Regulativica – Navigating Regulatory Seas\nNAVIGEERIME REGULATSIOONIDE MERD\nKasutage ära meie kogemust koos laia valiku digitaalse sisu ja tööriistadega, et saavutada standarditele vastavus\nKuidas saavad meie andmekaitseametnikud aidata?\nmeie regulatiivsed eksperdid\nKASUTA MEIE ARENENUD REGULATIIVSEID TÖÖRIISTU\nTUTVU REGULAGA, ÕPI NING HAKKA REGULISTAKS!\nNAVIGEERIMINE REGULATIIVSES MERES.\nEttevõte tegutseb Eestis, Iirimaal ning Sloveenias ning me toome kokku erinevaid partnereid üle kogu Euroopa. Meie kliendid tegutsevad paljudes sektorites nagu finants, IT, energia, tervis ja haridus.\nMeie digitaalsed tooted on esindatud 13 Euroopa riigis lõunamaadest põhjani. . Me paneme kokku oma IT, juriidilise ja ärilise kogemuse. Kas oskad nimetada mõnda teist ettevõtet, kelle juristid oskavad kirjutada koodi Javas ja PHP-s?\nOma kontoritest Iirimaal, Eestis ja Sloveenias katame kogu Euroopat.\nVii ennast kurssi makseteenuste direktiividega, Euroopa pangadusautoriteetide juhistega ning regulatiivsete tehniliste standarditega.\nAML / CT & SANKTSIOONID\nRahapesu- ja sanktsioonide süsteemid muutuvad kiiresti igat liiki ettevõtete regulatiivseks nõudeks.\nDIGITAALSE USALDUSE TEENUSED\neidas, e-allkirjad, sertifikaadid\nElektroonilised identiteedid, signatuurid ja pitsatid on sinu digitaalse protsessi aluseks.\nTee privaatsuskaitsest, isiklike andmete turvamisest ning küberturvest oma ettevõtte üks põhikompetentse.\nPATSIENDID, ARSTID JA ÕED\nRegulatiivsed nõuded tervisehoidjatele, rahvusvahelise meditsiini, patsientide õiguste ja meditsiiniliste andmete kaitseks.\nENERGIA, KESKKOND, TAASKASUTUS\nArenda välja jätkusuutlike tooteid ja teenuseid, vähenda jääke ning leia enda potentsiaal taaskasutamiseks.\nAidata klientidel leida edu!\nNÕUETELE VASTAVUS LIHTSAKS\nNõuetele vastamine on kallis ja keeruline protsess. Väljakutsed muutuvad üha suuremaks, eriti väikeste organisatsioonide jaoks. Aga vastavus ei ole ainult kulu, see võib olla ka eelis.\nAga vastavus ei ole ainult kulu, see võib olla ka eelis.\nTänapäeva globaalses maailmas on vastavusväljaõpped hädavajalikud.\nPakume huvitavaid lugusid, mõistatusi ja mänge, mis teevad vastavusnõuete koolitused lõbusaks.\nTAGAME REGULATIIVSEID ANDMEID\nOma klientide tundmine ja nende tegevuste tundmine (know your customers – KYC) nõuab väga suure koguse regulatiivseid andmeid. Kasuta meie regulatiivset API teenust ning tee oma protsess lihtsamaks.\nSAADAVAL ÜLE KOGU EUROOPA NING KONTORITES IIRIMAAL, EESTIS JA SLOVEENIAS\nTeenindame kliente neljas väga erinevas sektoris\nePangandus, mobiilsed maksed ja usaldusteenused.\nRingmajandus, arukas võrk ja andmekaitse.\nLaiaulatuslik tugi erameditsiini praktiseerijatele\nSuured ja väikesed IT arendajad ning eraettevõtted pilveteenuste sektoris.\nKuidas saavad meie andmekaitseametnikud aidata? Kas teil on küsimusi või kaebusi seoses teie isikuandmetega? Me oleme siin, et aidata teil sellest kõigest aru saada. Ära pelga meiega ühendust võtta.\nNõuetele vastavus on keeruline ja kulukas valdkond, mis muutub üha keerulisemaks. Me elame aktivistlikus kultuuris, mida juhib sotsiaalmeedia, ja regulatiivne viga võib põhjustada tohutut kahju meie mainele või isegi rikkuda seda. Kuid vastavus ei ole lihtsalt kulutegur; meie ekspertide abiga, võib see olla ka konkurentsieelis\nRegulON ( Euroopa – B&B\nVäsinud dokumentide, mõjuhinnangute ja riskianalüüside koostamisest? Meie digitaalsete tööriistadega saavad need ülesanded lapse mänguks ja teie töötajad on vabastatud, et keskenduda oma põhiülesannetele. Meie regulatiivsete andmete ja riskimudelite põhjal on otsuste tegemine tegelikult palju parem.\nSaage tuttavaks Regulaga\nÜkski mainekas organisatsioon ei saa toimida ilma oma töötajate leidmist põhjalikult koolitamata nende igapäevastele tööülesannetele vastavatele eeskirjadele, standarditele, parimatele tavadele ja organisatsiooni enda poliitikatele. Tänu meie lugudele, mõistatustele ja mängudele on isegi vastavusväljaõpe lõbus.\nSinult on alati rõõm kuulda!\nPärnu mnt 158/2-88\nTallinn Harjumaa 11317\nPüha Maarja koht,\nPerenič svetovanje d.o.o.\nRaadio cesta 5\n1230 Domžale (Sihtkoha Domžale lähedal)\nCopyright © 2022 Regulativica | Dublin, Ljubljana, Tallinn\nData protection policy and General terms


Posts by tondu (Lehekülg 1) - Kassisõprade foorum\nKassisõprade foorum » Posts by tondu\nTopics by tondu Täpsem otsing\nLeitud postitusi [ 20 ]\n1 Vastas: tondu 08.09.2006 14:43:52\nVasta: Tondu suur vigastus (6 replies, posted in Haiguslood)\nPaljud kassid on meil maal "vägivaldsed"ja selölised et tyuleks sulle ka kallale\nGo to forum: Haiguslood Go to topic: Tondu suur vigastus Go to post 1\n2 Vastas: tondu 08.09.2006 14:42:55\nVasta: Tallinna Koertevarjupaika otsitakse hooldajaid!!! (17 replies, posted in Varjupaigad)\nJah..Siis thavad ikka kõik hea plagaga töökohta:)\nmuidugi ei tea palju maksavad..Aga sinna pole raha pärast mõtet minna\nGo to forum: Varjupaigad Go to topic: Tallinna Koertevarjupaika otsitakse hooldajaid!!! Go to post 2\n3 Vastas: tondu 07.09.2006 14:04:26\nMa arvan,et kui sinu vanusied ei võeta ei võeta 10aastasi ammugi:(.ise tahaks nii minna\nvõibolla aravavad et mingi alates 18aastased no sobivad?\nGo to forum: Varjupaigad Go to topic: Tallinna Koertevarjupaika otsitakse hooldajaid!!! Go to post 3\n4 Vastas: tondu 07.09.2006 14:03:14\njah.Tondule tegime noorest peast opi ära ,et probleeme ega kodust minema jooksimist ette ei tuleks:)\nGo to forum: Haiguslood Go to topic: Tondu suur vigastus Go to post 4\n5 Vastas: tondu 06.09.2006 18:50:27\nVasta: kassid maole söödaks? (15 replies, posted in Kassijutud ja juhtumised)\nSellest ,et juba kiisukesi madudele söödetakse kuulen esimest korda!Muidu on nii et näiteks muude sportaalides võetakse omanikelt närilsi võiteisi loomi ja antakse need samuti madudele!\nOlen mõnes näinud ka selliste inimeste portaali kust nad kirjuatavad kõige parematest kohtadest kust oma madudele sööki leida!\nLoodetavati rohkem enam nii ei juhtu ja kiisud leiavad ikka õige armastava kodu!\nGo to forum: Kassijutud ja juhtumised Go to topic: kassid maole söödaks? Go to post 5\n6 Teema autor: tondu 06.09.2006 18:40:32\nTeema: Tondu suur vigastus (6 replies, posted in Haiguslood)\n[font=Comic Sans MS]Kui tondu oli 7(praegu on ta juba12)ei tulnud ta ühel õhtul koju ja hommikul ka mitte.Noh,muiudgi maal ja kõik aga ta oli alati hommikuti kell 6 akna all ja kräunus et laske tuppa sööma!No, läksime magama ja hommikul ei olnud ukse taga kedagi. Päeval ei tulnud ta ka koju, ja õhtul kui pidime hakkama mienma ei olnud ta ikka veel kodus.Hakkasin juba mõtlema ,et pean sinna jääma sest vanaema ei olnud kuidagi nõus Tondut vaatama.Kell 9pidime minema ja siis oil juba pime(31august). Lõpuks nägime et üks must kass tuleb aeglaselt liikud meie aiia poole.Mina olin kindel ,et see on ondu nii ma jooksin aiast välja. Aga Tondu oli jumala lõhki!Kui aus olla oli ta lausa verine:(! Kõht oli verine,kõrv jooksis verd,ja selg jooksis veidi verd. Ehamatasin nii ära, et hüüdsin ema ja isa.Lõpuks võtsime ühe vana lina ja asetasime Tondu sinna ettevaatlikult peale. MA ise nii kartsin sest Tondu ei kannatanud auto sõitu ültse vaid hakkas oksele.Mõtlsein et kui tal nüüd paha hakkab ja ta veel katki on siis on asi täitsa hull!Läksime siis autosse,ja istusime sisse.Tondu tuli minu kõrvale korvi sisse koos 3 vana linaga. Õnneks pidas ta hästi vastu ja õnneks tal ka ei läinud sisikond sassi. Järgmisel päeval mindi arsti juurde ja arst vaatas ta üle. Järgmine visiit pidi olema 4september!Siis tehti ta puhtaks pahad kohad raviti terveks ja anti kreemi natuke. Ainult et peale seda ei tohtiud ta ennast katkistelt kohtadelt näksida. Aga lõpuks oli kõik jälle korras:).Aga see kogemus oli jube.Ju ta oli küla peal mõnelt kassilt riielda saanud või midagi muud.[/font]\nGo to forum: Haiguslood Go to post 6\n7 Vastas: tondu 06.09.2006 18:32:22\nVasta: Marius Boy Diask`i haiguslugu. (39 replies, posted in Haiguslood)\nTore,et Marius lõpuks terveks sai:)!\nLoodetavasti rohkem enam nii suuri ehmatusi ei ole...\nGo to forum: Haiguslood Go to topic: Marius Boy Diask`i haiguslugu. Go to post 7\n8 Teema autor: tondu 06.09.2006 18:24:12\nTeema: Tallinna Koertevarjupaika otsitakse hooldajaid!!! (17 replies, posted in Varjupaigad)\n[font=Lucida Console]Tallinna Koertevarjupaika otsitakse looma hooldajaid kiisudele ja koertele! Tööks oleks siis jalutamine,toitmine ja hooldamine!Palk on ka olemas!Võib olla olete juba kuulnud aga ihaks juhuks ütlen:)!Kui on aega või tahtmist võiks mõni ka minna:![/font]:s6ps::py:\nGo to forum: Varjupaigad Go to post 8\n9 Vastas: tondu 06.09.2006 18:19:24\nVasta: mis teha kui näed kadunud/hulkuvat kassi (7 replies, posted in Kassid tänavatel)\nGo to forum: Kassid tänavatel Go to topic: mis teha kui näed kadunud/hulkuvat kassi Go to post 9\n10 Vastas: tondu 06.09.2006 18:18:08\nVasta: Üllatus,Üllatus!! (28 replies, posted in Tiinus ja sünnitus)\nSellist asja pole kunagi varem kuulnud!\nloodan,et kiisud elavad selle aja üle ja vanemaks saades leiavad ka ilusa kodu:)\nGo to forum: Tiinus ja sünnitus Go to topic: Üllatus,Üllatus!! Go to post 10\n11 Vastas: tondu 02.08.2006 18:10:32\nVasta: Kuidas reageerib teie kass sõitmisele(transport)? (57 replies, posted in Käitumisprobleemid)\nGo to forum: Käitumisprobleemid Go to topic: Kuidas reageerib teie kass sõitmisele(transport)? Go to post 11\n12 Vastas: tondu 06.07.2006 19:16:31\nGo to forum: Käitumisprobleemid Go to topic: Kuidas reageerib teie kass sõitmisele(transport)? Go to post 12\n13 Teema autor: tondu 05.07.2006 19:01:47\nTeema: Kuidas reageerib teie kass sõitmisele(transport)? (57 replies, posted in Käitumisprobleemid)\nGo to forum: Käitumisprobleemid Go to post 13\n14 Vastas: tondu 28.05.2006 12:43:20\nVasta: Minu kassi naljakas lugu (13 replies, posted in Vaba teema)\n:kala: njaa... ega sa koer käib isegi mu vahest närvidele .. muud kui tuleb ja näksib jne... sugulaste koer veel ohh..\nGo to forum: Vaba teema Go to topic: Minu kassi naljakas lugu Go to post 14\n15 Vastas: tondu 22.04.2006 20:30:28\nei usu--- ta oli alates 9 eluaastast sello´´ine:cat:\nGo to forum: Vaba teema Go to topic: Minu kassi naljakas lugu Go to post 15\n16 Vastas: tondu 18.04.2006 16:30:18\nEi no... See koer on ikka elus! Vahest saavad seal õue peal ikka kokku... Asi on lihtsalt selles et koer on alles 1 aastane! Ja tahab mängida iga koera või kassiga kes ette juhtub! :pai:\nAga see on ikka imeil asi :cat:\nTõstsin 2 järjestikkust postitust üheks. brazen[/size]\nGo to forum: Vaba teema Go to topic: Minu kassi naljakas lugu Go to post 16\n17 Vastas: tondu 18.04.2006 16:26:39\nMa ei tea.. Tal oli midagi.. Mu sugulaste koer ajas teda närvi.. Meelde tuli! Tal oli stress! Mu sugulaste koerast :cat:\nGo to forum: Vaba teema Go to topic: Minu kassi naljakas lugu Go to post 17\n18 Vastas: tondu 18.04.2006 16:25:30\nMinu arust on see päris imelik.......\nGo to forum: Vaba teema Go to topic: Minu kassi naljakas lugu Go to post 18\n19 Teema autor: tondu 18.04.2006 16:17:18\nTeema: Minu kassi naljakas lugu (13 replies, posted in Vaba teema)\n[font=Script MT Bold]Minu kassil Tondul oli selline lugu et! Ta oli muidu kogu 11 aastat olnud nii ,et karvu polnd ei kõhu all ega saba peal! Kuid 2005 aasta detsembris läks Tondu kergelt sabaga küünla vastu! Ning peale seda on tal hakkanud karvad jälle kasvama! See on tõesti sündinud lugu![/font]:pai:\nGo to forum: Vaba teema Go to post 19\n20 Vastas: tondu 26.09.2005 15:22:04\nVasta: mitu kassi võtta? (33 replies, posted in Kass tuleb koju)\nMina arvan et .. ära üle 2 kassi võta .. muidudi .. oleneb ka see et millal sa nad võttad .. .. mul endal on 1 kass:)\nGo to forum: Kass tuleb koju Go to topic: mitu kassi võtta? Go to post 20


Hotellid orientiiri Whitgifti ostukeskus lähedal | Hotels.com\nHotellid orientiiri Whitgifti ostukeskus läheduses\nWhitgifti ostukeskus hotellid – Croydon\nCroydon Visitor CentreCroydon Visitor Centre (asukoht – Fairfield) on oluline kohalik vaatamisväärsus, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Croydon. Meie reisisõpradele meeldivad ka selle ajaloolise piirkonna kaunid kaldapealsed. Kui Croydon Visitor Centre sind külmaks ei jäta, siis on ümbruskonnas asuvad London Eye vaateratas ja Loodusloomuuseum sinu jaoks nagu loodud.\nWhitgifti ostukeskus – rohkem teavet\nKus on Whitgifti ostukeskus?\nPiirkond – Fairfield. Ümbruskonna vaatamisväärsustega ja huvitavate paikadega tutvumisele võib julgelt kulutada terve päeva.Kes tahavad piirkonnaga lähemat tutvust teha, neil tasub üle vaadata ka Clapham Common ja Apollo Victoria teater.\nWhitgifti ostukeskus ja lähikond. Kus ööbida?\nLOCALIZE 91 hotelli vähem kui paari kilomeetri raadiuses. Meie reisisõprade lemmikud on järgnevad:\n• 4 tärni külaliskorter • tasuta wifi toas • hea asukoht\nWhitgifti ostukeskus ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide


Ummistuste likvideerimine — Teenused mida pakume\nLihtsamad torutööd, milleks on näiteks dušisegisti vahetamine, veefiltrite puhastamine, kergema ummistuse likvideerimine või valamualuste torude\nühendamine, ei tohiks käia üle jõu peaaegu mitte kellelegi. Kui selleks aga aega ning teadmisi siiski napib või puudub soov olla isehakanud torumees, on kindlasti kasulik ka hõlpsamat torutööd tegema kutsuda üks asjatundlik santehnik.\nSoovitame meie kogenud torutööde teostajaid ehk santehnikuid mistahes probleemi korral, olgu selleks sanitaartehniliste seadmete paigaldamine (WC-potid, kraanikausid ja segistid), sanitaartehnilised avariitööd (ummistuste likvideerimine, külmunud torude sulatamine, torude remont), boilerite paigaldus ja hooldus, veemõõtjate paigaldus ja taatlemine, torude soojustamine, küttesüsteemide paigaldus ja hooldus, kanalisatsioonitorustiku survepesu jpm.\nSantehniku appikutsumisest ei pääse mitte kuidagi sel juhul, kui tegemist on mõne tõsisemat sorti avariilise juhtumiga. Sanitaartehnilised avariitööd kuuluvad igal juhul vaid professionaalse santehniku tegevusvaldkonda, kuna vajavad kiiret sekkumist. Kõige sagedasemad sanitaartehnilised torutööd on näiteks kanalisatsiooniummistuste likvideerimine, seda nii sise- kui väliskanalisatsiooni puhul, talvisel ajal ka külmunud torude sulatamine ning selle tagajärjel lõhkenud torude remontimine ning ka veeavariide likvideerimine.\nSantehniku põhiliseks tegevuseks on ka sanitaartehnika toodete remont ja hooldus. Sanitaartehnika tõrgeteta toimimise alusteks on õige paigaldus, hoolikas kasutamine, regulaarne puhastamine ja õigeaegne tehniline hooldus.\nVäga levinud probleemiks torutöödel ongi just torustiku või sanitaartehnika pisivigade eiramine, mistõttu kergelt parandatav viga võib ühel hetkel kasvada suureks probleemiks. Näiteks purunenud detail WC-poti paagi mehhanismis, mille kordategemine on kogenud torumehe ühe näpuliigutuse kaugusel, võib ühel õnnetul hetkel tähendada kogu mehhanismi vahetamist. Või tilkuval segistil, mille kordategemiseks on vaja ainult sisu puhastada, peab mõne aja pärast juba hoopis uue sisu paigaldama.\nTorustiku kaamerauuring on hea võimalus edasisteks torudöödeks ja kontrollida oma torude korrasolekut. Vaatlused teostatakse spetsiaalsete erinevates suurustes kaameratega, millega näeme vajadusel probleemseid kohti täies ulatuses. Mõned torukaamerad on varustatud ka foto- ja filmimise funktsiooniga. Torukaamera abil saame tuvastada lekkeid, deformatsioone, ummistuste põhjuseid ja määrata ära toru kalded – kõik see on vajalik kogu torustiku süsteemi häireteta tööks.\nVäiksemaid torusid, mis on tavaliselt majasisesed torud, on võimalik uurida fiiberkaameraga. Kuna fiiberkaamera on oma väiksuse tõttu kompaktne ja kergelt transporditav, saab sellega uurida või otsida ka muid probleemide põhjusi või objekte. Oleme uurinud fiiberkaameraga majaühendusi, põrandaaluseid ja ka püstakuid.\nKui ilmad muutuvad külmaks, siis suureneb ka tõenäosus, et veetorud ja kanalisatsioon võivad külmuda. Kõige järsemad ilmamuutused toimuvad siis, kui pärast pakast läheb ilm kiiresti soojemaks. Sellisel ajal tuleks olla torude külmumise suhtes eriti tähelepanelik, sest torustiku pinnale tekib kondenseerunud vesi, mis õhutemperatuuri tõustes aitab kaasa toru sisepinna ja torusisese vee jahtumisele. Isolatsioon takistab ka kondenseerumist. Samas vähendab torustiku isolatsioon väga palju torudes olevat müra.\nÜheks võimalikuks lahenduseks sellisele probleemile on torude soojustamine. Eriti tasuks torude soojustamise peale mõelda siis, kui torud asuvad näiteks kütteta keldris või mõnes muus külmas ruumis. Soojustada saab vahtplastist, kivivillast või mineraalvillast isolatsiooniga. Soojustuse valik oleneb konkreetsest olukorrast ja alati on mõistlik nõu pidada või soojustust paigaldama kutsuda oma ala torutööde spetsialist.\nMõnikord on torud nii kehvas seisukorras, et torude soojustamine võib osutuda hoopis mõttetuks tegevuseks. Vanade ja roostes torude soojustamisele kulub palju raha, aga lõpptulemus võib ikkagi alt vedada. Sellisel juhul oleks mõistlik kaaluda torustiku renoveerimist, mis nõuab igal juhul torumeeste eriteadmisi ja oskusi.\nTorude külmumine pole aga ainus põhjus, miks torusid soojustatakse. Seda tasub teha ka siis, kui soovite vähendada energiakadusid ja -kulusid. Soojavee- või küttetorudes kujutab iga soojuskadu endas kulu, mida on võimalik ennetavalt vähendada, kui kasutada tõhusat soojusisolatsiooni. Näide elust enesest: boiler kütab vee sobiva temperatuurini, pärast seda transporditakse soe vesi toru kaudu vee kasutuskohani. Et vesi püsiks kasutuskohta jõudmiseni torudes õigel temperatuuril, läheb vaja soojusisolatsiooni. Eriti kehtib see juhtudel, kui tegemist on pikkade torudega.\nMeie kogenud santehnikud teostavad järgmisi torud soojustamisega seotud teenuseid:\nTarbevee torude isoleerimine;\nKanalisatsiooni torude isoleerimine.\nKui talvisel ajal ühtäkki enam kraanist vett ei tule või vesi ei voola enam kanalisatsiooni, siis arvatavasti tegemist külmunud torudega. Mitte mingil juhul ärge proovige külmunud torusid ise puhuri või fööniga sulatada. Jäätunud torude taga võib paikneda tapeet või puitsein, mis võib kuumutamise tagajärjel kõrbema või suisa põlema minna. Sellise probleemi puhul on ainus õige lahendus kutsuda appi kogenud santehnik.\nMeie santehnikud kasutavad külmunud torude sulatamiselkuuma auru, mida aitab torusse juhtida spetsiaalselt selleks mõeldud peenike toru ja aurugeneraator. Külmunud toru ots võetakse lahti, peenike toru lükatakse jäätunud torusse ja aurugeneraator laseb sinna tulist auru. Külmunud torude sulatamine toimib mõnikord ka elektri abil, sellisel puhul ühendatakse juhtmed jääs toruga ja lastakse see soojaks.\nPaukuva pakase ajal tuleb külmunud torude sulatus ette võtta võimalikult kiiresti. Eriti kehtib see maa-aluste jäätunud torude kohta, sest kui lumekatet napib, võib üks öine pakane pikendada jääs torude pikkust lausa kümne meetri võrra. Jääs torud võivad üsna lühikese ajaga ka puruks paisuda ja sedasi läheb see õnnetus juba palju kulukamaks. Niisiis, kui torud jääs – kutsu kindlasti appi torutööde professionaalne torumees ja külmunud torude sulatamine toimub kiiresti ning korralikult!\nKülmunud plastiktorude sulatamine\nPlastiktorude puhul on kõige tõhusam kuum aur, mis peenikese vooliku abil juhitakse otse külmunud torusse. Kasutame vastavalt olukorrale nii elektrilist kui ka gaasi peal töötavat aurugeneraatorit.\nKülmunud metalltorude sulatamine\nKülmunud metalltorude sulatamisel kasutame elektritrafot. Elektrivool läbib toru ja soojendab selle kiiresti üles, mille tulemusel jää sulab. Antud meetodi kasutamise eelduseks on kahest otsast ligipääs torule. Voolu puudumisel saame kohale tuua ka elektrigeneraatori.\nKülmunud kanalisatsiooni saab lahti kuuma auruga või spetsiaalse survepesuriga. Survepesuri puhul aitab jääd sulatada pesuri otsas olev eriline düüs, mis liigub ise mööda toru edasi.\nKui torud on jäätunud, tuleb kiiresti tegutseda. Viivitada ei maksa, sest jää “kasvab” mööda torusid edasi, paisub ja mingil hetkel pressib toru lihtsalt katki. Aastatega oleme omandanud väga suure kogemuse sulatustööde alal, samuti on meil korralik ja toimiv tehnika pea kõikide veevärgi külmumisprobleemide lahendamiseks.\nKutsu kogenud santehnik helistades numbril 55510072 ja vabane jääs torudest!\nPakasega ja kevadel, mil temperatuur võib sagedasemini vahelduda, kipuvad mõnikord jäätuma ka vihmaveetorud ja -rennid.\nPäikselise ilmaga hakkab lumikatusel kiiresti sulama, kuid vihmaveetoru on alles külmakraadide küüsis ja rennis voolav vesi võib kiiresti jäätuda. Selline probleem on üsna tõenäoline, kui katus või pööning on valesti soojustatud. Selle tulemusel hakkab lumi kütmise ja soojendava päikese tõttu sulama vastu katust ning vihmaveetorud ja -rennid ummistuvad jääga. Sulav vesi ei saa enam ära voolata ja külmunud vihmaveerenni külgedele tekivad jääpurikad, mis muutuvad järjest suuremaks ja lisavad vihmaveerennile liigset koormust. Kui vihmaveesüsteemi ei sulatata, võib jäätunud vihmaveerenn aja jooksul lihtsalt praguneda või suure koormuse all katki minna. Eriti oluline on vihmaveesüsteemi sulatamine siis, kui katuseräästad paiknevad inimeste liikumisteede kohal.\nSantehnik.ee teostab kõiki santehnilisi töid ja pakub operatiivset torutööde teenust.\n555 100 72


Maag teatas Tere ostmisest - Tänane leht\nTere piim. FOTO: Stanislav Moškov/Den Za Dnjom\nEesti kapitalil põhinev toiduainekontsern Maag Grupp teatas eile, et on sõlmimas kokkulepet Tere ASi emafirmaga Elveda OÜ Tere vastu esitatud nõuete omandamiseks või nende refinantseerimiseks. ASi Maag Grupi nõukogu esimehe Roland Lepa sõnul on tehingu õnnestumiseks vaja saada kokkuleppele DNB ja Nordea pangaga.\n«Pangad algatasid Elveda OÜ pankroti. Tere AS taotleb ettevõtte saneerimist, kuna ei jõudnud pankadega laenulepingute pikendamiseks kokkuleppele. Seepärast tegime Nordeale ja DNB pangale ettepaneku Tere kohustuste refinantseerimiseks, sest ettevõtte usaldusväärsuse taastamiseks on kõige olulisem Tere finantsprobleemide lahendamine,» ütles Lepp.\nNõukogu esimehe kinnitusel soovitakse Tere omandada, arvestades kõikide partnerite ja võlausaldajatega. «Kui suudame tehingu lõpuni viia, saame tulevikus ühendada Tere ja Maagi tütarettevõtte Farmi Piimatööstuse AS oskusteabe. Koduturu jaoks on oluline, et see tehing võimaldab oluliselt vähendada toorpiima praegust suuremahulist väljavedu Läti ja Leedu piimatööstustesse,» selgitas ta.


Malta on linnade teemaksude süsteemi pealinnas Vallettas.\nLeia kava Maltal kaardil\nSelle teksti paremal on kõigi skeemide kaart. Selle teksti all on kõigi skeemide kaart. Klõpsake suurema kaardi vaatamiseks. Kõik skeemidega Malta linnad on skeemi põhitüübi järgi loetletud allpool. Kõikide linnade leidmiseks kerige. Klõpsake selle lehe skeemide kohta täieliku teabe leidmiseks.\nLeia kava Maltal nimekirja alusel\nValletta - maksustamisskeemiga


Kommentaarid: Buduaar otsib kaasautoreid | Buduaar\nBuduaar otsib kaasautoreid\nKui oskad väga hästi kirjutada ning tunned, et tahaksid töötada meie tiimis, siis ootame just sind Buduaari kaasautoriks.\nEi fänna Helena-Reeta ega arva vastupidiselt ka Merlyn Uuskülast halvasti aga minule meeldisid küll uudised varemini rohkem . Esiteks oli uudiseid 2 korda rohkem ja teiseks olid need huvitavamad. Praegu on copy paste elu24-st ja delfist ning mõne tundmatu või poolkõva lauljaga intervjuud. Mis aga endiselt meeldib on Kristi lood, kuigi natuke kohmakad aga see-eest sama elulised nagu Helena-Reeda uudised olid. Nemad julgevad (julgesid) ütelda välja ka oma arvamust ning tuua sisse elulise sädeme, mitte tuimalt tõlkida või kopida teiste lehtede uudiseid. Aga las igaühele jääb siis nende arvamus.\nMarilin, kas sulle tõesti pakkusid pinget artiklid, kuidas keegi ütles Helena-Reedale Hey sexy, või et Helena-Reet tuli Saksamaalt ja läks kohe Kanaaridele?? :D:D Lisaks iga päev esilehel Helena-Reeda huulekrambi pildid.. tead, ma ütlen jumal tänatud, et see tsirkus läbi :D\nto LittleLeevi ja teised\nMeeldib küll siin, sellepärast käin. Teist sellist lehte naistele ei ole ju. Aga lihtsalt väiksed näpunäited, kuidas head asja paremaks teha. Imelik on see, et Buduaari tegijad üldse kriitikat ei talu, kohe kõik valenimedega platsis ja vingumas, et kui meeldi, minge minema jms. Varsti võibolla lähevadki. Aga eks hinge läheb ikka see, mis tõsi on. Võiks siis vähemalt teha nägu, et oma lugejate soovidega arvestate, aga eks ise teate. Chill ja päikest :)\nMinu meelest tegi Helena-Reet üksi rohkem ja huvitavamaid uudiseid kui praegused 5-6 inimest, kelle uudiseid olen lugenud.\nArtikli autori puudulik eneseväljendus räägib nii mõndagi nii autori enda kohta kui ka diskrediteerib loo sisu. Kommenteerijate väljaelamisega pole siin mingit pistmist. Pealegi, kas see, kui portaali tegijad alahindavad oma lugejaid ehk annavad neile lugeda vigaseid, lapsikult sõnastatud tekste, on normaalne?\n- Mida Sa teed siin portaalis siis, kui ei meeldi?! Mine vaata, mis Elu24.ee-l või Slolehel Sulle pakkuda on! ;)\nVõi veel parem - kandideeri ise ja tee paremini, mitte ära pritsi sappi nende aadressil, kes julgevad midagi ära teha!\nSul on ju võimalus end tõestada!\nmõnus "lumepall on jälle keerlema" lükatud :)))\nKas Teile, kommenteerijad, on tähtsam artikli sisu ja selle kaasahaaravus, või selles esinevad vead, et saaks end taas kuskil välja elada?\nto: to m\nÜks kindlasti mitte, see oli jube, kui see Helena-Reet siin ainult uudiseid vorpis :D Mõni ikka, aga mitte iga päev uus.


Tänavune esikümme: "Troonide mäng" on veebipiraatide lemmiksari juba viiendat aastat järjest - Forte\nTänavune esikümme: "Troonide mäng" on veebipiraatide lemmiksari juba viiendat aastat järjest\nekraanitõmmis ("Troonide mäng")\nInimestele meeldib telesarju vaadata. Lihtsaim viis uuele kraamile ligi pääseda on internetist selle piraatkoopiaid otsida. Nii valmib ka igal aastal veebipiraatide lemmiksarjade esikümme.\nJa kae imet, "Game of Thrones" ("Troonide mäng") pääses tänavu taas esikohale! Õigupoolest õnnestus see viiendat aastat järjest.\nAmazon teatas hiljuti küll hiljuti sarja "The Grand Tour" esimese kolme jao ekraanilejõudmise järel, et see on löönud absoluutse piraatlusrekordi, mida hoidis seni "Game of Thrones".\nAga aasta lõikes see midagi ei muuda. Nagu mullugi, on esikohal "Game of Thrones" ja teisel kohal "The Walking Dead".\nEsikümnes on koguni kolm uustulijat, mida mullu polnud, sest need ilmusid alles tänavu: "Westworld" kolmandal, "Lucifer" kaheksandal ja "The Grand Tour" kümnendal kohal.\nVenemaa asub jõuliselt veebipiraatlust lämmatama\nVideomängutööstus tahab piraate viirustega rünnata\nÜks suurimaid torrentisaite lõpetas tegevuse\nSarja "Troonide mäng" vastalanud seitsmes hooaeg on menukas nii tavavaatajate kui ka...\nRist ja viletsus: häkkeritega paksult plindris HBO-d ründas eile uus küberpahalaste rühm


08 | oktoober | 2010 | Aasta EVS-i Saksamaal\noktoober 8, 2010 kell 17:43\t(Uncategorized)\nGuido ja Vita ja muu kompanii Potsdamist (ka Alice, mu on-arrival seminarilt) jõudsid kenasti Blossinisse. Pärast kohustuslikke kallistusi ja teretamisi, võttis Guido mu käekõrvale ja ütles, et esimese asjana teeb mulle kohe kindlustuse ära. Ja nii oligi. Vita ja Guido olid kõik mu paberid kaasa toonud ja kahekümne minutiga olid vajalikud avaldused (A-vorm ja B-vorm ja C-vorm ja D-vorm. Ja ma pidin just Sannilt küsima, kas eesti keeles on selline sõna nagu “vorm”….) täidetud, elu ilus, kõik korras ja kindlustus olemas. Nüüd tuleb oodata seda, millisele aadressile AXA minu kaardi saadab. Kui see jõuab Raplasse, palun tähituna mulle edasi saata, kui see jõuab Märjamaale, palun tähituna mulle teele panna ja nii edasi.\nTäna sai mõnusalt hilja tööle tuldud. Lausa kell 12.45, sest midagi meil plaanitud poldud hommikuks. Siia jõudes tegime jälle nati voodeid ja elu ilus. Mis ei tähenda, et ma oleksin hommikul pikalt magada saanud. Kella neljast vajusin voodisse (keda huvitab, siis mul oli Ulduari mountrun =D lihtsalt selleks, et te teaksite et ma ei istu öösiti niisama üleval ja ei vahi kuu poole vaid ikka teen mingis mõttes midagi) ja juba kahe tunni pärast hakkasid seinad värisema, kui veokid mööda sõitsid ja niimoodi ma kella kaheksani välja põõnasingi. Kiirelt poest läbi (miks paganama pärast hommikuti nii palju inimesi poes käivad) ja siis asju pakkima. Kui esimene kord Blossini “kolides” pakkisin ma asju ilusti, iga asi oma nurga, et teaksin, kus mis on, siis nüüd – lihtsalt viskasin ja viskasin ja võtsin midagi ja viskasin. Küll mul aega siin otsida on, yeap yeap.\nRohelisema poole pealt ka. Ma leidsin siin astelpajupõõsakese, kus olid mõned marjad ka veel küljes. Millalgi loodan korjama jõuda. Ja natuke halvema poole pealt… Juulis Blossini jõudes nägin suurt kaharat puud, millest otsustasin iga kuu ühe pildi teha, et siis vaadata, kuidas see läbi aasta muutub. Ja nüüd otsustati selle okstest pooled maha võtta. Nojah siis… Natuke hilje ka uus puu valida, eks siis jääb nii.


Kontaktandmed Pressiteated ja uudised Nädalainfo Uudistevood (RSS) Filmigalerii PildigaleriiVisiit Läti Vabariiki 30. novembril 2011Vabariigi 92. aastapäeva aktus 19.02.2010Põllumajandusministri vastuvõtt parimatele lõpetajatele 16.06.2009Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) peadirektori visiit Eestisse 8.05.2009Põllumajandusministeeriumi 90. aastapäeva aktus 27.11.2008Carl Robert Jakobsoni Talumuuseumi aastapäev10. rahvusvaheline maaparandusalane konverentsVesiviljelusalane koostöölepe HispaaniagaPõllumajandusminister tunnustas parimaid maamajanduslike kutseõppeasutuste lõpetajaid Ukraina visiitTeeme ära 2008Barnier visiit 03.03.2008Rahvusvaheline konverents "Biomass ja bioenergia 2008"Grüne Woche 2008"Maal on mõnus" 2007 lõpuüritus 14.11.2007Põllumajandusministeeriumi 89. aastapäev 09.11.2007Uue ministri Helir-Valdor Seederi ametisse astumine 05.04.2007Põllumajandusministeeriumi teenetemärkide üleandmine 20.02.2007Parima piimakarjakasvataja ja parima lihaveisekarjakasvataja tiitlite üleandmine 20.02.2007Arhiiv\nVaemla tootearenduskeskuse avamine, 30. oktoober 2012\nPõllumajandusminister Helir-Valdor Seeder Vaemla tootearenduskeskuse avamisel. Fotod: Hiiu Leht\nKohtumine Venemaa põllumajandusministriga, 11. oktoober 2012\nKohtumine Venemaa põllumajandusministri Nikolai Fjodoroviga, 11. oktoober 2012.\nMaaparandusseminar 17.-18. mai 2012\nSeminar "Hajukoormise vähendamise maaparanduslikud abinõud", 17.-18. mai 2012 Tartus ja Türil.\nFAO usaldusfondi loomine - Bakuu, Aserbaidžaan 2012.04.18\nVisiit Läti Vabariiki 30. novembril 2011\nEesti põllumajandusministeeriumi delegatsiooni visiit Läti Vabariiki 30. novembril 2011. Kohtumine Läti peaministriga (fotode autor Toms Norde) ja Läti põllumajandusministriga.\nPõllumajanduskonverents 2010 Tartus 28.mail\nVabariigi aastapäeva aktus 2010\n19. veebruaril Põllumajandusministeeriumis toimunud Eesti Vabariigi aastapäevale pühendatud aktusel andis minister Helir-Valdor Seeder üle ministeeriumi teenetemärgid ning tunnustas 2009. aasta parimaid karjakasvatajaid.\nEesti ja Türgi põllumajandusministrite kohtume 06.07.2009\nTäna kohtuvad Eesti põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder ja Türgi põllumajandusminister H.E. Mehmet Mehdi Eker eesmärgiga arendada põllumajandusalast koostööd ja kirjutada alla kahepoolne koostööleping.\nPõllumajandusministri vastuvõtt parimatele lõpetajatele 16.06.2009\nPõllumajandusminister Helir-Valdor Seeder tunnustas parimaid maamajanduslike kutseõppeasutuste ja Eesti Maaülikooli lõpetajaid.\nEuroopa Toiduohutusameti (EFSA) peadirektori visiit Eestisse 8.05.2009\n8. mail oli Eestis visiidil Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) peadirektor Catherine Geslain-Lanéelle, kes kohtus oma Eesti kolleegidega, et vahetada informatsiooni ja arutada edasisi koostöövõimalusi.\nPõllumajandusministeeriumi 90. aastapäeva aktus 27.11.2008\n27. novembril toimus põllumajandusministeeriumi 90. aastapäevale pühendatud pidulik aktus, kus anti üle ministeeriumi teenetemärgid ning tunnustati parimat koostööpartnerit.\nCarl Robert Jakobsoni Talumuuseumi aastapäev\nKurgjal Carl Robert Jakobsoni Talumuuseumi 60. aastapäevale ja Carl Robert Jakobsoni 167. sünniaastapäevale pühendatud konverentsil "Aga meie oleme ära tunnud, et meie kui väike rahvas kokku peame hoidma...".\n10. rahvusvaheline maaparandusalane konverents\n09. juulil jätkus Tallinnas Reval Hotellis Olümpia Soomes alanud ning Eesti ja Soome vastavate organisatsioonide ühistööna korraldatav 10. rahvusvaheline maaparandusalane konverents.\nVesiviljelusalane koostöölepe Hispaaniaga\n03. juulil 2008. a allkirjastasid ministeeriumi kantsler Ants Noot ja Hispaania Kuningriigi Keskkonna-, Maamajanduse -ja Merendusministeeriumi kalandusala kantsler Juan Carlos Martin Fragueiro ministeeriumide vahelise koostöö raamkokkulepe, mille eesmärgiks on arendada tehnoloogia ja oskusteabe alast kui ka teadusasutuste vahelist koostööd kalanduse ja vesiviljeluse sektoris.\nPõllumajandusminister tunnustas parimaid maamajanduslike kutseõppeasutuste lõpetajaid 19. juunil toimus Põllumajandusministeeriumis traditsiooniline ministri vastuvõtt parimatele maamajanduslike kutseõppeasutuste lõpetajatele.\nUkraina visiit 9.-11. juuni 2008\nPõllumajandusminister Helir-Valdor Seeder viibis 9.-11. juuni ametivisiidil Ukrainas. Visiidi käigus kohtuti president Viktor Juštšenkoga. Allkirjastati koostöömemorandum Ukraina põllumajandusminister Juri Melnikuga. Külastati Ukraina suurimat põllumajandusmessi "Agro 2008" ning Kalanduse Instituuti.\n3. mail võttis Põllumajandusministeeriumi meeskond osa koristusaktsioonist.\nRahvusvaheline konverents "Biomass ja bioenergia 2008"\nEesti Näituste messikeskuses toimus 27.-29. veebruar suurejooneline rahvusvaheline konverents "Biomass ja bioenergia 2008".\n18. jaanuarist kuni 27. jaanuarini toimus Berliinis 73. korda Rahvusvaheline Roheline Nädal (Internationale Grüne Woche), kus oli stendiga esindatud ka Eesti.\n"Maal on mõnus" 2007 lõpuüritus 14.11.2007\n14. novembril toimus Al Mare Bowlinguklubis põllumajandusministeeriumi korraldatud noorte projektikonkursi “Maal on mõnus” 2007 lõpuüritus, kus põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder tunnustas konkursil osalenuid.\nPõllumajandusministeeriumi 89. aastapäev 09.11.2007\n9. novembril toimus põllumajandusministeeriumi 89. aastapäevale pühendatud pidulik aktus, kus anti üle ministeeriumi teenetemärgid ning tunnustati parimaid koostööpartnereid.\nUue ministri Helir-Valdor Seederi ametisse astumine 05.04.2007\nPõllumajandusministeeriumi teenetemärkide üleandmine 20.02.2007\nParima piimakarjakasvataja ja parima lihaveisekarjakasvataja tiitlite üleandmine 20.02.2007


Valik Eesti filme Madridi art-house kinos – Eesti Instituut\nValik Eesti filme Madridi art-house kinos\nCine Doré kino\n10.–14. detsembrini toimuvad Madridis teist korda Eesti filmipäevad “ESTilo nórdico”. Nelja päeva jooksul näidatakse mainekas art-house kinos Cine Doré filme, mis valdavalt on Hispaania publikuni jõudnud vaid festivalidel.\nFilmipäevade avateos, Ilmar Raagi “Eestlanna Pariisis”, meenutab 2017. aastal lahkunud näitlejannat Jeanne Moreau’d, kellele see jäi viimaseks võtmerolliks kinos. Urmas E. Liivi “Must alpinist” ja Vallo Toomla “Teesklejad” toovad esile uuema suundumuse Eesti kinos. Nende filmide keskmes on väikese sõpruskonna lood, millele režissöörid on lisanud žanri- ja õudusfilmile omaseid jooni. Programmile paneb punkti Veiko Õunpuu “Free Range”, mänguline ja provokatiivne lugu loomingulistest inimestest pragmaatilistes elulistes olukordades.\nPublikuga kohtub Madridis “Musta alpinisti” näitleja Hanna Martinson.\n“ESTilo nórdico” on ainus regulaarne Eesti filmisündmus hispaaniakeelses kultuuriruumis.\nFilmipäevi korraldab Eesti Instituut koostöös Filmoteca Españolaga ning Kultuuriministeeriumi programmi Eesti kultuur maailmas, Kultuurkapitali audiovisuaalse sihtkapitali, Eesti Filmi Instituudi ja Eesti Suursaatkonna Madridis toetusel.\nEestlanna Pariisis (Una dama en París) 2012, 95 min\nPrantsusmaa (TS Productions) / Eesti (Amrion)\nMust alpinist (El montañero fantasma) 2015, 103 min\nEesti (Kopli Kinokompanii)\nTeesklejad (Los farsantes) 2016, 102 min\nEesti (Amrion) / Leedu (Studio Uljana Kim) / Läti (Locomotive Productions)\nRežissöör Veiko Õunapuu\nEesti (Homeless Bob)\nFilmipäevade Facebooki leht: https://www.facebook.com/estilonordicomadrid/\n“ESTilo nórdico” treiler:


3 olulist asja, mida inimesed töö juures vajavad, et õnnelikud olla - Sekretär\n11. veebruar 2014 07:00\nViimase kümne aastaga on muutunud see, mida inimesed oma töölt ootavad. Alljärgnevalt 3 põhjust, miks tänapäeval inimeste juhtimine nii keeruliseks on muutunud, ja mida inimesed tegelikult oma töölt ootavad.\n1) Kasum ei ole enam kõige tähtsam\nMe elame kasumipõhises ühiskonnas, kus ainukeseks edu mõõdupuuks on raha ja kasum. Ilma liialdusteta võib aga öelda, et ühiskond on sellisest lähenemisest lihtsalt väsinud. Me kõik teame, milleni selline lähenemine viinud on, alates lapstööjõu kasutamisest Aasias kuni reovete ookeani paiskamiseni Põhja-Ameerikas. Väga paljude meie tänaste probleemide põhjuseks on kasum - rahaline number, mille nimel kõik tööd rabavad.\nNeed vähesed, kes selle kasumi koorivad, usuvad jätkuvalt kasumi olulisusesse, sest nende kasum tuleb ju teiste inimeste ja loodusressursside arvelt. Küll aga ei usu enam kasumisse need inimesed, kelle arvelt seda välja pigistatakse. Inimesed on väsinud olukorrast, kus neid hinnatakse ainult selle järgi, kui palju kasumit nad ettevõtetele toovad, vaid ootavad, et neid väärtustataks selle järgi, kes nad tegelikult on. Inimesed tunnevad oma unikaalsust, ja soovivad endast jälge maha jätta, mitte olla pelgalt intellektuaalne kapital suurettevõtte bilansis.\nSeetõttu ongi üha raskem inimesi juhtida ja motiveerida kasumi ning numbrite kaudu. See töötab küll jätkuvalt hirmumehhanismina ("kui su müük järgmisel kuul x EUR ei ole, vallandame su"), mis paneb inimesed tegutsema, kuid sellel ei ole midagi pistmist inimeste motiveerimisega ehk tunde "tahan teha" tekitamisega nende sisse. Kuna inimesed on saanud aru, et nende produktiivne elu on piiratud 40 aastaga (vahemik 25-65 eluaastat), ei taha keegi seda aega ära raisata selleks, et kellegi taskuid kasumiga täita. Ja eriti ei soovita seda teha teiste inimeste ja looduse arvelt.\nKasum ei ole enam kõige tähtsam. Kuna inimesed on õppinud väärtustama iseennast ja teisi inimesi, ei õnnestu vanadel juhtidel enam inimesi kaasata, inspireerida ja motiveerida. Nad vajavad uut lähenemist, mis eeldab inimestega päriselt dialoogi astumist ja nendest päriselt hoolimist.\n2) Ambitsioonid ei ole enam kõige tähtsamad\nVeel 25 aastat tagasi tiirles kõik saavutuste ja ambitsioonide ümber. Kuna meie identiteet baseerub paljuski saavutustel, oleme aastasadu pingutanud selle nimel, et olla Keegi. Ka see olukord on muutumas, sest üha enam inimesi näeb sellest illusioonist läbi. Me kõik oleme juba keegi, ja me ei vaja pangadirektori tiitlit selleks, et enda olemasolu õigustada.\nLoomulikult on siin veel väga palju erandeid, sest meedia ja üldsus sisendab meile jätkuvalt, kui oluline on saavutada elus edu ja olla teistest parem. Siiski loobub üha enam inimesi oma karjääridest sotsiaalse ettevõtluse, elustiiliäride ja vabatahtliku töö kasuks, sest nad tunnevad, kuidas kellegi teise heaolu nimel töötamine pakub isikliku saamahimu rahuldamise kõrval veel teistlaadi naudingut - rõõmu andmisest millegi suurema hüvanguks. On ju kvantfüüsikudki avastanud, et fundamentaaltasandil toimib kõik koostöös - kui ühe elektroni laeng hakkab lõppema, tõttavad teised talle appi. Nad lihtsalt "teavad", et tervik saab eksisteerida ainult vastastikuse koostöö tulemusena, kus kõik indiviidid panustavad ühtse terviku säilimise nimel.\nEhk on aeg ka inimeste maailmas nii palju edasi arenenud, et üha enam mõeldakse laiemalt kui ainult oma tagahoov. Me ei saa eeldada, et kõik inimesed sünnivad sama võimekatena - mõned lihtsalt vajavad rohkem abi kui teised. Ning kuna üha rohkem inimesi tunneb enese sügavama olemuse ära, milleks on andmine, abistamine ja panustamine millessegi suuremasse kui mina ise, ongi vanadel juhtidel üha raskem neid inimesi kontrollida, motiveerida ja inspireerida suurkorporatsioonide aktsionäride taskuid täitma. Inimesed lihtsalt tunnevad, et nad soovivad elus teha midagi olulisemat kui vaid iseenda ja üksikute edukate rikkust suurendada.\n3) Inimesed soovivad olla lihtsalt õnnelikud\nKolmas põhjus, miks vanad juhid enam oma tööga hakkama ei saa, seisneb lihtsas faktis, et paljud inimesed ei soovi enam olla edukad, vaid lihtsalt õnnelikud. Kuna keskmine inimene veedab oma elust töötades 40 aastat (25-65 eluaastat), ei taha mitte ükski nendest seda aega lihtsalt ära raisata "raha teenimise" egiidi all.\nKujuta ette, et sa oled 85 aastane. Kuidas sa sooviksid mäletada oma elu kõige ilusamat, kõige elujõulisemat ning kõige võimaluste rohkemat aega? Kas sa soovid seda mäletada kui ainult palga nimel rassimist, või soovid sa mäletada, et sa tundsid, kuidas sa said ennast teostada, kuidas sa oma tegemistest rõõmu tundsid, kuidas sa tegid midagi olulist, ja kuidas sind selle eest tunnustati? Ei pea olema geenius, et arvata, kumba sa eelistad.\nAristoteles ütles juba 400 BC, et kõikide inimeste kõige fundamentaalsem soov on olla õnnelik. See ei ole muutunud. Me kõik soovime oma elust rõõmu tunda ja teha iseenda ning teiste jaoks olulisi asju. Kas see, mida sa praegu töö juures teed, tundub sulle oluline? Kui ei tundu, siis ära rutta töökohta vahetama, vaid mõtle kõigepealt sellele, kas selle töö juures on siiski midagi, mis sulle juba meeldib?\nKuna vanad juhid eeldavad, et inimesed töötavad ainult palga teenimise eesmärgil, on nad võimetud neid inimesi päriselt motiveerima. Inimesed ei tööta palga nimel, inimesed töötavad vaid selle nimel, et olla õnnelik. Nad lihtsalt ei oska oma tööd ja elu alati sellise nurga alt vaadata. Selle väite kontrollimiseks võib küsida, mida inimesed oma palgaga teevad - kas kuhjavad lauasahtlisse või kulutavad selle vajalikele asjadele? Isegi, kui kogu raha kulub pangalaenule ja söögile, elavad nad siiski kodus, mis teeb neid rõõmsaks. Seal on pere, kes nendel silma särama paneb, ja sõbrad, kellega reede õhtul koos veini juua ning juttu puhuda. Kogu raha, mis tööga tuleb, kulub tegelikult ju asjadele, mis meid õnnelikuks teevad. Me ei tööta mitte kunagi raha nimel, vaid positiivsete emotsioonide nimel, mida selle raha eest endale lubada saame.\nTeades, et tegelikult töötame positiivsete emotsioonide nimel, tekib küsimus juhile, kas palga maksmine on ainuke viis inimestele positiivseid emotsioone pakkuda, või on midagi veel? Kui kõik inimesed on sõltuvuses positiivsetest emotsioonidest, siis võib ju neid luua ka kahe palgapäeva vahelisel ajal. Ja siin on väga suur roll just juhil, kes eelkõige kujundab firma või osakonna sisekultuuri. Kui seni on kõik arvanud, et juhtimine tähendab planeerimist, organiseerimist ja kontrollimist, siis uued juhid teavad, et tegelikult tähendab inimeste juhtimine ka palju muud nagu näiteks kaasamist, tunnustamist, hoolimist jms.\nJust see on põhjus, miks paljud juhid ei saa enam vanal viisil hakkama. Üha enam töötajaid on teadvustanud, et nad ei taha ainult raha teenida, vaid tahavad end nii töövälisel kui ka töö ajal hästi tunda. Nad saavad aru, et palk on oluline, aga samuti on palk piiratud - juht ei saa seda igal kuul tõsta, mistõttu on üha rohkemate inimeste huulil küsimus juhile: "Jah, me saame aru, et sa palka hetkel tõsta ei saa, aga mida sa saad teha lisaks palgale, et me ennast töö juures hästi tunneksime ja siin end teostada tahaksime?".\nSellele küsimusele paljudel vanadel juhtidel vastus puudub. Seda aga seni, kuni juht esitab sama küsimuse iseendale - mis teeks mind töö juures päriselt õnnelikuks? Ma veedan 40 aastat oma elust ja 75% oma ärkveloleku ajast töötades - kui ma teen seda ainult palga pärast, raiskan ma lihtsalt oma elu ära. Mida ma saaksin omalt poolt juhina teha, et minu inimesed niimoodi ei tunneks?\nMiks on paindlik töögraafik meeskonnas eriti oluline? 07. aprill 2016 09:20\nMe ei pea alati meeldivad olema 04. veebruar 2016 09:30\nAndekust väärtustav töösuhe – millal ometi? 20. jaanuar 2016 09:15


Ei paremat ole kuskil maal - Ajakiri Golf\nFotod: Saare Golf\nAjakiri 3/2021 24.11.2021 4 Min lugemine\nSaarlastel pole küll kuut varvast, aga Saaremaa on teistsugune. Pole kaunimat kohta su’isel ajal. Võib-olla just seepärast toimuvad saarlaste meistrivõistlused teisel ajal kui teistel.\nSaaremaa Golf & Country Clubi meistrivõistlustel 11. ja 12. septembril võitis meestest Karl Aru, naistest Katrin Leppik, poistest Kris Kuusk ja seenioride seas Priit Post. Club Trophy läks Indrek Vallaule.\nNädal hiljem peetud esimestel Saare maakonna meistrivõistlustel võidutses naiste ja naisseenioride seas Anne Merisalu, meestest, meesseenioridest ja punktimänguarvestuses oli aga parim Rein Raudsepp.\n„Klubi meistrivõistlustel mängisime tagatiidelt,” selgitab Rein, kes siis sai Karli järel hõbemedali. Suurema harjutamiseta ongi raske paremini mängida – ega Saare Golfi müügijuht suvel väga palju kordi mängima ei jõua, kuigi iga päev 12 tundi väljakul. Seda parem on sügisel leida võimalus teha paar head ringi heas seltskonnas kenal väljakul. Kuigi ka võidupäeval oli probleem. „Täna tegid griinid palju peavalu. Olid isegi liiga head – nali! Kui nad ikka veerevad 10 feet’i ja sa ei suuda kuidagi seda uskuda, siis juhtub see, et teed mõnel griinil neli putti.”\n„Noor mees, lööb palli nagu scratch-golfar ikka – väga hea vaadata,” kiidab Raudsepp Aru. „Ma pole tähele pannud, et Saares väga palju oleks mänginud. Nüüd selle võiduga on tal tasuta mäng kuni järgmiste meistrivõistlusteni ehk vast näeme teda rohkem Saare väljakul.”\nMaakonna meistrivõistluste idee sündis juba eelmisel aastal, aga siis ei saanud sellest asja. See aasta saadi algust teha, väikselt, aga parem ikka kui mitte midagi. Lubadus „järgmine aasta teeme suuremalt” tugineb mingile kindlale teadmisele või on see, nagu ikka öeldakse?\n„Mis meil siin viimastel aastatel kindlat väita saab? Covid on kindel olija vist nüüd ja edaspidi. Samas, kui ilma naljata öelda, siis kõik asjad algavad kuskilt ja siis kasvavad.”\nOsalejaid saaks juurde võita poiste ja tüdrukute kategooriates, mis olid tühjad seekord. Lootust annab, et vanas Kuressaare Gümnaasiumis on olnud ja ka nüüd on uues gümnaasiumis golf lisaainena koolide golfivõistlusest. „Noored saavad koolis esimese kokkupuute golfiga ja tuleb järgmisel aastal leida nipp, kuidas nad väljakule mängima saada ka peale koolitunde,” räägib Raudsepp. „Väljakul on palju vaba aega ka algajatele ja harjutusalad on fantastilised. Eeldused on olemas.”\nSaaremaa Golf & Country Club loodi paar aastat tagasi. Võis tekkida mulje, et Saaremaal on nüüd kaks klubi, kuid vana asendati lihtsalt uuega.\n„Meile on kõik mängijad teretulnud mängima ja aega veetma sõprade seltsis. Meil on kõik väga lihtne: valid endale sobiva mängupaketi ja saadki nautida golfi vägagi heade hindadega. Kui soovid, arvestame ka händikäppi. Mängijad võivad olla ka mitmes klubis liikmed, seda pole piiratud. Meile on oluline, et kui tuled Saaremaale, saaksid end tunda hästi, mängida golfi väga heal väljakul. Meie eesmärk pole ainult kinnist klubi teha – siin lihtsalt pole nii palju mängijaid saarel,” sõnab Raudsepp. Muidugi tuleb pakkuda teenuseid ka turistidele. Saare Golf võrdleb end naabersaare Wisby golfiklubiga. Wisby on parim Rootsi klubi, saarele lendab iga päev kuus kuni kaheksa lendu Stockholmist, väljakul tehakse hooaja jooksul 60 000 mänguringi. Saaremaal on sel aastal tehtud 10 000. Eesmärgiks on kinnistada Saaremaa golfikaardile Soome ja Rootsi mängijatele. Saaremaal mahuks vabalt mängima 40 000 mänguringi; sellega kaasneks ka suur kiirendi saare turismile. „Me teame, et see on pika töö taga ega juhtu üleöö, kuid me oleme õigel teel,” usub Raudsepp.\nMeile on kõik mängijad teretulnud mängima ja aega veetma sõprade seltsis.\n„Reinu kogemus erinevatest golfiga seotud töökohtadest Eesti ja Soome golfimängijatega annab ettevõttele suurepärased teadmised,” iseloomustab Saare Golfi tegevjuht Peter Nyberg, kellel on rohkem kui 30-aastane golfiväljakute juhtimise kogemus erinevates riikides ja kes ettevõtte omaniku Peter Huntiga on väga palju kaasatud arendusprotsessi, tehes õigeid tulevikuplaane.\nRaudsepa karjääri mahuvad töö EGL-is ja Estonian Touril, ta on juba 12 aastat golfis tööl olnud ja ligi 25 aastat mänginud seda mängu, aga arvab, et veel on vara tagasi vaadata. „Ikka edasi. Õppida on ikka veel,” naeratab ta. „Samas igas kohas on väga huvitav olnud vaadata golfi äri mitmetest eri tahkudest.”\nEGL-i plaanis oli aastaks 2025 käivitada paar pitch-and-putt munitsipaalväljakute projekti maakonnakeskustes. Ühest küljest ei tundunud see vist kuigi realistlik vaatamata pandeemiale, kui arvestada seiskunud Tondiraba projekti, teisalt on usk presidenti vankumatu: Erki Mölder valiti augustis ühehäälselt tagasi.\n„Tondiraba projekt oli fantastiline võimalus golfile, kuid kahjuks see erinevatel põhjustel ei teostunud. Maakonnakeskustesse väljakute rajamine ei ole nii suur projekt ja on igati teostatav. Küsimus on, kes neid üleval peab. Eesti golfi kõige suurem, võib ka öelda ainuke suur mure on väike harrastajate hulk. Meid kammitsevad eelarvamused golfi osas,” ütleb Raudsepp.\nSaare Golf esitas juulis taotluse, et soovib rajada golfialale juurde 11 kortermaja (ja kaks eramaja). Ei öeldud, mis ajaks need valmida võiks, kuid ajakiri Golf ihaldaks juba vähemalt näha esimesi (arvuti) pilte, sest senised majad on imekaunid. „Praegu on veel vara plaanidega välja tulla, kuid majade ehitamine kiirendab meie plaane tõelise golfikeskuse ülestöötamisel Saaremaale,” lubab Rein.


Eelmise ööpäeva jooksul tabati 58 alkoholi tarvitanud mootorsõiduki juhti.\n24.06.2015 kella 04.11 ajal toimus liiklusõnnetus Valga maakonnas Otepää külas Rõngu- Otepää-Kanepi maantee 21. kilomeetril, kus seni tuvastamata sõiduk kaldus vastassuunavööndisse ja sõitis otsa tee ääres liikunud alkoholijoobes jalakäijale, 20-aastasele Meelisele. Jalakäija toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi.\n24.06.2015 kella 03.00 ajal toimus liiklusõnnetus Järvamaal Peetri- Roosna-Alliku tee 1. kilomeetril, kus 37-aastane Kaido sõitis sõiduautoga Hyundai XG teelt välja ja rullus üle katuse. Juht toimetati Järvamaa Haiglasse.\n24.06.2015 kella 10.40 ajal toimus liiklusõnnetus Lääne-Virumaal Viru-Nigula vallas Tallinn-Narva maantee 118. kilomeetril, kus 39-aastane Oxana kaotas sõiduteele jooksnud rebasega kokkupõrke vältimiseks sõiduauto Mitsubishi Pajero Sport üle kontrolli, sõiduk libises teelt välja ning paiskus küljeli. Juht toimetati Ida-Viru Keskhaiglasse.\n24.06.2015 kella 19.36 ajal toimus liiklusõnnetus Ida-Virumaal Toila vallas Tallinn-Narva maantee 170. kilomeetril, kus 25-aastane Aleksei juhtides sõiduautot Volkswagen Golf jäi roolis magama ja kaldus vastassuunavööndisse ning põrkas kokku sõiduautoga Volvo V40, mida juhtis 40-aastane Dmitri. Sõiduauto Volvo juht toimetati Ida-Viru Keskhaiglasse.\n25.06.2015 kella 02.05 ajal toimus liiklusõnnetus Saare maakonnas Muhu vallas Piiri-Koguva tee 2,5. kilomeetril, kus alkoholijoobes ja vastava kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust mitteomav 31-aastane Mihkel kaotas sõiduauto Volkswagen Golf üle kontrolli ja sõitis vastassuunavööndisse kraavi ning vastu puud. Juht toimetati Kuressaare Haiglasse.


Puukäsitöö konkurss kutsub kirveid korrastama - Maakodu - Delfi Lood\n10. november 2020 3 min.\nPuukäsitöö konkurss kutsub kirveid korrastama\nKonkursile esitatud kirves peab olema korrastatud traditsioonilisi rahvapäraseid töövõtteid kasutades käsitsi, elektrilisi tööriistu kasutamata. Tuhala Ajaloo- ja Kunstikamber\nTuhala Ajaloo- ja Kunstikambri MTÜ ning Maaleht kutsuvad taas osalema puukäsitöö konkursil, mis tänavu on pühendatud ühele olulisele tööriistale – kirvele.\nKonkursile saadetud korrastatud kirves peab vastama järgmistele tingimustele.\nKirves peab olema korrastatud traditsioonilisi rahvapäraseid töövõtteid kasutades käsitsi, kasutamata elektrilisi tööriistu.\nValmib tööriist, mitte iluasi.\nOluline on selle tööriista ergonoomika.\nKirjamisoskus. Ornamenteerimiseks ei kasutata põletustehnikaid. Täkkekiri ja/või puidulõige on nõutud.\nHindamisel arvestame esmajoones teostuse kvaliteeti, kuid ka töö idee uudsust, omapära.\nVõib olla esitatud nii innovaatilises ja modernses vormis kui ka klassikaliselt levinud rahvapärases võtmes.\nAutor võib konkursile esitada ühe töö. Töid hinnatakse kahes kategoorias: õpilased kuni 18 a ja täiskasvanud.\nKonkursi esimese, teise ja kolmanda koha tööde autorid pälvivad rahalise preemia (kui žürii ei langeta teistsuguseid otsuseid). Auhinnatud töid muuseumile ei annetata! Autor saab oma töö tagasi.\nKonkursitööd tuleb esitada hiljemalt 28. veebruariks 2021 MTÜ Tuhala Ajaloo- ja Kunstikambrisse aadressil Müüriääre, Tuhala küla, Kose vald, Harjumaa.\nTöö külge peab olema kinnitatud hindamiseks vajalik märgusõna, peab olema lisatud tegemise lugu/idee. Tööga koos tuleb esitada ka sama märgusõnaga kinnine ümbrik, milles on sama märgusõna, autori nimi, isikukood, telefon, aadress, e-posti aadress, varasem seotus puukäsitööga.\nNomineeritud töödest eksponeeritakse näitusi vastavalt üldsuse nõudlusele, aga mitte kauem kui 2021. aasta lõpuni.\nŽürii koosneb seitsmest liikmest, kuhu kuuluvad disainerid ning puukäsitöömeistrid: Lembe Maria Sihvre (Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit), Heidi Solo (puutöö õpetaja, Tallinna Tondi põhikool; disainer, MRK Magic Design), Andres Veel (puutöö õpetaja, Hiiumaa ametikool, Weeli OÜ), Indrek Tirrul (Eesti Rahva Muuseum, puidukonservaator), Merike Hallik (Rahvakultuuri Keskus), Andry Kikkull (puiduspetsialist, Eesti Tööõpetejate Selts, Tallinna Ülikool), žürii esimees Valdur Tilk (puukäsitöö meister, Puupank).\nAsutused ja ettevõtted võivad valida oma lemmiku ning neid autoreid pärjatakse vastava ettevõtte poolt välja pandud meenetega.\nKonkursi tingimused ilmuvad ka Maalehe lisas Targu Talita ja Facebooki-lehel “Puukäsitöö konkursid”.\nJuba viiendat korda korraldatava võistluse eesmärk on meelitada rohkem inimesi väärtustama esiisade puutööoskust ja rahvuslikke puutöötraditsioone, kasutades heatasemeliste puitesemete loomist. Paljud õpivad rahvapärase puutöö võtteid, mis hiljem unustatakse või ei praktiseerita neid kunagi. Konkurss on ellu kutsutud eesmärgiga meelitada osalema kõiki, keda teema kõnetab, olenemata puidutöö oskustest, teadmiste avarusest. Ootame kõiki, kel kas või ainult tahtmine.\nLisainfo konkursi kohta: Heidi Solo, tel 529 5366, ajalookamber@tuhala.ee


14. august 2018 kell 11:51\nLendudega Stockholmi ning Rootsi põhjaosas asuvate Gällivare ja Arvidsjauri linna vahel alustatakse 15. septembril, teatas Nordica pressile.\nLennuühendus nimetatud liinil katkes selle aasta maikuu lõpus kohaliku lennuettevõtte Nextjeti pankroti tõttu. Rootsi liiklusamet kuulutas välja kiirkorras menetletava hanke, mille võitis Eesti lennuettevõte. Liinil hakkab lendama Nordica 88–90-kohaline CRJ900 reaktiivlennuk.\nEesti lennufirma Nordica käitab 19 lennukit ja on seega Eesti läbi aegade suurim lennuettevõte. Nordica ekspordib edukalt lennuteenuseid nii Rootsi, Taani, Poola kui ka Hollandisse ning annab tööd rohkem kui 450 lennundusspetsialistile Eestis ja välisriikides.


Mitmes Eesti majandussektoris on probleemiks kvalifitseeritud tööjõu ja oskustööliste vähesus. Seetõttu on Eesti tööandjate seas üha rohkem suurenemas nõudlus välistööjõu järele. Nii palgatakse välismaalt töötajaid, kes ei ela püsivalt Eestis ja töötavad tööandja heaks välismaal või siis tulevad ajutiselt tööd tegema Eestisse.\nVälistööjõudu kaasates on tööandja jaoks tähtis teada, millega tuleb sel puhul arvestada ning mis on sealjuures peamised ja olulisemad maksuaspektid.\nEnnekõike peab tööandja teadma, millisesse riiki maksukohustus täidetakse, millised maksud ja millisel juhul tasumisele kuuluvad, millised on maksustamise erisused ning välismaalasest töötaja võimalused teha tulust mahaarvamisi. Et neile küsimustele oleks võimalik vastata, on vaja arvestada mitmesuguste asjaoludega. Küll aga sõltub välistööjõu töötasu maksustamine peaasjalikult asjaoludest, mis seonduvad konkreetse töötajaga, kellele...


Aadu Must Tartu abilinnapeade kinnipidamisest: uudis on ootamatu ja vapustav, olen endast väljas | Õhtuleht\nAadu Must Tartu abilinnapeade kinnipidamisest: uudis on ootamatu ja vapustav, olen endast väljas (18)\nToimetas Geidi Raud, 18. oktoober 2017 14:15\nKeskerakonna Tartu piirkonna juht Aadu Must Foto: Martin Ahven\nKeskerakonna Tartu piirkonna juht Aadu Must nentis, et kahe Tartu abilinnapea kinnipidamine tuli tema jaoks täiesti ootamatult ning et tema erakonnakaaslased on õnnetud ja masenduses.\n"Uudis on tõepoolest ootamatu ja vapustav. Mul ei ole rohkem andmeid, kui see, mis ma uudistest kuulsin," vahendab ERR.ee Musta sõnu.\nRATAS KIRJAS ERAKONNALE: minu juhtimisel ei ole Keskerakonnas kohta korruptsioonile (42)\n"Olen endast väljas, sest mingeid märke, et meie noor abilinnapea võiks millegi keelatuga või intetuga tegeleda, tõepoolest ei olnud," ütleb Must Keskerakondlasest abilinnapea Artjom Suvorovi (28) kohta. "Ma ei ole Artjom Suvoroviga kohtunud ja ma ei tea, kas see on üldse võimalik, et kuulata, mis tal endal on öelda," ütles Tartu poole teel olnud Must.\nKaitsepolitsei pidas täna hommikul kinni Tartu abilinnapead Valvo Semilarski (Reformierakond) ja Artjom Suvorovi (Keskerakond), keda kahtlustatakse mitmes korruptsioonikuriteos. Tartu abilinnapea Artjom Suvorov võttis kahtlustuse kohaselt pikema aja jooksul korduvalt altkäemaksu mitmele organisatsioonile toetussummade eraldamise eest. Ühte isikut kahtlustatakse Suvorovile altkäemaksu andmises.\nTartu abilinnapea Valvo Semilarski osales aga kahtlustuse kohaselt otsustes, millega seoses olid tal isiklikud majanduslikud huvid. Sellistes otsustes osalemist keelab korruptsioonivastane seadus ning ametnik peab end nendes otsustes osalemisest taandama. Sellega pani Semilarski karistusseadustiku mõttes toime toimingupiirangu rikkumise eriti suures ulatuses. Samuti kahtlustavad Lõuna ringkonnaprokuratuur ja kaitsepolitseiamet Semilarskit altkäemaksu võtmises ning ühte ärimeest Semilarskile altkäemaksu andmises.


Foto tavaliste suuruste peenist - Vidio Kuidas suurendada liige kodus\nLiiga suur peenis on aga teistmoodi väljakutse ja võib lõppeda günekoloogi erakorralise vastuvõtuga. Et keskmine tavaline riist on mingi jama, ei tekita mõnu ja sellega polegi õige mees, see on samasugune haige iba, et tavaline keskmise tihkusega tupp on ämber ja keskmise tihkusega naisega polegi mõtet seksida, sest ta pole õige naine ja ega suhu võtmine ei kompenseeri naiseks olemist. Brennan avastas emaslindude anatoomiat uurides, et nende tupp ei ole lihtsalt kanal, nagu siiamaani asja põhjalikumalt uurimata oli arvatud.\nJaga lugu: 40 cm peenisega part Evolutsiooniline sugudevaheline võitlus on andnud argentiina händpardile hiiglasliku suguelundi. Kõigist seni tuntud selgroogsetest on just händpardil tema suurusega võrreldes kõige suurem suguti. Aukartust äratav elund on välja arenenud pidevas sugudevahelises võitluses oma liigi emaslindudega. Kuid väike part on saanud teadusliku tähenduse, mis ulatub palju kaugemale, kui tema tagasihoidliku suuruse põhjal võiks arvata.\nEt seetõttu 8 meest st Foto tavaliste suuruste peenist kanda, kuna nende peenised ei tekita naistele piisavalt mõnu - see on naeruväärne. Vähemalt loogikat kasutades ja statistikat vaadates.


Kagu-Eestis selgitatakse parimate kutseoskustega politseinikke - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nKorrakaitsjad üle Eesti panevad end taas proovile. FOTO: Reelika Riimand\nPolitsei- ja piirivalveameti (PPA) 5. kutsemeisterlikkuse võistlused toimuvad 22.-23. mail Kagu-Eestis, võistlustulle astub 28 võistkonda.\nTänavuste võistluste peakohtunik ning ühtlasi ka Lõuna prefekt Vallo Koppel rõõmustab, et võistlused toovad Kagu-Eestisse paariks päevaks sedavõrd suure hulga politseinikke. «Kaks päeva vältavate võistluste jooksul saavad politseinikud ühelt poolt proovile panna oma oskused ja teadmised, teisalt panustada oluliselt kogukonna turvalisusse, avalikku korda ning liikluse rahustamisesse.»\nVõistlused saavad alguse 22. mail Kääriku spordikeskuses, kust 28 võistkonda stardib Kagu-Eesti kuppelmaastikule lahendamaks politseitööga seotud elulisi ülesandeid. Kaks päeva vältav jõuproov kulmineerub piduliku autasustamisega 23. mail taas Kääriku spordikeskuses, kus selguvad nii võistlusalade parimad kui ka üldvõitja.\nPPA kutsemeisterlikkuse võistlustel võtavad omavahel mõõtu kõigi politseijaoskondade, prefektuuride ja kesküksuste esindajad. Lisaks osalevad kolleegid Lätist, Leedust, Soomest ning partnerasutuste meeskonnad sisekaitseakadeemiast, maksu- ja tolliametist ning abipolitseinike seast. Kokku osaleb võistlustel sel aastal 112 ametnikku.\nEelmisel aastal korraldas PPA kutsemeisterlikkuse võistluseid Ida prefektuur, kust kuldseima võidukarika tõi koju Kagu politseijaoskonna võistkond.


Hästi ehitatud katust on lihtne korras hoida - Maakodu.ee\nMonier OÜ piirkonna müügijuht\nHästi ehitatud katuse korrashoid pole eriti töömahukas.Foto: Monier OÜ\nLisaks asjatundlikule ehitamisele vajab katus terve ja nägusana püsimiseks majaomaniku hoolt.\nMajaomanik peaks juba ehitusmaterjalide hindadega tutvumisel tundma huvi ka pakkujate tehnilise pädevuse üle. Kas toote müüjal on tehniline tugi, kes suudab anda kiiret abi ka tööde käigus, milliseid lisatarvikuid pakutakse katusekivi juurde ja kust need lisamaterjalid pärinevad?\nSageli püüab ehitaja leida turult kõige odavamaid detaile ja nendest tervikkatust koostada, kuid sellise lahenduse puhul puudub igasugune süsteemigarantii katusekatte tootjalt. Seetõttu on hea, kui ehitaja oleks eelnevalt läbinud katusekatte paigalduse koolituse ja lähtuks oma töös paigaldusjuhenditest.\nLisaks asjatundlikule ehitamisele vajab katus terve ja nägusana püsimiseks hoolt. Hästi ehitatud katuse korrashoid pole eriti töömahukas ja ühtlasi vähendab omanik katuse korrashoiuga edasisi katusega seotud kulusid.\nKorrashoiu aluseks on katuse visuaalne ülevaatus, mida võiks teostada kaks korda aastas. Selle käigus eemaldatakse praht, puulehed, okkad räästa ripprennidest, allavoolu ja voolusuunalistelt liidetelt, korstna juurest ja neeludest. Kõrvaldatakse katusele sattunud ebavajalikud esemed ja kinnitatakse võimalikud lahti liikunud detailid. Samuti asendatakse katkised materjalid, teostatakse vajadusel korstnate ja müüritiste remont. Talvel tehakse kindlaks, kus lumi katusel sulab ja kuhu tekib jää. Kindlasti peab talvel katuseakende ümbrust lumest puhastama. Lihtsat, järsu kaldega katust, millelt pole midagi koristada, võib vaadelda ka maapinnalt.\nHÜVA NÕU: Kuidas vahetada katust kokkuhoidlikult ja otstarbekalt 16.05.2016\nKui katuse omadused pole veel kindlaks tehtud, näiteks vahetult pärast katuse valmimist või hoone omandamist, vaadatakse katus üle vahetult pärast tüüpolukordi: vihm, vihm tuulega, lumesulamine.\nParimad omadused on katusekivil\nTänasel ehitusturul pakutavatest materjalidest on katusekivi vaieldamatult parimate omadustega, sest talub hästi kuuma ning ka krõbedat pakast, samuti mereäärsete alade soolast\nPaljud teised katusekattematerjalid kipuvad temperatuuri kõikudes mahult kahanema või kasvama, mõningad sootuks sulama, kuid kivikatus on stabiilne ning probleemivaba.\nKivikatus armastab vihma: nii saab katus puhtaks ja kivi üks olulisi omadusi tõestatud – ka kõige suurema vihma või rahe korral ei kuule te katuse all ainsatki kõminat. Kivikatus on vaikne ja rahuldab ka kõige nõudlikuma kliendi vajadused.\nVastupidiselt müütidele sammal seevastu kivi füüsilisi omadusi ei mõjuta. Uuringud ja näited tõestavad, et sammal või samblik suudab kasvada peaaegu igal materjalil – isegi siledal plekil. Sambla tekke kiirus materjalile sõltub ümbritseva keskkonna puhtusest.\nKeda sammal katusel visuaalselt häirib, võib osta ehitusmaterjalide kauplusest spetsiaalse pihustatava samblaeemalduskemikaali, mis suretab sambla ja annab mõneks ajaks selle vastu kaitse.\nKui sammal katusel ei häiri, pole vaja muretseda, et kivi kiiremini puruneb. Sammal kinnitub juurestikuga kivi pealispinna pooridesse ega mõjuta selle füüsikalisi omadusi.\nHea näide on Inglismaa, kus katust renoveerides või uut ehitades peavad Monier’i tehnilised konsultandid pidevalt vastama küsimusele: kuidas teha nii, et sammal minu katusel kiiresti kasvama hakkaks? Lahendus on tegelikult lihtne: kastke katust toorjogurti lahusega!\nMaja üldhinnast moodustab katus keskmiselt 10%, mõjudes samas maja üldmuljele 30%. Võiks aga arvestada faktiga, et keskmise eramu kivikatus maksab u 2500 eurot, selle garantii on 30 aastat ja eeldatav eluiga vähemalt 100 aastat. Sama summaga peaks majaomanik arvestama ka oma köögi sisustamisel, aga tehnika ning mööbli garantii on kuni viis aastat ja eluiga ulatub väga harva kivikatuse garantiiaja raamidesse.\nKodu nagu öökullipesa - armastus täis ja metsa sisse peidetud


Inspektor Gadget mängud - mängida tasuta mäng - Mäng\nInspektor Gadget mängud\nCyborg Cop vidin meelde cartoon, ja nüüd saab mängida seda tasuta online mäng Inspector Gadget. Siis ta läheb rada kurjategijad, mõnikord üllatada oma loidus, kuid jäi julge ja resoluutne. Järgmine vidin truu koer Aju ja targad vennatütar Penny. Selline kirev meeskonna kindlasti leida võimalus saada rada vaenlasi, ükskõik kui salakaval nad ei olnud. Ja parandada detektiivi oskused, mängida otsimise paari kaarte, mõistatusi, leida vastuolusid arvud ja joonistada pilte, püüdes reprodutseerida värvidega.\nMängud inspektor Gadget Kategooria:\nViimased Inspektor Gadget mängud\nMängud Online Kõik Inspektor Gadget mängud\nIgry Inspector Gadget: komöödia detektiv\nkangelane Inspector Gadget mäng ei vaja tutvustamist. Ta on tuntud alates 1982 Kui see esimene ilmus samanimelise animeeritud seeria. Iga episood algab stseeniga väljamõeldud linna Metro City kui vidin saab alates tema ülemus Quimby märkus ise hävitada Järgmise ülesande.\nKogu töö kangelane eesmärgiks on võitlus ettevõtte Psycho perspektiivis dr Claw, ikka tuntakse Claw. Kuna tegemist on sellistes olukordades, on kuri, reetlik, kahjulike teadlane, kes unistab orjastada maailma. Ülesanne vidin ei võimalda seda, kasutades kogu arsenal tööriistu kättesaadav, ning aidata sõbrad.\nLigi kangelane tema vennatütar Penny, tark ja intelligentne koer Brain. Kuid nad ei ole lihtsalt satuvad raskesse olukorda, kuid alati leidnud võimaluse ennast päästa, ja saada teised. Vidin on muutunud nii huvitav ja populaarne iseloomu, mis 1999. aastal prequel tulistas multserialu – täispika mängufilmi ja 2003 seal oli jätkuks. Mõlemad filmid ei ole läinud algsest žanr: seiklus, komöödia, detektiiv perega vaatamiseks.\nSelle mängu inspektor vidin, neile pakutakse laste publik, ja see on suurepärane võimalus meeles pidada kuulsa detektiivi, on fenomenaalne võime.\n– Inspector Gadget peategelase detektiiv töötab politsei. Ta ei ole tavaline poiss, küborg varustatud kaaluseadmetele ja värki, et aidata teda tema töös. Ainult käed on palju – saab venitada pikkade vahemaade taha, lüües kaugete objektideni. Ta alati kannab vihmamantel hall müts ääreni, nahkkindad ja muutumatu sinine püksid. Ma olen kindel ise, ja seega täis paatos, kuid vaatamata kogemustele, on naiivne, võime üllatada isik. Näiteks salajane spioonid Clos kehtib nii sõpradele ja tema koer maskeeritud kurikaela üle võtab.\n– Penny andekas vennatütar inspektor. Ta töötab vidinaid ümber teda aidata. Paber kasutab raamatu - arvuti, et jälgida kurjategijad. Aju hoiab kontakti abiga tundi, kus seade on ühendatud.\n– Brain koer vidinaid. Ta ei saa rääkida, kuid see ei vähenda tema mõistus. Ta kõnnib tema tagajalad, asjatundlikult maskeeritud ja hoiab sidet Penny saatja kaudu, mis on integreeritud selle kaelarihma. Alati valmis aitama omanik, mida jama ta tahaks jääda.\ndr Claw (Claw George) – Leading anti- kangelane, juht firma psüühika, kes unistab maailma vallutada. Alati peidetud kulisside taga, ja vaata, ainult käe raua valatult. Nagu lemmikloom kass käega paitab hüüdnimi hullu.\nUimbi – politseiülem juht vidin. See annab inspektor töökohti enesetapu märgib, eelnevalt muutumises. Alati kiitust vidinaid, pidades seda parimaks töötajaks.\nGadzhet – parim detektiv\nOtkroyte mängud Inspector Gadget ja mine temaga seiklus. Nende hulgas mängutooteid leiad värvimine lehekülgi ja värviline põletused, teda aidata vabaneda hambavalu kliinikus leiad kõik paarid pilte ja tugevdada oma mälu.\nMängu ajal Inspector Gadget, leiad end keerulisest olukorrast, kui kangelane kukub taevas, pidurdamatult läheneb maa ja ainus viis ellu jääda – eemale vaenlase langevarju. Ja läheb põnevusmäng Inspector Gadget, läbida mazes, koguda boonus punkte, ehted ja leida võimalus saada välja püünised, kasutades tegelase võime muuta.


Olukord järgmine: 2 last, 5 päeva minuga 2 päeva isaga. Mina elan üürikorteris, mees oma korteris. Minu palk 350-400, mehe palk 700-750. Kohut käia ei taha. Minu maksud ümmarguselt 250, mehe maksud 300\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 17.01 09:11; 17.01 09:18;\nMõlemad käime tööl. Kuna lastel pole veel lasteaia kohtasi, saan ainult nv tööl käia.\nLoogiline oleks miinimum x 2 st 2 x 145 sest ka üür on laste eluasemekulu ja lapsed on sinuga pikema aja ja isa sissetulek(=võimalused on u 2x paremad kui sul).\nÜldiselt alla 1/2 miinimumpalga e siis alla 145/laps mõistetakse harva välja.\nSamas kui mees vahel ka midagi ostab(riided, jalanõud), mitte kõik sina, lepiks e u 230-250/kuus\nÜür ei ole laste elamise kulu ja isa ei pea seda kinni maksma.\n[tsitaat]Üür ei ole laste elamise kulu ja isa ei pea seda kinni maksma. [/tsitaat]\nohoh, misajast lastele siis tasuta üüritakse?\nüür on vägagi laste elamise kulu, täpselt laste osast pool kuulub teise lapsevanema poolt tasumisele.\nüür on vägagi laste elamise kulu, täpselt laste osast pool kuulub teise lapsevanema poolt tasumisele.[/tsitaat]Mis see \_”laste osa\_” on? Kas ilma lasteta elaks naine puu all või?\nÜür loetakse täiesti seaduslikult laste eluasemekuluks (ei loeta eluasemelaenu ja liisinguid), sest kuskil peab laps elama ja ilma lasteta üüriks ema äkki vaid 1-toalise korteri, laste pärast aga suurema.\nAntud juhul on laste eluasemekulud, sest lapsi on 2- 2/3 üürist(1/3 on ema oma), 2/3 veest, elektrist, küttest jne.\nSamuti ei jagara erineva sissetuleku puhul kulutusi 50:50 vaid muus suhtes st täpse võrdsuse nõudmine on mingi Perekooli müüt, mitte tõde.\nJa veelkord- alla 1/2 miinimumpalga lapse kohta mõistetakse välja harva ja vaid siis kui mees on töövõimetu või tal on veel teisi ülalpeetavaid.\nKüsida 250 on täiesti loogiline, kui lapsed on 5p nädalas emaga.\n[tsitaat]Olukord järgmine: 2 last, 5 päeva minuga 2 päeva isaga. Mina elan üürikorteris, mees oma korteris. Minu palk 350-400, mehe palk 700-750. Kohut käia ei taha. Minu maksud ümmarguselt 250, mehe maksud 300[/tsitaat]Minu arvates oleks õiglane kui mees hoiaks või maksaks kinni laste hoidmise veel 1,5 päeva jooksul ja pooled otsestest laste kuludest.\n[tsitaat]Üür loetakse täiesti seaduslikult laste eluasemekuluks (ei loeta eluasemelaenu ja liisinguid), sest kuskil peab laps elama ja ilma lasteta üüriks ema äkki vaid 1-toalise korteri, laste pärast aga suurema.\nKüsida 250 on täiesti loogiline, kui lapsed on 5p nädalas emaga.[/tsitaat]Kas ema peab maksma isale ka midagi nende 2 päeval nädalas lastele kulunud elektri, vee, küttepuude, amortisatsiooni jne eest?\nÜür on just laste elamise kulu, ilma lasteta saaks ema elada odavama pinna peal, niisiis, laste osa üürist, poole sellest peab isa kinni maksma.\nHuvitav, et inimesed on nii järjekindlalt rumalad selles küsimuses.\nJa kuna lapsed elavad põhikohaga teemaalgataja juures ja teemaalgataja ei saa seetõttu täiskohaga tööl käia, siis peaks laste isa õigupoolest ka teemaalgatajale võimalust mööda elatist maksma. Aga sellisest palgast pole see muidugi võimalik.\nTeine suur ja tüütuseni korratav eksitus on see, et ema ja isa peavad panustama rahaliselt võrdselt. Tegelikult kehtib proportsionaalse panustamise põhimõte, ehk siis suurema sissetulekuga inimene panustab rohkem.\nÜldiselt on miinimumelatis ühe lapse kohta pool kehtivast alampalgast, praeguseks siis 145 eurot. Kui lapsi on rohkem, võidakse ühe lapse peale ka väiksem summa välja mõista, aga siiski – usutavasti peaksid sa üle 200 euro kahe lapse peale kokku ikka saama. Kui hästi läheb, ka 300 eurot, aga see oleneb jah sellest, kui ametlik su eksi palk on.\nKui sa küsiksid 250 väheneks mehe sissetulek 500 -le ning sinu oma tõuseks 750-le. Õiglane?\nKuna lapsed on isaga kolmandiku oma ajast, vähendaksin mina elatist ka kolmandiku võrra. Ehk siis liidaksin kokku lastele minevad kulud (reaalselt) ning sealt lahutaksin maha kolmandiku. Kui sul tõesti kulub kahe lapse ülevalpidamiseks 500 euri kuus, siis mehe osa sellest oleks (250 – 250/3) 167 euri.\n.. ma olen ikka mõelnud, kui tore oleks saada hästi paljude erinevate meestega lapsi ja siis hakata neilt elatist küsima. Mõelge kui rikkaks ma saaks!\nÜüri maksaks ikka samapalju, vahet poleks kas elaksin korteris 1 või 5 lapsega. Aga 5 lapse pealt saaks elatist heal juhul juba 1000 euri!\nÜldiselt on miinimumelatis ühe lapse kohta pool kehtivast alampalgast, praeguseks siis 145 eurot. Kui lapsi on rohkem, võidakse ühe lapse peale ka väiksem summa välja mõista, aga siiski – usutavasti peaksid sa üle 200 euro kahe lapse peale kokku ikka saama. Kui hästi läheb, ka 300 eurot, aga see oleneb jah sellest, kui ametlik su eksi palk on. [/tsitaat]Suurem ja väiksem sissetulek on palgatöölise puhul üsna vahelduv mõiste. Kui enam tööd ei ole, siis on sissetulek null. Aga keegi ei jäta seepärast alimente välja nõudmata, et sissetulekut pole.\nNii et ei ole ikka päris proportsionaalne see asi….\nSuurem ja väiksem sissetulek on palgatöölise puhul üsna vahelduv mõiste. Kui enam tööd ei ole, siis on sissetulek null. Aga keegi ei jäta seepärast alimente välja nõudmata, et sissetulekut pole.\nNii et ei ole ikka päris proportsionaalne see asi….[/tsitaat]\neksitus, sissetulekute vähenemise korral saab elatise maksja kohtu kaudu nõuda ka elatise summa vähendamist, samamoodi saab ta seda nõuda siis, kui ta saab veel lapsi, kes vajavad ülalpidamist. Lihtsalt tavaliselt eeldatakse, et töötus on ajutine seisund. Aga madalama palgaga töö ei pruugi olla ajutine seisund, samamoodi, nagu täiendavad lapsed ei ole ajutine olukord.\naa ja veel üks asi. kõik kõvad ametnikud ja kohtunikud siin perekoolis, kes te vaidlete selle üle kui palju reaalselt kohtutes välja mõistetakse.\ninternet on tore koht ning seal on võimalik vaadata kohtulahendite registrit. ka välja mõistetud elatiste kohta. soovitan külastada.\nmina vaatasin.. enamus lahenditest olid alla miinimumi…\nsiit siis nõuanne kõigile üksikemadele. niikaua kui teil on eksmehega head suhted ning elatis regulaarselt laekumas, ärge hakake oma ahnustest surkima.\neksitus, sissetulekute vähenemise korral saab elatise maksja kohtu kaudu nõuda ka elatise summa vähendamist, samamoodi saab ta seda nõuda siis, kui ta saab veel lapsi, kes vajavad ülalpidamist. Lihtsalt tavaliselt eeldatakse, et töötus on ajutine seisund. Aga madalama palgaga töö ei pruugi olla ajutine seisund, samamoodi, nagu täiendavad lapsed ei ole ajutine olukord. [/tsitaat]Kui süsteem oleks proportsionaalne, siis toimuks ka pidev ümberarvestamine automaatselt. Seda ei ole. Et mingit muutust saavutada, pead protsessima ja tõestama (mis omakorda on kulukas).\nSeega võime öelda, et süsteem ei ole proportsionaalne.\nminu meelet õiglane sel juhul 150-170eur isa käest saada kokku.\nLiilu on võimeline 170 eurot/kuus 2 last üles kasvatama?\nSest tema enda 350 palgast u 250 läheb maksudeks\nja jääb 100\nning kardan, et sellest palju lastele ei panusta…\nsest millestki peab ema ise ka elama (vajab elementaarset st riided, toit jne)\nSt 170+100=270 kolmele ehk 80/kuus inimesele kuus ostad toidu, hügieenivahendid,riided jne?\nÕpeta mind ka, kuidas!\n[tsitaat]Liilu on võimeline 170 eurot/kuus 2 last üles kasvatama?\nÕpeta mind ka, kuidas![/tsitaat]\nÕpetan sind ise!\n170 euri läheb vaid lastele ja Liilu ei kirjutanud, et sellega ta kasvatab üles 2 last, vaid et see on summa, mida ta küsib laste isa käest lastele!\nsee 250 mis läheb maksudeks, ärge unustage, et ka selle sisse on arvestatud laste osa.. elekter, vesi jne.\nJärjekordne tõestus sellest, et enamik naisi ei ole endale selgeks teinud ELATISE mõistet.\nning mille kuradi pärast sa liidad 170+100 ning jagad selle kolmega kui peres oli lapsi 2 ?????\nSest ema on ka pere liige\nsaades isalt 170 ja emal jääb maksudest järgi 100\npeavad nad kolmekesi (ema + 2 last) selle summaga kuu aega sööma ja hädavajaliku ostma, on loogiline ju\nVõi arvad, et ema ei söö, riideid ei vaja ja peput ka ei pühi ning seebiga ei pese st elab 0-kuluga kuus\n[tsitaat]Ema ja isa on rahaliselt võrdsed, nii palju kui ise suudad lapsele raha kulutada, nii palju on kohustatud ka isa maksma.\nKust see lollus küll ikka ja jälle võetakse? Kui sissetulekute vahe erineb kordi (isegi kümneid kordi), siis tõesti kujutad ette, et enam teeniv pool peabki ainult nii vähe lapsi toetama, kui vähem teenival poolel võimalik on?\nSeda enam et suurepalgaline saabki oma ametit tavaliselt vaid seetõttu pidada, et teine vanem toob lapse iga päev lasteaiast, on haige lapsega kodus, käib arsti juures, ei käi komandeeringus jne, jne.\nVäiksemas/ebamugavamas korteris ilmselt küll. Ja kulutaks vähem vett, elekrit ja tooddaks prügi. Need viimased kukuartiklid on lastel üldiselt palju suuremad kui täiskasvanul.\n[tsitaat].. ma olen ikka mõelnud, kui tore oleks saada hästi paljude erinevate meestega lapsi ja siis hakata neilt elatist küsima. Mõelge kui rikkaks ma saaks!\nÜüri maksaks ikka samapalju, vahet poleks kas elaksin korteris 1 või 5 lapsega. Aga 5 lapse pealt saaks elatist heal juhul juba 1000 euri![/tsitaat]\nLapsi saavad kaks inimest koos. Ke sunnib mehi võimalikult paljude erinevate naistega lapsi saama? Tehku lapsed ühe naisega ja pole vaja elatist maksta.\nKui ema töö kaotab, siis ei kuluta ta ju lastele 0 raha eks ole? Lapsed tahavad süüa, riideid ja sooja tuba ikka, eks ole? Kui isa juhtumisi üldse midagi ei maksa, mis siis? Ema peab ju ikka raha kuskilt välja võluma, ja võlubki. Miks siis isa seda tegema ei peaks?\nKui nüüd üldisemalt rääkida, siis oleks viimane aeg perekond jälle au sisse tõsta ja saba seljas nelja tulle poole minemajooksmine ära lõpetada. See praegune värk, milles kannatavad lõppkokkuvõttes kõik, on üle igasuguse mõistuse.\n[tsitaat]Sest ema on ka pere liige\nVõi arvad, et ema ei söö, riideid ei vaja ja peput ka ei pühi ning seebiga ei pese st elab 0-kuluga kuus[/tsitaat]\ntõsi, ema on ka pere liige kuid mitte eksmehe pere liige. tema kannab lastele 170 euri kuus, emal jääb maksudest alles 100 euri. 170 euri on aga elatis ning elatist maksab üks lapsevanem teisele laste kulude katteks.\nsee, millega ema peput pühib, on ema enda mure, mitte enam laste isa.\nkui täiskasvanud naine ei suuda end ära majandada, võivad lapsed elada isaga.\nja selle jutuga, et ema on ka pere liige ning peab saama osa elatisest mine kohtusse. vaata, mida nad sulle seal vastavad ning tule ütle meile ka:D\nVõi arvad, et ema ei söö, riideid ei vaja ja peput ka ei pühi ning seebiga ei pese st elab 0-kuluga kuus[/tsitaat]Kui ema ei viitsi rohkem tööd teha ja raha teenida, siis pühkigu perset näpuga. Paras talle.\nema võib tööle saata , isa hoiab last. Ema teenigu ise vajalik summa,mis tema arvates puudu jääb. [/tsitaat]\nParaku paljud isad just sellesama lapsehoiu eest pere juurest põgenevadki…\nParaku paljud isad just sellesama lapsehoiu eest pere juurest põgenevadki…[/tsitaat]Ei põgene nad midagi. Keegi ei paku sulle mingit lapsehoiu teenust, ainult raha, raha, raha.