Hetkesõnum 31.03.2020 – Vestlused inglitega\nTänase hetkesõnumina saadavad inglid meile kaheksa lühikest sõnumit ja nad saadavad neid sel korral vanuserühmade (sünniaastate) kaupa jaotatuna.\nIga sõnum on üks minu inglikaartidest (st. tegu on kaartidega, mis asuvad alalehel “Tasuta inglikaardid”).\nNäeme siin seega jälle midagi uudset.\nNimelt ei ole inglid (läbi minu poolt kanaldatud sõnumite) varem sünniaastate kaupa sõnumeid saatnud.\nLisaks on huvitav ka see, kuidas nad sünniaastate kaupa meid lahterdasid.\nKui vaatate allolevat nimekirja, siis näete ka ise, et need sünniaastate vahemikud ei ole ühtlaselt jaotatud. Ja huvitav on ju ka see, et sõnumit saadetakse justkui ka neile, kes on äsja sündinud (viimane kategooria on aastad 2002-2020). Minu kodulehe lugejate seas on küll tõesti igas vanuses inimesi – nii vähemalt näitavad mulle erinevad külastajate statistika andmed – kuid ilmselgelt ei ole ju siin lugejate seas äsja sündinuid. Siin pole tegelikult viimase ca 17 aasta vältel sündinuid. Seetõttu on see vahemik ka minu jaoks kummaline, aga kuna inglid on need vahemikud selliselt ette andnud, siis nii ma ka tolle info kirja panin.\nLisan, et kuna need aastate jaotumised on kummalised, siis võib ka neis jaotustes sisalduda kellegi jaoks lisasõnum. Mulle tundub, et need vahemikud võivad näiteks tähistada ka teatud energeetilise töö etappe. Seega, vaadelge kindlasti seda aastate nimekirja ja meenutage, mis teie elus vastavatel aastatel toimus. Kas märkate seal mõnda mustrit?\nNagu ikka, saate minu inglikaarte kasutada ka meditatsiooni abivahendina. Selleks pole vaja teha midagi muud kui minna alalehele “Tasuta inglikaardid” ja otsida üles vastav kaart, mis teile juhenduseks välja tuli. Seejärel lihtsalt vaadelge vastava kaardi fotot ning lülitage oma mõtted välja nii palju kui võimalik. Kui te mõttevoolu välja lülitada ei soovi, siis valige endale hoopis keskendumiseks mõni hea soov, mille teostumine teile rõõmu valmistaks. Võite sellist meditatsiooni teha nii ühe minuti vältel kui ka pikemalt. Talitage selles osas täpselt nii, kuidas teil parasjagu tunne on.\nLõpetuseks selgitan veel inglikaartide alalehe ülesehitust – sellel alalehel sisalduvad inglikaardid muudavad iga kord oma järjestust kui sinna lehele lähete. See tähendab, et selleks tuleb teha pisut tööd, et üles leida õige kaart, mille abil mediteerida. Sinna pole midagi parata, sest need inglikaardid on peaasjalikult mõeldud isiklike vastuste võtmiseks/ isikliku inglisõnumi (nö pimesi) võtmiseks. See aga tähendabki, et kui need kaardid oleksid alati seal lehel ühesuguses järjestuses, siis muutuks ühel hetkel isikliku inglisõnumi võtmine üsna igavaks. Seetõttu olengi ma sättinud tolle lehe tehniliselt selliseks, et need kaardid muudaksid järjepidevalt oma asukohta.\nMõistan, et seetõttu on minu poolt nimetatud meditatsioonikaardi leidmine pisut raskendatud, kuid ma usun, et see pole üldse halb nähtus. Nimelt võite te tollel otsingu teekonnal leida enda jaoks ju ka mõne muu sõnumi, mis parasjagu kõnetab. Lisaks harjutab selline töö ka kannatlikkust/ millelegi pühendumist. Inglid nimelt ei tööta kärsitusega, mis tähendab, et inimesel ei ole ka võimalik oma isiklikku juhenduskanalit seni kuulda, kuni ta on kärsitu. Selleks, et kuulda/ tunnetada/ hoomata oma isiklikku juhenduskanalit, peab treenima endas eelkõige rahulikkust. Ja sealt edasi tuleb treenida rahulikku järjekindlust. Ilma säärase lähenemiseta ei ole võimalik oma isikliku juhenduskanaliga sidet luua.\nKui te olete mõnikord mõelnud, et miks need inglite sõnumid nii pikad peavad olema, mida nad läbi minu saadavad, siis selles osas on vastus täpselt sama – läbi nende sõnumite treenitakse inimestes rahulikku järjekindlust. Nagu olen alati öelnud, minu poolt kanaldatud sõnumid ei ole niisama lugemismaterjaliks loodud. Need on tervendava eesmärgiga kirjatükid, mis aga ei tervenda kedagi sunniviisiliselt. Need kirjatükid pakuvad lihtsalt üht tunnetuse treenimise võimalust – kõigi nende jaoks, kes soovivad oma isikliku juhenduskanaliga sidet luua ja seda sidet ka järjest klaarimaks häälestada. Kohustuslik ei ole siin aga kunagi midagi. St. kui te soovite neid sõnumeid niisama lugemismaterjalina kasutada, siis võite te loomulikult nii teha. Teil tuleb siis vaid mõista, et need tekstid sisaldavad igasuguseid erinevaid nüansse, mis on kõik täpselt sellised, nagu nad olema peavad. Ehk need võivad sisaldada ka nüansse, mis võivad tunduda kohati ebavajalikuna. Nii see aga kunagi pole.\nJa siit tulevad lõpuks ka ülalnimetatud kaheksa sõnumit, mis on jaotatud sünniaastate kaupa:\n2002 – 2020 – Sul veab praegu kõiges. Kasuta seda targalt. Nr 15\n1992 – 2001 – Tee ümberpöörd ja vaata, mis jäi maha. Nr 39\n1989 – 1991 – Lahendus plingib praegu otse Sinu selja taga. Nr 123\n1985 – 1988 – Mõnel asjal tasub lasta loojuda. Nr 88\n1975 – 1984 – Sul veab praegu kõiges. Kasuta seda targalt. Nr 15\n1966 – 1974 – Lahendus on peidus otse sinu nina all. Nr 79\n1940 – 1965 – Lahendus plingib praegu otse Sinu selja taga. Nr 123\n… – 1939 – Plaanid on valmimisjärgus. Ole kannatlik. Nr 4


Hiina filtreerimisseo tootmisseadmete tootja ja masinad pakkuja - filtriõmbluse tehnoloogia ja masin - WANJIADE\nRoostevabast terasest filtervõrk: Sissejuhatus Performance: happekindlus, leelisuruvus, kõrgtemperatuuriline vastupanu, tõmbetugevus ja kulumiskindlus. Kasutamine: seda kasutatakse skriinimiseks ja filtreerimiseks happe ja leelise tingimustes. Õlitööstust kasutatakse sõelana, keemiliste keemiliste kiu ...\nRoostevabast terasest filtervõre:\nToimivus: happekindlus, leeliskindlus, kõrge temperatuuritaluvus, tõmbetugevus ja kulumiskindlus.\nKasutamine: seda kasutatakse skriinimiseks ja filtreerimiseks happe ja leelise tingimustes. Õlitööstust kasutatakse sõelumis-, keemia- ja kemikaalitööstuse ning galvaanikatööstuse segmentidena.\nFilter screen type: ühe kihina, mitmekihiline, vastavalt kuju on jagatud ümmargune, ristkülik, talje kuju, ovaalne ja nii edasi. Mitmekihilisel võrgusilmal on topeltkiht ja kolm kihti\nFiltri läbimõõt: 5mm-600mm\nSee toode on peamiselt jaotatud roostevabast terasest filtri ekraaniks tehnoloogia järgi: 1, mitmekihiline kihiga keevitamise filtri ekraan. 2, mitmekihiline serv filtri ekraan.\nVõrgusilm on jaotatud kuju järgi: ristkülik, ring, rõngas, kuju, vöökoht ja kuju\nNetotükk jaguneb vastavalt struktuurile: ühekihiline võrk, mitmekihiline komposiitfiltri ekraan, kombineeritud filtri ekraan\nEkraan on jaotatud kihtidena: ühekihiline, topeltkiht, kolmekihiline, neljakihiline, viie kihiga, mitmekihiline\nPeamine materjal: 304,304L, 316,316L\nVõrk: 20 ~ 800 mesh\nRoostevabast terasest filterekraan sobib tööstusele: kasutatakse laialdaselt kiudude ketrus, lühikeste kiudude, ultrafine kiudude, nahkade, lausriie, plasti granuleerimine (PVC-kaabli materjal). Lehtmaterjalid), lehtede ekstrusioon (PEPPABSPS), näiteks kummi pealispulber , sulatatakse filtreerimine.\n1, filtreeriv efekt on väga stabiilne: valmistamise käigus valitakse tooraine kvaliteet nii, et selle kasutamise ajal ei ole seda lihtne deformeerida.\nKõrge tugevusega: kõrgekvaliteediline materjal on kõrge survetugevusega ja talub suuremat töökoormust.\nLihtne puhastamine: ühe kihiga filtermaterjalil on lihtsa puhastamise omadused, eriti tagaplaanil.\nKõrge temperatuuritaluvus: kõrge temperatuur, mis talub umbes 480 kraadi\nKorrosioonikindlus: roostevabast terasest tooraine ise on väga kõrge korrosioonikindlus ja kulumiskindlus\nLihtne töödelda: kvaliteetseid materjale saab lõigata, painutada, venitada, keevitada ja nii edasi.\n1. Seda kasutatakse sõelumiseks ja filtreerimiseks happe ja leelise tingimustes. Petrooleumit kasutatakse pihustamisvõrguna muda võrguna, keemiliste keemiliste kiudude tootmisel, sõelafiltri ja galvaanikatööstuses.\n2.Kasutatakse sellistes tööstusharudes nagu kaevandamine, nafta, kemikaalid, toiduained, meditsiin, masinad ja muud tööstused\nHot Tags: filtreerimisõel, Hiina, seadmete tootja, firma, tootmine, masinate pakkuja, tehnoloogia ja masin\nPaari:Hüdrotsüklonide klassifikaator/Järgmise:Servo draiver


Tarlatan, tärgeldatud gaassiduses kootud riie\nGaas ehk gaasriie on üldnimetus väga kergetele poolläbipaistvatele algselt siidist, tänapäeval ka muust materjalist kangastele, millel on eriline sidus ja võrkjas struktuur.\nGaasriiet iseloomustab eriline sidusetüüp, punumis- ehk gaassidus. Kudumisel põimitakse kaks lõimelõnga ühe koelõngaga, ilma et neid tihendataks. Lõngadevaheliste vahede tõttu on gaaskangas õrn ja poolläbipaistev. Gaaskoelised kangad on tarlatan, marli, etamiin, markisett.\nTänapäeval kasutatakse gaasriiet põhiliselt dekoratiivkangana, eriti pulmade puhul.\nPlanktonigaas[muuda | muuda lähteteksti]\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Gaas_(riie)&oldid=5750437"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:17, 12. november 2020.


7 põhjust, miks peaksid oma suvepuhkuse Leedus veetma - Reisijuht\nLeedu on meile nii lähedal, tundub täiesti oma - ja samas täis meile avastamata kohti. Nordica otselennud viivad Vilniusesse ja sel suvel Kaunasesse - ent see kõik on ka piisavalt lähedal, et oma autoga kohale sõita!\n1. Käi BBC suurejoonelise "Sõja ja Rahu" radadel\nKui olete ka nend ehulgas, kes lummatult jälgisid Lev Tolstoi Romaani "Sõda ja rahu" alusel valminud teleseriaali, mida näitas ka ETV, siis on teil kindlasti hea meel kuulda, et sel suvepuhkusel võib teie élu olla ilus nagu filmis. Seriaali võtted toimusid osaliselt Lätis, ent enamalt jaolt Leedus. Kujutage ette Napoleoni jalutamas kaunase tänavatel või Trakaid, mis näeb vajadusel välja kui Borodino.\nPikemat kirjeldust filmi võttepaikade ja nende leidmise kohta saba lugeda Telegraphist.\n2. Käi Ristimäel\nŠiauliai lähedal asuvale mäele on kogunenud üle mitusada tuhat risti. Arvatakse, et esimesed ristid pandi mäele peale 1831. aasta ülestõusu. Nõukogude ajal käisid võimud mäest buldooseriga üle vähemalt kolmel korral. Aastal 1993 külastas Ristimäge paavst Johannes Paulus II.\n3. Seikle lummavates liivadüünides\nNida lähistel asuvad liivadüünid, mille kõrgus ulatub kohati kuni 60 meetrini. need on liikuvad liivadüünid, mille võimas ilu on tunnistatud isegi UNESCO maailmapärandi nimekirja vääriliseks.\n4. Külasta Vilniuse katedraali\nVilniuse vanalinnas asuv katedraal on Leedu katoliku usuelu keskmeks. Neoklassitsistlik katedraal on pühendatud pühale Stanislausile ja Ladislausile ning pühitseti praegusel kujul 1783. aastal. Katedraali katakombidesse on maetud mitmeid Leedu valitsejaid, näiteks suurvürst Vytautas Suur.\n5.Imetle Trakai linnust\nGalvė järvesaarele ehitatud linnust alustas suurvürst Kęstutis 14. sajandi teisel poolel, ehitus lõpetati Vytautas Suure poolt 15. sajandi alguses. Peale Grünwaldi lahingut 1410 kaotas linnus oma sõjalise tähtsuse ning leidis kasutust vanglana. Linnuse 15. sajandi stiilis restaureerimine algas 1951. aastal ning 1962. aastal avati seal Trakai ajaloomuuseum.\n6. Koge elu kunagises Euroopa suurimas riigis\nNii uskumatu kui see ka ei tundu - Leedu oli kunagi Euroopa suurim riik. leedu vürstiriik laiutas lisaks praeguse Leedu territooriumile veel Ukraina, Valgevene, poola ja osaliselt ka Venemaa aladel.\n7.Kohtu Euroopa ühe kummalisema monumendiga\nLeedu üks üllatustest on ka selle monumentide rikkus. Nõukaaja pärandit eeldavad kõik, et Vilniuses on ka üllatuslikult legend muusikamaailma legendile Frank Zappale. Ehkki Zappa kunagi Leedus ei käinud, nähti teda vabaduse sümbolina.


Sagedane urineerimine naistel ravi diabeediga 2 tüüpi - Suurenenud urineerimise areng\nPärilike tegurite tähtsust näitab diabeeti haigestumise sagenemine kui vanem põeb diabeeti. Kui öösel insuliini kasutamine on ebapiisav, siis kaks korda päevas insuliini kasutamine võib saavutada parema kontrolli. Kes soovib elada pikka, energilist elu ja unustada see kohutav haigus igaveseks, võtke 5 minutit ja lugege seda artiklit. Samal ajal võib teist tüüpi haiguse all kannatavatel inimestel kuseteede patoloogiate tõttu tekkida polüuuria.\nSöö spetsiaalset dieeti. Patsiendi menüü peaks koosnema toitudest, mis sisaldavad võimalikult vähe kergeid süsivesikuid ja rasvu.\nTehke sporti. Spordiharjutusel on patsiendi kehale positiivne mõju, langetades tema vereringes glükoosikontsentratsiooni. Kui see hüpoglükeemiline toime saavutatakse, lõpetab keha liigse uriini eritumise, kuna veresuhkru tase stabiliseerub. Lisaks suurendab vaagna lihaste õige koormus nende toonust, millel on kasulik mõju põiele ja kuseteede süsteemile.\nKuid see on lubatud ainult pärast arstiga konsulteerimist.\nDiureetikumide vältimine võib põhjustada liigset kehakaalu, mis halvendab diabeedi kulgu. Kuid kui patsiendil on kuseteede patoloogiad, ei ole võimalik probleemist täielikult vabaneda. See protsess on pöördumatu ja kaasaegne meditsiin ei suuda seda parandada. Sel juhul viiakse läbi perioodilisi ravikuure, mille eesmärk on leevendada patsiendi seisundit, vabaneda mõnedest sümptomitest. Isegi sellised meetmed ei anna siiski võimalust olukorda lõplikult parandada.\nSeega on polüuuria suhkruhaiguse üheks iseloomulikuks tunnuseks. See nähtus võib olla nii liigse glükoosi kehast väljaviimise kui ka kuseteede süsteemi patoloogiate tagajärg. Haiguse ravi sõltub konkreetsest põhjusest. Kui polüuuria areneb vereringes sisalduva liigse glükoosisisalduse tõttu, aitab patsienti dieet, teatud ravimite võtmine ja sportimine. Kuseteede patoloogiad on pöördumatud.\nSeetõttu on sellist probleemi võimatu ravida. Kaasaegne meditsiin suudab patsiendi seisundit vaid mõnda aega leevendada. Seetõttu peavad nende patoloogiatega inimesed perioodiliselt läbima ravikuurid, mis leevendavad nende seisundit. Sage urineerimine diabeediga Sage urineerimine suhkruhaigetel tähendab enam kui 2—3 liitrit uriini päevas. See on haiguse kõige tavalisem sümptom.\nPolüuuria peaks põhjustama viivitamatut arstiabi. Sagedase urineerimise korral tuleb põhjuse väljaselgitamiseks läbi viia diagnoos. Põhjused Sage urineerimine diabeedi korral on murettekitav, kuna keha ei suuda iseseisvalt reguleerida veresuhkru taset.\nKui see on ületatud, suureneb eritunud uriini maht.\nKuid on ka teisi haigusseisundeid, mis põhjustavad diabeedi korral uriinipidamatust. Sage urineerimine diabeedi korral - patoloogilised põhjused, mis on komplikatsioon pärast haigusi: Diabeetiline nefropaatia on haiguse hiline komplikatsioon. Mõnikord tuvastab arst endokriinsüsteemi haiguse neerude talitlushäirete korral. Varases staadiumis ilmneb mikroalbuminuuria sümptom ja hilisemas staadiumis tõuseb albumiin uriinis. Urineerimine suhkruhaiguse korral nefropaatiaga patsientidel muutub algul sagedasemaks ainult päeva jooksul, seejärel on vaja öösel tualetti minna.\nVee-soola metabolismi rikkumine. Keha üritab seda kompenseerida, suurendades vee eritumist.\nSee juhtub siis, kui tarbitakse liiga palju hapukurki mis ei ole diabeediga lubatudsuurenenud kaltsiumi või kaaliumi sisaldus veres. Kasvajad hüpotaalamuse kaudaalses piiris - aju selles osas, millest keha veetasakaalu reguleeritakse. Sage deurinatsioon näitab tõsist kahjustust, mis võib põhjustada neerufunktsiooni kahjustust.\nSuhkurtõve sagedaseks urineerimiseks on ka füsioloogilisi põhjuseid. Nende hulka kuulub liigne vedeliku tarbimine, spetsiifiline madala valgusisaldusega dieet. Suhkurtõvega naiste sagedane urineerimine võib olla seotud rasedusega. Kusepõis on emaka rõhu all, kuna see laieneb. Seetõttu külastavad naised sagedamini tualettruumi teisel ja kolmandal trimestril.\ntrompes bouchées/fausses couches répétées/Irrégularité menstruelle /douleurs , comment TOMBER ENCEIN\nUriini sekretsiooni suurendavate ravimite - diureetikumide - võtmist peetakse ka meeste ja naiste suhkurtõve suurenenud urineerimise füsioloogiliseks põhjuseks. Polüuuria suhkruhaiguse korral Inimkeha eritab päevas 1—1,5 liitrit uriini.\nSee on norm. Iga väljumise gramm glükoosi kannab umbes 30—40 ml uriini. Selle patoloogiaga on need näitajad ülehinnatud.\nPatsiendi veresuhkru tase tõuseb, see takistab vedeliku imendumist tuubulite epiteelis. See tähendab, et polüuuria ei ole lihtsalt sagedased tualeti külastused "väikesel viisil", kuna põiepõletiku korral suureneb ka uriini maht, 2 korda.\nTsüstiit Tsüstiit on diabeediga patsientide seas tavaline nähtus. Nõrgenenud immuunsus ja kõrge glükoositase võimaldavad kahjulikel bakteritel keha rünnata.\nSelle tagajärjel areneb nakkushaigus. Kuna uriinis on palju suhkrut, luuakse soodsad tingimused kahjulike mikroorganismide paljunemiseks. Diabeedita inimesed põevad põiepõletikku harva.\nGeneetika[ muuda muuda lähteteksti ] I tüüpi diabeet on polügeenne haigus, mis tähendab, et mitmed erinevad geenid soodustavad selle esinemist samaaegselt. Pärilike tegurite tähtsust näitab diabeeti haigestumise sagenemine kui vanem põeb diabeeti. Arvatakse, et diabeetikute veres ringlevad T-lümfotsüüdid sisenevad kõhunäärmesse ja mitmete tegurite toimel tunnistavad beetarakkude valke, ka insuliini kui potentsiaalselt ohtlikke ning kutsuvad esile immuunvastusedmille toimel hakkavad kõhunäärme teatud rakud tootma ja eritama autoantikehi beetarakkude vastu ning selle tulemusel võivad aastate jooksul beetarakkude populatsiooni vähenemine viia haiguse sümptomite ilmnemisele. Sellist haavatavust ei jaga kõik inimesed, kuna kõigil mainitud viirustega nakatunud inimestel ei kujune I tüüpi diabeeti. See on viidanud geneetilisele vastuvõtlikkusele ning katsed patsientidega on kindlaks teinud, et on olemas geneetiline soodumus I tüüpi diabeedi kujunemisele.\nValu urineerimise ajal suhkruhaiguse korral, lõikamine, kiirgudes kubeme piirkonda. Uretriit Uretriit on seotud põletikuga kusiti seintes. Mehi mõjutab see haigus tõsisemalt kui naisi. Äärmuslik janu, väsimus ja nälg on ka haigusseisundi tunnused.\nOn oluline, et 1. Haigus võib põhjustada kõrge veresuhkru taset ja dehüdratsiooni, mis võivad olla meditsiinilised hädaolukorrad. II tüüpi diabeet I tüüpi diabeeti nimetati vanasti juveniilseks diabeediks, kuna 2. Nüüd, kui rohkem lapsi on ülekaalulised või rasvunud, on 2. Mayo kliiniku andmetel puuduvad sümptomid umbes 40 protsendil II tüüpi diabeediga lastest. Haigus diagnoositakse sageli füüsilise eksami ajal.\nAvastage toidud, mida peaksite diabeedi korral vältima.\nRavimata II tüübi diabeet võib põhjustada elukestvaid tüsistusi, sealhulgas südamehaigusi, neeruhaigusi ja pimesust. Tervislik toitumine ja liikumine võivad aidata teie lapsel veresuhkru taset hallata ja neid probleeme ennetada. II tüüpi diabeet on rohkem levinud kui kunagi varem noortel.\nSiit saate teada, kuidas märke märgata, et saaksite neist oma lapse arstile teatada. Ära viima Mõnda tüüpi diabeeti - näiteks 1. Teisi - nagu 2. Arutage oma arstiga võimalikke diabeediriske. The Autoimmune Diseases. Academic Press. ISBN OCLC Annals of Internal Medicine 11 : — Vajalik registreerumine juhend.\nDrugs 65 3 : — Journal of Biomedical Research 29 2 : — PMC Public health nursing: practicing population-based care trükk: 2nd. Pyrinuron Vacor Vacor kõrvaldati USA turult\nKui tüdruk valutab mis see on


Kuidas ehitada Platform Bed With Cinder plokid ja ei Tööriistad - Tips for you - Tipsed.Com\nKui teil on vaja voodi raam ... lihtsalt voodi raami, kuid sul ei ole raha, et osta üks või vahendeid, et ehitada üks, et üks ennast Tuhk plokid.Fännid Tuhk-plokk-ja-plank raamaturiiul leiad selle disain platvorm voodi tuttav ja isegi täiendavad mida nad juba on.Need plaanid on madala platvormiga voodis, mitte kõrghoone platvorm voodi - mõnikord narivoodi.Cinder plokid ei pruugi sobida pikk või kõrghoone platvormi voodit.\nSheet of 1/2 tolli paks vineer\nConsult järgmine juhend otsustada, kui palju Tuhk plokid sa peaksid kasutama:\nüheinimesevoodit 38 75 tolli ja nõuavad neli Tuhk plokid.\nFull (või kahe) voodid on 53 75 tolli ja vajavad viis Tuhk plokid.\nQueen voodit 60 80 tolli ja nõuavad üheksa Tuhk plokid.\nKing voodit 76 80 tolli ja nõuavad 13 Tuhk plokid.\nCalifornia kuningas voodit 72 84 tolli ja nõuavad 13 Tuhk plokid.\nKüsi sidusettevõtte kus ostad vineeri - kohaliku kodu- või ehitusmaterjalid\ne kauplusest - lõigata sobitada mõõtmed madratsit miinus 1 inch pikkuse ja 1 toll laiusest.Näiteks twin madratsi mõõtes 39 75 tolli nõuaks tükk vineeri 38 74 tolli.See hoiab sind kraapides oma jalad vineerist.\nKorraldada neli Tuhk plokid ruut vastab nurkades oma madrats.Panevad neid oma poolele nii, et need on laiemad kui need on pikk.Kuigi see samm ei nõua suurt täpsust, proovige määrata neile, et nad parasjagu ühe tolli kohta, kust serv oma voodis olema.\nLisa extra Tuhk plokid nagu vaja.Täielik madrats, asetage üks plokk keskel (nagu 5 mängukaarti).Sest kuninganna madrats, asetage üks plokk keskel ja ploki keskel mõlemal pool.Luua kuningas madrats nagu tegite kuninganna, kuid neli täiendavat Tuhk plokid moodustavad ristküliku vahel välisserva ja ploki keskel.\nSeadke vineer Tuhk plokid.Määra oma madrats vineerist.\nkasutamine Tuhk plokid, mis on ristkülikukujuline tahked, umbes kaks korda nii kaua, kui nad on laiad või kõrged.Ärge kasutage lahusteid ruutudeks kasutatakse sageli aia.Nad ei ole õige mõõtmed seda projekti.


Paikuse Päevakeskus - Paikuse osavallakeskus\nPaikuse Päevakeskuse eesmärgiks on pakkuda valla elanikele sotsiaalteenuseid . 1996. aastal asutatud päevakeskus asub loomisest saadik vana ühiselamu renoveeritud ruumides Tiigi 2.\nPäevakeskuse juhataja on Katti Aumeister\nhooldustöötaja Karmen Reinumäe\nPäevakeskus on avatud alates 1. märtsist\nE-K, R 8.30 – 16.00 ning N 8.30 – 18.30\nTel 445 5355\neluasemeteenus (13 sotsiaalkorterit päevakeskuses, 7 väljaspool päevakeskust)\nkoduteenused (nt toidu ja ravimite koju toomine)\nsotsiaaltransport (nt arsti juurde viimine)\nPaikuse valla ja EL toiduabi vahendamine\nerihoolekande teenused (toetatud elamise ja igapäevaelu toetamise teenus)\nTegevused Paikuse Päevakeskuse kaminasaalis 2017\n9.00 – 10.00 Majaelanike hommikukohv ja infotund 10.00-12.00 Emmekate klubi 14.00 – 16.00 Lauamängude ring\nMälumäng ja Bingoõhtu\n13.00 – 14.00 Käsitööring\nPõlendmaa, Seljametsa, Tammuru või Silla külas asuva sotsiaaleluruumi üür 0,33 eurot ruutmeetri eest;\nPaikuse alevis Tiigi tn 2 asuva sotsiaaleluruumi üür 0,50 eurot ruutmeetri eest, kusjuures garaaži kasutamise eest invasõiduki garažeerimiseks üüri ei võeta;\nmujal Paikuse alevis asuva sotsiaaleluruumi üür 0,64 eurot ruutmeetri eest;\nkaminasaali üür üks tund Paikuse valla elanikule isikliku tähtpäeva tähistamiseks 4 eurot;\nkaminasaali üür üks tund muule isikule 6 eurot;\nkaminasaali üür kuni 12 tunniks Paikuse valla elanikule isikliku tähtpäeva tähistamiseks 16 eurot;\nkaminasaali üür 12 tunniks muule isikule 26 eurot;\nkaminasaali üür 24 tunniks Paikuse valla elanikule isikliku tähtpäeva tähistamiseks 26 eurot;\nkaminasaali üür 24 tunniks muule isikule 40 eurot;\nkülaliste toas magamiskoha üür 8 eurot ööpäev;\npesumasina kasutamine ilma triikimata 2 eurot masinatäis;\nPaikuse Päevakeskusel on õigus omal algatusel ja kohustus Paikuse Vallavalitsuse korraldusel anda päevakeskuse kaminasaali tasuta või soodustingimustel kasutada vallaelanikele tasuta üritusteks.\nHeategevusüritusteks antakse ruume tasuta..\nIgapäevaelu toetamise teenust on õigus saada täisealisel inimesel, kellel on raske, sügava või püsiva kuluga psüühikahäire ning temale ei osutata samal ajal kogukonnas elamise teenust ega ööpäevaringset erihooldusteenust.\nTeenuse eesmärgiks on isiku parim võimalik iseseisev toimetulek ja areng psühhosotsiaalse toimetuleku toetamise, igapäevaelu toimetulekuoskuste ja tööoskuste kujundamise ning isiku lähedaste ja isikuga koos elavate inimeste nõustamise kaudu.\nPsühhiaatri suunamiskiri või rehabilitatsiooniplaan\nIsiku isiklike ja igapäevaelu oskuste kujundamine;\nIsiku juhendamine sotsiaalsete suhete loomisel, säilitamisel ja arendamisel;\nIsiku juhendamine tervishoiu-, sotsiaal- ja muude teenuste kasutamisel;\nIsiku juhendamine aja planeerimisel ja vaba aja sisustamisel;\nIsiku tööoskuste kujundamine ja harjutamine;\nIsiku lähedaste nõustamine;\nKaasama isikut muudesse tegevustesse, mis on vajalikud igapäevaelu toetamise teenuse eesmärgi saavutamiseks.\nToetatud elamise teenuse eesmärgiks on inimese iseseisev toimetulek tavalisele võimalikult sarnases keskkonnas. Teenus seisneb isiku sotsiaalse toimetuleku ja integratsiooni toetamises temale eluruumi kasutusse andmise võimaluse loomise kaudu koos juhendamisega majapidamise ja igapäevaelu korraldamises. Oluline roll on tegevusjuhendajal/tugiisikul. Toetatud elamise teenust võib osutada inimese enda elamispinnal või teenuse osutaja poolt inimesele üüritaval elamispinnal. Teenusele saamiseks peab isikul olema rehabilitatsiooniplaan.\nPaikuse Päevakeskuse põhimäärus\nPaikuse Päevakeskuse kodukord


KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1396,\nmillega kehtestatakse õigusnormid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745 kohaldamiseks seoses meditsiiniseadmete valdkonna eksperdirühmade määramisega\nvõttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrust (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ, (1) eriti selle artikli 106 lõiget 1,\nEksperdirühmad tuleb määrata, et anda komisjonile, meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale (edaspidi „MDCG“), liikmesriikidele, teavitatud asutustele ja tootjatele teaduslikku, tehnilist ja kliinilist abi seoses määruse (EL) 2017/745 rakendamisega ning et esitada seisukohti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/746 (2) artikli 48 lõikega 6.\nEelkõige peavad teavitatud asutused konsulteerima eksperdirühmadega määruse (EL) 2017/745 kontekstis korraldatavate teatavate kõrge riskiteguriga meditsiiniseadmete kliiniliste hindamiste asjus ning määruse (EL) 2017/746 kontekstis korraldatavate teatavate kõrge riskiteguriga in vitro diagnostikameditsiiniseadmete toimivuse hindamiste asjus.\nKomisjon on teinud MDCGga konsulteerides kindlaks valdkonnad, kus vajatakse pidevalt teaduslikke, tehnilisi ja/või kliinilisi nõuandeid. Nendes valdkondades tuleks määrata eksperdirühmad ja nende rühmade korraldus- ja tegevuspõhimõtted, sealhulgas menetlused rühmade liikmete väljavalimiseks ja ametisse nimetamiseks, et tagada nende töö vastavus kõige rangematele teadusliku pädevuse, erapooletuse, sõltumatuse ja läbipaistvuse nõuetele. Määratud eksperdirühmade loetelu saab muuta saadud kogemuste või kindlaks tehtud uute vajaduste põhjal.\nEksperdirühmade liikmeks olevad nõunikud tuleks nimetada objektiivsete kriteeriumide alusel ning avaliku osalemiskutse tulemusena. Osalemiskutsesse märgitud valikukriteeriumide abil tuleks tagada, et valitakse kõrge kvalifikatsiooniga nõunikud, kellel on piisavad ajakohased kliinilised, teaduslikud või tehnilised eksperditeadmised asjasse puutuvates kindlaks määratud valdkondades ning kes suudavad tegutseda sõltumatult ja avalikes huvides. Valikukriteeriumide abil tuleks samuti tagada, et kõigi nõunike eksperditeadmised kokku hõlmavad piisavalt kõiki kindlaks määratud valdkondi ning et nõunike geograafiline päritolu kajastab liidu teaduslike ja kliiniliste lähenemisviiside mitmekesisust.\nOsalemiskutsesse tuleks märkida igasse eksperdirühma nimetatavate või kättesaadavate ekspertide loetellu kantavate nõunike arv lähtuvalt prognoositavast töökoormusest ja vajalikest eksperditeadmistest.\nEksperdirühmade korralduse abil tuleks tagada piisav paindlikkus, et erialateadmisi saaks kasutada, kui selleks tekib vajadus. Seetõttu tuleks lisaks eksperdirühmadesse nimetatavatele nõunikele koostada loetelu nõunikest, kes ei ole eksperdirühmade liikmed. Sellesse loetellu kantavad nõunikud peaksid vajaduse korral olema saadaval eksperdirühmade töö toetamiseks.\nTagamaks et eksperdirühmad täidavad oma ülesandeid õigel ajal ja tõhusal viisil, peaks neil olema võimalik luua allrühmasid, mis täidavad eriülesandeid ja koosnevad teatavast arvust eksperdirühma liikmetest.\nSelleks et lihtsustada eksperdirühmade korraldust ja nendevahelist suhtlust, tuleks luua eksperdirühmade eesistujatest ja eesistujate asetäitjatest koosnev koordineerimiskomitee. Komisjon peaks tagama eksperdirühmadele ja koordineerimiskomiteele sekretariaadi, et tagada eksperdirühmade tõhusaks toimimiseks vajalik tugi.\nEksperdirühmad peaksid tegutsema läbipaistval ja kooskõlastatud viisil. Selleks peaks koordineerimiskomitee koostama eksperdirühmade ühise töökorra, asutusesisesed suunised ja tegevusmeetodid ning tegema need üldsusele kättesaadavaks. Ühine töökord, asutusesisesed suunised ja tegevusmeetodid tuleks korrapäraselt läbi vaadata, et neis võetaks arvesse viimseid teaduslikke edusamme ja kõige uuemaid tegevuspõhimõtteid.\nKui eksperdirühmad, sekretariaat või koordineerimiskomitee töötlevad isikuandmeid, siis tuleb seda teha kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (3).\nNõunikud peaksid täitma komisjoni otsustes (EL, Euratom) 2015/443 (4) ja (EL, Euratom) 2015/444 (5) sätestatud julgeolekunorme, mis käsitlevad ELi salastatud teabe ja tundliku salastamata teabe kaitset.\nVõttes arvesse panust, mille eksperdirühmad annavad liidu poliitika eesmärkide saavutamisse, andes teaduslikku, tehnilist ja kliinilist abi komisjonile, MDCG-le, tootjatele ja teavitatud asutustele seoses määruse (EL) 2017/745 ja määruse (EL) 2017/746 rakendamisega, ning võttes arvesse kulutasuvuse põhimõtet, peaksid nõunikud saama oma tegevuse eest piisavat tasu lisaks nende kulude hüvitamisele. Tasu suurus peaks kajastama nõunikelt nõutava töö ulatust, eelkõige selle kestust ja määratavate ülesannete olemust.\nEksperdirühmade tegevust tuleks rahastada komisjoni asjakohase eelarverea vahenditest,\n1. Üks eksperdirühm määratakse täitma määruse (EL) 2017/745 artikli 106 lõigetes 9 ja 10 ning määruse (EL) 2017/746 artikli 48 lõikes 6 sätestatud ülesandeid igas järgmises valdkonnas:\nortopeedia, traumatoloogia, rehabilitatsioon, reumatoloogia;\nhingamissüsteem, anestesioloogia, intensiivravi;\nendokrinoloogia ja diabeet;\nüld- ja plastiline kirurgia ning stomatoloogia;\nsünnitusabi ja günekoloogia, sealhulgas reproduktiivmeditsiin;\ngastroenteroloogia ja hepatoloogia;\nnefroloogia ja uroloogia;\nin vitro diagnostikameditsiiniseadmed (IVD).\n2. Määratakse täiendav eksperdirühm, kes hakkab vastutama määruse (EL) 2017/745 IX lisa punkti 5.1 alapunktis c osutatud otsuse eest.\nNõunike ametisse nimetamine ja loetelu koostamine\n1. Määruse (EL) 2017/745 artikli 106 lõike 5 otstarbel nimetatakse nõunikud eksperdirühmades ametisse pärast osalemiskutse avaldamist ja konsulteerimist meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga (edaspidi „MDCG“), lähtuvalt kõnealuses osalemiskutses märgitud valikukriteeriumidest.\n2. Lõikes 1 osutatud osalemiskutses määratakse kindlaks iga eksperdirühma liikmete arv.\n3. Määruse (EL) 2017/745 artikli 106 lõike 6 otstarbel ja pärast konsulteerimist MDCGga kantakse nõunikud, kes vastavad osalemiskutses märgitud kriteeriumidele, aga keda ei nimetata eksperdirühma liikmeks, kättesaadavate ekspertide loetellu (edaspidi „loetelu“).\n4. Nõunike valimisel peetakse silmas vajadust tagada\npiisavad ja ajakohased kliinilised, teaduslikud või tehnilised eksperditeadmised artikli 1 lõikes 1 osutatud valdkondades,\nsõltumatus, erapooletus, objektiivsus ja huvide konfliktide puudumine, nagu on märgitud määruse (EL) 2017/745 artiklis 107 ning\ntasakaalustatud geograafiline esindatus.\n5. Kui see on vajalik teatava eksperdirühma töökoormuse või teatavale eksperdirühmale eksperditeadmiste pakkumise vajaduse tõttu, siis võib sellesse eksperdirühma nimetada täiendavaid nõunikke loetelust.\n6. Kui see on vajalik teatava eksperdirühma töökoormuse või teatavale eksperdirühmale eksperditeadmiste pakkumise vajaduse tõttu, siis võib sellesse eksperdirühma määrata piiratud ajaks konkreetseid ülesandeid täitma nõunikud loetelust või teisest eksperdirühmast.\n7. Loetelu võib ajakohastada, avaldades täiendavad osalemiskutsed.\n1. Eksperdirühm võib kokkuleppel komisjoniga luua alalisi või sihtotstarbelisi allrühmi, millele antakse konkreetsed ülesanded ja mis koosnevad teatavast arvust eksperdirühma liikmetest.\n2. Allrühmad järgivad oma tegevuses eksperdirühmade ühist töökorda, millele on osutatud artikli 9 lõikes 1.\n1. Nõunikud nimetatakse eksperdirühma liikmeteks kolmeks aastaks võimalusega ametiaega pikendada.\n2. Kui nõunik ei vasta enam artiklites 12 ja 15 või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 339 märgitud tingimustele, astub ametist tagasi või ei suuda enam eksperdirühma töösse tulemuslikust panustada, siis võib komisjon selle nõuniku ametist vabastada.\n3. Kui nõunik vabastatakse ametist tema ametiaja jooksul, siis nimetatakse tema ülesandeid ülejäänud ametiajal täitma nõunik loetelust.\nEesistuja ja eesistuja asetäitja valimine\n1. Iga artiklis 4 osutatud ametiaja alguses valib iga eksperdirühm ja allrühm lihthäälteenamusega oma liikmete hulgast eesistuja ja eesistuja asetäitja.\n2. Eesistuja ja eesistuja asetäitja ametiaeg kestab kolm aastat, mida võib pikendada. Eesistuja ja eesistuja asetäitja asendamine ametiaja jooksul toimub lõikes 1 osutatud menetluse kohaselt ja asendaja jääb ametisse ülejäänud ametiajaks.\n3. Allrühmade puhul kestab eesistuja ja eesistuja asetäitja ametiaeg alates nende valimisest kuni allrühma volituste lõpuni.\nMääruse (EL) 2017/745 artikli 54 lõike 1 ja artikli 61 lõike 2 ning määruse (EL) 2017/746 artikli 48 lõike 6 kontekstis teaduslike arvamuste või seisukohtade vastuvõtmisel teeb eksperdirühm otsuseid kooskõlas määruse (EL) 2017/745 artikli 106 lõikega 12.\n1. Kõigi eksperdirühmade eesistujatest ja eesistuja asetäitjatest koosnev koordineerimiskomitee (edaspidi „komitee“) luuakse artiklis 5 osutatud valimiste tulemusena.\n2. Komitee teeb muu hulgas järgmist:\ntagab tulemusliku teabevahetuse eksperdirühmade vahel,\nvõtab vastu ja vaatab läbi eksperdirühmade ühiseid töökordi kooskõlas artikliga 9 ning\nvõtab vastu ja vaatab läbi eksperdirühmade kasutatavaid asutusesiseseid suuniseid ja tegevusmeetodeid.\n3. Komitee tegutseb kooskõlas artikli 9 lõikes 1 osutatud ühise töökorraga.\nArvamuste, seisukohtade või seisukohavõttude koostamine\n1. Eksperdirühma või allrühma eesistuja võib määrata iga koostatava arvamuse, seisukoha või seisukohavõtu puhul raportööri või kaasraportööri. Sel puhul on kõik ülejäänud liikmed läbivaatavad liikmed.\n2. Eksperdirühmad järgivad artiklis 9 osutatud ühist töökorda ja kõiki komitees vastu võetud asjakohaseid suuniseid, nagu on osutatud artikli 7 lõike 2 kolmandas taandes.\n3. Eksperdirühmad kasutavad määruse (EL) 2017/745 artikli 54 lõikes 1 osutatud tegevuse raames komisjoni esitatud suuniseid, nagu on sätestatud määruse (EL) 2017/745 IX lisa punkti 5.1 alapunktis h.\n1. Komitee võtab komisjoni talituste ettepanekul ja nõusolekul oma liikmete lihthäälteenamustega vastu kõigi eksperdirühmade ühise töökorra.\nEesistujad konsulteerivad enne ühise töökorra vastuvõtmist selle sisu asjus oma vastavate eksperdirühmadega.\n2. Eksperdirühmade ühises töökorras märgitakse muu hulgas:\nmenetlused eksperdirühmade ülesannete täitmiseks, millele on osutatud määruse (EL) 2017/745 artikli 106 lõigetes 9 ja 10;\nnõuded, millega tagatakse artiklites 12–15 sätestatud põhimõtete järgimine.\n3. Komitee vaatab kokkuleppel komisjoni talitustega ühise töökorra läbi vähemalt kord iga kolme aasta tagant ning ajakohastab seda, tagamaks et selles võetakse arvesse viimaseid teaduslikke edusamme ning kõige uuemaid tegevuspõhimõtteid.\n4. Ühine töökord tehakse komisjoni sihtotstarbelisel veebisaidil üldsusele kättesaadavaks.\n1. Komisjon tagab eksperdirühmadele ja komiteele sekretariaadi (edaspidi „sekretariaat“).\n2. Sekretariaadi ülesandeks on anda eksperdirühmadele tõhusaks toimimiseks vajalikku tuge. Sekretariaat teeb eelkõige järgmist:\nteeb kindlaks võimalikud huvide konfliktid ja ohjab neid;\nteeb järelevalvet selle üle, kas asjaomane eksperdirühm kohaldab järjepidevalt määruse (EL) 2017/745 IX lisa punkti 5.1 alapunktis c osutatud kriteeriume kooskõlas artikli 8 lõikes 3 osutatud komisjoni suunistega;\nteeb järelevalvet artikli 1 lõikes 2 osutatud eksperdirühma töö üle;\nkontrollib vastavust artiklis 9 osutatud ühisele töökorrale ja artikli 7 lõike 2 kolmandas taandes osutatud suunistele ja tegevusmeetoditele ning arvamuste, seisukohtade ja seisukohavõttude taotlustele;\navaldab arvamused, seisukohad ja seisukohavõtud kooskõlas määruse (EL) 2017/745 artikli 106 lõike 12 teise lõiguga;\nmenetleb eksperdirühmade taotlusi täiendavate eksperditeadmiste saamiseks.\n1. Nõunikud saavad tasu ettevalmistava töö ja eksperdirühma koosolekutel (isiklikult või elektrooniliste vahendite abil) ning muudes eksperdirühma käesoleva otsusega reguleeritud tegevustes osalemise eest. Tasu määratakse kindlaks kooskõlas lisas märgitud kriteeriumidega.\n2. Komisjon hüvitab nõunike reisi- ja vajaduse korral elamiskulud, mis on seotud käesoleva otsusega reguleeritud eksperdirühmade tegevusega, kooskõlas komisjonis kehtivate sätetega. Need kulud hüvitatakse summade piires, mis on komisjoni talitustele selleks otstarbeks iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt eraldatud.\nSõltumatus, erapooletus ja objektiivsus\n1. Nõunikud nimetatakse ametisse või määratakse isikuliselt. Nad ei tohi delegeerida oma ülesandeid muudele isikutele.\n2. Nõunikel ei tohi olla meditsiiniseadmete tööstuses või teavitatud asutuses või mis tahes muus organisatsioonis või sektoris rahalisi või muid huve, mis võivad mõjutada nende sõltumatust, erapooletust ja objektiivsust. Nad esitavad huvide deklaratsiooni, milles on märgitud kõik huvid, mis võivad seada kahtluse alla nende sõltumatuse, erapooletuse ja objektiivsuse või mida võib mõislikult käsitada neid kahtluse alla seadvana, sealhulgas kõik olulised asjaolud, mis on seotud nende lähedaste pereliikmetega.\n3. Huvide deklaratsioon esitatakse kirjalikult osalemiskutse raames taotluse esitamise ajal.\n4. Nõunikud ajakohastavad oma huvide deklaratsiooni\nenne seda, kui nad nimetatakse eksperdirühma liikmeks või kantakse loetellu;\nalati, kui see on vajalik asjaolude muutumise tõttu,\nenne eksperdirühmas konkreetse ülesande täitmise alustamist.\n5. Kui lõigetes 1–4 osutatud kohustused ei ole täidetud, siis võib komisjon võtta kõik vajalikud meetmed.\n1. Nõunikud võtavad kohustuse tegutseda avalikes huvides ja järgida artiklites 12–15 loetletud põhimõtteid. Selleks allkirjastavad nad kohustuse võtmise deklaratsiooni.\n2. Nõunikud peavad vastama oma eksperdirühma või allrühma eesistuja ja sekretariaadi taotlustele ja muudele teadaannetele. Nad teevad kõik vajaliku, et täita neile määratud ülesanded oma võimete piires ja määratud tähtpäevaks, nagu on kirjeldatud artiklis 9 osutatud ühises töökorras.\nEksperdirühmad peavad tegutsema läbipaistval viisil. Sekretariaat teeb komisjoni sihtotstarbelisel veebisaidil üldsusele viivitamata kättesaadavaks eelkõige järgmise:\neksperdirühmades ametisse nimetatud või sinna määratud või kättesaadavate ekspertide loetellu kantud nõunike nimed;\neksperdirühmades ametisse nimetatud või sinna määratud nõunike elulookirjeldused ning huvide, konfidentsiaalsus- ja kohustuse võtmise deklaratsioonid;\nartiklis 9 osutatud eksperdirühmade ühise töökorra;\narvamused, seisukohad ja seisukohavõtud kooskõlas artikliga 8.\n1. Nõunikud ei tohi avaldada eksperdirühmades töötamise käigus või käesoleva otsusega reguleeritud muu tegevuse käigus saadud konfidentsiaalset teavet. Selleks allkirjastavad nad konfidentsiaalsusdeklaratsiooni.\n2. Nõunikud peavad täitma otsustes (EL, Euratom) 2015/443 ja (EL, Euratom) 2015/444 sätestatud julgeolekunorme, mis käsitlevad ELi salastatud teabe ja tundliku salastamata teabe kaitset.\n3. Kui lõigetes 1 ja 2 osutatud kohustused ei ole täidetud, siis võib komisjon võtta kõik vajalikud meetmed.\nBrüssel, 10. september 2019\n(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).\n(4) Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/443 komisjoni julgeoleku kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 41).\n(5) Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).\nNõustajate töötasu on 450 eurot iga täistööpäeva eest.\nArvutatakse kogu tööaeg ja see ümardatakse lähima poole tööpäevani.\nMääruse (EL) 2017/745 artikli 54 lõikes 1 ja määruse (EL) 2017/746 artikli 48 lõikes 6 osutatud ülesannete puhul on maksimaalne tööpäevade arv, mille eest eksperdid võivad saada tasu, märgitud tabelis 1.\nMaksimaalne tööpäevade arv, mille eest eksperdid võivad saada tasu määruse (EL) 2017/745 artikli 54 lõikes 1 ja määruse (EL) 2017/746 artikli 48 lõikes 6 osutatud ülesannete puhul\nMäärus (EL) 2017/745\nMäärus (EL) 2017/746\nOtsus selle kohta, kas tuleks koostada teaduslik arvamus (jah/ei)\nTeadusliku arvamuse koostamine ja esitamine\nSeisukoha esitamine in vitro diagnostikameditsiiniseadme toimivuse kohta\nLäbivaatavad liikmed (*1)\nKäesoleva otsuse artikli 2 lõike 6 kohaselt ametisse nimetatud nõustajad\nMääruse (EL) 2017/745 artikli 55 lõikes 3, artikli 61 lõikes 2, artikli 106 lõike 10 punktides a–f ja artikli 106 lõikes 11 ning määruse (EL) 2017/746 artikli 50 lõikes 3 osutatud ülesannete puhul, mis on jaotatud kategooriatesse lähtuvalt nende keerukuse astmest, on maksimaalne tööpäevade arv märgitud tabelis 2.\nMaksimaalne tööpäevade arv, mille eest eksperdid võivad saada tasu määruse (EL) 2017/745 artikli 55 lõikes 3, artikli 61 lõikes 2, artikli 106 lõike 10 punktides a–f ja artikli 106 lõikes 11 ning määruse (EL) 2017/746 artikli 50 lõikes 3 osutatud ülesannete puhul\nÜlesande keerukus (soovituslikud kriteeriumid (*2))\nTöötasu täistööaja ekvivalendina\nI kategooria – lihtne ülesanne:\nväikses mahus andmete, dokumentide ja kirjanduse läbivaatamisel põhinev arvamus\nei ole vaja konsulteerida muude teadusasutustega\npuudub teave sidusrühmadelt, sealhulgas patsientide organisatsioonidelt ja tervishoiuspetsialistidelt\nülesande täitmiseks on soovituslikult aega vähem kui kolm kuud\nII kategooria – keerukas ülesanne:\nmärkimisväärses mahus andmetel, dokumentidel ja kirjandusel põhinev arvamus\ntuleb vaadata läbi teistelt teadusasutustelt konsultatsiooni tulemusena saadud tagasiside, kui konsultatsioon toimub\non saadaval teave sidusrühmadelt, sealhulgas patsientide organisatsioonidelt ja tervishoiuspetsialistidelt, mis tuleb läbi vaadata\nülesande täitmiseks on soovituslikult aega kolm kuni kuus kuud\nIII kategooria – väga keerukas ülesanne:\ntuleb vaadata läbi teistelt teadusasutustelt konsultatsiooni tulemusena saadud mahukas tagasiside, kui konsultatsioon toimub\non saadaval suures koguses teavet sidusrühmadelt, sealhulgas patsientide organisatsioonidelt ja tervishoiuspetsialistidelt, mis tuleb läbi vaadata\nülesande täitmiseks on soovituslikult aega rohkem kui kuus kuud\nTöötasu saamise eelduseks on ülesannete täitmine kooskõlas ühise töökorraga.\n(*1) Vastava eksperdirühma või vastavate allrühmade nõustajad, kes kinnitavad raportööri ja kaasraportööri koostatud arvamuse või seisukoha\n(*2) Iga kriteeriumi võib kohaldada teistest sõltumatult


Imbi Paju: „Lähinaabrid peaksid üksteise lugu mõistma”\nTäna esilinastub Imbi Paju uus dokumentaalfilm „Soome lahe õed”, mis räägib Eesti ja Soome naiskodukaitsjate ning kodutütarde1920-datel aastatel alguse saanud koostööst. Dokumentaalfilm valgustab sündmusi ajaloos, mida Eestis pea et käsitletud ei olegi.\nFilmi režissöör Imbi Paju ütleb, et osa Eesti 20-date aastate ... Loe edasi >>\nKilmi ja Aarma dokumentaalfilm tõi Tšehhist auhinna\nJaak Kilmi ja Kiur Aarma dokumentaalfilm “Disko ja tuumasõda” võitis Tšehhis Jihlavas toimunud festivalil parima täispika dokumentaalfilmi auhinna Silver Eye.\nParalleelselt dokumentaalfilmifestivaliga toimuv dokumentaalfilmide turg East Silver andis sel aastal Silver Eye auhinnad välja esmakordselt ja kolmes eraldi kategoorias – lühikesed, keskmise pikkusega ... Loe edasi >>\nImbi Paju uus ajaloolis-psühholoogiline dokumentaalfilm “Soome lahe õed” esilinastub novembris Helsingis, Tallinnas ja Brüsselis. Film räägib loo Eesti ja Soome naiskodukaitsjate ja kodutütarde (lotade, sm: pikkulotat) 1920-ndatel aastatel alguse saanud koostööst, mille katkestas Teine maailmasõda ja Eesti ... Loe edasi >>\nÜhe animakunstniku tähelend ja langemine\nKumu Dokumentaalis linastus rahvusvahelisel animafilmi päeval lugu Kanada animatsiooni geeniusest Ryan Larkinist, tema andest ja traagilisest saatusest. Emotsioonidekirju pildi maalisid vaatajale Larkin ise, animarežissöör Chris Landreth ja dokumentalist Laurence Green.\nAnimatsiooni geeniuse lugu avanes läbi kolme filmi. Sissejuhatuseks sai vaataja heita ... Loe edasi >>\nTänasest hakkab mööda Eestit rändama „Reis Saturnile!”\n29. oktoobrist viib Kinobuss Eesti ringreisile uue 3D animatsiooni „Reis Saturnile!” Film alustab oma teekonda Pirita Vaba Aja Keskusest.\nTaani režissööride Craig Franki, Thorbjorn Christofferseni ja Kresten Vestbjerg Anderseni „Reis Saturnile!” räägib loo ahnusest, aususest, armastusest ja uhkusest.\nAnimatsioon põhineb Claus Deleurani koomiksil, ... Loe edasi >>\nFilmiarhiiv tähistab rahvusvahelist audiovisuaalpärandi päeva\nUNESCO on 27. oktoobri kuulutanud rahvusvaheliseks audiovisuaalpärandi päevaks. Kõnealuse päevaga soovitakse tähelepanu pöörata audiovisuaalse ainese füüsilisele haavatavusele ja nõudlikule tööle selle hoidmisel tulevastele põlvedele.\nFilmiarhiiv tähistab seda päeva viimaste aastate põnevamate filmileidude, mis Filmiarhiivi on jõudnud, näitamisega. Üritus algab kell 16 (Ristiku 84, ... Loe edasi >>\nRiho Undi nukufilm “Lili” võitis eelmisel nädalal Vilniuses korraldatud animafilmide festivalil peaauhinna.\nNukufilmi teatel on “Lili” on lugu mürsulehtrisse aheldatud, surmavalt haavatud noorsõdurist ja sellest, kuidas kari sõjas räsida saanud näljaseid rotte üritavad leida lahendust küsimusele “Kes on Lili Marleen?” – kas mälestuspilt ... Loe edasi >>\nTõsielufilm: mood on religioon, Vogue piibel\nLaupäeval 24. oktoobril Kinomajas linastunud dokumentaalfilm „Septembrinumber” paotab ukse moemaailma telgitagustesse. Filmi autor R.J. Cutler jälgib, kuidas USA Vogue’i peatoimetaja dikteerimisel sünnib aegade kõige mahukam moeajakiri.\nNii nagu kogu Vogue’i tegevus, keerleb ka filmi süžee peatoimetaja Anna Wintouri ümber. „Kui mood ... Loe edasi >>\nEuroopa kultuuri eri palged neljapäeviti filmiekraanil\nEuroopa komisjoni Eesti esindus tutvustab, koostöös erinevate saatkondadega, neljapäeviti toimuvatel filmiõhtutel Euroopa riikide kultuure. Täna linastub Ungari režissööri Gergely Fonyó film „Valmistatud Ungarias”.\nGergely Fonyó film räägib loo Läände põgenenud Ungari perekonnast, vanematest ja perepojast Mikist, kes naastes peale edutut Ameerika unelma püüdmist ... Loe edasi >>\nEsilinastub uus eesti mängufilm „Pangarööv“\n22. oktoobril esilinastub Coca Cola Plazas Andrus Tuisu mängufilm „Pangarööv”. Alates 23. oktoobrist saab „Pangaröövi” vaadata Tallinna Coca Cola Plazas, Tartu Cinamonis ja Ekraanis ning Pärnu Mai kinos.\nTaas kord avanevad vanglaväravad, järjekordselt pakub saatus sulle uue võimaluse – sõit kirjapruudi juurde ja ... Loe edasi >>\nRao Heidmets võitis maineka animafestivali peapreemia\nRao Heidmetsa nukufilm “Kaasasündinud kohustused” pälvis pühapäeval lõppenud Kanada maineka Ottawa animafestivali peaauhinna.\n“Grand Prix on palju rohkem, kui unistada oleks julenud,” sõnas Heidmets ja lisas, et heameelt valmistas ainuüksi filmi valimine festivaliprogrammi.\n“Filmi puhul mõjus selle jõuline viis portreteerida sugudevahelisi suhteid; ... Loe edasi >>\nVabaduse väljakul algab teaduskeskuse elamuskino paigaldus\nEsmaspäeva hommikul kell 9 jõuab Ahhaa 4D-elamuskino kapsel Vabaduse väljakule ja algab selle paigaldus, mis peaks lõpule jõudma kahe nädalaga.\nTeaduskeskuse Ahhaa juhataja Tiiu Sild teatas BNS-ile, et 4D-elamuskino kapsel saabub Saksamaalt kohale eritreileril.\nEsmaspäeval tõstab kraana kolmetonnise kapsli väljaku äärelt alla, seejärel veeretatakse ... Loe edasi >>\nCinamoni kinokeskus avab Solarises uksed\nTäna, 10. oktoobril avab Solarises uksed kauaoodatud seitsme saaliga Cinamoni kinokeskus, tuues Tallinnasse viimase peal kinotehnika, laia valiku uusimaid filme ja sõbralikud piletihinnad.\nCinamoni turundusjuht Evelyn Laar on kindel, et alates tänasest külastajatele avatav uus kinokeskus toob Tallinna kinoturule pikalt oodatud ... Loe edasi >>\nGrand Prix Kaspar Jancise joonisfilmile “Krokodill”\nKaspar Jancise animafilm “Krokodill” osales 24.-26. septembrini toimunud Eksjö rahvusvahelisel animafilmide festivalil Rootsis.\nFestivali žürii andis Grand Prix filmile “Krokodill” ja põhjendas oma otsust nii: “See film suudab meelt lahutada ja hoida pinget 16 minutit ning luua ilma dialoogita sügava psühholoogilise draama. Filmis ... Loe edasi >>\nSõpruse sõsarkino Artis avab uksed\n10. oktoobril avab uksed Tallinnfilmi uus väärtfilmikino Artis. Solarise keskuse kolmandal korrusel asuv värske kino näitab Sõpruse publikule tuttavat filmivalikut senisest mugavamates ja moodsamates tingimustes. Artise kahte kinosaali (181 ja 72 istekohta) jõuab vaatamist väärt valik maailma filmiloojate töödest: mängufilmidest ... Loe edasi >>\nPriit Pärna animafilm sai Põhja- ja Baltimaade filmiauhinna\nPõhja- ja Baltimaade animafilmifestivale ühendav organisatsioon Anoba otsustas anda 2009. aasta parima animafilmi auhinna Olga ja Priit Pärna joonisfilmile “Elu ilma Gabriella Ferrita”.\nPõhja- ja Baltimaade parima animafilmi auhinnale kandideeris viis nominenti, teatas filmistuudio Eesti Joonisfilm BNS-ile.\nŽürii otsustas anda filmile auhinna ... Loe edasi >>\nRežissöör Sutharsan Bala ja produtsent Marianne Ostrati ühine Balti Filmi- ja Meediakooli magistritöö, lühimängufilm “Krantsid”, võitis kolmapäeval lõppenud 20. Nordisk Panorama 5 Cities Film Festivalil New Nordic Voicese võistlusprogrammi eriauhinna.\n25-30. septembrini 2009 Reykjavikis, Islandil, toimunud ... Loe edasi >>\n“Detsembrikuumus” kandideerib Oscari nominendiks\nRežissöör Asko Kase mängufilm “Detsembrikuumus” kandideerib võõrkeelse Oscari nominendiks.\nAmeerika Ühendriikide filmiakadeemia ootab võõrkeelse Oscari filmiauhinna nominendi kandidaate kuni neljapäevani.\nFilmiakadeemia teeb viis võõrkeelse filmi auhinna nominenti teatavaks järgmise aasta 2. veebruaril ning Oscari 82. auhinnatseremoonia toimub Los Angeleses Kodaki teatris 7. märtsil, teatas ... Loe edasi >>\n28.septembrist 4.oktoobrini leiab Coca-Cola Plazas aset Maailmakino nädal, mille raames on võimalik nautida tippfilme maailma eri paigust läbi aastate. Vaatajani jõuavad auhindadega pärjatud 15 tippteost üheksast erinevast riigist – Venemaalt, Soomest, Prantsusmaalt, Ameerika Ühendriikidest, Hispaaniast, Suurbritanniast, Rootsist, Hongkongist ja Hiinast.\nFilminädala programmi kuuluvad ... Loe edasi >>\nEesti filmid said Anapas auhindu\nVenemaal, Anapas toimunud SRÜ ja Baltimaade filmifestivalil „Kinošokk” võitsid auhindu kaks eesti filmi – lühifilm „Rambikramp” ja dokumentaalfilm „Revolutsioon, mida ei tulnud”.\nRežissöör Aljona Polunina eesti-soome ühistööna valminud dokumentaalfilm „Revolutsioon, mida ei tulnud” (tootja Kuukulgur Film) pärjati programmi „Neformat” peaauhinnaga ning ... Loe edasi >>\nAlgab Ärkamisaja II filmifestival\n21.-27. septembril toimub Ärkamisaja II filmifestival, mille vältel näidatakse Balti ketti ja taasiseseisvumist meenutavaid filme Tallinna kinos Sõprus ning koostöös MTÜ-ga Kinobuss ka Eesti koolides.\nTallinna abilinnapea Kaia Jäppineni sõnul aitab eelseisev filmifestival ühiselt meenutada neid 20 aasta taguseid olulisi sündmusi, ... Loe edasi >>\nKass Arturi Külakino vallutas linna – tasuta filmiõhtud Toompea vaateplatvormil\nKolmapäeval 16. septembril algas Toompeal Kohtuotsa vaateplatvormil filmifestival Luscher&Matiesen FilmFest2009.\nAvaüritus oli samas Eesti Filmi sügispidu, kus olid kohal paljud Eesti filmitegijad ja tuntud kultuuritegelased. Üritusel eellinastati kaht uhiuut joonisfilmi – Martinus Klemeti “Õhus” ja Kaspar Jancise “Krokodill”. Avaüritusel jõudis esimest ... Loe edasi >>\n“Vanamees ja põder” võitis parima dokumentaalfilmi auhinna\nNoore režissööri Joosep Matjuse film “Vanamees ja põder” võitis Baikali filmifestivalil Venemaal parima dokumentaalfilmi auhinna.\nFilm jutustab müstilise alatooniga lugu inimese ja metslooma suhete võimalikkusest. “Vanamees ja põder” räägib Matjuse vanaisa Harri Põldsami kirest suhelda põtradega.\nFilmi autor Joosep Matjus on vanaisaga metsas ... Loe edasi >>\nMatsalu loodusfilmide festival hindab filmilooja meisterlikkust\nTäna, 16. septembril algab Lihulas Matsalu loodusfilmide festival, kus kahekümne üheksa osaleva filmi hulgast valitakse välja kõige meisterlikum teos.\nFestivali direktor Tiit Mesila ütleb, et Matsalu loodusfilmide hindamisel on üks peamisi kriteeriume, kuidas filmilooja valdab oma teoses erinevaid oskusi.\n„Hinnatakse, kui professionaalselt ja ... Loe edasi >>\nVanalinna vaateplatvormil toimuvad tasuta filmiõhtud\n16.- 20. septembril toimub Tallinna vanalinnas Kohtuotsa vaateplatvormil ainulaadne väärtfilmide festival Luscher&Matiesen FilmFest2009. Vabaõhuterrassile rajatud kinos jõuab neljal õhtul filmisõpradeni kümneid filme. Üritus on kõigile huvilistele tasuta. Festivali avaürituse raames toimub ka Eesti Filmi sügispidu.\nFilmifestivali programmis on esindatud Eesti filmiklassika ... Loe edasi >>\nFilmikunst, Kirjandus, Kunst\nKumus esilinastub dokumentaalfilm raamatuillustraator Siima Škopist\nTeisipäeval, 15. septembril kell 18.00 esilinastub Kumu auditooriumis Rein Raamatu käesoleval aastal valminud dokumentaalfilm “Siima Škopi muinasjutuline maailm”.\nSiima Škop (1920) on täna üks eesti vanimaid raamatuilustraatoreid. Tema illustreeritud lastekirjanduse klassikat meenutavad vaimustusega kõik praegu juba vanaema-vanaisa eas raamatusõbrad, ent ka ... Loe edasi >>\nImbi Paju tutvustab Helsingis uut dokumentaalfilmi\nTäna, 14. septembril toimub Helsingis Klockrike supiteatri üritustesarja avamine.\nKoostöös Eesti suursaatkonnaga Helsingis korraldatud üritustesarja esimesel õhtul tutvustab kirjanik, režissöör ja ajakirjanik Imbi Paju oma novembris esilinastuvat dokumentaalfilmi “Soome lahe õed”. Paju film räägib Eesti ja Soome naiste kogemuse kaudu ... Loe edasi >>\nVenezias pälvis parima filmi auhinna Iisraeli sõjadraama\nVenezia filmifestivali peaauhinna ehk Kuldlõvi parima filmi eest pälvis laupäeval peetud pidulikul tseremoonial Iisraeli režissööri Samuel Maozi (fotol) sõjadraama “Liibanon”.\nTom Fordi filmi “Üksik mees” (A Single Man) peaosaline Colin Firth võitis Volpi karika ehk parima meesnäitleja auhinna.\nParimaks naisnäitlejaks tunnistas žürii vene näitlejatari ... Loe edasi >>\nKinomaja näitab nädalavahetusel Kihnu filme\nTänasest, 11. septembrist linastuvad Kinomajas Meelis Muhu dokumentaalfilmid „Kihnu kosjad” ja „Kihnu pulm”. Filmiprogramm räägib saare pulmakommetest ja rituaalidest.\n„Kihnu kosjad” ja „Kihnu pulm”on lugu saare armastajapaarist Meelis ja Raili Leasist, kes otsustavad abielluda ja korraldada pulma, mis järgib kõiki esivanemate traditsioone ja ... Loe edasi >>\nHomme linastub Sõpruses südamlik lastefilm „Torm”\nReedel, 11. septembril linastub kinos Sõprus soome režissööri Kaisa Rastimo perefilm Torm. Film räägib väikese tüdruku ja koera sõpruse kaudu südamliku loo inimloomusest, hea ja kurja konfliktist ning paljudest väljaelamata tunnetest, mis koera tulekuga perekonnas vallanduvad.\nFilm algab Berliini müüri ees. Müüri ... Loe edasi >>\nTallinna Kinomajas toimub kunstifilmide õhtu\nTäna, 10. septembril kell 18 linastub Tallinna Kinomajas (Uus t 3) dokumentaalfilm “Kahe peaga Jaanus”.\nSkulptor Jaan Vares vormis ja lihvis rektorina 30 aasta vältel täiuslikult toimivaks mehhanismiks Eesti Riikliku Kunstiinstituudi, mis andis välja parimate õppejõudude juhendamisel mitu põlvkonda Eestis ... Loe edasi >>\nEesti kirikulugu, Filmikunst\nNovembris esilinastub film peapiiskop Andres Põderist\nRežissöör Jaan Kolbergi elulooline autorifilm räägib eneseleidmisest ning vaimsetest otsingutest- kuidas boheemlaslikust noorest kujuneb peapiiskop. Septembris toimuvad veel viimased võtted, filmi valmimine on planeeritud novembrisse.\nFilm vaatleb Andres Põderi elu läbi nelja koguduse, kus ta on teeninud, räägib peategelase pereelust ja sõprussuhetest, aga ... Loe edasi >>\nKumu Dokumentaal alustas sügishooaega\nKumu Dokumentaal alustas eile uut sügishooaega.\nEsimese filmina linastus lugu soome väikelinna korvpallimeeskonna püüdlustest kiirele edule. Paraku kujunes aga meeskonna eduloost hoopis kurblik-naljakas pilt sellest, mis saab, kui ambitsioonid ei vasta reaalsusele.\nSoome lavastaja Oskari Pastila dokumentaalfilm “Tarmu täis” sai alguse väikelinna ... Loe edasi >>\nLäti tahab Venemaalt sõjaeelseid filme tasuta tagasi saada\nLäti tahab Vene filmiarhiividest oma sõjaeelsete filmide koopiaid tasuta tagasi saada, kuid Vene pool on nõus valmistama neid ainult raha eest.\nLäti-Vene valitsustevahelise komisjoni humanitaarkoostöö töörühma juht Elita Gavele ütles BNS-ile, et praegu käivad läbirääkimised 35 filmi üle, mis valmisid Lätis aastatel 1919-1940 ... Loe edasi >>\nTallinnas Vabaduse väljakul esilinastub film „Tondipoisid”\nPühapäeval, 23. augustil kell 22 esilinastub Vabaduse väljaku trepistiku kohale seatud ekraanidel Tondipoiste mälestusmärgi taastamist kajastav film „Tondipoisid”.\nTallinna abilinnapea Taavi Aasa sõnul jälgis kaamerasilm mälestusmärgi taastamist kogu aeg. „Tean, et kogu selle protsessi juures oli nii helgemaid kui ka kriitilisemaid ... Loe edasi >>\nPärimuskultuuri Festival Peipus toob Eestisse ka filmiloomingut\n22. august 2009 •\n22. augustil algava ja 25. augustini kestva vanausu pärimuskultuuri Festival Peipus raames näidatakse filme nii kodukandist kui kaugematest maadest. Festivali raames on võimalus tutvuda vanausu erinevate harude kultuuritraditsioonidega ning võtta osa üritustest üle Eesti.\nLaupäeval, 22. augustil, algusega kell 16 saab Kinomajas vaadata ... Loe edasi >>\nFilmikunst, Haridus ja teadus, Kunst, Muusika\nPärimuskultuuri festival „Peipus“ avab ukse vanausuliste maailma\n22.-25. augustil toimub rahvusvaheline pärimuskultuuri festival „PEIPUS”. Eestisse toob festival nii filmi, muusikat kui ka kunsti peipsiäärsetelt aladelt, aga ka kaugemate maade pärimuskultuuri.\nLaupäeval, 22.augustil on huvilistel võimalus tutvuda Peipsiveere venelaste omatehtud animafilmidega. Programm algab Tallinna Kinomajas kell ... Loe edasi >>\nAjalugu, Filmikunst, Maailm, Uudised\nPoola keldrist leiti haruldasi vanu filme\nPoola lõunaosas tuli kogudusehoone keldrist päevavalgele hulk 20. sajandi alguse haruldasi Rootsi, Saksa, Itaalia ja Ameerika filme, teatas Poola filmiarhiiv reedel.\n“Filmid puhastatakse ja konserveeritakse, misjärel neid on võimalik vaadata, tuvastada ja arhiveerida,” ütles arhiivi esindaja Justyna Jablonska.\nAjalehe Polska teatel on Sosnowieci kogudusemaja ... Loe edasi >>\nAjalugu, Filmikunst, Muuseumid\nEesti Rahva Muuseumis näidatakse dokumentaalfilme vene vägede saabumisest ja Balti ketist\nTäna, 20. augustil kell 13 näidatakse Eesti Rahva Muuseumi näitusemajas (J. Kuperjanovi 9, Tartu) filmiprogrammi kahest pöördelisest sündmusest Eesti ajaloos, näha saab kroonikakaadreid ajalooratta pöördumistest 1939. ja 1989. aastal. Unistustest ja tegelikkusest Eesti elus räägib kl 14.30st Lagle Parek.\n1939. aastal toimunud vene ... Loe edasi >>\nFilmiarhiivis tähistatakse esmaspäeval Balti keti 20. aastapäeva\nBalti keti 20. aastapäeva tähistamiseks kutsub Eesti Filmiarhiiv esmaspäeval, 17. augustil kell 15.00 vaatama filmiprogrammi ja fotonäitust.\nVaatamiseks on välja pandud fotod, mis kuuluvad nüüdsest UNESCO maailma mälu registrisse ning Tallinnfilmi ringvaade 1989. aastast (Eesti kroonika nr 18). Lisaks ringvaatele on filmiprogrammis veel ... Loe edasi >>\nTartu armastusfilmide festival keskendub inimesele ja loodusele\nTäna Tartus algava armastusfilmide festivali tARTuFF moto on „Kultuur on habras, aita tal elada”. Festival keskendub sel aastal inimesele ja loodusele, räägib armastuse erinevatest vormidest ja sallivusest.\n10. augustist kuni 15. augustini linastub igal festivali õhtul kolm filmi. tARtuFF avatakse täna õhtul kell ... Loe edasi >>\n5. august 2009 •\nHomme, 6. augustil algavad Andres Puustusmaa uue mängufilmi „Punane elavhõbe” võtted. Filmi stsenaariumi kirjutas endine keskkriminaalpolitsei direktor Andres Anvelt oma samanimelise romaani alusel.\n“Punane elavhõbe” viib kriminaalsesse heitlusse hullu aja hullud kangelased, kes proovivad noorust ja kogenematust trotsides oma eesmärke saavutada. Musta ja ... Loe edasi >>\nKaks Eesti filmi osaleb Kanada mainekal filmifestivalil\nUued Eesti mängufilmid „Pangarööv” ja „Soovide puu” valiti augusti lõpus Kanadas toimuva Montreali maailmafilmi festivali programmi. Ühtlasi on see mõlema filmi maailma esilinastus.\n„Pangarööv” on Andrus Tuisu täispika mängufilmi debüüt ja filmi Eesti esilinastus toimub käesoleva aasta sügisel, teatas Eesti Filmi Sihtasutus.\nFilmi tootja ... Loe edasi >>\n“Jääaeg 3″ on kõigi aegade suurim kassatükk Eesti kinodes\n24. juuli 2009 •\nKoguperekomöödia “Jääaeg 3″ tõusis Eestis kinoekraanidel kolme nädalaga kõigi aegade edukaimaks linateoseks siinmail.\nFilm on selle ajaga kogunud piletitulu 9 421 650 krooni ning seda on vaatamas käinud 130 897 kinokülastajat, teatas Forum Cinemas AS\nKassatulu poolest möödus “Jääaeg 3″ kodumaisest filmist “Nimed marmortahvlil”, ... Loe edasi >>\nPÖFF näitab Viljandi folgil filme Brasiiliast, Indiast ja Kihnust\nAlates reedest, 24. juulist näevad filmisõbrad teist aastat järjest Viljandi pärimusmuusika festivalil Pimedate Ööde Filmifestivali (PÖFF) filmiprogrammi. Kolmel õhtul linastuvad filmid viivad vaataja Brasiiliasse, Indiasse ja Kihnu saarele.\nFilmiprogrammi avab Saksamaa, Brasiilia ja Soome koostöös valminud film “Brasiilia helid”. Soome režissöör Mika Kaurismäki ... Loe edasi >>\nEesti, Filmikunst, Kultuur, Uudised\nKultuuriministeerium eraldas raha väärtfilmilevi ja filmiürituste projektidele\nKultuuriminister kinnitas programmi “Väärtfilmilevi ja filmiüritused” projektitoetused, mille tarbeks eraldati kokku 290 000 krooni.\nLisaks toetati programmist “Eesti film 100″ MTÜ Eesti Filmi Andmebaas tegevust, teatas ministeerium.\nVäärtfilmilevi toetust sai AS Tallinnfilm kolme mängufilmi leviks – “Seraphine”, “Milk” ning “Ricky”. MTÜ Otaku sai ... Loe edasi >>\nPärnu filmifestival kutsub tõsielufilme hindama\nAlates 5. juulist toimub Pärnus rahvusvaheline dokumentaalfilmide festival. Festivali raames linastub 117 tõsielufilmi. Seitset neist näidatakse Eesti Televisioonis (ETV), millest valitakse välja rahvahääletuse põhjal parim film.\nSeitse võistlusfilmi on ETV eetris igal õhtul, alates 5. juulist kuni 11. juulini. Täna näidatakse Venemaal valminud ... Loe edasi >>\nTuntud filmimuusika Eesti tuuril\nTänasest algab Saka mõisas Eesti filmimuusika kontserdisari „Muinasjutt sinilinnust”. Erinevates mõisates üle Eesti kõlavad Lenna Kuurmaa ja Alen Veziko esituses laulud nii filmiklassikast kui ka uuematest filmidest.\nKontsertidel jõuavad kuulajateni laulud filmidest “Siin me oleme”, “Viimne reliikvia”, “Nukitsamees”, “Sügisball”, “Kuhu põgenevad hinged?” ning ... Loe edasi >>\n“Jääaeg 3″ purustas võimsalt kõik senised publikurekordid\nKuigi koguperekomöödia “Jääaeg 3″ jäi avanädalavahetusel külastatavuselt alla laulupeole, purustas Eestis viie päevaga 42 464 vaatajat kogunud film ülivõimsalt kõik seni kehtinud publiku- ja kassarekordid.\n„Lustakas animafilm edestas veenvalt senist rekordiomanikku, seiklusfilmi “Kariibi mere piraadid: Surnud mehe aardekirst” (2006), mis esimese viie linastuspäevaga ... Loe edasi >>


Suur rollim�nguseikluste nimekiri - Dragon.ee\nArtiklid > Rollim�ngud > Suur rollim�nguseikluste nimekiri\nSuur rollim�nguseikluste nimekiri\nAutor: S. John Ross, t�lkis Jaagup Irve, �le luges: Acrata\nJ�rgnev on hunnik juhuteadmisi... sisuliselt on see abstraktsel kujul olev rollim�nguseikluste s��eede kogu. Loodud sai see toetudes sadade tr�kiseikluste uurimisele (kaasarvatud nende s�steemide omade, mis ammu tr�kist kadunud ja hingusele l�inud), mille v�tsin ette selgitamaks nende �hiseid jooni. Tulemused on �ra toodud siin: juhuslikult ning kohati liiaselt. Sellegipoolest v�tan selle nimekirja ette, kui oma kampaania j�rgmiseks sessiooniks hea m�tte leidmisel h�tta olen j��nud � mis iganes teemal see kampaania parajasti ka poleks. See hoiab mind s��eelisse �hetoonilisusse laskumisest, mis mulle �ldse ei meeldi. Kui sul �nne on, v�ib see ka sind samamoodi teenida.\nM�rkus: Need "seiklused" on pealkirja j�rgi t�hestikulises j�rjekorras. Kuna pealkirjad on juhuslikud, ei ole sel mingit kasulikku funktsiooni.\nAbi tormis saame vanast sadamast!\nTegelased otsivad varju loodusj�udude v�i mingi ohu eest ning saabuvad kuhugi, kus varjuda. Nad avastavad, et on sattunud millegi ohtliku, salajase v�i �leloomuliku otsa ning peavad puhkuse saamiseks selle probleemiga tegelema.\nTavalised p��rdepunktid ja temaatika: Varjupaigas on tegelaste poolt v�lditava ohu p�hjus. Varjupaigas on Igak�lgselt varjatud baas (vt allpool). Tegelased ei pea ainult varjupaiga p�rast v�itlema, nad peavad v�itlema, et ellu j��da. Koht on t�iesti korralik varjupaik, aga tegelased ei ole teretulnud ja peavad voodi saamiseks m�istuseid ja s�dameid vallutama.\nAga parem hilja, kui mitte kunagi\nMingid pahad poisid on teinud pahasid asju. Tegelased ei ole seda takistada suutnud. Pahad on n��dseks juba p�genenud, aga tegelased on sellest haisu ninna saanud piisavalt vara, et neid oma koopasse, koduriiki v�i rindejoone taha minemast takistada.\nTavalised p��rdepunktid ja temaatika: Pahad poisid p�genesid olles varastanud midagi kasulikku, mida tegelased nendest paremini tunnevad. Pahad poisid p�genevad mingi metafoorse (v�i tegeliku) k�rvaltee kaudu, p��avad peituda v�i keskkonda sulanduda (mis on tihti tegelastele ohtlik). Kui pahad poisid on seikluse "l�pusirgele" j�udnud (�letavad maakonnapiiri, teevad ruumih�ppe vms), ei ole neid enam v�imalik taga ajada.\nL�bi pettuse (aga m�nikord ka tegelaste taustas kaevumise) on kurikaela k�es midagi, mida tegelaste pea kohal hoida, et neid h�ppama panna. See v�ib olla �ksk�ik mis f��siline v�i sotsiaalne oht, aga oluline on see, et kurikaelal on midagi � isegi kui see on info � mida teistel pole. N��d t�mbab ta tegelasi n��rist, sunnib neid tegema asju, mida nad ei taha. Tegelased peavad v�ljapressimists�kli katkestama, v�tma kurikaelalt tema relva ja teda sealjuures ajutiselt rahulolevana hoidma.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Seiklus algab sellega, et tegelased teevad kurikaela heaks midagi head, mis lubab tal neid �ra kasutada (v�ga k��niline!). Edu saavutamiseks peavad tegelased liituma teiste sarnaselt �rakasutatavate ohvritega. Tegelased ei olegi ohvrid, vaid ohver on keegi, kellest nad hoolivad v�i kelle eest nad vastutavad.\nAkna kaudu sisenemine\nMissiooni eesm�rk: siseneda ohtlikku kohta ja tuua �ra elut�htis vidin v�i oluline isik. Selleks tuleb l�bi tungida ala kaitsemeetmetest.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Eesm�rk ei ole asi �ra tuua, vaid see h�vitada v�i mingit protsessi takistada (j�uv�ljageneraator h�vitada, tappa kuri kuningas, katkestada loitsu tegemine, rikkuda dessandiplaanid, sulgeda portaal). Sihtm�rk on liikunud. Sihtm�rk on informatsioon, mis tuleb edastada v�i muul viisil kohe p�rast leidmist alast v�lja toimetada. �lesanne tuleb t�ita m�rkamatult. Tegelased ei tea, et koht on ohtlik. Tegelased peavad �he asja teisega asendama.\nTegelased peavad heade jaoks mingi s�jav�elise sihtm�rgi kindlustama. Seal on aga pahad ootamas, kes ei soovi saada kindlustatud. Klassikaline taktikaline stenaarium.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Tegelased peavad koguma ja/v�i treenima �ksuse, kes seda nende eest teeb. Tegelased t��tavad vigaste luureandmete baasil ja sihtm�rk ei ole �ldse selline nagu kirjeldati. Tegelased peavad oma tegevusi mingi liitlasgrupiga koordineerima (v�imalik, et rivaalitsemise m�neks ajaks j�tma). Sihtm�rgi l�heduses on s��tute k�rvalseisjate populatsioon, kergestipurunevad kaubad v�i midagi muud, mis ei tohi risttulle sattudes vigastada saada.\nOn koht, kus elavad pahad asjad. Tegelased peavad selle tegema viisakatele inimestele eluk�lblikuks, seda s�stemaatiliselt ohust puhastades.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Pahad asjad ei ole otseses konfliktis v�idetavad. Tegelased peavad nende kohta rohkem teada saama, et probleemi lahendada. Kummitav maja. Tulnukatest kubisemine. Metsik laas.\nEelmiste rikkus ehk kaevuri r��m\nTegelased on aardek�tid, kes saavad kuulda varandustest pungil varemetest. Nad l�hevad seda uurima ja peavad varanduse ja eludega minema saamiseks seal olevate �leloomulike elanikega tegelema.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Varandus ise on midagi ohtlikku. Varandus ei ole varemetes, vaid kuskil mahaj�etud kohas v�i koguni kuhugi "tsivilisatsiooni" peidetud. Varandus on kellegi teise �igusj�rgne omand. Osutub, et varandusel on oma tahe.\nEi tasu neid lillasid s��a\nTegelased satuvad kummalisse kohta ja peavad toitu ja peavarju otsides elus p�sima, et siis koju tagasip��semise p�rast muretsema hakata.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Tegelased peavad elus p�sima vaid mingi l�hikese aja, kuni abi saabub, laev ja/v�i raadio saab parandatud v�i midagi sarnast ("remondistsenaariumi" korral on m�nikord vaja kohaliku keskkonna kohta mingi fakt avastada, mis remondi v�imalikuks teeb).\nElementaarne, doktor Watson\nOn toime pandud kuritegu v�i midagi samav��rset; tegelased peavad selle lahendama. Nad peavad k�sitlema pealtn�gijaid (ja neid elus hoidma), korjama juhtl�ngu (ja neid varastamise v�i rikkumise eest hoidma). Siis peavad nad koguma t�estusmaterjalid v�imudele v�i siis ise kohtum�istjad olema.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Tegelased t��tavad, et kedagi s��tut kahtlusalust (v�imalik, et iseendid) s��distusest vabastada. Tegelased peavad t��tama koos mingi eriuurijaga v�i on mingil muul moel soovimatu liitlasega mestis. Keset seiklust katkestatakse uurimine � v�imude luba asja uurida on t�histatud (see on tihti poliitilise man��verdamise v�i kurikaela tegu). Tipphetkeks on kohtustseen v�i mingi muu kohtum�istmisareen. Selle seikluse skoop on tihti v�ga erinev, v�ikelinna m�rvast kuni m�ne planeedi reostamisskandaalini.\nTegelastel on v��rtuslik objekt v�i isik, mis on vaja toimetada turvalisse kohta v�i �iglase omaniku k�tte vms. Nad peavad ette v�tma ohtliku retke, mille k�igus �ks v�i rohkem poolt (v�i juhust v�i eba�nne) soovib nende hoolealust asja �ra napsata.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Asi v�i isik on probleemne ja proovib p�geneda v�i tegelasi eksitada. Sihtm�rk on h�vitatud v�i vaenlase poolt anastatud ja tegelased peavad enda peale v�tma selle �lesande, mida pidi t�itma sihtm�rk v�i nende hoolealune kohale j�udes. Isik on isik, kes soovib poliitilist varjupaika. Turvaline kohalej�udmine ei l�peta lugu; tegelased peavad oma hoolealuse �le kauplema (n�iteks pantvangi raha vastu vahetama). Tegelased peavad sihtm�rki kaitsma ilma, et sihtm�rk sellest ise teadlik oleks.\nTegelased pannakse mingi suure �lesande eest vastutama (kaubanduskompanii, feodaalvaldus, Luure Keskagentuur) ja peavad kogemuse puudumisest hoolimata sellega hakkama saama ja asjad t��tama saama.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Tegelased tuuakse kohale, sest midagi olulist hakkab juhtuma ja Vana Valvur soovib p�genemisv�imalust. Talumatsid, naabrid, t��tajad, janiiedasid ei salli tegelasi, sest nende p�rilusmeetod tundub v�ga halb ja paha ja k�igile meeldis vana �lemus.\nHindamatu abi on tulekul\nMingil isikul (kirikukogudusel, riigil, galaktikal) on ohtlik situatsioon ja tarvis on p��stmist. See on tegelaste �lesandeks. M�ni stsenaarium algab nii lihtsalt nagu kauge h�ige v�i ragisev appikutsesignaal.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Ohver v�i ohvrid on pantvangis v�i vaenuv�e poolt piiratud ja tegelased peavad vangistajate v�i piirajatega tegelema. On oht, et p��stmine paiskab p��stjad samasse ohtu, milles p��stetavad on, mis probleemi keerukamaks teeb. P��stetavad ei ole inimesed, vaid loomad, robotid v�i midagi muud. "Ohver" ei tea, et tal on abi vaja; ta arvab, et teeb midagi m�istuslikku ja/v�i turvalist. Oht ei ole �ldse seotud kurikaeltega; tegemist on loodus�nnetusega, rikkega tuumajaamas v�i viirusega. P��stetavad ei saa lahkuda; seikluskohas on midagi liikumatut ja elut�htsat, mis vajab hoolitsemist v�i tegelemist. Tegelased alustavad p��stetavatena ja peavad p�genema, siis ressursse ja j�ude koguma, enne kui �lalpool toodud viisidel j�tkata saavad.\nIgak�lgselt varjatud baas\nTegelased satuvad reisides v�i uurides pahade herilaspessa, kus valmistatakse ette Suurt Pahategu. Nad peavad kas leidma viisi headele s�na saatmiseks v�i ise sisse hiilima ja koha kahjutuks tegema v�i kuidagi m�lemat kombineerima.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Tegelased peavad leidma viisi kuidas kohalikke ressursse oma kaitseks v�i kohalike vastu kasutada.\nIhkan vaid seda vidinat\nMingis alas on midagi olulist ja v��rtuslikku. Tegelased (v�i nende t��andjad) soovivad seda, aga nad pole ainsad, vaid on veel �ks v�i mitu poolt. K�tte saavad selle need, kes suudavad teistest kiiremini m�elda v�i liigutada, tegelda k�ige paremini ala tundvate kohalikega ja sihtm�rgi kohta k�ige enam teavet koguda. Igal v�istleval grupil on oma agenda ja ressursid.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Kohalikud n�uavad, et v�istlevad grupid s�bralikult nende ette koguneksid ja oma kaasused esitaksid. Oluline asi oli kuskile teel, kui transpordivahend v�i kuller avarii tegi v�i kadus.\nJa mis n��d toimub!?\nTegelased tegelevad mingi v�rgiga, kui neid �ht�kki r�nnatakse v�i �hvardatakse. Nad ei tea miks. Nad peavad lahendama oma r�ndajate motiivide m�istatuse ja samal ajal edasisisi r�nnakuid t�rjuma. Nad peavad kaks ja kaks kokku panema, et probleemiga siis l�plikult tegelda.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Tegelastel on midagi, mida pahad tahavad � aga nad ei pruugi seda teada. M�ned pahad soovivad oma eelmises seikluses langenud kaaslase eest k�ttemaksu. Pahad arvavad, et tegelased on keegid teised.\nKas haldjat s��akse l�hikese v�i pika kahvliga?\nTegelased on diplomaatiline �ksus, kes p��ab avada (v�i kokku ajada) kas poliitilisi v�i kaubavahetuslikke suhteid mingi v��ra kultuuriga. K�ik, mis neil teha tuleb, on p�ev v�i nii veidras kultuuris ilma kedagi solvamata vastu pidadada... ja nendele antud info on kas ebat�ielik v�i ohtlikult eksitav.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Tegelased valis keegi, kes teadis, et nad ei ole �rituseks valmis � kurikael, kes soovib �ritust saboteerida (v�imalik, et selle tegelase kinniv�tmine on ainus viis k�ige hullemast p��seda).\nMa soovin, et te ainult j�lgite, �rge k�perdage midagi\nTegelaste �lesandeks on seire � kellegi j�rel luuramine, mingi metslooma kohta looduses info kogumine, uue sektori l�biuurimine. �ksk�ik mis skoobis asi toimub, on p�hikonfliktiks (v�i v�hemasti selle aluseks) reegel, et nad tohivad ainult vaadata, kuulata ja �ppida. Nad ei tohi luua kontakte ega endast m�rku anda.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Sihtm�rk satub mingisse jamasse ja tegelased peavad otsustama, kas seda kontakti loomise keeldu abi osutamiseks murda.\nKeegi(d) on kadunud: kas �ra jooksnud, �ra eksinud v�i pole lihtsalt kaua aega koju helistanud. Keegi tunneb neist puudust v�i vajab nende tagasitoomist. Tegelased kutsutakse neid otsima ja tagasi tooma.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Sihtm�rk on pantvangi v�etud (v�imalik, et tegelaste kohale meelitamiseks). Sihtm�rk on ohtlik ja p�genenud avalikkust tema eest kaitsvast asutusest. Sihtm�rk on v��rtuslik ja p�genes kohast, mis oli ehitatud tema turvalisuse, mugavuse ja kergesti k�ttesaadavuse tagamiseks. Sihtm�rgil on tegelastele s�mpatiseeriv p�hjus lahkumiseks. Sihtm�rk on mingi seikluse otsa sattunud (kas kurikaela v�i ohvrina) ja tegelased peavad selle ise ette v�tma. Kadunud "isik" on terve ekspeditsioon v�i mingi palver�ndurite grupp. Sihtm�rk ei ole p�genenud ega kadunud/eksinud, vaid on lihtsalt keegi, keda tegelased peavad �les otsima (v�imalik, et petlikul p�hjusel).\nTegelane v�i tegelased �rkavad m�letamata hiljutisi s�ndmusi ja leiavad end mingist jamast, mida nad ei m�ista. Tegelased peavad leidma m�lu kadumise p�hjuse ja lahendama vahepeal tekkivad probleemid.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Tegelased kustutasid v�i surusid m�lestused teadlikult alla ja avastavad, et nad nurjavad iseenese tegevust.\nNatuke imelik asi, emme\nToimumas on midagi, mis on �htlasi paha ja raskestiseletatav (linnas keeb rassiviha, elekter kaob, �llevarustus katkeb, juulis sajab lund, keegi vaatab Salmoneid, tulnukahordid tegelevad kogu juustu �ras��misega) ja see probleem h�irib paljusid. Tegelased peavad fenomeni juurteni j�udma ja selle peatama.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Tegelased on kuidagi tahtmatult selle k�ige eest ise vastutavad. Probleem, millel tundub olevat �ks p�hjus (tehnoloogiline, isiklik, bioloogiline, keemiline, maagiline, poliitiline...), on tegelikult hoopis teist liiki probleem.\nOhvitseride sillale pole roojatud\nTegelased peavad mingit elut�htsat punkti �hvardava v�i v�imaliku r�nnaku eest valvama (�ksk�ik mis: alates m�ekurust kuni p�ikeses�steemini). Nad peavad v�lja t��tama kaitsestrateegia, v�lja panema valvurid, l�ksud ja nii edasi ning vaenlase saabudes temaga tegelema.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Tegelastele antud luureandmed on vigased, aga uue info j�rgi tegutsemine v�ib suurema ohu p�hjustada � nagu ka sellele mitte reageerimine ning tegelased peavad valima v�i looma mingi alternatiivse plaani. Tegelased saavad teada, et vaenlasel on hea ja p�hjendatud p�hjus kaitstava koha h�vitamiseks.\nOleme vist Kansasest �sna kaugel\nTegelased ajavad omi asju ja leiavad end j�rsku mingist veidrast kohast. Nad peavad v�lja selgitama, kus nad on, miks nad seal on ja kuidas p�geneda.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Tegelased toodi kohale kellegi h�das aitamiseks. Nad toodi kohale kogemata, millegi veidra ja salajase k�rvaln�huna. M�ned tegelaste vaenlased sattusid nendega koos (v�i eraldiseisvalt) kaasa ning leitakse end uuelt lahingutandrilt koos probleemiga k�rvalseisjatele selgitada, et kummad need pahad sel korral on.\nKurikael v�i mingi organisatsioon valmistub tegema midagi halba ja tegelased on selle kohta mingi vihje saanud. Nad peavad asja l�hemalt uurima ja siis selle �rahoidmiseks vastavalt k�ituma.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Algne vihje oli valej�lg, et tegelasi tegelikust plaanist eemale juhtida. Tegelikult on tulemas kaks samaaegset Paha Asja ja �htki ilmset viisi nende m�lemaga korraga tegelda ei ole � kuidas valida?\nKeegi on n�ppinud Asju, Mida Inimene Ei Tohiks, v�i avanud portaali Pahade Inimeste Dimensiooni, l�hkunud �ra riikliku vangla v�lisseina v�i oma �rklituppa kohale kutsunud iidse Bab�loonia jumala. Enne, kui tegelased �ldse allikani j�uavad, peavad nad juba vabanenud ja �mberringi lainetavate probleemidega rinda pistma: kollid, vanad k�ttemaksu ihkavad vaenlased, uudishimulikud tulnukad, kelle meelest on autod/kodanikud/McDonalds'i burgerid midagi, mis on toidu moodi jne.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Tegelased ei saa vabastatud kurjust lihtsalt pikali lajatada; nad peavad selle seikluse l�ppemiseks kokku koguma ja algallikasse tagasi toppima. Tegelased satuvad ise algallikasse ja peavad teise poole probleemid enne tagasip��rdumist lahendama. Probleemi allika kinnitoppimiseks on vajalik salajane raamat, kood v�i midagi muud haruldast (v�ibolla lihtsalt tegelast, kes selle avas). Selle loo l�hedane sugulane on lihtne "keegi reisis meie minevikku ja m�ssab meie reaalsusega" seiklus.\nS�tendavate Huuzide otsing\nKellelgi on vaja vidinat (et t�ita ettekuulutus, tervendada monarh, hoida �ra s�da, ravida haigus v�i mis sul parajasti vaja). Tegelased peavad vidina leidma. Tihti on tegemist iidse vidinaga, salap�rase vidinaga ja v�imsa vidinaga. Tegelased peavad vidina leidmiseks sellest rohkem teada saama ja siis tegelema selle �ksk�ik kust kohast �ra toimetamisega.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Vidin ei ole leidmisel terviklik (�ks k�ige h�irivamaid ja mitte-l�busamaid s��eep��rdeid universumis). Keegi juba omab seda (v�i varastas selle just hiljuti, m�nikord on tegu legitiimse omanduse v�i �iglase omamisp�hjusega). Vidin on info, idee v�i aine, mitte mingi kindel vidin. Tegelased peavad maskeeruma v�i kuidagi muul viisil mingisse gruppi v�i �hingusse inflitreeruma ja vidina pettuse v�i vargsusega omandama.\nLinn, loss, t�helaev, valvelaager v�i mingi muu tsivilisatsiooni poolt loodud asi on varemeis. �sna hiljuti oli k�ik tipp-topp korras. Tegelased peavad varemetesse sisenema, need l�bi uurima ja v�lja selgitama, mis juhtus.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Misiganes varemeid tekitas (kaasaarvatud pahad inimesed, veider kiirgus, kollid, uus rass, vaimud) on ikka ohtlik; tegelased peavad p��stma ka p�eva. Elanikud h�vitasid end ise. "Varemed" on mahaj�etud laev v�i kosmoselaev, mis hiljuti avastati. "Varemed" on kummituslinn, mis tegelaste teele ette j��b - aga kaart �tleb, et k�ik on korras.\nUmmisjalu l�bi kadalipu\nTegelased peavad l�bima ohtliku ala ning sealt l�bi p��sema ilma surma saamiseta, r��vimise ohvriks langemata, alandumata, h�bistumata v�i harimata kelle iganes poolt, kes seal on. Jamad, mida nad kohtavad, on harva isiklikud � "kurikael" selles seikluses on koht ise.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Koht ei ole �ldse ohtlik, vaid erinevad "ohud" on kellegipoolne p��e seltskonnaga suhelda.\nTegelased on jahiretkel, et kinni v�tta v�i tappa �ks pelglik ja hinnaline olend. Nad peavad vastu seisma kohalikule keskkonnale, olendi v�imele neid v�ltida ning v�imalik, et ka v�imele vastu v�idelda.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Olend on tegelaste vahenditele ja relvadele immuunne. On keegid teised, kes olendit aktiivselt kaitsevad. Olendi kodukoobas lubab tegelastel mingi muu seikluse otsa komistada.\nViis punkti kodumeeskonnale\nTegelased v�tavad osa mingist v�idus�idust, v�istlusest, turniirist, aaretejahist v�i mingist muust vabatahtlikust spordiv�istlusest. Nad peavad v�itma.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Teised v�istlejad ei ole kuigi ausad ja tegelased peavad kuidagi nurjama nende katsed ebaausal teel v�ita. Tegelased v�istlevad mingil suuremal p�hjusel kui v�it ise, n�iteks selleks, et kaitsta mingit mandrit v�i kellegi j�rele luurata v�i lihtsalt p��seda kohta, kus �ritus toimub. Tegelased ei taha v�ita; nad lihtsalt peavad �ra hoidma kurikaela v�itmise. �ritus on kellegi p��d v�lja selgitada tegelaste v�imed (n�iteks organiasatsiooni p��semiseks). V�istlus osutub surmavamaks, kui ta algselt tundus.\nV��r vangide kohtlemine\nTegelased on vangistatud ja peavad ette valmistama p�genemise, m��duma valvuritest ja automaatsetest valvemeetmetest ja vangla poolt pealesunnitud geograafilisest isolatsioonist.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Midagi on v�ljaspool vanglat juhtunud ja vangla turvalisus on seet�ttu allpool igasugust arvestust. Tegelased on palgatud vanglat "testima" � nad ei ole tavalised vangid. Teised vangid otsustavad tegelased reeta kas niisama v�i k�ttemaksuks. Tegelased on varjatult kedagi vangi luuramas, aga neid peetakse tegelikeks vangideks ja hoitakse kinni. P�genemisega on kiire, sest v�ljaspool vanglam��re ootab uus seiklus.\n�hus�iduk on kaaperdatud\nTegelased on mingi rahvaga s�iduvahendi peal (Johanna rongil, kruiisilaeval, Emaj�e lodjal, kosmoselaeval), kui see kaaperdatakse. Tegelased peavad midagi ette v�tma, kui normaalid istuvad ja p�idlaid keerutavad.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: "Kaaperdajad" on valitsusagendid, kes teevad mingit keerulist operatsiooni, sundides tegelasi pooli valima. Kaaperdajad ei tea, et tuleb tegeleda ka mingi teisese ohuga ning iga p��d neid veenda tundub neile trikitamiskatsena. Normaalid ei ole tegelaste suhtes vastutulelikud v�i on koguni vaenulikud, sest arvavad, et igasugune sekkumine teeb olukorra hullemaks.\nPaha (v�i grupp neid v�i mitu gruppi) peksab �les tolmu, segab naabreid, m�rgitab veehoidlaid v�i teeb muul viisil kurja. Tegelased peavad minema, kus kuri on, pahad �les otsima ja nad peatama.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Tegelased ei tohi kurikaelu vigastada; nad tuleb elusalt ja tervelt kotti ajada. Pahad on ette valmistanud midagi ohtlikku ja selle "kindlustusena" kuskile �ra peitnud juhuks, kui keegi nad kinni peaks nabima. "Paha" on mingi koll v�i ohtlik loom (v�i intelligentne olend, keda k�ik kolliks v�i loomaks peavad). "Paha" on austatud poliitiline tegelane, k�rgem ohvitser v�i keegi teine, kes oma v�imu kurjasti kasutab ning tegelased v�ivad kohata vastuseisu muidu abivalmitelt osapooltelt, kes ei usu fakti, et paha on paha. Probleem on tekkinud j�udude tasakaalust ja tegelased peavad otsustama kummale poole see tasakaal asjade parandamiseks nihutada. "Probleem" on diplomaatiline v�i poliitilnie ja tegelased peavad kuulutama rahu, mitte s�ja.\n�ised kaardistamata veed\nTegelased on ekspeditsioonil ja nende �lesanne on siseneda tundmatule territooriumile ja see l�bi uurida. Loomulikult ei ole tegemist vaid j�lgimise ja kohaliku fauna skitseerimisega; seal on midagi � midagi k�itvat ja ohtlikku.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Ohtlik on koht ise (sellisel juhul tuleb National Geographic'u m�ngimisele lisaks ka nahk, vaimne tervis ja usaldusv��rsus tervena tagasi tuua) v�i koha n�ol on tegemist millegi v�ga v��rtusliku ja imelisega ning midagi muud soovib, et tegelased ei reedaks seda saladust kellelegi teisele. Muud potentsiaalsed konfliktid on seotud vigastustega tegelaste liikumis- v�i sidevahendiele; sellisel juhul Ei tasu neid lillasid s��a.\nK�ik �laltoodud elementaarseiklused v�ib nii �mber korraldada, et tegelased on sellest v�ljaspool. Kas tegelased on kaasas kellegagi, kes m�ne sellise seikluse keskel on (tihti kutsutud just seiklust v�lise m�ju eest kaitsma) v�i ajavad nad omi asju, kui teised seiklusega seotud kohale satuvad, mis puhul peavad nad kas valima pooled v�i sellele vastu seisma. N�iteks: kui Abi tormis saame vanast sadamast, v�ivad tegelased juba nautida turvalist olengut (v�i olla kohalikud), kui saabub mingi v��ras grupp. Kui kasutusel on variant "tegelased ei ole teretulnud", siis v�ib-olla on tegelased just see ainus m�istuse h��l, kes religioossele fanatismile, rassilisele eelarvamusele, kollidevastasusele v�i misiganes muule konfliktip�hjusele vastu seisavad.\nTavalised p��rdepunktid ja teemad: Tegelased on seikluse vastuv�tvas otsas. V�ta �ksk�ik mis �laltoodud seiklus ja pane tegelased positsiooni, kus on kurikaelad v�i abivajajad. Jahtimise asemel jahitakse neid. Parandamise asemel tuleb v�ltida, et keegi neid "parandaks" (oih). Alternatiivina v�id j�tta klassikalise s��ee paika, aga p��rata ringi s��eep��rded, et asja veel keerulisemaks teha (v�i siis v�rskendusena �ldse mitte keeruga-liseks).\nNipid ja n�ksud\nAnna teed metafoorile: Need seiklused on kirjutatud (tihti �sna f��silise) m�ruliseikluse keeles, sest see on rollim�ngude k�ige lihtsam vorm - kui sinu m�ngus on rohkem kihte, on nimekiri ikkagi t�iesti l��giv�imeline. J�ta lihtsalt meelde, et iga asi, koht v�i vaenlane v�ib tegelikult olla infokild, isik, ebatervislik suhtumine sama kindlalt, kui kosmosejaam v�ib olla koobastik ja maagia j�relkuma n�puj�lg.\nKahekordselt: Lihtne meetod on kameeleonim�ng, kus seiklus tundub �ht moodi seiklusena "sissejuhatuse kihis", aga osutub siis hoopis millekski muuks. M�nikord on �mberl�litumine s��tu ja loomulik � Ei tasu neid lillasid s��a, n�iteks on v�ga hea sissejuhatus Ummisjalu l�bi kadalipu minekuks ja Natuke imelik asi, emme viib loogiliselt Pandora laekani. M�nikord on �mberl�litumine aga midagi kurja ja tahtlikku, kus seiklust pakutakse v�lja �he asjana, kui tegelikkuses on olukord hoopis teine. Ka see v�ib ikkagi olla s��tu, omal moel, kui v�ljapakkujaid endid on t�ssatud v�i kui nad on lihtsalt abi osas sedav�rd meeleheitlikud ja mures, et tegeliku probleemi teadmisel ei ole neid keegi n�us abistama.\nTee endale v�ljakutse: Sinu m�ngijad kutsuvad sind nagunii v�lja, seega hakka varakult harjuma. Vali Suurest nimekirjast kaks juhuslikku sissekannet ja tee oma seiklus nendest: �ksk�ik mis ka v�lja valitud ei saa. Esimene pool on sissejuhatus ning teine seikluse p�hiosa. Kui sama sissekanne tuleb kaks korda v�lja, las l�hebki nii! Kaks kihti v�ivad omada sama struktuuri, aga t�iesti erinevaid juuri v�i lehti.\nKahekordselt, teine osa: M�ned v�ga head seiklused p�imivad endas kaht erinevat (v�i temaatiliselt seotud) s��eed. Lihte viis see t��le saada, on �ks seiklus muuta f��siliseks ja teine isiklikuks. Sellisel viisil paneb tegelaste asupaigale r�hku vaid �ks seiklus, samal ajal, kui nad teist taga ajades kuhu iganes jalutada v�ivad. N�iteks: kui tegelased palgatakse printsi n�upidamisele viima, et ta saaks rahva ees esineda ja s�ja l�petada (f��siline ja lihtne Eskorditeenuse n�ide), aga tee peal m�istavad nad, et t��p on suitsiidne, sest riigikohustused on ta armuelu t�iesti rikkunud ning peavad tema eneseh�vitamissoovi p�rssima kas probleemi lahendades v�i teda probleemi �ra kannatama veendes (isiklik ja metafoorne n�ide Pakilise kuriteoennetuse teemal).\n�ra paanitse: Paljud m�ngujuhid hakkavad Suurt Nimekirja lugema, kui nad on hakanud paanitsema. �ra end kohe veel risti l��! Peamiselt v�ldi s��eega jamamist, nagu paljud m�ngujuhid teevad. K�ik siinsed seiklused annavad vana hea �raproovitud lihtsa struktuuri ja struktuur on k�ik, mida s��ee rollim�ngus vajab. Tuleb m�ngida meediumi tugevatel aspektidel - enamus neist on seotud tegelasega ja mitte s��eega. Ainult rollim�ngus on v�imalik kogeda kujuteldavat tegelast isiklikult ja vahetult. Sea oma seiklused nii, et seda maksimaalselt �ra kasutada. Iga s��ee, mille struktuur ei ole elementaarselt lihtne, kipub pigem tegelaselt t�helepanu �ra t�mbama ja see on silla k�ttepuudena p�letamine. K�ik, mida valmis teha on vaja, on keerukate situatsioonidega kaasa minna ja nende kokkutoppimist nautida. Rahune. M�ngi.\nJa l�puks midagi t�iesti teistusgust: V�ike nimekiri peaaegu universaalsetest s��eep��retest, mis t��tavad peaaegu absoluutselt iga olemasoleva seiklusega: Tegelased peavad t��tama koos kellegi v�i mingi organisatsiooniga, kellega nad pigem koos ei t��taks (kellega nad harilikult on rivaalid v�i vaenlased v�i lihtsalt ninaka "eksperdiga", kes neid abistama peaks jne.). Ohvrid on tegelikult kurikaelad ja kurikaelad on tegelikult ohvrid. Tegelased kohtuvad teistega, kes neid abistada saavad, aga ei tee seda, kui tegelased ei abista neid nende probleemides. Kurikael on keegi, keda tegelased isiklikult tunnevad v�i koguni austavad v�i armastavad (v�i keegi, kellesse nad loo keskel armuvad). Tegelased peavad saama l�bi v�givallata, erilise ettevaatlikkusega. Tegelased peavad l�bi ajama ilma oma v�imete, varustuse v�i muude harjumusp�raste ressurssideta. Kurikael on korduvat t��pi. Mingi tegelastega v�rreldav grupp on juba eba�nnestunud ja nende kehad ja maaslebav varustus annab hoiatavaid vihjeid. L�hedal on s��tud, keda tegelased peavad seikluse k�igus elus kaitsma ja elus hoidma. Seiklus algab �kiliselt ilma igasuguse hoiatuse v�i arenguta; tegelased satuvad s�ndmustekeerisesse esimesest stseenist alates. Tegelased peavad teesklema, et on keegid muud v�i teesklema, et on nemad ise, aga t�iesti teistsuguste lojaalsuste, v��rtuste v�i eelistustega. Tegelased ei saa teha k�ike ja peavad valima: milline kurjus kukutada? Millised s��tud p��sta? Millist v��rtust v�i ideaali teenida? Tegelased peavad tegema isikliku ohverduse v�i teised kannatavad. Tegelased ei pea probleemi lahendama, vaid peavad lihtsalt abistama mingi taustal k�rguva probleemi valguses: tooma kohale varustussaadetise, abivajava patsiendi v�lja sokutama v�i midagi sarnast. �ks tegelastest on (v�i teda peetakse) kadunud p�rija, ennustuse t�itja, vulkaanijumal v�i mingi muu lunastaja ja/v�i tola, mis on p�hjus, miks tegelased peavad tegema misiganes seikluses tegemist n�uab. On ka teine tegelastele sarnanev grupp, kes sama seikluse raames nendega "v�istleb", v�imalik, et t�iesti teistsuguste eesm�rkide v�i tulemuse nimel.\nSee Suur rollim�nguseikluste nimekiri on p�hendatud paljudele, paljudele f�nnidele, kes on andnud teada kuiv�rd sellest abi on olnud ja eriti neile, kes on seda paremaks muuta aidanud: Peter Barnard, Glen Barnett, Colin Clark, David Lott, Jason Puckett, Marc Rees, Carrie Schutrick ja Jeff Yaus, lisaks veel m�ned salap�rased kangelased, kes kunagi oma tegelikke identiteete pole avaldanud. See on k�ikidele nendele m�ngujuhtidele, kes oma m�ngijatele hea m�ngu pakkumiseks tunde kulutavad.