\nta/ 15. veebruar 2019 10:16\njah/ 15. veebruar 2019 10:15\nmis teha kui riigi helgemad pead kõik ÕL kommentaariumis ja riiki juhivad ei tea kes, eks?\nto 09:33/ 15. veebruar 2019 10:13\nJuku-Kallale? Ja millise hariduse/haritusega on kommenteerija ise, kes teisi matsiks sõimab? Pole ka kõrgkoolis käinud vaid lihtsalt "haritud" inimene?\naadu/ 15. veebruar 2019 10:09\naga äkki oled ise ka töllmokk, ära ülba. vaata ennast kõigepealt.\noioi/ 15. veebruar 2019 10:04\nEga esivanemad selle eest võidelnud, et maad kolonistide kombel Maarjamaaks nimetatakse!\n15. veebruar 2019 10:01\nJuku-Kalle on avalikult välja öelnud meedias, et ta on kirjutanud mitmele inimesele ülikooli lõputöid valmis, väidetavalt tasuta. Aga pisut küüniline kommentaar selle info valguses...\nelli/ 15. veebruar 2019 09:53\nEestis saavad kõik sisse.ega see pole Soome..sest siin madal tase nii sotsiaal arsti feature.ja kõigile aladel\nraasuke/ 15. veebruar 2019 09:44\nvanasti öeldi,et mokad on hobusel,aga kas ka töllakil,võib olla siis kui peost sööta haarab leivaraasukese järgi seda enam poliitikul?\nMuidugi/ 15. veebruar 2019 09:43\nSageli muutub inimene peale ülikooli tundmatuseni eriti kui tuleb võimuiha ja oma kukru täitmise soov. Me näeme seda igal sammul reformierakonna poliitikute seas ja vaevalt ülikool süüdi on.\nEve/ 15. veebruar 2019 09:40\nÜlikooli vastuvõtukomisjon hindab ikka teadmisi aga nad ei tea missuguseks inimene hiljem muutub. Nad ei teadnud et tulevad sellised poliitikud kes laimavad teisi, rikuvad nende tervist ja mõjutavad inimesi end valima ilma töötulemusteta nagu seda on reformierakonna paljud poliitikud.\nJah/ 15. veebruar 2019 09:36\nÜlikool on vastu võtnud ka ajakirjanikke kes hiljem valetavad ja vassivad täites teiste käske. Nii on peavoolumeedias ja kes vastu hakkab vallandakse töölt.\n15. veebruar 2019 09:33\nKõrgharidus ei anna veel inimesele haritust.need kes Juku-Kallale on läinud on lihtsalt matsid.\ntäpselt/ 15. veebruar 2019 09:33\nmajandus minister,maaelu minister jne.\n15. veebruar 2019 09:30\nkuidas on võimalik, kuidas on võimalik... ülikool tahab palju pearaha saada, sellepärast ongi võimalik!\nSORVVO/ 15. veebruar 2019 09:29\nSa Kalle oled kuu pealt kukkunud. Raha eest võetakse vastu ja raha eest ka lõpetad. Nii lihtne see ongi. Vaata mees Maks Kauri,Jermakov,Olga Ivanova,Kristen Michell. Mis neid seob-Akadeemia Nord ja Barabaner. Mõni isegi ei käinud kohal.\nÕige!/ 15. veebruar 2019 09:15\nRaid räägib õigust!Kui sama rõhutas Mart Helme, kallati ta sopaga üle, aga tal oli ju õigus.igasugused vakrad õilmitsevad süsteemis ja kõik on korras või?\nummi/ 15. veebruar 2019 09:13\njuku-kalle tekst on ikka väga kollane (see kahjurõõmus jahvatamine), mis kahjux küll ei õigusta Vakra kunagist pattu.\n15. veebruar 2019 09:09\nValitsusse pääseb iga töllmokk. Riigikogus on töllmokad. Ametnikud igas ametkonnas on töllmokad. See on meil viimasel ajal justkui veres. Esivanemate verega vabaks saadud Maarjamaa vastu austus puudub. Ainuöt töllmoklus ruulib.\nOH/ 15. veebruar 2019 09:08\nsee et ma vakrat kaitseks on ka ülikool süüdi\nolen märganud teatud seaduspärasust/ 15. veebruar 2019 09:01\naga võib olla ma eksin? Vähese haritusega inimesed püüavad väga palju rääkida. Vakra ja ajakirjaniku vahelise intervjuu juures hakkas Vakra lõputu ja tühi sõnamulin kohe eriliselt silma\numm/ 15. veebruar 2019 08:55\nprobleem ei ole nn. tasuta ülikoolis ega erakordselt viletsalt valmistatud plagiaadituvastuse programmides vaid selles, et üliõpilasi on liiga palju ja juhendajad ülekoormatud.minu bakalaureus ja magister TÜ loodusteadustes tulid mõlemad ühe juhendaja juures olles ning sedamoodi, et juhendaja ei lugenud mu tööd enne trükki minekut, ei jälginud mu tööd laboris, katsed ja eesmärgid ning ajaplaani pidin üksinda püstitama, läbi viima ja planeerima. juhendaja ei tulnud solidaarsusest isegi minu ega teiste oma juhendatavate tööde kaistmistele. põhjuseks tõi ta selle, et tal on vaja enda asju ka teha\ntulebki kiirustada/ 15. veebruar 2019 08:54\nsest formalismi ainsaks vormiks on ju raha! Seda tuleb võtta nii kiiresti kui saab ja sealt kust aga võtta annab !\nJuku/ 15. veebruar 2019 08:49\nVastu võtta võib kõrgkoolidesse igasuguseid( tänane kõrgkooli esimene aste e. bakalaureus oli vanasti tehnikum ) , aga tavaliselt nad sõelutakse õppeaja jooksul välja. Kahjuks on ka juhuseid, kus isend vingerdab nõutavatest teadmiste miinimumidest oskuslikult mõõda ja jõuab nii ka finišisse. Ümbritseva kogukonna jaoks on see aga ohu märk.\n15. veebruar 2019 08:43\nTänu Juku-Kalle! See ilmselt ongi nii ja töllmokad kasutavad seda väga hästi ära. Need inimesed enda arust ongi nupukad ja ilmselt ka uhkeldavad oma "geniaalsete võtete" üle, kuidas ülikooliharidus pingutamata kätte saada.\n15. veebruar 2019 08:38\neh, eks neid töllmokki ole igas eluvaldkonnas. Plagieeritud diplomitöö taga on aga rohkem inimesi kui üks 20 aastane nolk. Ja ma ootaks ära ka kooli ametliku seisukoha, sest praegu on väike kahtlus, et need tudengile antud materjalid olid veel avaldamata sel ajal ja neile viidata ei olnudki võimalik, nende materjalide kogumises osales too tudeng aga mingil määral ka ise. Magistri tegi ta juba aastaid hiljem teisel erialal - kas ka see on plagieeritud, pole veel jutuks olnud.\nLihtne/ 15. veebruar 2019 08:34\nTeatud aastatel oli valitsuse poliitika selline, kus ülikool teenis kõige suuremat majanduslikku kasu konkreetsest peade arvust. Õppejõude ei huvitanud üliõpilase teadmised või üldse, kes ta on. Ainult pearaha. Süüdi oli tollane haridusminister. Minu mäletamist mööda oligi see periood 2000 algus. Ehk Vakra kooliskäigu aeg.\njusss/ 15. veebruar 2019 08:32\nRiigikogusse võetakse ka.\nTavaline värk/ 15. veebruar 2019 08:28\nPealiskaudsus ja formalism on kiirustava kapitalismi kaasnähtused.\naga/ 15. veebruar 2019 08:27\nJukul polegi kõrgharidust, ju temal, töllmokal, polnud sinna asja\n.../ 15. veebruar 2019 08:25\nSee küsimus tekkis Jukul peeglisse vaadates.\n15. veebruar 2019 08:17\nEga juhendaja lõputöid ei vorbi. Temaja ainult räägitakse teema läbi ja enne esitamist loeb korra läbi töö.\nselge, miks/ 15. veebruar 2019 08:16\non laotöölised kõik magistrid\nKurb ja õige/ 15. veebruar 2019 08:14\nÜlikoolid!Nüüd start!Nimed puhtaks ja rektorite vabandused koos selgitustega.Üks võib olla juhus,kaks on süsteem.\n15. veebruar 2019 08:11\nIkka võib võtta aga katsu sees olla. Mis see Raimond parem on.\nTöllmokk/ 15. veebruar 2019 08:08\nJuku ju ise ka töllmokk.\nHaridus/ 15. veebruar 2019 08:01\nRiigikogu on täis neid bakalauruseid ja veel selliseid, kes peale poliitbroileri töö pole midagi elus teinud ega saavutanud ja sellised juhivad meie riiki ja parlamendi komisjone, pole ju ime, et kõik tasapisi riigis alla käib.\nVastu võtta veel võib/ 15. veebruar 2019 07:58\nAga lõpetada ei tohi,muidu ei erine koolid kurjategijatest dokumendivõltsijatest millegi poolest.\nTaf/ 15. veebruar 2019 07:58\nKuidas sa ise sinna said :)\nharidus / 15. veebruar 2019 07:52\non äri niinagu iga teinegi ja raha ei haise... rikkad koolitavad raha eest lapsi ja saavad mida vaja....vakra plagiaat on juhendaja bisnec ja samamoodi ostetud.


Veebiarhiiv http://veebiarhiiv.digar.ee/ tuleb appi siis, kui on mingil põhjusel vaja kasutada veebist kadunud või oluliselt muutunud lehti. Esialgu on veebiarhiivi kogud veel väikesed, kuid juba on selle kaudu näiteks võimalik lugeda artikleid praeguseks veebist kadunud kirjandusajakirjast Kriteerium (www.kriteerium.ee) või vaadata, millest on kirjutanud poliitikud oma blogides. Niinimetatud ainueksemplaridena on arhiivist saadaval veel Eesti Vabariigi 90. sünnipäevale pühendatud veebisait (www.eesti90.ee), Euroopa Nõukogu Tallinna Infotalituse koduleht (www.coe.ee), erakonna Eestimaa Rahvaliit sait (www.rahvaliit.ee), kirjanik Peeter Sauteri koduleht (www.peetersauter.ee) jpt.\nMaailmas on praegu kokku umbes poolsada veebiarhiivi - väikestest arhiividest kuni Internet Archive'ni, kus leidub 366 miljardit veebilehte. Alates 2012. aastast kuulub Eesti Rahvusraamatukogu veebiarhiive ühendavasse organisatsiooni International Internet Preservation Consortium, mis püüab leida lahendusi veebiarhiveerimise tehnilistele ja õiguslikele väljakutsetele, loob standardeid ning arendab tarkvara.\nAvaleht > Uudised > Uudiste arhiiv > Eesti Rahvusraamatukogu avab veebiarhiivi


GALERII | Eesti U21 koondis alustas Balti turniiri viigiga - Uudised\n22 Veebr Kalender\nGALERII | Eesti U21 koondis alustas Balti turniiri viigiga\nEesti U21 koondis alustas Balti turniiri 1:1 viigiga Leedu vastu. Pärnu Rannastaadionil peetud mängus oli domineerivamaks pooleks Eesti, kuid lõpuks päästeti viigipunkt tänu Herol Riibergi penaltile.\nEesti alustas mängu hästi ja esimene hea võimalus langes Rauno Sappinenile, kes pärast vastase kaitse puudet sai palli Leedu kaitseliini taha, kuid ründaja korralikult pallini ei ulatunud. 23. minutil teenis Eesti nurgalöögi ning Henri Järvelaidi tsenderdusest sai jalaga löögile Märten Kuusk, kelle sooritus läks napilt üle värava.\n36. minutil avanes hea võimalus Frank Liivakul, kuid pärast head rünnakut jäi korralik pealelöök tegemata. Leedukatel oli avapoolaja lõpus üks võimalus, kui 43. minutil lendas Daniel Romanovskij karistuslöök üle meie värava. Avapoolaja ainsal lisaminutil tekkis uus võimalus ka Sappinenil, aga terava nurga alt sooritatud löök oli vastaste väravavahi jaoks lihtne saak.\nVõitlusliku mängu teisel poolajal oli taas eestlastel mitmeid võimalusi, kuid Kuuse, Sappineni ja Järvelaidi löögid väravat ei toonud.\nEsimesena nõelas hoopis Leedu, kui 74. minutil lõi peaga värava Rimvydas Sadauskas. Eesti ei pidanud kaua kaotusseisus olema, kui mõned minutid hiljem teeniti penalti, mille realiseeris 78. minutil Herol Riiberg, kes oli vahetusest sekkunud kümme minutit varem.\n„Vähe aega oli valmistuda, aga proovisime meie A-koondisele sarnast taktikat mängida," rääkis Karel Voolaid lõpuvile järel Soccernet.ee-le. "Poistel on mingi kogemus sellega, et me väga palju aega ei vajanud, aga oli jälle selline uus kooslus. Edgar Tur ja ka Henri Järvelaid olid uues rollis ja taktikalises mõistes ei olnud seda skeemi väga mänginud. Jään selle mängu üldplaani elluviimisega väga rahule. See on keeruline skeem, aga suutsime seda mängida. Leedu oli raskustes, aga meil jäi i-le täpp panemata. Olime lähedal ka sellele, et võib metsa minna kogu lõpp, aga poisid olid tublid, surusid pea püsti ja tulid olukorrast välja."\n„Arvan, et domineerisime 90 protsenti kogu mängust. Nagu valiktsükliski on olnud, siis enda võimaluste realiseerimine ei tulnud ka täna välja. Leedule andsime rumala värava, aga õnnestus viik kätte saada ja seega säilis võimalus üldvõiduks,“ lisas kapten Rauno Sappinen mängujärgses intervjuus.\nEesti jaoks jätkub Lätis, kui 1. juunil minnakse võõrustajatega vastamisi kell 18 algavas mängus Jurmala Sloka staadionil. Kohtumisest näeb otsepilti samuti Soccernet.ee vahendusel. Turniiri lõpetab Leedu – Läti mäng Gargždai linnastaadionil 4. juunil.\nFoto: Liisi Troska/EJL\nU21 Balti turniir Eesti - Leedu 1:1\nSaalijalgpalli karikafinaali võitis Viimsi FC Smsraha! https://t.co/X1Cf8Wc8IJ #SeeOnFutsal https://t.co/2BBh80lxRT


BH RuZZland - Lühidalt - 03.04.2017 (täiendatav)\nLühidalt - 03.04.2017 (täiendatav)\nPublished: Monday, 03 April 2017 15:18\nPeterburi metroos kärgatas plahvatus!\nVärsked teated Eestit osaliselt okupeeriva naaberriigi põhjapealinnast edastavad, et sealses metroos toimus plahvatus. On inimohvreid.\nEsmase info kohaselt toimus plahvatus nn Sinisel Liinil metroojaamas "Sadovaja". Peatselt teatati ka teistest plahvatustest ja teistest jaamadest. Pealtnägijate teateil on suletud hetkel metroojaamad "Tehnologitšeskii Institut" ja "Sennaja Plošad".\nOn teisi teateid, millised väidavad ARVUKATEST ohvritest.\nJärgnevad jooksvad teated:\n04.04.17 - Peterburis 14 inimest tapnud ning kümneid vigastanud pommirünnaku korraldamises kahtlustatakse Kesk-Aasiast pärit 23-aastast enesetaputerroristi, ütles Interfaxi allikas. Kirgiisi turvateenistuse sõnul on kahtlustatavaks Akbaržon Jalilov, kes sündis Ošis 1995. aastal.\nVarasemalt edastatud kahtlustus, mis baseerus turvakaamera kuvalt, on ümber lükatud. Seal kujutatu habemega mees läks ise politseisse, et kahlus hajutada.\nKehtiv kahtlusalune - Akbaržon Jalilov hukkus ise terrorirünnakus ja tema süüd tõestavat pommi süütemehhanismi osad, mis tema kehast eraldunud käe küljest leiti.\n23:05 - Kõige viimase info kohaselt hukkus plahvatuse tõttu 11 inimest ja üle 40 sai vigastada, edastas RahvusRinghääling.\n20:00 - venemaa rahvusliku antiterroristliku komitee andmeil hukkus tänases terroriaktis Peterburi metroos 9 inimest ja vigastada sai üle 20 inimese.\nViimaste teadete kohaselt on tagaotsitavaks kuulutatud kaks isikut. Portaali "Life" andmeil otsitakse terroriakti korraldajaid Peterburist ja Moskvast. Tagaotsitavate fotod on jagatud politseile. Kahtlustatakse "kaukaasia" välimusega isikuid. Ühe puhul märgitakse, et tegemist on pika habemega mehega, kusjuures see välimus ja (kaukaasialik) riietusmaneer võib olla taotluslik, et eksitada korrakaitsjaid.\n17:30 - Saabus ametlik kinnitus sellele, et metroojaamas "Plošad Vostanija" avastati lõhkemata isevalmistatud lõhkekeha. Samuti edastati teade INTERFAKSI allikatele viidates, et turvakaamerate abil on jäädvustatud persoon, kes ilmselt on plahvatuse organisaator. See isik jättis vagunisse portfelli, milles pomm oli. Ametlikult pole seda versiooni veel kinnitatud. Samuti pole teada isik, keda on turvakaameraga jäädvustatud.\n16:35 - Hetkel on laekunud vene meediast sündmuste kohta ridamisi kokkuvõtteid.\nOllakse kindlad, et plahvatusi oli siiski üks. See toimus metroo vagunis kahe peatuse - "Tehnologitšeskii Institut" ja "Sennaja Plošad" vahel. Lisaks eeltoodule avastati veel üks lõhkekeha metroojaamas "Plošad Vostanija", kuid ametlikku kinnitust sellele väitele siiski pole riigi allikatest laekunud.\nHukkunute osas käivad täpsustused. Kergemalt haavata saanud isikute arv pole samuti veel teada. Küll on aga edastatud isikute arv, kes hetkel viibivad hospidalide statsionaaris. Neid on 25.\n15:30 - vene meedia teatel pole hetkel siiski selge, kas toimus üks või kaks plahvatust. Selge on vaid see, et vaatluse all on kaks metroojaama - "Tehnologitšeskii Institut" ja "Sennaja Plošad". ITAR-TASSi teatel on kogu Peterburi metroo suletud.\n15:27 - Varlamov.ru andmeil hukkus 10 inimest ning viga sai 50.\nVenemaa Dagestani provintsis on puhkenud kaugsõitjate massistreik.\nVenemaal on kaugsõidu autojuhid eriline klass töölisi. Neid on tohutult palju ja nad peavad varsuama erinevaid sisemaa asulaid kõige vajalikuga. Vene kolooniates Kesk-Aasias ning Kaug-Ida provintsides on palju linnu ja asulaid, millised saavad 100% vajaminevatest elutarbelistest kaupadest ainult autotranspordi abil. Olukorras, kui kaugsõidu autojuhid peaksid keelduma mingil põhjusel töö tegemisest, lasub nende asulate kohal koheselt probleemide saju oht. Vene riik on sunnitud sellised probleemid lahendama eos ja võimalikult kiirelt ning efektiivselt. Reeglina kasutatakse ajutise lahendina sõjaväe transporte, sest venemaal on meeletus koguses sõja-transpordi väeosasid, milliste veokeid ja tasuta tööjõudu saab alati kasutada. Kuid lõplikuks lahendiks tsiviil-elu probleemide lahendamiseks on vajalikud ikkagi mittesõjaväelised kaugvedajad. Seepärast kasutab venemaa vajadusel ka riigi sunnijõudu selleks, et sundida autovedajaid tagasi tavapärasele tööle.\nVärsked teated kinnitavad, et järjekordne vedajate massistreik on alanud Dagestanis. Olukorra lahendamiseks on vene riik suunanud streikijate vastu relvastatud Rahvuskaardi (Rosgvardia - Росгвардия) salgad koos soomusmasinatega.\nJõuga mahasurutava streigi algpõhjustest vene meedia ei ole teatanud.\n* Venemaal võeti vastu seaduste pakk "venemaa kaardiväe" - ROSKVARDIA loomise kohta.\nEestit osaliselt okupeeriva idanaabri parlament (Riigiduuma) võttis esimesel lugemisel vastu presidendi poolt parlamenti saadetud seaduste paketi "venemaa kaardiväe" (Росгвардия) loomiseks. Tegemist ...\n* Putinlik režiim valmistub rahvamässude mahasurumiseks!\n... president kuulutas sel nädala välja, et loob otse talle alluva rahvuskaardi, mis on mõeldud terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks ning massirahutuste allasurumiseks. Teade tekitas p ...


Koduse perepeo lauale - Maaleht\nTasub teada 24. juuni 2012\nKoduse perepeo lauale\nValik suviseks aiapeoks sobivaid salateid,\nJaanilaupäev koos võidupüha auks korraldatud üritustega kestab kaua. Ka õhtune pidu enne jaanitule süütamist venib pikale. Seepärast varuge vahepalaks kergeid suupisteid ja energiat andvaid alkoholivabu\nVäikesed pirukad, värske leib, kerged salatid, marjad, puuviljad või pähklid aitavad esmast näljatunnet peletada. Nii on kõigil mugavam valmivat toitu oodata ja perepeal enam aega grill korralikult ette valmistada, et söed parajalt hõõgvel oleks ja liha või muu kraam saaks mahlane ja küps ega asjatult kõrbema läheks.\nGrillimiseks valmis lihatoodete tohutult suur hulk teeb ostja valiku raskeks. Samuti võtab joogilett silmad kirjuks. Seepärast ongi põnev midagi uut katsetada ja olemasolevat teistmoodi kokku kombineerida.\n- 300 g lehttainast\n- 250 g spinatit\n- 200 g fetat\nLoputage värsked spinatilehed ja keetke väheses vees 4–5 minutit, kurnake. Jahtunud lehed peenestage, lisage üks lahtiklopitud muna ja kahvliga katki surutud feta. Maitsestage pipraga ning segage hoolikalt ühtlaseks massiks.\nTainas jagage kaheks osaks, rullige küpsetuspaberil õhukeseks leheks, katke spinatiseguga ja keerake kokku nagu rullkook, serv allapoole. Lõigake terava noaga viilud, tõstke küpsetuspaberiga kaetud plaadile, määrige lahtiklopitud munaga ning küpsetage 200° juures umbes 15 minutit. Küpsetamiseks võib kasutada külmutatud tainast ja ka spinatit, siis kulub tegemiseks vähem aega.\n- umbes 300 g Hiina kapsast\n- 3 dl peenestatud porrut või murulauku\n- 1 väike paprika\n- 200 g lintnuudleid\n- 1 dl päevalilleseemneid\n- 1 dl seesamiseemneid\n- ½ dl õuna- või veiniäädikat\n- 2 tl suhkrut või mett\n- 2–3 sl riivitud ingverijuurt\nValage õli ja äädikas madalasse keedunõusse, lisage suhkur ja ingver, kuumutage segades 2–3 minutit. Võtke segu tulelt ja laske jahtuda. Keetke nuudlid pehmeks ja uhtuge külma veega üle. Segage jahtunud kaste nuudlitega. Lõigake kapsas ja seemnetest puhastatud paprika ribadeks, peenestage sibulapealsed, murulauk või porru ja tõstke nuudlitele. Lisage mandlilaastud, seemned ja sool ning segage ühtlaselt läbi.\n- 1 purk (235/113 g) kivideta musti oliive\n- 1 sl kappareid\nValage oliividelt vedelik ära ja mikserdage koos ülejäänud ainetega pastataoliseks massiks, lisage lõpuks õli ja veidi kõrvale pandud konservivedelikku. Säilitage võiet külmas. See sobib värskele leivale ja saiale määrimiseks, aga ka grill-lihale ja pastatoitudele lisamiseks.\n- 2 varssellerivart\n- 1 dl Kreeka pähkleid\n- 3 sl rapsi- või pähkliõli\n- 1 sl aroomiäädikat\nKoorige apelsinid, eraldage viljalihalt võimalikult palju valget kihti ja viilutage hästi terava noaga. Sellerivarred lõigake õhukesteks viiludeks. Asetage apelsinilõigud vaagnale, puistake peale selleritükid, lisage katkirebitud basiilikulehed ja kõige peale pange poolitatud pähklituumad. Hoidke salatit külmas, kuni valmistate kastme. Segage õli äädikaga, maitsestage ning valage külmikust võetud salatile. Salat sobib hästi kanalihaga.\n- leotatud soolasilku\n- värskeid kartuleid\n- hapukoort või maitsestamata jogurtit\n- viilutatud rediseid\n- viilutatud värsket kurki\n- 1 suurem puhastatud latikas, säinas või siig\n- 2 hästi valminud avokaadot\n- ½ pikka lavakurki\n- 2 sl vahukoort\n- 1 ½ dl peenestatud petersellilehti\n- 15 puuvarrast\n- 3 naha ja kondita broileririnnakut\n- 5 sl õli\n- 1 tl jahvatatud mustköömneid\n- 3 tl suhkrut\n- 3 sl hakitud koriandrilehti\n- 2 tšillit\n- porru valgeid ebavarsi\nKooritud banaanid lõigake õhemateks viiludeks, pange suuremasse klaaskaussi. Segage vee hulka sidrunhape ja valage banaanilõikudele. Katke kauss kaanega ja asetage 24 tunniks jahedasse, siis kurnake vedelik. Serveerimisel lahjendage veega, nii et saaksite 1 või 1 ½ l aromaatset jooki.\n- 3 hästi valminud kiivit\n- 1 roheline õun\n- 2 dl ananassimahla\nKoorige ja tükeldage puuviljad, püreestage, lisage suhkur, mahl ja piim ning mikserdage vahule. Serveerige joogikõrrega.\n- 4 küpset kiivit\n- ½ l vanillijäätist\nKoorige kiivid ning mikserdage koos piima ja jäätisega.\n- 1 purk tükeldatud ananassi (820 g)\n- ½ l vanilli- või banaanijäätist\nSegage kõik koos mikseris ja serveerige.\n- 2 kl maasikaid\n- 2 kl suhkruta maasikamahla\n- 2 kl linnaseekstrakti\nSegage mahl linnaseekstraktiga ja kloppige juurde kuum piim. Serveerige kuumalt või külmalt.\n- 250 ml tomatimahla\n- 250 ml porgandimahla\n- 250 ml ananassimahla\n- 100 ml rabarbrimahla\n- 150 ml purustatud jäätükke\nMikserdage mahlad ja maitsestage vastavalt soovile.


Uus iPhone kukutab Apple'i aktsiaid\n8. september 2016 kell 19:22\nApple’i aktsiad kukkusid täna enam kui 2,5% peale tehnoloogiahiiu avaldust, mille kohaselt ei avaldata iPhone 7-e esimese nädala eeltellimuste arvu.\nAktsia jaoks oli tegemist halvima päevaga alates 24.juunist, ehk päev pärast Brexiti otsust; sellel päeval kukkus aktsia 2,81%.\nApple teatas oma avalduses järgmist:”Esialgsete müüginumbrite koostamisel lähtutakse tootmismahust, mitte nõudlusest ning me oleme otsustanud, et see ei ole enam võtmenumbriks meie investoritele ja klientidele.”\nApple tutvustas avalikkusele oma uut lipulaeva, iPhone 7-t, eile. Uus telefon jõuab poodidesse 16. septembril.\n“Numbrid peaksid olema tugevad, milleks neid varjata,” sõnas BGC Partnersi analüütik Colin Gillis.\n“Tootmine on piiratud? See telefon peaks olema üks lihtsamaid, mida turule tuua – põhimõtteliselt on see juba kolmas generatsioon.”\n“Ma saan, aru, et järgmine aasta, mil iPhone tähistab oma 10. aastapäeva, võib tekkida probleem,” lisas ta.\nTehnoloogiahiiu aktsia oli täna pärastlõunal üks enim kaubeldud aktsiatest; selle kumulatiivne kauplemismaht oli 38,38 miljonit dollarit, 126,2% 30-päevasest keskmisest kõrgem.


Kommentaarid: Klassiekskursioon välismaale: õpetaja, hoidu riskidest!\nKlassiekskursioon välismaale: õpetaja, hoidu riskidest!\nSilja Paavle, 22. märts 2014 15:00\nlapsevanemana/ 11. aprill 2014 22:20\narvan, et õpetaja ei peaks mingeid reise korraldama.Perede võimalused on erinevad, kõik ei saa niikuinii reisile minna.Samas mõned on jälle juba planeeritava reisi sihtkohas käinud.Õpetaja vastutus on suur,ega ööbimispaigas ei jõua kõiki kontrollida,kas tarvitavad näiteks alkoholi .Igaüks vastutagu oma laste eest ise ja käigu nendega ise ,kus tahavad. Ja enne reisi tuleks alati teha reisikindlustus,olgu see siis klassireis või oma perega.Ja osadele eespoolt-mitmest klassist komplekteeritakse reisiseltskond sellepärast,et 40 inimest lihtsalt ei tule ühest klassist kokku.\nka vihane lapsevanem,/ 25. märts 2014 08:06\niga veerand on meil mingid väljasõidud ja maksa ainult,ajab ikka vihale küll. ja nüüd 2 kevadreisi varsti.\nNojah/ 24. märts 2014 14:46\nNeed rootsireisid on jah mingid imelikud :tuttav rääkis just huvitavad lood neist . Tal eelmine aasta lõpetas üks laps gümnaasiumi ja nagu ikka rootsi reis (no mugav -reedel laeva , pühap kodus jubaja pole majutusprobleeme ) No koguti üle saja euro ja mindi . Hiljem nagu hakati vaatama et kuidagi imelikud rahad . Reisipiletid ju maksid alla 60 euro , no bussipiletid tallinna ja tagasi , aga ikka iga pealt25 euri lisaks . No hea küll -õpetaa kulud , aga ikka tundusid suurena . No ja suudetigi välja selgitada et õpetajad olid endile tellinud kena kajuti akendega (õpilased 4stes )ja ka täis toitlustuse (õpilased närisid võileibu ). Kuna tal lõpetab ka sel aastal laps ja jällegi rootsi reis , siis võtsid nad asjaajqmise endi kätesse. Pakuti et samadel tingimustel tehakse ka õpetaja sõit välja +paar lapsevanemat tuleb kaasa ,siis õpetajaleidis etta just sel ajal ei saa tulla (kuigi hilisematestfaktidestselguet istus kodus ). No käidigi siis ilma õpetajata (veebruaris ), reis oli lõbus ja tuli odavam . Kuulda oli vaid õpetaja kergeid vihjeid et noh saite siis lõõgastada ja vanemad on teil hirmus koonrid . Nagu ka suudeti selgitada välja, siis olid õpetajad sellist luksuslikku nädalavahetust juba aastaid praktiseerinud . Ega keegi polegi niiekskursioonide vastu , kui vastu ollakse sellele etõpetajadon sellest teinud oma tasuta lõbustuse .\nmurr/ 24. märts 2014 08:36\nekskursioonid peaksid olema tervele klassile mitte väljavalitutele kellel raha on.\nmurr/ 24. märts 2014 08:27\nja mis ekskursioon on laeval rootsi.see on õpetajatele lõbureis.üks õpetaja oli ekskursioonil täis nii,et poisid vedasid laevas ta kajutisse.teisel pani ta bussijuhtidele pihta ,ronis öösel nende tuppa.aga ei vedanud,ei võetud vedu.järgmine päev said nii õpilased kui bussijuhid haukumist kuulda.poistel oli kõik videosse võetud.muidu poleks uskunud.\nn31/ 24. märts 2014 04:55\nMeil oli palju ekskursioone ja siiani on sellest palju meeles. Ekskursioone viisid läbi erinevad õpetajad. Mitme ekskursiooni lõpus tehti selle kohta tunnikontroll. Bioloogia õpetajaga käisime läbi rabad ja metsad, vene keele õpetajaga käisime Venemaal jne. Võib-olla mõni üksik õpetaja ei teinud matku ja ekskursioone, enamus tegid ja hinnad olid normaalsed. Pole ühtegi halba kogemust nendega. Kooliks oli tavaline Tallinna magala keskkool.\nmina / 23. märts 2014 17:28\nSundosa need ekskursioonid küll ei ole, vaid õpilastele tahetakse pakkuda midagi harivat ka, mitte\nniisama äraolemist,,just nimelt ainult poodi ja hotelli...Õpetajad lähenevad asjale loovalt. Reisikorraldajatel on aga soodsamad võimalused reisi hinna kujundamiseks, kui isehakanud tegijatel, kel pole paraku lepinguid ei bussifirma, majutusasutuse või laevafirmaga.....\nOn nähtud neid üksikettevõtja buss lagunemisi...ja teist bussi tal asemele anda ei ole. Tellija-õpetaja või lapsevanem ei oska enam midagi siis peale hakata, reisiettevõte aga korraldab asja kulutusi tekitamata juurde, sest tal on lepingud ka teiste vedajatega. Hinna ja kvaliteedi suhe kehtib ikka igal alal!\nõpetaja/ 23. märts 2014 16:33\nKes lastega sinna matkale kaasa läheb ja vastutab? Mina küll ei läheks. Uppuja päästmise oskusi mul ka ei ole.\nkah üks lapsevanem/ 23. märts 2014 16:03\nHea artikkel ja veel paremad kommentaarid . Siiani meilegi püütud selgeks teha et need ekskursioonid kooliprogrammi osa . Just järgmisel nädalal pidime arutama järgmise aasta lõpuekskursiooni Rootsimaale . Lapsed aga on üldiselt selle vastu , kuna paljud on juba käinud . Saksamaa ekskursioon aga ei ole jõukohane . Lapsed on välja tulnud kanuumatka ideega , on ühe lapsevanema pakkumine ka , nii et võtamegi selle asja tõsiselt arutusele . Olen ka ise selle sundreisistamise vastu , omal ajal oli see tõesti kohustus , lenska ja moskva , aga põhilõbustuseks olid seal vaid poeskäigud\nreisikorraldaja/ 23. märts 2014 15:53\nEi jõua ära imestada kuidas Eesti inimesed on salvavad ja negatiivsed teiste töö suhtes. Lapsevanemad, kes on ka reisidel tihti tasuta saatja kohal, kahjuks aga ei vastuta laste käitumise eest\nja giid imestab, miks nad sel reisil on. Õpetaja vajas ju endale lisaks kedagi abiks! Reisidel on nõutav tõesti iga 10 õpilase kohta VASTUTAV SAATJA. Seda ei kehtesta turismibüroo, vaid haridusministeerium ja ka näiteks laevafirmad, mitmed vaatamisväärsused-muuseumid.Õpetaja TÖÖTAB REISIL ÕPILASTEGA: tema ülesanne on kõikjal nad üle lugeda, manitseda, vahendada giidi infot, kui õpilane ei kuula, kontrollida reisidokumentide olemasolu, vastama ka lastevanemate kõnedele näiteks laeva saabumise aja kohta koju jne.\nArtikli teema oli aga tasumine reisi eest. Kui kõik lapsevanemad hakkavad ise reisiraha( näiteks tavapärane 40 õpilase rühma) firmasse üle kandma, peavad nad seega esitama maksekorralduse õpetajale. Õpetajale tähendab see lisatööd, kui peab nõudma ülevaadet kui paljud on maksnud, ka reisikorraldajalt seda infot kontrollides. Reisikorraldaja peab enne reisi iga natukese aja pärast jälgima kas vajalik reisijate arv on tasutud. Kui ei ole, kallineb reisi hind õpilase kohta ja saab alguse lisaraha kogumine.\nMõlemal poolel on reisi ettevalmistamine pinget ja aeganõudvam kui siis, kui õpetaja kogub raha ja tasub korraga.\nTEAN ET ÕPETAJAD EI SURVESTA KUNAGI ÕPILASI EKSKURSIOONIDEKS; NEILE ON SEE LISATÖÖ; MILLE EEST PALKA EI SAA! Väga meeldiv on töötada ja sõita paljude õpetajatega giidina, sest enamuses õpetajatest on ekskursiooni korraldanud õppetöö näitlikustamiseks ja ka paljud direktorid nõuavad selgitust, mida annab üks või teine ühine õpilaste ekskursioon mõne õppeaine seisukohalt.\nLAPSEVANEMAD- teie lapsed ise tahavad ju sõita ja räägivad sellest õpetajale! Kurb küll, aga tihti ei osata bussis käituda, tundub, et kodus pole millegi vastu huvi äratatud, et põhiline on kähku kaubandusse pääseda!\nto to ka lapsevanem 15.14 from ka lapsevanem/ 23. märts 2014 15:34\nno tüüpiline õpetaja arusaam - saad firma arvele panna . Ega ikka ei saa küll , aga no ega õpetaja raamatupidamist ei tee ( see lasteekskursioon tuli ka ise kinni maksta oma taskust kuna lihtsalt polnud kuhugi maha kanda ) Ja asja point ei olnud selles kas õpetaja kulu kanda - õpetaja kulu oli täiel määral kantud - sõit ja toitlustus tuli lapsevanemate taskust . Vihaseks tegi fakt et õpetaja tahtis oma pere lapsevanemate arvelt viia ekskursioonile ja veel luksuslikul tasemel ( kes rootsi vahet sõitnus teab mis hinnavahe on aknaga ja aknata kajuti vahel , pealekauba soovis ta ka boonuspunktid ära kasutada oma huvides - kuna ka ise reisin palju , siis aastas saan korra pere viia tasuta helsingisse shoppama vaid boonuspunktide eest . Keegi ei tahtnud õpetajalt tasuta teenust - palka ta ju saab (klassijuhatamistasu ) , vastu olen aga tasuta lisahüvede eest mida meie arvelt taheti saada )\nto eelmisele 15.01 from ka lapsevanem/ 23. märts 2014 15:18\nEi - saatjateks olin vaid mina ja õpetaja . 18-19 aastastele ei saa ju päitseid ka nii pähe panna . Ja pärast selle geisi väljatulekut tuli välja et seda meetodi oldi aastaid edukalt kasutatud . Kooli direktsioon ei liigutanud selle peale kulmugi . Ja pealekauba saab õpetaja klassijuhatamise tasu - seda ka vaheaegade eest - nii et mingid lisahüved pole kohustuslikud . Saan aru et kanname tema reisikulud ja võrdväärselt ka toitlustuse , aga lõbustada ka tema peret ei ole küll kohustus\nto Ka lapsevanem/ 23. märts 2014 15:14\nAga äritegelasena vii oma lapsed endaga ekskursioonile kaasa. Miks õpetajale kaela määrida? Saad ju ise ka oma reisi kulud firma kaudu. Kantselda oma lapsi ise. Miks arvad, et õpetaja peaks sinu laste eest tasuta hoolt kandma? Omal näikse raha olevat, õpetaja käest aga teenust saama käsi pikalt, ilma eest. Kes sa selline õige oled? Jäta meelde! Õpetaja on laste ekskursiooni ajal tööl!\nTige lapsevanem / 23. märts 2014 15:08\nNo õpetajad jälle oma vana lauluga - a la 24/7 tööl . Ja see ekskursioonitamine ajab tõesti marru . Endal ka paari aasta tagune mälestus - ise maksime ka endi reisi kinni ( 3 lapsevanemat tuli kaasa ) , samas kui õpetaja vedas kaasa oma abikaasa ja lapse ja seda meie rahade eest ja kui hiljem selle kohta aru pärisime , siis nipsati et see alati nii olnud . Ja ainuke kelle järgi passima pidime oli õpetaja ja mingit laste järgi vaatamist ka ei tuvastanud . Kommentaariumitest tuleb ka mulle üllatusena et need ekskursioonid ei ole mingi kohustusena - meile aastaid aetud seda jura et see nagu kooliprogrammi sees . Kuna viimane laps järgmisel aastal lõpetab , siis võtan selle küsimuse ette ( planeeritakse kah Rootsi reisi ) , seda enam et vastu on nii õpilased kui vanemad . Aitäh tublidele lapsevanematest kommijatele !\neelmisele/ 23. märts 2014 15:01\nKui lapsevanemad ja lapsed soovivad minna ekskursioonile, siis tuleb neil hüvitada ka kõik õpetaja kulutused: sõit, muuseumite piletid, hotell ja miks mitte ka söök.. Õpetajatele ei maksta mingit lähetustasu- päevarahasi ega ka mitte õõtõõ eest kõrgema tariifiga palka. Asjaajamiseks kulutatud telefoniarveid pole ka kunagi tasustatud. Õpetaja asub väljaspool seadust, mis tähendab seda, et meile ei ole kunagi kehtinud töö- ja puhkeaja seadus.\nKui ma pean kõik ise kinni maksma, siis miks ma neid teiste inimeste lapsi kaasa vean ja nende eest vastutan.!?\nKui eelmine kirjutas, et peale õpetaja oli veel 3 tasuta kohta, siis need olidki saatjad, kes olid tegelikult tööl. korra tagamiseks. Ma eeldan, et lapsevanemad soovivad, et nende lastel hoitakse ekskursioonidel silma peal!?.\nÕpetaja ja Lapsevanem/ 23. märts 2014 14:48\nPaljude lapsevanemate arusaamine õpetaja tööst ja vastutusest ekskursioonil on jahmatamapanev.\nKa lapsevanem/ 23. märts 2014 14:16\nTuttav teema . Ja näha kuidas õpetajad juba keerutavad .\nLihtne näide : eelmisel aastal tuli õde minu juurde et laenu küsida ( kasvatab üksi 3 last ) . Nende klassi õpetaja planeeris Rootsi reisi , küsiti 220 euri per nos+söök+kulurahad ( sisaldas vaid laevareisi , bussiga tallinna ja tagasi ja stockis lossikülastust ) . Kuna ise reisin tihti seda vahet hakkas selline hinnaklass huvi pakkuma . Õnnestus kätte saada see hinnapakkumine ja oh üllatust - peale klassikomplekti + õpetaja oli veel 3 lisakohta ( kusjuures 4 kohta sisaldas 2õhtu ja 2 hommikubuffeet ja aknaga kajutit ) Kuna ka endal oli äripartneriga tarvis stockis kokku saada ( ta kavatses niivõinii ühe alkotreti tallinna korraldada ) , siis kasutasingi oma tutvusi ja kokku läks see lastele maksma 120 euri keskmiselt ( õe arvestus+sisse oli arvestatud ka õpetaja kulu ) inimese kohta ( sisaldas laevasõitu , kaks einet tallinnas , bussisõit edasi tagas ,1 hommiku ja 1 õhtusöök ) . Lapsevanemad olid 7 taevas - õpetaja mitte : nagu hiljem tema noorim võsuke seletas et neil jäi ära rootsi reis ja planeeritud oli ka boonuspunktide eest helsingi tasuta reis .\nNii et kallid lapsevanemad - uurige alati taust kenasti välja ( p.s. uurisin ka järele : ekskursioonide korraldamine pole üldes mingi kohustsu - klassijuhataja üritas aga selgeks teha et on ) . Ja tean ka tõesti et paljud lapsed on valinud selle ekskursiooni asemel hoopis teisi tegevusi : lõkkeõhtud , matkad jne. Nii et lastevanematele julget pealehakkamist\nAga õpetajad!/ 23. märts 2014 13:24\nNagu küla teile, nii teie külale. Saan aru, et teete ekskursioone heast tahtest. Et lapsi täiendada. Et kõigil oleks parem. Aga mis hinnaga? Kas tõesti peate pühendumusest laste vastu, kes ise küll nii pühendunud ei ole, tõesti nende nimel riskima? Austan õpetaja ametit. Seda juba koolipoisina. Mäletan oma ekskursioone. Nüüd, 62-sena, võtan teie ees ikka mütsi maha. Küla ju teist ei hooli. Piisab kui õpetada suudate. Ehk jätaksite ekskursioonid neile, kes siin kommenteerides üsna targad näivad olevat. Ei ole enam vanu, austavaid aegu. Hundiseaduste aeg on karmim.\nÕpetaja/ 23. märts 2014 11:59\nLapsed tahavad minna ainult välismaale, mina mitte. Kuna rahade kättesaamisega on raske, olen ise osaliselt sõite kinni maksnud mehe palgast (hiljem küll raha tagasi saanud, aga ikkagi), alati on keegi rahulolematu. Milleks? Lisaks öised passimised, et keegi millegi näotuga hakkama ei saaks- milleks? Pärast puhkad kolm päeva sellest närvipingest- milleks? Ei tee rohkem ekskursioone.\nmari/ 23. märts 2014 11:26\nArvan, et kooliekskursioone pole üldse vaja teha, kui, siis lähikonda. Sest tänapäeva lapsed käivad peredega suht palju ringi ja teistel pole jälle vahendeid. Aga kui kellelegi veel pole kohale jõudnud, siis tänapäev nõuab õpetajalt peale õpetamise veel sadat oskust-näiteks on õpetaja päris kindlasti psühholoog, suhtlusekspert, koristaja, uksehoidja, politsei, kokatädi, mida iganes imeinimene. Asi siis veel giid olla ei ole. See oleks ikka kuldaeg, kui õpetaja saaks ainult õpetaja olla.\nõpetaja/ 23. märts 2014 10:52\n1 .ükski reis ei ole õpetajale puhkus - see on Tasuta töö oma puhkeajast.s.t ületunnitöö, mida ei tasustata. Isegi üheoäevane reis kulutab sedavõrd energiat, et taastumiseks kulub 2 -3 päeva.\n2. Matk v. lõkkeõhtu on sama, mis ekskursioon: vastutus, tasuta ületunnitöö.\n3. Välismaa ekskursioone pressivad peale õpilased.\n4. Õpetaja ei saa teha giidi tööd, sest ta peab samal ajal korra järgi vaatama. Õpetajana ma isegi ei saa keskenduda sellele, mida giid räägib. Peale selle ei ole ka õpetaja nii haritud, et teaks kõigest kõike. Enesetäiendamise aega ( ekskursiooniks giidina j.m.s ) õpetaja tööaja sisse pole arvestatud. Õptaja täiendab ennast ainult kohusruslikel koolitustel - ametlikult\n5. õpetajal on päris suur risk minna sinna, kus ise varemalt käinud ei ole - mul on ebameeldivad kogemused - maanteede ületamisega, kiikede kasutamisega, bussi peatamine valel teepoolel, järsakud jne. Õpetaja on tavaliselt saba lõpus, et keegi maha ei jääks. Kui kohale jõuad, siis on ehmatus suur, mida giid on lubanud lastel teha.\npenskarist õpetaja/ 23. märts 2014 10:20\nEnam ekskursioone ei tee, võtke teatavaks, austatud lapsevanemad. Pankade kaudu arveldamine, st kui minu kaudu liigub raha turismifirmale, muutus kalliks; lapsed on tõepoolest sellised, et neid ei huvita kaunid paigad, huvitav teave naabermaa elu-olu vastu jms, vaid enamjaolt näpivad nad oma telefone, söövad rämpstoitu ja üritavad ööbimiskohas tarvitada alkoholi. Keelata aga on neid keeruline, sest terve hulk teismelisi ei kuuletu tänapäeval mitte kellelegi, aga seda teavad nende vanemad juba isegi. Ka telkima kuhugi veekogu äärde ei söanda ma selsamal põhjusel minna. Nii et, kallid lapsevanemad, matkake oma lastega ise, tellige reisipaketid kas Egiptusesse või mööda Eestit, guugeldage ja rääkige neile loodusest, ajaloost, kultuurist ja tundke end hästi. Kahjuks on tulemus selline, et vanematega koos tehtud reiside kirjeldused on kirjeldused turulkäigust ja muust poodlemisest ja hotellist. Muidugi on üksikuid erandeid. Samuti on nüüd klassides veerandik neid, kes pole üldse kusagil käinud, Eesti kaunites paikadeski mitte.\n"... õpetaja ei tohi olla reisikorraldaja"./ 23. märts 2014 08:19\nAga riigi peaministriks kõlbab keemik küll! Kui paljud õpetajad on reisi kihva keeranud? Aga üks keemik terve riigi? Vingatsid! Kui ei meeldi reisida, istu kodus. Keegi sind vägisi kaasa ei vea. Õpetaja teeb seda hingest, laste vastu. Kusjuures on kogu reisi ajal tööl.\nLiivi/ 22. märts 2014 22:39\nViimase välisreisi korraldasin 2012 ja ilmselt see jääb ka viimaseks. Ei ole kunagi olnud probleeme firmaga ja reisijatega. Õpetajal on muidugi tasuta koht, aga tööd on 24/7 kogu reisi vältel. Reisi olen ALATI ÜHE ERANDIGA korraldanud kohta kus olen varem ise käinud, et ei reklaamiks mingit jama.\n22. märts 2014 21:40\net siis klassiekskursioonile kogutakse lapsed kokku vähemalt kolme klassi pealt või isegi rohkemate pealt?Mis siin klassiekskursiooniga pistmist peaks olema?\nka õpetaja/ 22. märts 2014 21:35\nKulla kommentaatorid! Õpetaja saab tõesti teatud tingimustel tasuta reisi, aga ärge unustage ühte asja - õpetaja on tegelikult kõik need tunnid välisreisil klassiga olles TÖÖL. Ta vastutab õpilaste eest nii päeval kui ka öösel. Õpetaja jaoks ei ole see puhkusereis.\nKalev/ 22. märts 2014 21:26\nHakkame jah nüüd õpetajaid õpetama.Kas liiga targaks ei pea ennast ?\nAve/ 22. märts 2014 21:24\nSee teada tõde, et korraldaja saab alati 1-2 tasuta kohta. Kas õpetaja on kõige vaesem koos oma lastega, et saavad reisida tasuta? Aus oleks jagada tasuta kohad üld summa peale ära seda võrd tuleb ka teistel lastel odavam. Kui palju on koolides peresid kellel on 2 või enam last kes käivad samas koolis ja soovivad reisile minna? Õpetaja korraldatud reisid on alati õpetaja huvisid silmas pidades. Kui küsida lastelt millist reisi nad soovivad siis vastuseks on kogu klassiga nt.lõkke õhtu, tekkimine, reis eestis.\nlapsevanem/ 22. märts 2014 20:58\nÕpetajatel reisi korraldamine on ka kasu eesmärgil.Näit. Kui korraldatakse reis kus reisijaid vähemalt 30 ja ülespoole saab korraltaja vähemalt 2 kohta TASUTA. Sellest ka see, et vaadatakse sihtkohti kus ise käinud ei ole.On ka mõned mainekad reisikorraltajad, kes pakuvad õpetajatele soojamaareise väga soodsalt ja teatud juhtudel ka TASUTA kui õpetaja aastas palju kooli reise korraldab.See on juba sellest aru saada, et järjepidevalt kasutatakse ainult ühe ainsa firma teenuseid ja kahjuks alati kõige kallima hinnaga.Arvan, et ennem kui otsustatakse millise firma reis osta oleks vaja ka teisi pakkumisi, et võrrelda hinna ja kvaliteedi suhet.Senini kõik reisid mis korraldatakse on vähemalt 20% kallimad. Ja ükskord sai ka õpetajale öeldud seda,et uurisin hindasid ja on võimalik reisida palju odavamalt.Mille peale sai minust tema vaenlane.Korraldasimegi odavama bürooga reisi.Reisi summa jagasime ausalt kõigi reisijate vahel ära, kaasarvatud Tasuta 2 kohta- mis langetasid ju veel reisi hinda.Mis kuradi pühalehmad need õpetajad on, et nemad peava oma perega TASUTA reisima.Ainult küüned enda poole.\nMH/ 22. märts 2014 19:59\nKas ikka kõik lapsed saavad reisile minna?On õpetajaid,kes vaatavad kuhu minna st.kus pole ise käinud ja siis lapsed vaadaku,kas saavad reisile.Õpetaja peaks ikka enne mõtlema,kui otsustab teha välisreise.Eestmaal on oi kui palju kauneid kohti ja põnevaid,mis lastele meeldiks,vähemalt vanuses kuni põhilkooli eani.Saage oma kompleksidest üle egas välismaa pole maailma naba ja õpetaja mõelgu ikka nii,et kõik klassi lapsed saaks reisile,mitte ainult teatud ringkond.\nÕpetaja/ 22. märts 2014 19:29\nKui õpetajad korraldavad , on halvasti , kui ei korralda ühisüritusi -- ikka halvasti! Milline on siis lahendus?\nÕpetaja/ 22. märts 2014 17:49\nMina küll ei korralda välisreise. Miks ma peaksin? Töölepingus pole selle kohta sõnagi.\ntroll/ 22. märts 2014 16:33\nKui õpetajat ei meeldi, siis võtke paketireis. Turumajandus.\ntroll/ 22. märts 2014 16:30\nÕpetaja on ikka haritud inimene, oskab loodetavasti keeli ja puha, milleks vahendaja? Peaks broneeringud kindlustused tehtud küll saama. Mida reisikorraldaja annab? Peale ohu, et võib pankrotti minna.\nKod/ 22. märts 2014 16:30\nMarru ajavad need õpetajad omade ekskursioonitamistega - paljudel puudub ju isegi raha selleks ja siis käiakse muudkui peedistamas ja suisa ähvardamas ( a la et vaatame neid hindeid ) . Olen oma lastelt küsinud nende ekskursioonide kohta ja ega mingit vaimustust ega mälestust neist pole ( tütre mälestus ja ka tüdrukute poolt filmitud situatsioon oli kuidas leedus õpetaja õhtul mingi koaliku gigologa koridoris amelesid )\nViimase lapse lõpuekskursiooni jätsime lastevanemate survel ära ( kogusime vanemad ja lapsed eraldi ilma õpetajateta kokku ja küsisime - kas tahate ekskursiooni või midagi muud : valiti lõkkeõhtu ja metsaränne . ) Olen ka mujalt kuulnud et aktiivsemate vanematega klassides on suudetud see õpetajate ekskursioonisurve maha suruda ja need asendatud kas kohalike paadimatkade või korraliku lõpupeoga ( suurem pidu koos korraliku ansambliga )\ngiid/ 22. märts 2014 16:27\nOlen giidina tegutsenud juba palju aastaid. Võin kinnitada, et õpetaja giidina ei ole just kõige parem variant. Välisreisil peab olema 1 õpetaja iga 10 õpilase kohta ja giid.


Politsei eest põgenenud juhil tuleb pühad arestimajas veeta - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nPolitsei eest põgenenud juhil tuleb pühad arestimajas veeta\n22. detsember 2011, 15:47\nPolitsei tööhoos. Foto on illustratiivne.\nNeljapäeva, 22. detsembri öösel kella 1.30 ajal märkas politseipatrull Valgas Võru tänaval kahtlase sõidustiiliga sõiduautot BMW ja otsustas sõiduki peatada.\nPolitseinik andis valgustatud sauaga peatumismärguande, millele juht ei reageerinud, vaid lisas kiirust ning põgenes kesklinna suunas. Politseipatrull asus sõidukit jälitama ja tabas selle Kuperjanovi tänaval.\nAutot juhtinud 23aastane mees oli tarvitanud alkoholi, ta toimetati Valga politseijaoskonda. Seal koostati talle väärteoprotokoll ning ta paigutati kainenema. Täna päeval toimetati juht kohtusse ning seal määrati talle karistuseks 15 ööpäeva aresti, samuti võeti noormehelt kolmeks kuuks juhtimisõigus.\nValga politseijaoskonna juhi Tõnu Kürsa sõnul tuleb mehel pühad arestimajas veeta. «Päev varem oli sama mees tabatud joobes juhtimiselt Tartus ning nagu näha, ei olnud ta alustatud väärteomenetlusest järeldusi teinud. Kõrvaldamaks linnas ohtlikke olukordi tekitanud juht liiklusest, taotleski politsei karistuseks aresti,» rääkis Kürsa.\nPolitsei soovib kõigile turvalisi jõule ning soovitab pühade ajal ühelt ürituselt teisele liikudes leppida kokku, kes on kaine juht.


Loomast kiviks - erakordne leid Kanadas\nRabav leid. Umbes 110 miljoni aasta eest vantsis see soomusrüüga rohusööja nüüdses Lääne-Kanadas, kuni üle kallaste tõusnud jõgi kandis ta avamerre. Dinosauruse veealune matusepaik säilitas tema soomusrüü detailideni. Koljul on näha katusekive meenutavad plaadid ja hall kivistunud nahast pealiskiht. Foto: Robert Clark\nKuidas ühest Kanada karjäärist leiti üks kõige paremini säilinud dinosaurusi.\n2011. aasta 21. märtsi pärastlõunal kaevas ekskavaatorijuht Shawn Funk karjääris pinnast lahti, oskamata aimatagi, et varsti kohtub ta draakoniga.\nPusle kokkupanek. Elusana oli see võimas rohusööja, üks nodosaurustest, 5,5 meetri pikkune ja kaalus 1,3 tonni. Teadlaste oletusel kivistus ta algul tervena, aga kui ta 2011. aastal avastati, oli ainult eesmine pool, koonust puusadeni, piisavalt terviklik, et üles leida. See eksemplar on parim nodosauruse fossiil, mis iial leitud. KAHEKSAST PILDIST KOKKU PANDUD LIITFOTO PILDISTATUD ALBERTAS DRUMHELLERIS KUNINGLIKUS TYRRELLI PALEONTOLOOGIAMUUSEUMIS (KÕIK) Foto: Robert Clark\nToo esmaspäevane päev oli Millenniumi kaevanduses, Alberta provintsi Fort McMurray linnast umbes 27 kilomeetrit põhjas asuvas hiiglaslikus avakaevanduses, mida käitab energiafirma Suncor, alanud nagu iga teinegi. Funki hirmkõrge ekskavaator õgis tund tunni järel endale teed naftaliivadeni – üle 110 miljoni aasta tagasi elanud ja surnud meretaimede ning -loomade muundunud jäänusteni. See oli ainus ürgse elu märk, mida ta alatasa nägi. Kaevanduses töötatud 12 aasta jooksul oli talle ette sattunud kivistunud puitu ja vahel mõni kivistunud känd, aga ei ühtki loomajäänust – ning mõistagi mitte dinosaurust.\nPoole kahe paiku aga kolksatas Funki kopp vastu midagi ümbritsevast kivimist märksa kõvemat. Moreenist veeresid välja veidrat värvi kamakad ja libisesid nõlval allapoole. Mõni minut hiljem hakkasid Funk ja töödejuhataja Mike Gratton nende Kreeka pähkli karva kivide üle pead murdma. On need kivistunud puidu liistakud, või ehk roided? Siis pöörasid nad ühe teistpidi ja nähtavale tuli veider muster: ridade kaupa kahvatupruune kettaid, igaühe ümber sinkjashallist kivist ring.\n„Mike ütles otsekohe, et see asi tuleb järele uurida,“ rääkis Funk ühes 2011. aasta intervjuus. „See oli meile midagi täiesti ennenägematut.“\nKõdunemisest pääsenud. Soomuksauruste kilbised, nende kaubamärk, pudenesid tavaliselt kõdunemise algstaadiumis laiali, selle nodosaurusega nii ei läinud. Erakordselt hästi säilinud soomusrüü (pildil peaaegu elusuuruses) avardab teadlaste arusaama nodosauruste välimusest ja liikumisviisist. Foto: Robert Clark\nLigi kuus aastat hiljem lähen Kuningliku Tyrrelli Muuseumi fossiiliprepareerimislaborisse, mis asub Alberta tuulisel kõnnumaal. Ruumikas hoidlas undab ventilatsioon ja surisevad tillukesi suruõhuhaamreid meenutavad nõelja otsaga tööriistad, millega tehnikud kraabivad luid kivimist puhtaks. Minu tähelepanu aga köidab nurgas seisev 1100-kilone kivimürakas.\nEsmapilgul paistavad need kokku pandud hallid plokid 2,75 meetri pikkuse dinosauruseskulptuurina. Selle kaela ja selga katab mosaiikne luust soomusrüü ja iga soomust ümbritseb hall rõngas. Kael kaardub graatsiliselt vasakule, otsekui küünitades mõne maitsva taime järele. Aga see ei ole elutruu skulptuur. See on päris dinosaurus, koonust puusadeni kivistunud.\nMida rohkem ma seda vaatan, seda pöörasem see tundub. Looma koljul pungitavaid mügarikke kilbiseid katavad ikka veel kivistunud naha jäänused. Sauruse parem esijalg lebab tema kõrval, viis varvast ülespoole sirutatud. Ma võiksin tema tallal soomused üle lugeda. Muuseumi doktorikraadiga teadur Caleb Brown muigab minu jahmatuse peale. „Meil pole siin lihtsalt luustik, vaid dinosaurus. Selline, nagu ta oli,“ ütleb ta hiljem.\nPaleontoloogidele on selle dinosauruse hämmastav kivistumise ulatus – mis on tingitud kiirest mattumisest meresetetesse – nagu haruldane loteriivõit. Tavaliselt säilivad ainult luud ja hambad, ning vaid harva asenduvad ka pehmed koed mineraalidega, enne kui jõuavad ära kõduneda. Ka pole tagatud, et fossiil säilitab elutruu kuju.\nViimane söömaaeg? Kuningliku Tyrrelli Muuseumi tehnik Mark Mitchell vabastab aegamisi nodosauruse jalga ja soomuselist tallamõhna kivimist. Mitchelli hoolikas töö säilitab tulevikuks looma mõistatuslikud tunnused, sealhulgas kobara veerisetaolisi moodustisi (alumisel pildil), mille asukoht viitab, et need võivad olla tema viimase söömaaja jäänused. Foto: Robert Clark


🟢 UNIVERS INVEST OÜ - 11010800 | Meedia, arvamuslood | STORYBOOK ®\n11010800 - Registrisse kantud\nEE100877447 (algus 02.02.2004)\nLisa UNIVERS INVEST OÜ andmed oma infosüsteemi\nSuuna ühe klikiga UNIVERS INVEST OÜ andmed oma infosüsteemi või laadi alla CSV fail. Andmed on rikastatud Storybooki raportite otselinkidega. Vaata ka masinloetavate andmete nimekirja.\nUNIVERS INVEST OÜ: Tegevuslugu\nUNIVERS INVEST OÜ alustas peaaegu 19 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, Õie S. ja Paap S. , seda juhtima hakkasid. Õie S.l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 6 aastat ja Paap S.l 7 aastat. UNIVERS INVEST OÜ valdkond on ärinõustamine jm juhtimisalane nõustamine. Samas valdkonnas (EMTAK 70221) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 ...\nUNIVERS INVEST OÜ: Palgarallilugu\n2021 aasta IV kvartalis real pole Maksuameti andmetel UNIVERS INVEST OÜ meeskonnas ainsatki töötajat ega makstud ka tööjõu makse. Võrdlus eelmise kvartaliga Võrreldes III kvartaliga meeskonna suurus ei muutunud ja keskmine töötasu suurus töötaja kohta ei muutunud. Aasta kokkuvõte Aasta lõikes saab töötaja ühes kuus keskmiselt palka 0 EUR j ...


Teisipäev, 10 Märts 2020 10:04\nKolmapäev, 04 Märts 2020 13:23\nTänapäeval on vähe ettevõtteid, kel puudub majandustegevuse käigus kokkupuude välisriikidega. Olgu selleks siis Soome tarnija, Lätis asuv klient, Saksamaa juhatuse liige või Rootsi emaühing. Piiriülest äri ajavad ettevõtted peaksid aga lisaks äritegevusele pöörama kõrgendatud tähelepanu ka maksuaspektidele. Piiriülene äri võib kaasa tuua nii maksusoodustusi kui ka täiendavaid kohustusi, oluline on oma võimalustest ja kohustustest teadlik olla.\nKolmapäev, 04 Märts 2020 11:50\nTeisipäev, 03 Märts 2020 13:50\nMaksu- ja tolliamet (MTA) eraldas veebruaris kohalikele omavalitsustele kokku 102 miljonit eurot üksikisiku tulumaksu, mida on 9,1 protsenti enam kui mullu samal ajal. Selle aasta kahe kuuga on MTA eraldanud kohalikele omavalitsustele üksikisiku tulumaksu 8,3 protsenti enam kui mullu samal ajal ehk kokku 215,5 miljonit eurot, selgub MTA andmetest.\nTeisipäev, 25 Veebruar 2020 15:20\nLehekülg 10 / 69


Tänulikkus | Walk of Gratitude\nLihtne viis, kuidas igas päevas näha võimalusi, on olla tänulik. Nii minevikus saadud õppetundide kui oleviku võimaluste eest. Tänulikkuse igapäevane praktiseerimine tõstab Sinu energiataset märkimisväärselt juba väga lühikese aja jooksul. Tänulikkusega tunnistavad inimesed oma rõõmu elus olemise ja elu headuse üle. Tänutunne aitab inimestel ühenduda teiste inimeste, looduse või kõrgema väega. Tänutundes ütleme elule:“Jah!” Usume, et elu on elamist väärt. Tänulikkus on ka kiireim viis, muutmaks oma vibratsioon negatiivselt positiivsele. Tee endale harjumuseks alustada oma päeva tänulikkusega ja läbi selle kutsuda oma ellu rohkem armastust, raha, head tervist ja rõõmu. Kui tunned tänu selle eest mis sul juba on siis mitmekordistad sa oma õnnistusi.\nMillist kasu saad tänulikkust praktiseerides:\nTänulikkus suurendab rahulolu oma eluga ja positiivseid emotsioone\nAitab vähendada terviseprobleeme ja parandada une kvaliteeti\nVähendada negatiivseid emotsioone\nSüvendab teistega häid ja usaldusväärseid suhteid\nSuurendab abistavat käitumist\nOn ainult kaks võimalust oma elu elada:\nüks on nii nagu mitte miski ei oleks ime,\nteine on justkui kõik oleks ime.\nKuidas igapäevaselt väljendada tänulikkust...\n💗 Ütle aitäh kui sa saad ja kui sa annad midagi\n💗Ütle Aitäh kõige selle eest mis sul juba on ja ka selle eest mida sul veel ei ole aga sooviksid oma ellu\n💗Ütle aitäh siis kui sa oled rõõmus ja ka siis kui oled kurb\n💗Ütle aitäh igapäevaste hetkede eest ja ka eriliste hetkede eest oma elus\n💗Ütle aitäh kui saavutad midagi ja aitäh ka siis kui sa ebaõnnestud\n💗Ole tänulik elu eest mis sulle on antud\n"Kannatused lõppevad seal,\nkus algab tänulikkus."\n"Tänulikkus Sinu õnne võti"\nKes sa oled jõudnud äratundmiseni, et vanamoodi enam ei saa ja uutmoodi veel ei oska. Unistad muutusest, mis teeks hingele pai ja laseks sinu ehedal olemusel särada, aga ei tea, kuidas muutusega alustada. See raamat ongi abimees sinu järgmisteks sammudeks. Nüüd ja praegu! Juhendan, kuidas saad olla oma soovitud muutuste autor. Tänulikkus on kuldvõtmeke väravale, mis viib kõigi elu rikkuste juurde - suhted, tervis, raha. Märgates igas olukorras, ka keerulises, head ja võimalust arenguks, kasvatad sa enda ümber olevaid positiivseid võimalusi juurde.\nRaamatust leiad praktilisi harjutusi, läbi mille õpid end paremini mõistma. Juhised, kuidas tänulikkust praktiseerida ja töölehed 30 päevaks. Ikka selleks, et saaksid koheselt alustada oma unistuste elu loomisega.\n"Pea meeles ühte: elul on sulle alati pakkuda midagi head. Õpi seda head märkama! Pane tähele väikseid asju iga päev! Keskendu sellele, mis on hästi: olgu selleks lahke naeratus töökaaslaselt, armsama kallistus, laste naer, maitsev kodune toit või tööalane võit."


Uuring, kellelt milline on liikme suurus.\nAvaldusele tuleb lisada riigilõivu tasumise tõend. Aktsiaselts koostab ja esitab igal aastal riigieelarve seaduses sätestatud nõuetele vastavalt finantsplaani, mis on aluseks Aktsiaseltsi eelarve koostamisel. Dividendide suuruse, maksmise korra ja tähtajad otsustab üldkoosolek, kui seadusest ei tulene teisiti. Juhatuse koosseis ja selles tehtud muudatused avalikustatakse Aktsiaseltsi veebilehel viie 5 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.\nPõhikirjaga võib ette näha osaga seotud kellelt milline on liikme suurus või osaniku õiguste erisused, eelkõige osanike otsuste vastuvõtmisel, kasumi jaotamisel või osaühingu likvideerimisel järele jääva vara jaotamisel osaga seotud eriõigused ja osaniku eriõigused. Osaühingu võib asutada notariaalselt või elektrooniliselt kiirmenetluses ettevõtjaportaali vahendusel.\nOsanike nimekirja peab osaühingu valikul juhatus või Eesti väärtpaberite keskregister EVK. Väärtpaberite keskregistrisse kandmata osanike nimekirja andmeid kogub ka äriregistri pidaja, kuid nendel andmetel ei ole õiguslikku tähendust ja avalikku usaldatavust. Osa võõrandamise käsundustehing peab olema notariaalselt tõestatud v. Osakapitali suurendamise võivad otsustada osanikud, teatud juhtudel ka juhatus või nõukogu, kui see on moodustatud vt ÄS § Laadige videoopetused allalaadimine loetakse tavapärase osakapitali suurendamise korral suurendatuks, kui suurendamine on kantud äriregistrisse.\nÜksnes osakapitali tingimusliku suurendamise korral loetakse osakapital suurendatuks osa väljalaskmisest arvates. Osakapitali tingimuslik suurendamine on lubatud üksnes seaduses Uuring erijuhtudel ja -korras vt ÄS § Juhatus esitab hiljemalt ühe kuu jooksul alates osaühingu majandusaasta lõppemisest äriregistri pidajale avalduse selle kohta, et kanda registrisse, millises ulatuses on majandusaasta jooksul osakapitali tingimusliku suurendamise otsuse alusel osasid välja lastud ja osakapital suurenenud.\nSellises olukorras peab juhatus kokku kutsuma osanike koosoleku, kes peab otsustama äriseadustiku §-s nimetatud meetmete tarvitamise. Vastasel kellelt milline on liikme suurus võidakse ühing sundlõpetada.\nSelleks võib ühingus teha CNT liikmete osamaksud audiitorkontrolli. Kui inimene ei soovi isiklikku vastutust, on endiselt võimalik läbida tavapärane likvideerimismenetlus. Maksuõiguslike küsimuste kohta vt maksu- ja tolliameti kodulehelt. Notar on ettevõtja ja registriosakonna vahendaja Avalduse, asutamislepingu ja põhikirja tõestamine notari poolt sisaldab konsultatsiooni, projekti koostamist ning infot selle kohta, palju Te peate riigilõivu maksma.\nTeil on õigus nõuda avalduse tõestanud või kinnitanud notarilt, et ta Uuring Teid asjaajamises kohtu registriosakonnassh edastaks dokumente vt lisaks notariaadiseaduse § 30 lg ja § 33 lg 1 ning notari tasu seaduse § Notaril on osalejate taotlusel õigus ja kohustus koostada ja edastada Uuring osade väärtpaberite keskregistris registreerimise taotlus, käibemaksukohustuslase registreerimise avaldus, rahvastikuregistrile elukohaandmete muutmise teade ja notariaadimäärustiku lisas 1 nimetatud tegevusloa, litsentsi ja registreeringu taotlus vt notariaadimäärustiku § Asutajad võivad volitada notarit sõlmima ühingu nimele pangas stardikonto, millele saab ilma pangakontorisse minemata osakapitali sissemakse kanda.\nDokumentide vormistamise kellelt milline on liikme suurus Kohtu registriosakonnale kande tegemiseks esitatud avaldus peab olema notariaalselt kinnitatud või esitatud digiallkirjastatult ettevõtjaportaali kaudu. Kohtu registriosakonnale tuleb esitada originaaldokumendid või nende notariaalselt kinnitatud koopiad.\nOsaühingu asutamisel kiirmenetluse korras asendab notariaalset asutamislepingut ja selle lisana kinnitatud põhikirja tüüppõhikiri vt äriseadustiku § nõukogu ja audiitorite olemasolu korral nende isikuandmete leht — nimede ja isikukoodidega, nõukogu esimehe korral, kellel puudub Eesti rahvastikuregistris registreeritud elukoht, lisaks aadressi ja elektronposti aadressiga ettevõtja sidevahendite numbrid eraldi lehel, lisada võib ka interneti kodulehekülje aadressi panga teatis Uuring kellelt milline on liikme suurus sissemakse tegemisest või mitterahalise sissemakse korral sissemakse osaühingule üleandmise leping ja selle väärtust tõendavad dokumendid.\nKui juhatuse liige valitakse osanike koosolekul, siis peab koosoleku protokolli allkirjastama selline protokollija või koosoleku juhataja, kes on osaühingu osanik või Uuring kantud juhatuse liige n-ö ühinguga seotud isik.\nOsaniku või juba äriregistrisse kantud juhatuse liikme allkiri peab olema notariaalselt kinnitatud. Avalduse võib esitada ka digiallkirjastatult ettevõtjaportaali vahendusel. Eelmises lõigus nimetatud korda ei pea järgima ka siis, kui osanike koosoleku protokoll on notariaalselt tõestatud. Kui asi puudutab juhatuse liikme ametiaja pikendamist või juhatuse liikme tagasikutsumist, kellelt milline on liikme suurus käib registrisse kandmine edaspidigi senisel kombel, st uued vorminõuded ei kohaldu.\nKui nõukogu liikmed valitakse osanike koosolekul, siis peab osanike koosoleku protokollija või juhataja olema osanik või osaühingu juhatuse liige, kelle kohta on tehtud kanne äriregistrisse, ja kellelt milline on liikme suurus isiku allkiri peab olema notariaalselt kinnitatud või protokoll peab olema selle isiku poolt digilallkirjastatud. Kui nõukogu liikmed valitakse osanike koosolekut kokku kutsumata, siis kohaldatakse sama korda kui juhatuse liikmete valimisele.\nSeega eristatakse selgelt juhatuse liikme ametiseisundi lõppemist ja temaga sõlmitud lepingu lõppemist. Juhatuse liikme saab küll igal ajal tagasi kutsuda, kuid temaga sõlmitud Uuring lepingu saab ühing ainult erakorraliselt üles öelda VÕS § See tähendab, et kui ühing kutsub juhatuse liikme tagasi, kuid juhatuse liikmega sõlmitud lepingu erakorraliseks ülesütlemiseks alus puudub, ei saa ühing samal ajal juhatuse liikme tagasikutsumisega lepingut üles öelda ning peab täitma lepingust tulenevaid kohustusi.\nJuhatuse liige võib juhatusest tagasi astuda sõltumata põhjusest, teatades sellest enda määranud organile. Juhatuse liikmega sõlmitud lepingust tulenevad õigused Kas on voimalik suurendada 30-aastase liikme kohustused lõpevad vastavalt lepingule.\nKui juhatuse liikmel puudub mõjuv põhjus, siis ei ole tal alust käsunduslepingu erakorraliseks ülesütlemiseks ja sellega võib kaasneda tema kahju kellelt milline on liikme suurus kohustus. Isik peab juhatuse liikme kohalt tagasiastumiseks ise hoolitsema selle eest, et tema tagasiastumise avaldus kellelt milline on liikme suurus määranud organini jõuab osanikeni, nõukogu olemasolul nõukoguni.\nSamuti on avalduse kättesaamiseks õigustatud iga osanik Uuring nõukogu liige eraldi, kelle kohustuseks on informeerida teisi osanikke Vaakumliikme suurenemine nõukogu liikme puhul teisi nõukogu liikmeid.\nOsaühingu juhatuse liikme võib ametisse määrata ka tähtajatult. Juhatuse liikme ametiaja tähtajalisuse nõude võib kokku Uuring osaühingu põhikirjas.


Maris jahub: november 2012\nKuna ma ei või igasse postitusse kirjutada, et "appi kuhu kõik see aeg kaob", siis ma ei olegi tükk aega midagi kirjutanud :)\nEga midagi öelda ka ei ole. Tundub, et talveunele võiks minna, sest kes see sellise pimedaga ikka ärkvel on. Tegelikult suure osa vabast ajast istungi sooja teki all ja loen. Blogisid, ajakirju, raamatuid. Mul on käsil (see on palju parem sõna kui pooleli :)) hetkel kaks raamatut, Daniel Kahnemani üllatav ja mõtlemapanev Thinking, Fast and Slow ning Caitlin Morani feministlik How To Be a Woman. Esimest soovitan soojalt kõigile, kes tegelevad andmeanalüüsi või statistikaga. Tegelikult ka kõigile teistele, sest raamat räägib loogika- või mõttevigadest, mida meie ajud teevad - jätkuvalt ja märkamatult.\nMõnusat pimedate õhtute veetmist - küll see kevad millalgi tuleb!\nPosted by Maris at 21:39 1 kommentaar:\nKaevuvee kvaliteedi testitulemused tulid hirmus kähku, ei läinud nädalatki. Ja tadaa - meie vesi on joogikõlblik!\nTestiti umbes viiteteist asja, neist enamuse osas sai kaevuvesi tulemuse "hea" (skaalal hea - rahuldav - halb). Kolm näitu olid rahuldavad ja üks halb. Meie vesi on nimelt hägune, nagu ma olen siin ise ka kurtnud. Silmaga vaadates on ikka läbipaistev, mitte selline kollane nagu kunagi oli :D Aga seda tulemust pidi tõlgendama nii, et uued puurkaevud ongi pikalt hägused ja kuna muud parameetrid olid korras, siis probleemi ei peaks olema.\nAga nüüd on süda rahul vähemalt. Muidugi oleme juba mitu nädalat kaevuvett tarbinud, ja pole nagu hullu olnud, aga teaduslik paber on ikkagi lõplik kinnitus :)\nPosted by Maris at 22:15 Kommentaare ei ole:


03.07.10222 (2009) Pärimusmuusika ait avas pärimuselma teabevärava - Maavalla Koda\n03.07.10222 (2009) Pärimusmuusika ait avas pärimuselma teabevärava\nEile, ukupäeval, avas Eesti pärimusmuusika keskus võrguvärava Kultuurilaegas, mille abil saab uurida laulu- ja tantsupeo juuri, kiigata rahvapillide ja rahvarõivaste varasalve ning lugeda rahvakalendrist. Laenatud ja võõralt kõlava eesliitega nime Kultuurilaegas varjus peitub yksjagu teavet meie oma põlisest eluolust, mida uurijad oma arusaamist mööda huvilistega jagavad.\nTeabevärav on jaotatud viie valdkonna vahel, sisaldades rohkelt selgitusi, kuvasid ning vanu teavikuid rahvalaulu ja laulupidude, rahvatantsu ja tantsupidude, rahvapillide ja -pillimuusika, rahvarõivaste ning rahvakalendri tähtpäevade kohta. Lehelt leiab ka mänge - näiteks saab vastata kysimustele täringumängus ja panna kokku rahvarõivapuzzlet.\nPõhjalikku andmekogu aadressil www.folk.ee/kultuurilaegas on ette valmistatud ligi viis aastat. „Idee luua keskkond, mis koondaks infot erinevate rahvakultuuri valdkondade kohta tekkis siis, kui Eesti laulu- ja tantsupidusid hakati lisama UNESCO suulise ja vaimse kultuuripärandi nimekirja," selgitas ettevõtmise algataja ja esimene peatoimetaja, Eesti Pärimusmuusika Keskuse juures tegutseva pärimusmuusika teabekogu juht Aleksander Sünter.\nKultuurilaeka hilisemaks peatoimetajaks on Eesti Kirjandusmuuseumi vanemteadur, rahvamuusika uurija Taive Särg. Valdkondlikeks toimetajateks on Eesti Kirjandusmuuseumi vanemteadur Mall Hiiemäe (rahvakalendri tähtpäevad), Eesti Rahva Muuseumi teadur-kuraator Ellen Värv (rahvarõivad), mitmekordne tantsupidude yldjuht, tantsu- ja pärimuselma õpetaja Maie Orav (rahvatants ja tantsupeod), Tartu ylikooli kultuuriteaduste professor Kristin Kuutma (rahvalaul ja laulupeod) ning muusikaõpetaja ja pillimeister Raivo Sildoja (rahvapillid ja -pillimuusika).\nTeabevärav avaneb hetkel vaid eesti keeles, ent lähiajal lisanduvad valikusse inglise ja vene keel. Kultuurilaegas valmis MTÜ Tartumaa Rahvakultuuri Keskselts ja MTÜ Eesti Pärimusmuusika Keskus yhistööna.


Ajastage sulgemine või taaskäivitamine Windows 10-s, kasutades ülesannete ajakava - Windows\nKasutage Windows 10/8/7 ülesannete ajakava, et ajastada seiskamist, taaskäivitamist jne või teha Windowsi teatud ajahetkel seiskamine või taaskäivitamine kas korraga või perioodiliselt.\nKuigi saate alati kasutada Seiskamine / s / t 60 käsk ja looge töölaua otsetee, et viivitada teie arvuti Windows 10/8/7 väljalülitamisega (antud juhul 60 sekundit) või muuta see teatud ajahetkel pärast aja arvutamist sekundites. Võite kasutada ka ülesande ajastajat sulgege, taaskäivitage või tehke mis tahes toiminguid korraga või perioodiliselt.\nAjastage seiskamine või taaskäivitamine Windows 10-s\nTööülesannete ajakava abil saate ajastada arvuti välja lülituma teatud kellaajal öösel või igal ajal! Ja miks võiksite seda teha? Võib-olla töötleb teie arvuti mõnda toimingut või laadib faile Internetist alla ja te ei soovi seni oodata. Seejärel saate selle ajastada sulgema näiteks 2 tunni pärast, kui jätkate oma iluunne järele jõudmist!\nKindlal ajal arvuti väljalülitamiseks tippige taskchd.msc jaotises Alusta otsingut ja vajutage nuppu Enter Ülesannete ajakava . Paremal paneelil klõpsake nuppu Loo põhiülesanne.\naknad salvestavad teema\nPange sellele soovi korral nimi ja kirjeldus ning klõpsake nuppu Edasi.\nKui küsitakse, millal soovite ülesannet alustada, valige Üks kord. Klõpsake nuppu Edasi.\nnäputäis suumimiseks ei tööta\nValige alguskuupäev ja -aeg.\nKlõpsates nuppu Edasi, avatakse leht Action. Valige siin Start a program ja klõpsake Next.\nSiin tüüp Lülita välja Programmi / skripti ruumis ja / s / f / t 0 väljale Lisa argumendid. Kui soovite, et väljalülitamine algaks pärast 60 sekundit, sisestage siia 0 asemel 60.\nKõigi ülevaatamiseks klõpsake nuppu Edasi ja klõpsake lõpuks Lõpeta. Teie arvuti seiskub määratud päeval ja kellaajal.\nkasutatav port printer\nMÄRGE : CMD aknas võite käivitada Lülita välja /? kõigi saadaolevate lülitite nägemiseks. Taaskäivitamise ajastamiseks peate kasutama / r parameetri asemel / s parameeter. Kasutaja praegusest kasutusest välja logimiseks / l .\nKui otsite kiiremaid viise, kuidas seda teha, vaadake mõnda neist tasuta tööriistadest Automaatne väljalülitamine, taaskäivitage Windowsi arvuti kindlatel kellaaegadel.\nTänud Keith Hooker ja Archie Christopher.\nMis on S.M.A.R.T ehk enesejälgimise, analüüsi ja aruandluse tehnoloogia\nKuidas ma saan teada, kas minu arvutisse on sisse häkitud ja mida edasi teha\nGenereerige aku seisundiaruanne energiatõhususe diagnostikaaruande tööriistaga Windows10-s\nParandage viga MSDT.exe - Windows ei pääse määratud seadmele, teele ega failile juurde\nkuidas salvestada e-posti aadressi pdf-gmailina\nakende ettevalmistamine kinni\nWindowsi värskendusvead 80072efe


Metsamoori taimekosmeetika; Irje Karjus – Kirjavara raamatupood\nPühendusega naistele, kes ju alati kaunist ihalevad\n„Metsamoori taimekosmeetika” on kõvakaaneline raamat. Raamatu seisukord: nagu uus.\nAutor: Irje Karjus.\nKujundanud Piia Maiste. Fotod: Aldo Luud, Riho Kaur.\nMetsamoori taimekosmeetika – tutvustus\n„Kallis naine, see raamat on pühendatud Sulle, kes Sa elad näoga looduse poole. Sinu keha on Sinu hinge pesa. Kui see pesa on terve ja korras, siis on hingel hea ja turvaline oma kodus olla. Sinu kodu on Sinu sees,” ütleb selle raamatu autor Irje Karjus ehk Metsamoor. Metsamoor on elanud looduse rüpes 20 aastat, jälgides, püüdes mõista ja kogedes looduses peituvat väge. Ta usub, et iga taim on vaimne olend, kellel on oma energeetika ja seeläbi mõju inimolendile.\nSelles raamatus avaldab ta oma mõtteid looduse ja inimese koostoimest: „Kui kutsud taimed endale appi, on hea teada, millest nad Sinuga „räägivad”, millist infot nad annavad ja kuidas nad Sind aidata saavad.”\nMetsamoori taimekosmeetika pakub Sulle üle 100 retsepti oma loodusliku ilu säilitamiseks ja turgutamiseks. Kõik retseptid, mille koostisosadeks on peamiselt Eestis kasvavad taimed, on autor ära proovinud ka omal nahal. Tema õpetus on lihtne ja samal ajal sügav – välise ilu ja enese eest hoolitsemise kõrval aitab Metsamoor Sul ürgse tarkuse varasalvest ammutada sisemist tasakaalu.\nRaamatuga „Metsamoori taimekosmeetika” seonduvad märksõnad: looduskosmeetika, looduslikud ravimid, loodustooted, juuksehooldus, ravimtaimed, nahahooldus, käsiraamatud, retseptid (farm.)\nRaamatu „Metsamoori taimekosmeetika” tehnilised andmed\n„Metsamoori taimekosmeetika” on kõvakaaneline raamat, 117 lk; 21,8 × 21,7 cm; ↔ 1,4 cm; 500 g.\nRaamat „Metsamoori taimekosmeetika” on hetkel laost otsas.\nRaamatu „Metsamoori taimekosmeetika” ilmumisandmed: Cum Laude, 2010\nISBN/EAN: 9789949214242 (978-9949-21-424-2)\nSoovitame lisaks väljaandele „Metsamoori taimekosmeetika” vaadata ka neid trükiseid:


Esmaspäev 21. August 2017, 09:04:08\nTeema: üks sõna\nRe: üks sõna\nTere, see abielu peaks olema kirjas ka luteri koguse raamatus, sest pruut oli luterlane, pakun seda siin Saaga EAA.1264.1.235:6 luteri raamatus on perekonnanimeks Hoflecht, õigeusu raamatus on MAri nime taga tõesti kirjas justkui Tisler. Tundub, et üks abielu tunnistaja on Kata (Katja) Tisler ja või...\nLaupäev 22. Juuli 2017, 16:15:07\nTeema: dokumendist välja lugemine\nRe: dokumendist välja lugemine\nVesleri kuulus Tartu Maarja koguduse alla (maakogudus). Sünd on leitav siit\nkanne nr 426\nNeljapäev 05. Juuni 2014, 20:39:06\nTeema: Kuhu pere suundus???\nRe: Kuhu pere suundus???\nLäksid Kaaverre Põltsamaa kihelkonnas, pere peaks olema siin Saaga elk.8.0.66:10\nPühapäev 30. Jaanuar 2011, 16:12:01\nTeema: Abi paluks.\nRe: Abi paluks.\nStreugesinde e hajatalu\nReede 17. Detsember 2010, 20:37:12\nAga vaata siia Saaga EAA.1216.1.274:61 Jaan Laan genannt Klei e Jaan Laan, keda nimetatakse ka Klei. Võib-olla oli esialgne nimi hoopis Laan.Selliseid muundumisi tuleb ette.See ülalnimetatud Jaan on ka sündinud Vigalas ja sealt läinud Kuusalu kogudusse ja vaata veel seda linki Saaga EAA.1251.1.194:5...\nReede 17. Detsember 2010, 17:40:12\nCatherine e Kai sünnikanne peaks olema see Saaga EAA.1251.1.178:242\nIlmselt on seda nime kirjutatud mitut moodi.\nSiin veel üks Klei\nTeisipäev 02. November 2010, 19:47:11\nTeema: Tartu Pauluse kirik\nRe: Tartu Pauluse kirik\nvaata SAAGAS kirikuraamatute alt seda rubriiki, kus on kirikuraamatud EELK kogudustes.\nhttp://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=elk.17.0.5:1" onclick="window.open(this.href);return false;\nPühapäev 24. Oktoober 2010, 09:08:10\nseal on kirjas, et eestlastest linnakoguduse liikmete 1879. a laulatused leiab maakoguduse kannete juurest, ehk siis siit\nTeisipäev 13. Juuli 2010, 16:57:07\nTeema: Palun abi nime väljalugemisel.\nRe: Palun abi nime väljalugemisel.\nJaan Pajo abiellus Ann Hanssoniga, Hansu ja Mari tütrega.\nReede 09. Juuli 2010, 14:10:07\nsee on Wassersucht e veetõbi.\nEsmaspäev 28. Juuni 2010, 18:59:06\nTeema: Palun tõlkeabi (hingerevisjon 1811)\nRe: Palun tõlkeabi (hingerevisjon 1811)\nJaan, Ado ja Karl on Krüdeneri pärijatelt saadud ja nüüd Tarvastu mõisa all kirjas ja talus nr 234.\nKolmapäev 23. Juuni 2010, 15:58:06\nTeema: Sihv, Sivv, Anni, Nõmm\nRe: Sihv, Sivv, Anni, Nõmm\nminu isapoolses suguvõsas on Annid (Naela Jaani ja Thoma Anu järeltulijad)\nPühapäev 23. Mai 2010, 18:22:05\nTeema: Mida Tähendab saut?\nRe: Mida Tähendab saut?\nsinna on kirjutatud sant,\nLaupäev 22. Mai 2010, 14:17:05\nTeema: Kas enesetapp?\nRe: Kas enesetapp?\njah, lõikas ise endal kõri läbi.\nTeisipäev 04. Mai 2010, 20:10:05\nTeema: Kikkaste suguvõsa kokkutulek\nKikkaste suguvõsa kokkutulek\nEelteade! 17.juulil 2010 kell 12 toimub Võrtsjärve ääres Trepimäel Kikkaste suguvõsa järjekordne kokkutulek. Oodatud on kõik Sangaste kihelkonnast pärit Lokkota Jaani ja Matli kolme lapse (Peeter, Ann ja Liis) järeltulijad nii nais- kui meesliini pidi. Võõrustavad Heinu ja Ene Kikkas. Kaasa võtta he...\nEsmaspäev 05. Aprill 2010, 14:24:04\nTeema: Märkus surmameetrikas, palun abi.\nRe: Märkus surmameetrikas, palun abi.\npikselöök lõi surnuks.\nTeisipäev 26. Jaanuar 2010, 19:06:01\nloen välja, et need neli last hukkusid tules (im Feuersbrust umgekommen)\nPühapäev 24. Jaanuar 2010, 16:10:01\nHans on Mardi vennapoeg (Brudersohn), Hansul on poeg Michel (Sohn) ja vennad Thomas ja Joseph\nPühapäev 24. Jaanuar 2010, 16:06:01\nTeema: Mis nimi ?\nRe: Mis nimi ?\nmina pakuksin Detlav ehk mugandus saksa nimest Detlef. Teiste laste nimed on ju ka pisut saksikud võrreldes tavapäraste Leenude ja Jaanidega.\nPühapäev 17. Jaanuar 2010, 16:00:01\nInneres Leiden e sisemised hädad\nLaupäev 16. Jaanuar 2010, 19:14:01\nSchwäche e nõrkus\nNeljapäev 14. Jaanuar 2010, 19:21:01\nsündis 17. veebruar, ristiti 24 veebruar\nPühapäev 10. Jaanuar 2010, 15:29:01\nTeema: Mis sõna\nRe: Mis sõna\nWirtssohn e peremehe poeg.\nLaupäev 09. Jaanuar 2010, 18:34:01\nTeema: Kaksikute Hans ja Mart Pahla ema nimi\nRe: Kaksikute Hans ja Mart Pahla ema nimi\nema nimi on Ann.\nLaupäev 09. Jaanuar 2010, 15:54:01\nTeema: Väljalugemine (Renneberg suguvõsa)\nRe: Väljalugemine (Renneberg suguvõsa)\npakuks Tallinna Kaarli kogudust.\nLaupäev 26. Detsember 2009, 18:52:12\nTeema: Kas Mihkel sai vitsa?\nRe: Kas Mihkel sai vitsa?\nTere, jah, Mihkel sai kolmel pühapäeval järjest vitsa, pidi veel kolml pühapäeval istuma kirikus trahvipingis ja pärast saadeti ta Tartusse kolmeks aastaks sunni(tööle). Ladinakeelne kuritegu adulterium tähendab nii kõlvatust kui ka abielurikkumist ja teine sõna infanticidium peaks tähendama lapseta...\nLaupäev 26. Detsember 2009, 18:44:12\nsee arv on 1, ehk ristimine on toimunud 1 septembril.\nNeljapäev 19. November 2009, 19:23:11\nTeema: Mis juhtus Matso Juhaniga?\nRe: Mis juhtus Matso Juhaniga?\npakun, et ta lämbus koorma all (erstickt unter einen Fuder) ja loa matmiseks andis haagikohtunik.\nLaupäev 17. Oktoober 2009, 12:42:10\nTavaliselt on kirjapilt Poenal,seda tunnistab ka EKI andmebaas\nEsmaspäev 14. September 2009, 09:28:09\nTeema: Leeprast ja jumala teotamisest mõned küsimused\nTere, leidsin netis surfates ühe Maalehe artikli, millest tuleb välja, et teie arutelu leprosooriumi asukoha kohta oli täiesti õige. :) Ja ka ENE annab sellised andmed, et leprosoorium asus endises Ninasi postijaamas. "Üksikutest küladest võiks ainult nimetada Ninasit, kus endisesse rüütelkonna...


Stiga ESTATE 7102 HWSY - Aia- ja metsatehnika müük\nKuumakse al. 76.65€\nKuumakse al. 130.76€ / 48 kuud\nStiga ESTATE 7102 HWSY kogus\nTootekood: 2T0950681/15 Kategooria: STIGA MURUTRAKTORID\nEstate 7102 HWSY on võimas murutraktor, millega niidetava rohu saab kas multšida või koguda 320l mahuga Kogujasse ja hüdrostaatiline ülekanne. Traktoril on vastupidav 122cm laiune tugevdatud niidukorpus koos 2 lõiketeraga. Suured rattad tagavad hea haarduvuse ka rasketes oludes. Traktoril on juhtpaneel ja Comfort iste ning Stiga pehmendusega rool. Võimsad esituled tagavad hea nähtavuse igasugustes oludes. Komplektis on akulaadija, multš ja haakekonks.


Üldine - Harvia Sauna\nEsilehele » Tooted » Vannitoasaunad » Üldine\nTäiuslik lahendus väikesele ruumile.\nHarvia pakup täielikult uut kõrgkvaliteedilist saunade seeriat. Harvia vannitoasaunad on loodud spetsiaalselt vannitoa napile ruumile ja niisketele tingimustele mõeldes. Seinaelemendid on vee-, niiskus- ja soojusisoleeritud materjalist. Sauna veekindlat külgseina saab kasutada ka duši seinana.\nVannitoasauna saab paigaldada peaaegu igale poole, korteritesse, hotellidesse, laevadele jne. Vannitoasaun on sobiv kasutamiseks renoveerimisel, kuid sobib sama hästi ka uude ehitisse. Vannitoasaun on kasutamiseks valmis kohe, juba selle kokkupanemise päeval.\nValige mudelitest Sirius, Capella ja CapellaDual oma lemmik ning valige oma eesmärgiga kõige paremini sobiv suurus. Samuti on võimalik valmistada eritellimusel vannitoasaun vastavalt teie vajadustele ja soovidele.


A.H. Tammsaare „Põrgupõhja uus Vanapagan“ | nõudmiseni\n← Ott Kilusk “Oktoobrikuine tuuker”\nOskar Luts „Sügis“ →\nA.H. Tammsaare „Põrgupõhja uus Vanapagan“\nSari “Valik väärtkirjandust”\nKättesaadav e-laenutusest ELLU\nTutvustus: Kooli väärtkirjanduse sarjas ilmuvale romaanile on järelsõna kirjutanud Jaanus Vaiksoo («Kaval-Antsust, Vanapaganast ja õndsakssaamisest») ning P. Ratassepp («Nagu usud, nii on»).\nJaanus Vaiksoo kirjutab «Põrgupõhja uue Vanapagana» väär- ja ületõlgendustest, arutleb selle üle, miks jättis autor teose esmatrükist välja «Eelmängu» ja «Epiloogi».\nP. Ratassepp näitab milliseid seoseid võib «Põrgupõhja uuel Vanapaganal» olla Vanapagana-lugude, antiikdraama, Uue Testamendi, Goethe «Fausti» ja muinasjuttudega; iseloomustab Jürka, Antsu ja ametnike maailma tegelaste kõne kaudu.\nKunagi keskkooli ajal ja veidi peale seda sai suur osa Tammsaare teostest läbi loetud, oli üks mu lemmikutest. Ammu olen mõelnud, et peaks kõik uuesti ette võtma. Paar asja olen ka uuesti lugenud, aga … Nüüd aga selle raamatu juurde tulles, siis ma polegi väga kindel, et ma seda varem lugenud olen. Teos ise on üldjoontes ju tuttav siit ja sealt, peamiselt tänu filmile muidugi. Minu jaoks on see teos ka üsna erinev sellest mulle tuttavast Tammsaarest, kuigi kui mõtlema hakata siis on ka siin palju sarnaseid teemasid, mis mujalt läbi käinud, aga siiski… oma ülesehituselt erinev, tugevalt allegooriline ja muinasjutulaadne.\n„Aga mis sinna parata, kui meid muidu ei usta. Inimene on juba niisuke, et valeta talle kas või kõige hullem ette, kohe usub, aga katsu tõtt rääkida – kahtleb, pinnib, uurib, nõuab tunnistajaid.“\n„Nõnda lahkus Maia kodust.\n„Millal lubas vaatama tulla?“ küsis Jürka Juulalt, kui tütar oli läinud. „Kes talt seda küsis,“ vastas Juula. „Või mis sest küsida. On halb, tuleb kutsumata, on hea, ei tule kutsudeski, nõnda on inimestega. Ainult loom tuleb ka siis koju, kui võõrsil on hea.“\n„Kuis nii? Maja on ju minu, ainult Antsu nimel, mitte et Antsu nimel ja ka Antsu.“\n„Kuidas te siis oma raha nõnda ilma millegita Antsu kätte usaldasite anda?“\n„Aga kui Ants on mu sõber.“\n„Mis ta kui sõber teie heaks on teinud?“\n„Päästis mu politsei käest.“\n„Õpetas õieti valetama.“\nPosted by noudmiseni &emdash; 21/11/2013 in anton hansen tammsaare\nSildid: a.h tammsaare, avita, e-raamat, eesti, ellu, ilukirjandus, valik väärtkirjandust


Teated ja kontakt - Saaremaa vald\nYour browser does not support inline frames or is currently configured not to display inline frames. Content can be viewed at actual source page: https://gis.saaremaavald.ee/portal/apps/webappviewer/index.html?id=40746f4a0b6045dfa30b8ab848c2625c&mobileBreakPoint=400&token=j11-yRpXDToi4JIQtukn5O3FwlfSuRzWSbUlOG3hXJ39nzAFeyDqSbzIU8wZNNuVTagoyHyxFXCM5JhG9VbeKA**&.\nEhitisregistri andmed tuleb korrastada\nEhitisregistri korrektsed andmed on olulised hoonete ohutuse hindamiseks ning otsuste langetamiseks taristu rajamisel või prügiveo korraldamisel. Samuti on registris kajastatavad andmed informatsiooniallikaks kinnisvara konsultantide ja hindajate töös ostu-müügi tehingute koostamisel ning kindlustusmaakleritele kinnisvara kindlustamisel.\nKuigi riik ei ole kehtestanud rahalisi sanktsioone andmete korrektsuse tagamiseks, kutsub vald kodanikke üles kontrollima ning vajadusel ka korrastama oma ehitiste andmeid ning kandma ehitisregistrisse sinna seni kandmata hooned. Registrisse kantakse hooned, mille ehitusalune pind on suurem kui 20 m² või mis on kõrgemad kui 5 m. Oma hoonete kohta käivat informatsiooni saab kontrollida Ehitisregistri veebilehel, sisestades otsingusse kinnistu aadressi või katastritunnuse.\nHoonete registrisse kandmiseks ning andmete korrastamiseks tuleb omanikul esitada vallavalitsusele andmete esitamise teatis ja ehitise mõõdistusjoonised (näidis) kust selguvad ehitise olulised tehnilised andmed ning dokumendid, mis näitavad ehitise püstitamise õiguslikku alust. Õiguslikul alusel püstitatud ehitise registrisse kandmine on riigilõivuvaba. Kasutusloa vajadus on sätestatud ehitusseadustikus ning selle käsitlemise kord muutunud ei ole. Kui tegemist on ebaseaduslikult püstitatud ehitisega, tuleb alustada selle seadustamist. Andmete esitamise teatise vormid on kättesaadavad Majandus ja Kommunikatsiooniministeeriumi kodulehel.\nInfot oma kinnistul olevate hoonete kohta ja kuidas neid registrisse kanda, saab, kui esitada teabepäring valla üldmeilile vald@saaremaavald.ee või võtta ühendust vallavalitsuse registrispetsialistiga (kadri.rea@saaremaavald.ee, tel 452 5092).\nKuidas seadustada korterisse ehitatud ahi?\nErinevatel aegadel on kortermajadesse tsentraalkütte likvideerimise järel ehitatud kohtküttesüsteemid, mis on paljudel jäänud korrektselt kasutusele võtmata. Päästeametiga koostöös on vallavalitsus hakanud aktiivsemalt taolisi küttesüsteeme välja selgitama ja andnud ka juhiseid, kuidas neid süsteeme seaduse mõistes kasutusele võtta.\nSanktsioonide määramine ei ole eesmärk omaette ja kui omanikud teevad koostööd, siis esmane eesmärk on küttesüsteemide ohutuse tõendamine. Põlevmaterjali kasutavate küttesüsteemide puhul on lihtsaim viis ohutuse tõendamiseks tellida eksperthinnang pädevalt isikult. Pädeval isikul on kas korstnapühkija-meistri (tase 5), pottseppmeistri (tase 5) või tuleohutuseksperdi (tase 6) kutsetunnistus. Kui pädev isik on ülevaatuse tulemusena väljastanud positiivse otsusega eksperthinnangu, tuleb läbi ehitisregistri esitada kasutusteatis hoone ümberehitamisel, lisades juurde antud eksperthinnangu.\nTeatud juhtudel, kui küttesüsteemi poolt mõjuv lisakoormus erineb oluliselt vahelagedele ette nähtud koormusest, tuleb kasutusteatisele lisada ka eksperthinnang vahelae kandevõime kohta. Kui ehitisregistri kasutamisel tekib probleeme, tasub pöörduda vallavalitsuse ehitusspetsialistide poole.\nEhitus- ja planeeringuosakond\ntel 452 5100


Kui teil tekib Windowsiga töötava arvutiga probleeme, saate USB-taasteketta abil teha tõrkeotsingut ja probleeme lahendada isegi juhul, kui arvuti ei käivitu.\nVõimalik, et teie ARVUTIl on olemas süsteemitaaste pilt, mida kasutatakse arvuti värskendamiseks või lähtestamiseks. Taastetõmmis on talletatud arvuti sihtotstarbelises taastesektsioonis ja selle maht on tavaliselt 3 kuni 6 GB. Arvuti mäluruumi kokkuhoidmiseks saate taastetõmmise arvutist kustutada ja kasutada selle asemel taasteketast. Windows 8.1 sisaldab sisseehitatud tööriista USB-mäluseadme loomiseks. Windows annab teile teada, kui suur on süsteemitaaste partitsioon, ja te vajate vähemalt nii suurt USB-mäluseadet.\nHoiatus.: Taasteketta loomisel kustutatakse kogu USB-mäluseadmele salvestatud sisu. Enne kui kasutate USB-mäluseadet USB-taasteketta loomiseks, veenduge, et mäluseade oleks tühi, või kandke mäluseadmelt kõik olulised andmed üle mõnele muule salvestuskandjale.\nNipsake kuva paremast servast keskkoha poole ja puudutage nuppu Otsing. (Kui kasutate hiirt, viige kursor kuva paremasse allnurka, nihutage hiirekursorit ülespoole ja klõpsake nuppu Otsing.)\nSisestage otsinguväljale otsisõna taasteketas ja valige Taasteketta loomine.\nPärast taasteketta tööriista avamist veenduge, et ruut Kopeerige arvuti taastesektsioon taastekettale oleks märgitud, ja siis valige käsk Edasi.\nMärkus.: Kui teie arvutil pole taastesektsiooni, kuvatakse see ruut hallina. Taasteketas sisaldab ainult taastetööriistu ja algkäivitatavat tõmmist, mitte arvuti värskendamiseks või lähtestamiseks kasutatavat taastetõmmist.\nSisestage arvutisse USB-mäluseade, mille maht oleks vähemalt võrdne ekraanil kuvatava mahuga.\nValige USB-ketas, mida soovite taastekettana kasutada, ja siis valige käsk Edasi.\nValige käsk Loo. Süsteemitaaste pilt ja vajalikud taastesuvandid kopeeritakse teie USB-mäluseadmele, mis võtab aega olenevalt teie ARVUTIST ja taasteparooli mahust.\nKui protsess on lõpule jõudnud, tehke ühte järgmistest tegevustest.\nKui soovite taastesektsiooni arvutisse alles jätta, valige Valmis.\nKui soovite taastesektsiooni arvutist eemaldada ja kettaruumi vabastada, valige Taastesektsiooni kustutamine. Seejärel valige käsk Kustuta. Sellega vabastatakse taastetõmmise talletamiseks kasutatud kettaruum. Kui eemaldamine on lõpule jõudnud, tehke valik Valmis.\nMärkus.: Mõnes arvutis pole taastesektsiooni eemaldamise valik saadaval. Sel juhul pole arvutis taastesektsiooni, mis kasutaks lisakettaruumi.\nEemaldage USB-mäluseade. See on nüüd teie Windows 8.1 süsteemitaaste draiv ja teil on vaja seda, kui teil on vaja arvutit värskendada või lähtestada. Hoidke seda kindlas kohas ja ärge talletage sellel muid faile ega andmeid.\nMärkus.: Kui teie ARVUTIS oli Windows 8 ja te täiendasite selle Windows 8.1 ks, sisaldab teie süsteemitaaste Windows 8 ja peate pärast arvuti värskendamist või lähtestamist täiendama Windows 8.1.