baka.ee foorum / Vaata teemat - Naruto manga\nLiitunud: 20 Juul 2010\nAsukoht: Eesti loomulikult XD\nPostitatud: Teis Juul 20, 2010 17:07 Teema: Naruto manga\nRäägime mangast nimega Naruto. Ma arvan, et enamus siinolijatest on sellest kuulnud.\nNiiet siis räägime, kes on teie lemmiktegelased ning arutame manga sisu üle\nPostitatud: Teis Juul 20, 2010 17:08 Teema:\nsellel peaks teema juba olemas olema\nPostitatud: Teis Juul 20, 2010 17:11 Teema:\nMinu lemmiktegelased on näiteks Kyuubi, Minato, Itachi, Deidara, Hinata, Gaara, Kakashi, Kushina, Neji ja neid on veel...\nüldse ei meeldi mulle järgmised tegelased: Sasuke, Orochimaru, Kabuto.\naga siis nüüd on veel üks\nPostitatud: Teis Juul 20, 2010 17:14 Teema:\nKawaii Kyuubi-chan kirjutas:\nSoovitaksin sul foorumi reegleid lugeda ning topeltpostituste vältimiseks on meil muuda nupp et saaks kõik korraga öelda.\nTeema Naruto kohta juba asub siin.\nPalun teemat jätkata seal ja antud teema sulgeda.\nViimati muutis seda antiviirus (Teis Juul 20, 2010 17:28). Kokku muudetud 1 kord\nPostitatud: Teis Juul 20, 2010 17:16 Teema:\nSee on Naruto anime teema, mitte manga oma!\nMulle meeldib Narutost Haku.\nViimati muutis seda Ummi (Teis Juul 20, 2010 17:19). Kokku muudetud 2 korda\nPostitatud: Teis Juul 20, 2010 17:18 Teema:\nManga teema on ka täiesti olemas\nPS: Foorumi reeglid\nPostitatud: Teis Juul 20, 2010 17:20 Teema:\nMis põhjusel me siis peaksime jätkama anime teemas, kui manga oma on täiesti olemas?\nPostitatud: Teis Juul 20, 2010 17:22 Teema:\nSel juhul ma parandan ennast ja jätkake Manga teemas. Kuna üleüldiselt on ka Naruto anime teemas räägitud Naruto mangast siis käisin välja populaarsema teemana NAruto Anime teema. Spoilerite vältimiseks on võibolla tõesti otstarbekas vestelda NAruto manga teemas.\nPostitatud: Teis Juul 20, 2010 17:41 Teema:\nMul on hea meel, et see probleem lahenduse leidis.\nAga siis teemasse: Mida te aevate viimastest Naruto chapteritest? Minule meeldis väga see, et Naruto kohtus lõpuks oma emaga. Üllatav uudis minu jaoks oli, et Kyuubi oli varem suletud Kushina sisse... kuigi järele mõeldes on see üpris loogiline XD\nPostitatud: Teis Juul 20, 2010 18:56 Teema:\nOlen ka viimaseid chaptereid lugenud ja mindki pani imestama, et Naruto ema samuti Kyuubi oli. Ja ära kurvasta, et sinu esimene teema/postitus nihu läks?, see on foorumites täitsa tavaline asi.\nViimati muutis seda animegun1 (Teis Juul 20, 2010 19:06). Kokku muudetud 1 kord\nPostitatud: Teis Juul 20, 2010 19:04 Teema:\nEi kurvasta XD\nikka juhtub ju\nHuvitav kuidas Kushina suri... kui veab siis annab järgmine chapter vastuse... ma loodan et veab XD\nPostitatud: Teis Juul 20, 2010 20:02 Teema:\nKawaii Kyuubi-chan, kaaskasutajate silmanägemise ja üleüldise loetavuse huvides palun kasuta värvilist teksti ainult mõne konkreetse tekstilõigu rõhutamiseks, mitte läbivalt. Kõik spoilerid märgista valge värviga - vaata siit reeglit nr 7 ja ka teisi reegleid.\nKuna nii Naruto anime ja manga teemad on juba olemas, sulgen selle teema.


Potentsiaal ja tegelikkus — Sirp\nPotentsiaal ja tegelikkus\nHaapsalu rahvusvahelisel akvarellinäitusel jäi kripeldama tunne, et suur võimalus oli käest lastud ja akvarellimeediumi ei suudetud nüüdiskunstina esitada.\nEuroopa Akvarelliühenduste Assotsiatsiooni XXII rahvusvaheline ühisnäitus Haapsalu Linnagaleriis ja kultuurikeskuses 1. – 30. VIII; näitused „Akvarell Evald Okase loomingus“ ja „Eesti akvarell XX sajandil“ (kuraator Mai Levin) ja „Eesti akvarell XXI sajandil“ (koostaja Mari Roosvalt) Evald Okase majamuuseumis kuni 15. IX.\n31. VIII Mai Levini kuraatorituur: kell 16 Okase loomingust ja kell 17 akvarellist.\nHaapsalu suved, nagu ka tänavune, on täis pikitud kõikvõimalikke (kultuuri)üritusi, enamasti hõlmavad need Läänemaa, üldse Eesti tegijaid, aga õige mitu on igati heal tasemel rahvusvahelise haardega suurettevõtmised – festivalid. Augusti keskpaiku 12. – 18. augustini oli Haapsalu akvarellistide ja akvarelli päralt. Eesti Akvarellistide Ühendus võõrustas Euroopa Akvarelliühenduste Assotsiatsiooni (European Confederation of Watercolour Societies, ECWS): korraldas aastanäituse ja sellega kaasneva sümpoosioni.\nAkvarellistide üleeuroopaline ühendus on ühisväljapanekut ja sinna juurde kuuluvaid üritusi korraldanud järjepidevalt asutamisest, 1998. aastast peale. Kõige sagedamini on korraldajamaaks olnud Belgia ja Hispaania, aga õige mitmel korral on korraldus olnud ka Prantsuse akvarellistide õlul, Põhjamaadest on ühisettevõtmine toimunud Rootsis, Norras ja Soomes.\nHaapsalus on ennegi rahvusvahelisi (ja tõesti väga heal tasemel) kunstiüritusi korraldatud. Tuletagem meelde video- ja tegevuskunstifestivale „KanaNahk“ ja „Seanahk“, samuti on seal toimunud graafilise disaini festival.\nNeljateistkümne riigi 176 osalejaga akvarellifestival oli meie suhteliselt tagasihoidlikule akvarellistide ühendusele paras pähkel. Kui igast riigist tuli kohale kas või ainult viis kunstnikku, siis juba seitsmekümne inimese majutuse-toitlustuse korraldamine, näitusega kaasnevatest üritustest rääkimata, nõuab head organiseerimistööd. Kaasnevaid üritusi jätkus (või nagu akvarellistid oma programmi ise nimetasid – sümpoosion): oli töötubasid, öiseid maalimisi, jalutuskäike, metsamatku, väljasõite Noarootsi ja Vormsile, akvarelli- ja veiniõhtuid kuursaalis, rohkesti vastuvõtte. Networking ja mingling ehk suhete loomine ja segunemine kõlas programmis mantrana. Ei saa öelda, et Haapsalu elanikele ja suvitajatele, s.t publikule ei oleks mõeldud: akvarellipromenaad ehk mereäärne vabaõhunäitus pakkus kindlasti silmarõõmu, seda enam et Lääne Elus on promenaad varem saanud pigem kriitilist tähelepanu. Suurnäitus oli varustatud ka mahuka kataloogiga.\nTuuli Puhvel on toonud akvarelli ruumi ja andnud sellele installatsiooni kuju („Mälestuste telgid“, 2017).\nKuid programmis ei olnud ühtegi seminari, arutlusõhtut või jututuba, kus osalejad kas ise või teoreetikute – kunstiajaloolaste, -teadlaste, -kriitikute – abil oleksid mõtisklenud selle üle, milline tähendus ja tähtsus on praegusaja akvarellil tänapäeva kunstis, iseäranis olukorras, kus meediumi tehnilisest, vormilisest küljest tähtsam on sõnum, mida just valitud meediumi – antud juhul akvarelli – abil on kõige õigem edastada. Raske öelda, kuidas olid lood varasematel festivalidel, sest ECWSi veebisaidil seisab vaid korraldajamaa, üldise määratlusena „näitus ja sümpoosion“. Ei taha olla suure töö teinud korraldajate suhtes ülekohtune ning küllap osalejad suhete-loomise-ja-segunemise ajal võtsid ilma, poliitika ja laste kõrval jutuks ka akvarelli tähenduse ja seisu.\nSee isevoolu minek andis ka akvarellistide peaüritusel, „rahvusvahelisel kõrgetasemelisel“ üldnäitusel tunda. Just nii kõrgelennuliselt on tutvustatud seda pressitekstis. Hoolimata sellest et igale maale eraldatud seinapinnale olid korrektselt raamitud teosed igati professionaalselt paigutatud, nägi ekspositsioon alajaotuste ja ka tervikuna välja nagu segasumma suvila. Esimese hooga tuletas see meelde meie 1970ndate lõpu või 1980ndate alguse akvarelli ülevaatenäitusi, kuid selle erinevusega, et siis oli mõneltki kunstnikult pandud välja mitu tööd ja nii sai aimu kunstniku mõtte- ja kujutamisviisist. Üldine taustki oli teada ja kuigi ka siis kiputi akvarellist rääkima kui maalikunsti väikesest vennast, tulid mõnedki kunstnikud just selles meediumis välja uue mõtlemisega. Tuletagem meelde kas või Epp Kokamäe üllatavalt siiraid suviseid maakodu kujutisi ja trotslike punkarite jäädvustusi. Üle-euroopalisel „kõrgetasemelisel“ üldnäitusel oli aeg nagu seisma jäänud.\nTegelikult võis peaaegu iga maa väljapanekust leida nii mõnegi töö, mille ümber oleks saanud luua tervikekspositsiooni, mis oleks kõnelnud rohkemat nii kunstnikest, nende maast ja praegusest ajast. Miks mitte ka tõesti suurtest probleemidest, nagu on kliimamuutused ja sellest tulenevad katastroofid. Küsimus ei ole dokumentaalse kujutamisviisi või teravate sotsiaalsete teemade igatsemises, vahetu emotsionaalse atmosfääri ja tabavalt leitud metafooriga ütleb väga palju ära. Ka aastanäituse formaati saab elavdada, iseäranis, kui see igal aastal toimub mitte ainult uues näitusepaigas, vaid lausa teises riigis. Ma ei pea silmas suurt kuraatoriprojekti, aga seegi oleks kasuks tulnud, kuid iga maa väljapanek oleks vajanud oma kuraatori kätt või vähemalt üldisemat kontseptsiooni, mille sees oleks saanud mõtte- ja kujutamislaade välja joonistada.\nKui aga vaadata suurüritust kui kokkusaamispaika, kus kunstnikud ennast hästi tunnevad ja selle märgiks oma tööde taustal endast selfie’sid teevad, siis läks üritus igati asja ette. Olen veendunud, et ka suur osa publikust oli rahul, sest professionaalselt teostatud ilu jätkus küllaga. Kripeldama jääb aga tunne, et suur võimalus, mille korraldamiseks nii palju panustati, lasti käest või vähemalt ei osatud seda täielikult ära kasutada ja akvarellimeediumi vääriliselt nüüdiskunstina esitada.\nEvald Okase muuseumi akvarellinäitused – Mai Levini kureeritud ajaloolised väljapanekud nii klassiku enda loomingust kui eesti akvarellikunstist, aga ka Mari Roosvalti koostatud ja / või üleskutse põhjal toodud töödest tehtud valik – annavad akvarellimeediumist teistsuguse pildi.\nMai Levini kureeritud näitus on pealkirjastatud väga laia haardega, kuid XX sajandi eesti akvarellikunsti ülevaadet pole mõtet oodata. Okase majamuuseumi esimese korruse ruumid, iseäranis, kui neid jagada praeguse, XXI sajandi akvarellikunstiga, seda lihtsalt ei võimalda. Ometi on Levin suutnud välja tuua ootamatuid leide nii XX sajandi algupoolelt (Hando Mugasto „Mask ballil“, 1924, Natalie Mei „Rannas“, 1928), keskpaigast (Johannes Saali „Hamlet“, 1958, Olav Marani „Pühendus Ado Vabbele“, 1962, Ülo Soosteri „Visioon“, 1958), 1960ndate II poole kunstiuuendajatelt (Jüri Arraku „Ussi vari“, 1990, Ludmilla Siimu „Nimeta“, 1997) kui ka praegu unustusse jäänud kunstnike loomingust (rohkem kirjaniku ja teatrikunstnikuna tuntud Ervin Õunapuu, 1970ndate keskpaigas värske tuulena mõjunud ukrainlane Vladimir Makarenko) ning nende põhjal koostada oma kunstilugu. Tema valiku aluseks on olnud peamiselt kaks suurepärast kogu: Mart Lepa erakogu, milleta ei saa koostada vaat et ühtegi tõsiselt võetavat eesti kunsti tagasivaatenäitust, ning kunstnike liidu (kunstifondi või vahepeal Tallinna Kunstihoone) kunstikogu.\nEi Levin ega Roosvalt ole midagi erilist teinud: akvarellid on eksponeeritud traditsiooniliselt ja enamik eesti akvarelliste oli oma töödega esindatud ka üldnäituse Eesti alajaotuses, kuid läbimõeldud esitusviis, ja mis peaasi, soov akvarellimeediumi avaramalt näidata, mitte jääda kinni ainult akvarellistide ühenduse liikmete loomingusse või kui mängida nii-öelda sisemängu, siis julgustada ka seal mõtlema akvarelli võimaluste ja iseäranis tähenduse peale, annavad sootuks teistsuguse pildi. Eesti akvarellil nagu igal teisel kunstimeediumil on potentsiaali. Ärgem laskem sellel sumbuda.


Verbatim reports of proceedings: 38 Ava/Sulge kõik\nAitäh, lugupeetud eesistuja! Austatud peaministrikandidaat! Ma näen, et te olete ikka väga tugevalt selle taga, et teie obstruktsiooniga kaasnenud suur mainekahju Riigikogule ja ka Eesti Vabariigile, see oli üks õige asi ja kõik küsimused olid õiged ja kes siis otsustab nende õigsuse või vääruse ... Loe lähemalt\nAustatud Riigikogu! Tutvustan Riigikogu otsuse "Rahvahääletuse korraldamine abielu mõiste küsimuses" eelnõu menetlust esimese ja teise lugemise vahel. Eelnõu esimene lugemine toimus 14. detsembril 2020 ning esimene lugemine lõpetati. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks, 30. detsembriks kella... Loe lähemalt\nAnti Poolamets: Viis minutit. Loe lähemalt\nProteste hakkas meile laekuma regulaarselt. See mapp on protestide mapp. Neid me käsitlesime pühapäevasel istungil. Nagu öeldud, siin on kahte sorti ettepanekuid, kahte sorti proteste. Ühed liiga lühikese etteteatamisaja kohta ja teised liiga lühikese ettekande aja kohta.\nNüüd mõned seisuko... Loe lähemalt\nTe peate silmas rahvahääletuse jah-vastust? Mina olen komisjonis seda seisukohta selgitanud. Jah-vastuse puhul, tähendab kui rahvas soovib senise olukorra jätkumist, siis nii see ongi. Uue olukorra loomine, näiteks samasooliste paaride abielu seadustamine nõuaks uut rahvahääletust. Rahvahääletuse... Loe lähemalt\nMa ei hakkaks selle kohta hinnanguid andma. Minu ülesanne on tutvustada menetluskäiku võimalikult erapooletult.\nSee on väga hea küsimus. Nagu öeldud, laekus meile suur hulk põhiseadusvastaseid ettepanekuid, näiteks Hanno Pevkurilt, kelle pakutud küsimus on, kas Riigikokku võib valida ainult mehi, või teine, kas Riigikokku võib valida ainult naisi. Sellised võrdõiguslikkust rikkuvad ettepanekud. Laekus suur... Loe lähemalt\nAbieluvõrdsus oli jah loosung, mis siin protokollides on korduvalt läbi käinud, ja see oli tugev argument. Teiste hulgas nimetas seda Imre Sooäär oma etteastes, mis oli päris pikk. Tema ka ajakavast kinni ei pidanud, rõhutas neidsamu teemasid ja pidas üsnagi pika kõne. Nii et vastus on: jah, see ... Loe lähemalt\nÜkski reformierakondlane oma ettepanekuid ei saanud või ei tahtnud esitada. Reformierakondlasi me ootasime kolmel päeval. Esimesel päeval olid nad Jaan Tõnissoni ruumis pikalt seina äärde kogunenud, istunud ja oodanud. Aga sotsiaaldemokraadid, sotsiaaldemokraatide ettepanekute esitajad, nagu Laur... Loe lähemalt\nAitäh! Vaat sellised vastamised ma jätaksin fraktsioonide esindajatele. Mina piirdun siin, nii nagu ettekandjale ette nähtud, eelnõu menetluse tutvustamisega. Mul on muidugi oma arvamus selles osas olemas.\nAitäh! Sellist asja nagu naljaseadus ei ole olemas ja kusagil seda väljendatud ei ole. Sellega võib tegeleda ajalehtede naljanurkades. Paraku kõike, mis siia menetlusse pakutakse, menetletakse siin kiretult. Ja ma pean ütlema, et ühelgi päeval ma ei kuulnud, et Reformierakonna esindajad või sotsi... Loe lähemalt\nIsiklikult minu jaoks oli kogu see protsess, milles ma osalesin, väga kafkalik. Kõik need ettepanekud, mis seal esitati, olid väga eriilmelised. Nad olid segamini, oli grupp küllaltki tõsiseid ettepanekuid, näiteks arutada teemal, kas lubada euroraha jagamisel arvestada regionaalset dimensiooni. ... Loe lähemalt\nRahvahääletuste teemal oli ka eelnõu teise lugemise ettevalmistamisel kõvasti kriitikat ja arutelu. Vaatan, kas ma leian protokollist mõne koha. Aga minu üldmulje oli see, et öeldi näiteks intervjuudes ja ka komisjoni istungitel, et see on väga julm. Kaja Kallas ütles, et see on julm ja ebaõiglan... Loe lähemalt\nAitäh! Minu mälu järgi... Protokollid ei ole veel valmis, võib-olla tõesti ma eksisin mõne minutiga. Protokollide valmimine võib võtta veel päevi, see on gigantne töö, sellega tegelevad neli inimest. Ma jällegi tunnustan neid, et mulle on juba päris suur pakk sellest ette antud. Aga ma mäletan, e... Loe lähemalt\nNagu öeldud, nende ettepanekutega on olnud suur segadus. Meie käsitasime neid ettepanekuid obstruktsioonina ja kaks peamist põhjust, miks me sidusime need ühte, olid, et need on kantud obstruktsiooni eesmärgist ega ole seotud eelnõu reguleerimisalaga. Põhiseaduskomisjon võttis oma istungil eraldi... Loe lähemalt\nAitäh väga tabava küsimuse eest! Kodukorra muutmine oli nii minu kui paljude teiste tõstatatuna korduvalt aruteludes üleval. Me arutasime nii nõunike tasemel kui juriidilistes aruteludes, kuidas menetleda kogu seda hulka ettepanekuid. See kõik on olnud ka üks kaalukamaid ajendeid, mis viitab vaja... Loe lähemalt\nJah, ma nõustun teiega täielikult ja ma edastasin korduvalt sõnumi, et te olete avanud Pandora laeka. Ma kutsusin korduvalt üles, et loobuge obstruktsioonist, ja küsisin ka seda, kas te pikaajaliste parlamendiliikmetena ei näe ette, et teie vastu võidakse samu meetodeid kasutada. Aga selle peale... Loe lähemalt\nAitäh küsimuse eest! Ma võin kinnitada, et ma olin nendel päevadel korduvalt lihtsalt sõnatu. Olin sõnatu juba siis, kui ma nägin neid muudatusettepanekuid, mis pandi laua peale. Kui ma lugesin esimesi ettepanekuid, siis ma olin sõnatu. Aga kuna ajakirjanikud olid ruumis, siis ma pidin jälle sõna... Loe lähemalt\nAitäh! Kuna Eerik-Niiles Kross ei ilmunud oma muudatusettepanekut selgitama, siis seda ei arutatud. Me keskendusime asja tuumale ehk valisime välja neli tõsist ettepanekut. Töötasime läbi kõik muud ettepanekud, erineva süvenemisastmega muidugi, aga me suutsime nendest läbitöötamise käigus ikkagi ... Loe lähemalt\nAitäh! Minule isiklikult jäi just selline mulje, et prooviti viidata sellele, et rahvahääletused on valed, ebamõistlikud, kahjulikud. Sellest oli ka komisjonis juttu. Aga kuna juttu oli väga palju, kaasa arvatud pühapäevane koosolek, mis kestis kella 12-st õhtul kella 9-ni, siis kõikide detailide... Loe lähemalt\nAitäh! Ma olen ka ise seda palaganiks nimetanud ja ma olen seda mitmel muul moel nimetanud, ka erakordselt halvaks kabukiteatriks ja parlamendi trollimiseks, parlamendi alandamiseks, parlamendi mõnitamiseks ja veel mitmel muul moel. Mul ei ole küll praegu seda dokumenti ette võtta, aga muidugi ma... Loe lähemalt\nKui nüüd öeldut täpselt jälgida, siis otseselt abielu vastu teravalt sõna ei võetud. Küll aga rõhutati kogu aeg, et abielu peab olema sooneutraalne. Seda ei teinud kõik. Aga just sotsiaaldemokraatide jutust käis läbi see, et mingil juhul ei tohi inimeste eraelu käsitleda, sama rääkis ka Kaja Kall... Loe lähemalt\nAitäh küsimuse eest! Ma olen väga nõus. Ma jagan teie muret, et need probleemid võivad jääda ja ka süveneda, et meil on avatud teatud kultuurituse tee, mida mina kogesin ja mida kõik teised pealt nägid. Meie parlamendikultuur on saanud minu arust raske löögi ja kuidas paranemise teed minna, ma ei... Loe lähemalt\nAitäh! Kuna nad oma ettepanekuid tutvustama ei tulnud, siis ma teada ei saanudki, miks nad selle tegid. Ma tegin paljudele tutvustajatele ettepaneku oma ettepanek tagasi võtta. Seda ei teinud mitte keegi peale Ants Laaneotsa, Kruuse ja Jaansoni. Mis puutub teistesse keeltesse, siis ma olen seda m... Loe lähemalt\nAitäh, hea küsija! See on tõesti mõtlemise koht, kas sellist eetikakoodeksit üldse vaja on, kui ei ole mingit huvi seda täita. Aga sellist tühja normistikku, mis on kuskil kirjas, aga mida mitte keegi ei kavatsegi täita, on ju ennegi nähtud. Eks see on mõtlemise koht. Iseenesest on mingi standard... Loe lähemalt\nAitäh! Me arutasime seda ka koalitsiooni liikmetest komisjoni liikmetega ja leidsime, et kaaperdatakse demokraatliku protsessi, et obstruktsioon on suunatud demokraatliku protsessi peatamisele. Ja leidsime, et vahendeid enam ei valita, ollakse valmis vähemuse tahe kõikide vahenditega peale suruma... Loe lähemalt\nSelle protsessi absurdsus ilmnes esimesest hetkest peale, kui see laadung meile põhiseaduskomisjoni lükati, juba esimeste ettepanekute lugemisel. Algusest peale oli mulle selge, et ma ei taha selles protsessis osaleda, ka hoolimata nendest üksikutest teradest, mis kogu selles hunnikus olid. Ja ma... Loe lähemalt\nSuur tänu! Seda ma tõepoolest arutasin Riigikogu turvateenistusega ja nad selgitasid oma volituste piiri. Nad ütlesid, et nad ei saa sekkuda, kui just ei minda füüsiliseks. Sellel teemal tõepoolest oli turvatöötajatega juttu, et kui asjad nii jätkuvad, siis me peame kutsuma turvateenistuse ruumid... Loe lähemalt\nAitäh küsimuse eest! Me olime täpselt sama küsimuse ees, kui me neid ettepanekuid nägime. Ma tõepoolest tunnustan küsijat selle eest, et tema ettepanekud olid asjalikud, nagu ka Helmen Küti omad ja veel mitme inimese omad. Aga paraku olid nad läbisegi muudega. Teie esitasite eraldi, aga näiteks s... Loe lähemalt\nJah, ma kordan: ma tunnustan teid selle eest, et teil olid süsteemsed ettepanekud, mis ei olnud segatud absurdsustega või põhiseadusvastaste ettepanekutega, mida te võite igaüks sellest pakist lugeda. Aga mis puudutab obstruktsiooni, siis igal Riigikogu liikmel, nagu Jüri Adams on märkinud, on Eu... Loe lähemalt\nKomisjonil on õigus teha oma valikuid. Ja nimetatud põhjused, mida ma ka õiguskantslerilt tsiteerides märkisin, on väga kaalukad põhjused. Parlament peab saama põhiseadusliku organina oma tööd teha. Ka Jüri Adams märkis oma hiljutises artiklis, mis avaldati Postimehes, et Eesti parlamendi liikmet... Loe lähemalt\nMul on teile tõesti hea nõu: säilitage sündsustunne. Obstruktsioon ei ole inimõigus, obstruktsioon on halli ala leidmine paragrahvide vahel ja see ei ole inimõigus. Säilitage väärikus! Paraku on piirid nüüd jõhkralt ületatud. Me peame hakkama arutama kodukorra muutmise teemasid. Kui te oleksite s... Loe lähemalt\nAitäh! Ma arvan, et seisukohad opositsioonis võivad olla kriitilised, miks mitte. Aga te peate silmas obstruktsiooni, kui ma õigesti aru saan. Minu arvates parlament peab saama toimida. Tuleb jõuda arusaamani, kas sellist olukorda aitab ära hoida poliitiline kultuur või me leiame mingi teise tasa... Loe lähemalt\nAitäh! Jah, see oli üks väga keeruline päev, kui sotsiaaldemokraadid hakkasid oma ettepanekuid tutvustama. Kui jõudis järg Lauri Läänemetsa kätte, siis ta ütles, et siitmaalt ja mitte edasi, mina pean saama kõiki oma 30 ettepanekut tutvustada nii kaua ja nii palju, kui ma soovin. Ja ta rääkis koo... Loe lähemalt\nAitäh! Nagu ma põhjendasin: meie arusaamist mööda ei olnud tegu tõsise sooviga parlamendi seadusloomele ega sellele eelnõule midagi juurde anda. Tegu oli obstruktsiooniga, nii nagu te lõpuks ajakirjanduses suvatsesite kinnitada. Aga nendel koosolekutel rääkisite te veendunult, et te tahate tõepoo... Loe lähemalt\nMa palun täiendavat selgitust selliste puhkude korraks. Mida teeb Riigikogu liige siis, kui ta mingil põhjusel ei saa ühendust või ei saa seda hääletamistablood oma arvutisse? Ja mitte katseistungil –me ei ole praegu mitte katseistungil, vaid päris istungil ja sellel on täiesti otsustav kaal olul... Loe lähemalt\nLugupeetud juhataja! Väga oluline oleks sellisel puhul, nagu Kaja Kallas ütles, et üks inimene ei saanud hääletada, öelda, kes see inimene oli. Samuti oleks vaja sellisteks puhkudeks teada, kuidas see inimene, kellel ühendust ei ole, üleüldse märku annab. Kas ta helistab kellelegi, kas ta kirjuta... Loe lähemalt\nTeie liikmed tõepoolest kasutavad aeg-ajalt väga krehvtist suuvärki, kas või Jürgen Ligi, aga ma leian, et vangi ei peaks teda selle eest panema. Andrus Punt, reformierakondlane, Tartu volikogu liige, ütles, et EKRE liikmed võiksid end põlema panna ja ka endale haua valmis kaevata. No äkki saab t... Loe lähemalt\nHea juhataja! Head saadikud! Tutvustan põhiseaduskomisjoni arutelu, mis puudutas Eesti Keskerakonna fraktsiooni, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni ja Isamaa fraktsiooni algatatud Riigikogu otsuse "Rahvahääletuse korraldamine abielu mõiste küsimuses" eelnõu. Arutelu toimus 26. novembr... Loe lähemalt\nTänan hea küsimuse eest, aga sellist küsimust ei arutatud. Keskendusime juriidilistele probleemidele.\nMa luban, et me tagame selle juriidilise analüüsi ja teeme eelnõu muudatusettepanekute juriidilise analüüsi. Küll olen ma mures muudatusettepanekute obstruktsioonilise iseloomu pärast ja ma tõsiselt muretsen Eesti parlamentarismi tuleviku pärast. Meie seadusandlik tegevus muutub mitte eriti tõsis... Loe lähemalt\nSee on väga hea küsimus. Ma näen, et sellel referendumiprotsessil on ergastav mõju. Ergastav mõju mitmes suunas: hakatakse neid olulisi teemasid arutama ja ergastav on see ka koalitsioonipartneritele. Kas või sellepärast, et kooseluseadus jäi ju maa ja taeva vahele õhku rippuma, vastuvõtjad ei su... Loe lähemalt\nEsimesele küsimusele saan lühidalt vastata, et see oli kõige ilusam hetk siin saalis, mille tunnistajaks ma olen olnud. Teise küsimusse ma ei tahaks süveneda, sest ei taha isiklike arvamustega saali üle külvata. Ma tahaksin jääda komisjonis arutatu juurde ega hakka sellesse süvenema.\nKõige paremini on vastanud sellele õiguskantsler oma kirjas Siim Kiislerile: "Kui rahvahääletusel vastab suurem osa hääletajaid senise olukorra säilitamisele suunatud küsimusele "ei", tähendaks see küsimuse praegusest sõnastusest lähtudes, et abielu ei pea jääma mehe ja naise liiduks. See vastus ... Loe lähemalt\nMina arvan, et selliseid muudatusi vaja ei ole. Küll aga on see tugev signaal poliitikutele, ka valijatele, et nüüd on avatud uks sooneutraalsele abielule ehk sellesama perekonnaseaduse § 1 muutmisele, soovi korral ka põhiseaduse muutmisele. Ma ei välista, et sotsiaaldemokraatide volikogu nõuab l... Loe lähemalt\nEks nende vastustega ole nii nagu vahel ka küsimustega, mis kipuvad üle aja minema. Siim Pohlak, ma arvan, vastas nendele küsimustele päris hästi, konkreetselt. Aga probleemid seonduvad sellega, ma ka viitasin õiguskantsleri arvamusele, et pigem avaneb võimaluste aken ei‑vastuse korral.\nMis... Loe lähemalt\nMeil oli küll päris palju juttu ajagraafikust, aga valimistehniliste probleemideni, mis oleks nagu valimiskomisjoni rida, me ei jõudnud. Põhiline energia kulus meil ikkagi järelmite arutamisele. Samamoodi arutasime ei‑vastuse tagajärge juriidilises mõttes. Aga küllap me jõuame nende tehniliste kü... Loe lähemalt\nAitäh küsimuse eest! Ma ütleksin, et väga paljud küsimused olid kantud skeptilisest vaimust rahvahääletuse suhtes. Mul ei tule meelde, et keegi oleks öelnud, et seda ei tohi põhimõtteliselt korraldada, et rahvahääletus on oma loomult paha. Küll aga avaldati kahtlust selle rahvahääletuse põhiseadu... Loe lähemalt\nSee on väga hea küsimus ja ma hea meelega uuriksin seda valimiskomisjonilt. Ma arvan, et nemad on kõige pädevamad vastama, kui palju see ikkagi lõpuks tehniliselt maksma läheb, koma ja punkti täpsusega.\nKomisjonis 18. aprilli kuupäeva üle ei jõutud vaidlema hakatagi, sest meil läks kibedaks vaidluseks selle kuupäeva üle, millal eelnõu saali läheb. Sellele me kulutasime päris palju aega ja lõpuks jõudsime ikkagi 14. detsembri kuupäevani, sest leiti protseduurilisi põhjendusi, miks me ei saa seda ... Loe lähemalt\nSee on väga hea küsimus ja ma oleksin valmis sellele mitu tundi kulutama. Aga ma ei tahaks seda debatti avada selle tõttu, et imelikul kombel selliste aruteludeni komisjonis ei jõutudki, vaid aur läks põhiliselt juriidiliste järelmite arutusele. Kui sina oleks komisjoni liige olnud, siis oleks se... Loe lähemalt\nMa lühidalt vastan sellele. Ma arvan, et neil on kõik õigused, kõik kodanikuõigused, ka tsiviilõigused, mida me iga päev ellu viime, realiseerime. Neilt ei olegi nagu midagi [kavas] ära võtta, te olete selle välja mõelnud, et neilt midagi ära võetakse. Sellepärast ma muretsengi teie kunstlikult k... Loe lähemalt\nSee oli nüüd küll naljakas konstruktsioon. Küll on olemas poliitiline jõud teie enda [erakonna] näol, kes soovib sooneutraalse abielu seadustamist, või lugesin ma kuskilt valesti, et teie volikogu võttis sellise seisukoha vastu.\nAustatud aseesimees! Head saadikud! Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse muutmise seaduse eelnõu esimeseks lugemiseks ettevalmistamine toimus põhiseaduskomisjoni istungil 24. novembril. Algataja esindaja andis siin päris hea ülevaate oma seisukohtadest, mistõttu ma keskendun diskussioonile ja küsi... Loe lähemalt\nSeisukoht oli selline, nagu ma viimati esitasin. Üks konkreetne küsimus oli Lauri Läänemetsalt valitsuse esindajale: kas eelnõuga tehtav muudatus on vastuolus põhiseadusega? Valitsuse esindaja ütles, et põhiseadus juba reguleerib seda küsimust ja et see muudatus on vastuolus õigusselgusega, kuna ... Loe lähemalt\nKui [küsimus] oli kodu- ja töökorra seaduse vastuolust tervikuna – kui ma kuulsin õigesti –, siis [olgu öeldud, et] see peab olema põhiseadusega väga kenasti, eeskujulikult kooskõlas. Siin selliseid puudusi olla ei saa. Antud eelnõuga püütakse aga hakata põhiseadust täpsustama, samal ajal kui põh... Loe lähemalt\nMind huvitab selline olukord. Kui tekib ühtluskool ja eesti ja vene lapsed hakkavad koos õppima, siis mis saab sellisel juhul nendest vene koolide õpetajatest, kes on omandanud hariduse näiteks Peterburis, Pihkvas või mujal ning kellel on suhteliselt väike puutumus siinse haridusega? Kas me võime... Loe lähemalt\nAustatud aseesimees! Hea ettekandja! Te mainisite, et te läksite laeva peale viimasena. On tunnistusi, kus veoauto juht, kes jõudis hilinemisega laevale, on öelnud, et pärast teda oli veel tühja ruumi laeval. Aga teised tunnistused, nagu ka teie enda oma, ütlevad, et teie olitegi kõige viimane ja... Loe lähemalt\nHea ettekandja! Te tõstsite oma ettekandes korduvalt esile väga kahtlustäratavaid asjaolusid uurimise takistamisel, eriti Rootsi poole pealt, kaasa arvatud tunnistuste moonutamist, moonutatud käsitlemist jne. Neid näiteid on palju. Iseenesest on tegu ju kuriteokoosseisudega, kui päriselt uurimist... Loe lähemalt\nAustatud juhataja! Hea ettekandja! Eriolukorra kehtimise ajal, kui teie olite veel epitsentris väga suure pinge all, käis juba kõrval selle tegevuse lahkamine. Küll oli ravimite teema üleriiklikuks küsimuseks meedias ja mujal, siis andmekaitse teema. Ma kõrvaltvaatajana mõtlesin, et arstidel peal... Loe lähemalt\nLugupeetud ettekandja! 2016. aastal tegi EKRE ettepaneku muuta loomakaitseseadust, millega sooviti keelata nn halal-tapmine. Paraku lubab meie loomakaitseseadus religioosse traditsiooni puhul jätkuvalt tappa erandina ka eelnevalt uimastamata loomi. Suurim religioosne tapmine leidis aset ... Loe lähemalt\n28.09.2020 / 15:00 XIV Riigikogu, IV session, sitting of the plenary assembly Vaata täpsemalt\nOn tänuväärne, et Eesti valitsus on otsustanud pärast uute asjaolude ilmnemist algatada katastroofi uue uurimise. Kõige olulisem on aga tagada selle uurimise erapooletus ... Loe lähemalt\nAnti Poolamets: Head kolleegid! Päeval, kui me Eestis meenutasime Molotovi-Ribbentropi pakti ja selle tagajärgi, kogunesid sajad tuhanded inimesed Minskis nõudma vabasid ja õiglasi valimisi. MRP tagajärjed puudutasid ka Lääne-Valgevenet, mis tollal oli Poola koosseisus. Kohe pärast seda, kui punaarmee oli Poola ida... Loe lähemalt\nAnti Poolamets: ... rahumeelsete meeleavaldajate suhtes. Peame Valgevene olukorda hoolikalt jälgima ning rahvusvahelise tähelepanu Valgevene sündmustele saame kujundada siin saalis kõik koos. Lääneriigid peaksid täie tõsidusega rakendama sanktsioone Lukašenka administratsiooni vastu. Aga ka sellest ei piisa. Edward... Loe lähemalt\nAnti Poolamets: Austatud istungi juhataja! Lugupeetud ettekandja! Vaatasin statistikat. 2019. aastal sai elamisloa 153 Bangladeshist ja 346 Indiast pärit inimest ning 231 nigeerlast. Eksootiliste riikide kogukonnad Eestis kasvavad. Te räägite põhiliselt ukrainlastest, aga kuidas te näete nende eksootiliste kogukond... Loe lähemalt\nAnti Poolamets: Austatud juhataja! Head kolleegid! Ma annan lühiülevaate meie esitatud kandidaadist Jaak Valgest. Jaak Valge on õppinud Tartu Ülikooli bioloogia ja geograafia teaduskonnas ning ajaloo osakonnas. Ta on täiendanud end Stockholmi Ülikoolis ja mitmes muus välisülikoolis. Jaak Valge on kaitsnud 2003. aas... Loe lähemalt\nAnti Poolamets: Head saadikud! Ajakirjanik Edward Lucas on öelnud, et demokraatia ja õigusriik paistavad olevat kindlad seni, kuni mängu tuleb ahnus. Ka Danske Bank oli mainekas pank, Taani ja Eesti olid hea mainega riigid. Aga hoiatusi selle kohta, et rahavood on küsitavad, tehti ohtralt, kuid keegi ei võtnud neid... Loe lähemalt\nAnti Poolamets: Selles verise kulla pesemises osalesid innukalt pankade juhtkonnad. Tuleb meelde Harju Panga pankrot, selle panga nõukogudes ja juhatustes istus ka Eesti poliitiline juhtkond. Tookordsel rahapesul oli väga pikaajalisi poliitilisi järelmeid nii 1930-ndate alguse poliitilistes tormides kui ilmselt ka ... Loe lähemalt\nAnti Poolamets: Austatud juhataja! Hea ettekandja! Ma tahan rääkida kurikuulsast kooseluseadusest. Ikka ja jälle ilmuvad välja siirded, mille abil püütakse seda tagaukse kaudu kehtestada. Ka tänasel istungil on meil seesama tagaukse kaudu seaduse kehtestamise katse laual. Reformierakonna ja sotsiaaldemokraatide ett... Loe lähemalt\nAnti Poolamets: Austatud rahvasaadikud! Me toetame seda eelnõu. Välja tahame võtta ainult Reformierakonna ja sotsiaaldemokraatide ettepaneku elukaaslase mõiste sissetoomiseks. On näha, et praegu minnakse abi pakkuma sinna, kus seda ei oodata. Välisministeerium seda ettepanekut ei toeta ja välisteenistus on senisegi... Loe lähemalt\nAnti Poolamets: Austatud juhataja! Hea ettekandja! 2019. aasta suvel Eesti Panga välja antud ülevaates "Rahapoliitika ja majandus" leiti, et võõrtööjõu panus moodustas majanduskasvust kolmandiku. Selle põhjal on ajakirjanduses loodud mitmeid hirmustsenaariumeid, kuidas Eesti majandus võõrtööjõuta hakkama ei saa. Pr... Loe lähemalt


investor Toomas • 27 jaanuar 2017\nTänasest hakkab investor Toomas, välja mõeldud tegelane, kelle käsutuses on reaalne raha, mida Äripäeva börsitoimetus hakkas 2002. aasta algusest aktsiaturgudele investeerima, aeg-ajalt ka Bestsalesi lugejatele investeerimisnõu jagama.\nElder rääkis, kuidas ligi 14 kuud tagasi siples Brasiilia börs põhjas ja investorid olid kaotanud korruptsioonist läbi imbunud riigi suhtes viimasegi lootuse. Tagatipuks painasid riigi majandust rekordmadalad toorainete hinnad.Üks suurimaid põlualuseid oli riiklik naftakompanii Petrobras, mida kimbutas üks korruptsiooniskandaal teise järel. Just see oli hetk, mil Elder naftafirma aktsiaid ostma hakkas. Ta soetas esimesed kogused New Yorgi börsilt 5 dollari pealt ning nüüd kaupleb see 11 dollari piirimail.Üks koolitusel osaleja meenutas rõõmsalt, et toona otsustas temagi Elderi eeskujul talitada ning investeeris Petrobrasi veelgi madalamalt hinnatasemel koguni 60% oma portfellist ning kolmekordistas niiviisi lühikese ajaga oma alginvesteeringu.\nInvestor Toomase uudiskirjaga saad liituda SIIN.\nAlexander Elder, professionaalne börsikaupleja ja menuraamatute autor:


Eesti Roheline Liikumine - Eesti podcastid\nOtsi märksõna Eesti Roheline Liikumine\nMadis Vasser – kliimakriis nõuab süvakohanemist või tsivilisatsiooni krahhi\nMeil on mugav jääda kinni usku, et küll tehnoloogia kõik probleemid lahendab, meie ei pea oma igapäevaelus mingeid muutusi tegema. Või kui teemegi, on need väikesed ja nunnud sammud – ei võta kõrt kokteiliklaasi ja poodi minnes haarame kaasa moeka riidekoti. Julgemad loobuvad lihast või tõmbavad pidurit massiivsele prügitekitamisele. Sellest ei piisa. Mitte millestki vähemast kui totaalsest tsivilisatsiooni ümberkorraldusest ei piisa, ütleb Eesti Rohelise Liikumise juhatuse liige Madis Vasser.\nPODCAST: 20midagiMÄRKSÕNAD: Eesti Roheline Liikumine Keskkond Madis Vasser prügi\nKliimaviktoriin – muutused on võõras mure?\nKliimaviktoriin – muutused on võõras mure? by Arvamusfestival\nKorraldaja: Eesti Roheline Liikumine; Sihtasutus Keskkonnaõiguse Keskus\nArutelu toimus 10. augustil Paides. Vabas õhus tehtud salvestusele lisavad värvi tuule puhumine, lehtede kahin ja vihma krabin.\nPODCAST: ArvamusfestivalMÄRKSÕNAD: Andres Tarand Eesti Polaarklubi Eesti Roheline Liikumine Eesti Rooma Klubi Grete Arro Keskkond kliima klimatoloog Lauri Klein Madis Vasser Sihtasutus Keskkonnaõiguse Keskus


Tervislikud eluviisid hüpertensiooni on väga oluline. Kõik patsientidel vererõhku eespool 120-130 kuni 80-84 mm Hg vaja kiiresti muuta oma tavalist eluviisi ja toitumist. See on: piirangud suitsetamise ja alkoholi tarbimise õigsuse täis toitumine, füüsiline koormus. Kõik see vähendab tegurid, mis mõjutavad moodustamine hüpertensiooni, sealhulgas ateroskleroos. Eesmärk ravida hüpertensiooni on vähendada vererõhku, aitab vältida kahju elutähtsaid organeid.\nHüpertensioon on ohtlik tüsistusi erinevate elundite ja süsteemid, nagu insult, müokardiinfarkt, südamepuudulikkus, neerupuudulikkus ja võrkkesta patoloogiat. Selle tulemusena palju hullem elukvaliteeti, inimvõimete väheneb kuni puue. Seetõttu on paljudes riikides välja töötatud ja käivitatud riiklikud programmid võitluseks hüpertensiooni ja paljude farmaatsialaboratooriumitest tegelevad loomine ohutu, tõhus ja lihtne-to-use ravimite vererõhku.\nMis on hüpertoonia?\nSee on haigus, mille puhul vererõhu normaalsest kõrgem.\nSest inimene igas vanuses peetakse normaalseks vererõhku 130/85 mm Hg. Alustades rõhunäituri 140 / 90mm.rt.st. saame rääkida juuresolekul inimese hüpertensioon. Rõhk 130-140 / 85-90mm.rt.st. peetakse kõrge normaalne.\nVererõhu normaalsest kõrgem\nMiks on hüpertensioon\nPõhjused hüpertensioon on:\nnegatiivne psühholoogiline ja emotsionaalne mõju;\nülekoormuse lauasool toitumine;\nKuid need asjaolud, elu ei ole sugugi haruldane, seega moodustamise hüpertensioon on vaja rohkem soodustavaid tegureid (pärilik ja omandanud). Peamised neist on:\nsuurenenud aktiivsus närvi keskused määrus;\nnõrgenemine reguleerivate funktsioonide neerud.\nAhelas teket hüpertensioon on tavaliselt esimene link emotsionaalne kogemus.\nMida teha hüpertensioon\nKui varajast ravi haigust, see vähendab tüsistuste oht nagu müokardiinfarkt, insult, südamepuudulikkus. Kui vererõhk on üle 140 üle 90 millimeetrit elavhõbedasammast, eksperdid soovitavad tavaliselt ravimeid. Kroonilise neeruhaiguse või diabeedi soovitatav vererõhk on madalam kui 80 130 mm Hg.\nKui teil on näidanud, vererõhu tõus, ja seal on küsimusi oma tervise, võite kasutada meie võrguteenuse meditsiinilist konsultatsiooni, kus ta sai põhjaliku vastuse oma küsimustele.\nNii hüpertensiooni raviks hõlmab kahte peamist tegurit: medikamentoosne ravi ja elustiili muutused.\nMiks on oluline elada tervislikud eluviisid\nTervislik eluviis, hüpertensioon, nagu iga kroonilise haiguse, on üks peamisi tegurid efektiivse ravi. Muutused elustiili peetakse kriitiline etapp töötlemisprotsessi, samuti ennetamise hüpertensioon. Erilist tähelepanu pööratakse järgmisi tegureid:\nMuutuvad oma toitumist\nTagasilükkamine halvad harjumused\nJa nüüd täpsustada kõik need põhimõttelised küsimused.\nRõhutab, konfliktid ja tülid perekonnas, unetus, liigne emotsionaalne stress on sääraseid tundeid nagu viha, kurbus, viha, kadedus, hirm. Negatiivsed emotsioonid omakorda liigset adrenaliini sünteesiks, tegevus, mis põhjustab vererõhu tõusu, väärregulatsioon närvi- ja vereringesüsteemi.\nSeega kõige olulisem hüpertensiooni on säilitada tahte ja luua terve psühholoogilist atmosfääri. Iga inimene kannatavad hüpertoonia all, peaksid välja töötama oma individuaalset tehnikat võidelda stressi. See võib olla kõndida, vestelda lemmikloomad, meditatsiooni, kuulmis- koolitust. Peaasi, et valitud meetod on õige.\nTervislikud eluviisid hüpertensiooni hõlmab parandus dieeti. Mõnel juhul see on juba piisav, et hoida kontrolli vererõhku.\nPõhisuunad hüpertensiivsetel dieedi muutused järgmised:\nPiiramist kalorite eesmärgil kehakaalu kontrolli. Rasvumine on peamine riskitegur hüpertensioon. Kui kasutamise lõpetada magus, rasvane toit ja jahu. Tuleb meeles pidada, et hüpertensiooniga patsientidel on vastunäidustatud nälga, sest puudus valku, vitamiine ja mikroelemente olla negatiivne mõju südame-veresoonkonna ja ainevahetust.\nPiirata sisu loomade toidurasvu. See on nii, et vähendada kalorite tarbimist ja ateroskleroosi, mis on riskifaktoriks hüpertensioon. Alates dieeti tuleks välistada toidus rohkesti kolesterooli (maksa, aju, kaaviar) ja või, juust, hapukoor, vorst, peekon, praetud lippudega tuleks asendada täiendavaid portsjonit puu- ja köögivilju, taimeõli, lahja kala. Madala rasvasisaldusega piimatooted on soovitav.\nSalt piirang. Liigne naatriumi tase organismis soodustab vee kinnipidamist, tulemuseks ahenemine veresoonte ja vererõhu järsk. Alates toitumine hüpertensiivsetel patsientidel tuleb välistada soolatud, suitsutatud, laastud, soolane juust, konserveeritud toidu. Soolasisalduse kasutada toiduvalmistamiseks, tuleb vähendada 1 tl päevas.\nRikastamine dieeti magneesiumi ja kaaliumi, mis vähendab kalduvust veresoonte spasm, tugevdada närvisüsteemi ja südame-veresoonkonda. Suur hulk kaaliumi leidub toidus, nagu aprikoosid, ploomid, kapsas, kartul, squash, banaanid, kibuvitsad. Magneesium rikas porgand, salat, peet, petersell, pähklid, must sõstar, must leib kliid, kaerahelbed ja tatar putru.\nToitude söömist rohkesti C-vitamiini, tugevdav mõju veresoonte seina. Puu- ja köögivili, mis sisaldab suures koguses C-vitamiini, siis on parem süüa toorelt või jätke lühike kuumtöötlemist. Vitamiin C rikas tsitruselised, roos, must sõstar, astelpaju, Sudaani roos lilled.\nTervislikud eluviisid hüpertensiooni tähendab regulaarset mõõdukat füüsilist tegevust. Eriti kasulik on jalgsi, ujumine, sport füsioteraapia. Koormust suurendatakse järk-järgult. Kursuste käigus, siis tuleb regulaarselt mõõta pulssi, mille sagedus ei tohi ületada vanusepiir on määratletud järgmiselt: 180 miinus vanus aastates.\nKõige kahjulikum veresooned on suitsetamine lubatud\nKõige kahjulikum veresooned on suitsetamine, mis on väga levinud elanike seas meie planeedil. See harjumus on mitte ainult oluliselt halveneb seisund hüpertensiivsetel patsientidel, kuid aitab kaasa ka edasise arengu hüpertensiooni ja arendamine selle tüsistuste, näiteks insuldi ja müokardiinfarkti.\nKõik need meetmed tõhustada medikamentoosne ravi kõrgvererõhutõve.\nAjakava surve hüpertensiivsetel


Kui te küsite stilistile neid 5 küsimust, siis nõustute "provintsi" - Mood - 2019\nStiilsete piltide loomiseks ilma stilistide abita pead teadma mitmeid olulisi põhimõtteid - ilma nendeta ei ole suundumuste merel navigeerimine lihtne.\nMõned moe reeglid on nii elementaarsed, et peaaegu iga naine neid tunneb. Siiski on kasulik neile meelde tuletada.\nKas on võimalik kombineerida eri stiilis asju?\nKahtlemata. Täna on see üks moodsamaid tehnikaid, mida kasutatakse aktiivselt katusekatetes, blogides ja tähtede kujutistes. Sel moel sündisid sellised juhised nagu spordiüritused, kus klassikad harmooniliselt ühel komplektil spordi suundadega asjades. Jalatsid ja elegantne püksipüksid, kingad ja triibulised püksid või teksapükstega klassikaline seelik - täna saame midagi teha.\nKas kampsun on spordirõivad?\nTa oli kunagi tema, kuid täna on kampsun täiuslik element igaühe lemmik-stiilis. Me kanname seda midagi - teksad, püksid või isegi üle kleidid. Ja kõige populaarsem viis, mida olete kunagi blogides ja ajakirjades näinud on, on trendikas plisseeritud seelik. Jah, ta on ikka veel trendikas.\nKas naised peaksid täiskasvanud naiste jaoks kandma eredaid riideid?\nSee, mida me kategooriliselt ei kiida heaks, on naiste soov mõnda vanusepiiri siseneda. Nad on kindlasti - näiteks ei tohiks pärast 40-ndat möödumist kanda liiga lühikest seelik ja parem on valida elegantne stiil. Kuid pimedate mantlitega mähkimine ei ole just see, mida sa peaksid tegema. Mõnusate toonide eredad asjad rõhutavad teie individuaalset ja ülendavat, miks keeldute neid?\nKas ma saan kasutada nii luksuskaupu kui ka massiturgu?\nSeda teevad paljud blogijad ja isegi tähed. Et pilt oleks kulukas, ei tohiks see koosneda täielikult kaubamärgist. Piisab ühest stiilist ja dorgoy-kotist või kingapaarist. Ja isegi kui kogu ülejäänud pilt koosneb massiturul ostetud asjadest, näed sa stiilne ja huvitav.\nMis vahe on koti ostja ja ristikeha vahel?\nKäsitle kottide nimesid ei ole lihtne, kuid iga fashionista on kindlasti seda väärt (ja kui sa ei õnnestunud, loe meie moe sõnastikku). Vähemalt on põhimudelid kindlasti väärt õppimist. Kuid me usume, et meie lugejad on nii hästi teadlikud, et ostja on stiilne puistekott, kus saate täiesti kõike kaasa võtta ja ristkeha, nagu nimigi ütleb, on väike kott, millel on pikk rihm, mis on kulunud üle õla.\nMehed koheselt armuvad nende viie märgiga\n8 viga parfüümi kasutamisel, mis teeb iga\nCopyright 2019 \_ none \_ Kui te küsite stilistile neid 5 küsimust, siis nõustute "provintsi"


Karmist vigastusest taastunud judolootus sihib jätkuvalt olümpiakohta\nKaspar Koort, 18. juuni 2020 20:30\nTreeningute kõrval jagab magistrikraadiga judoka Mattias Kuusik oma teadmisi ja kogemusi loengutel.Foto: Aldo Luud\nMulluse MMi kaheksandikfinaalis vastase heite järel rängalt küünarliigest vigastanud Eesti judo tulevikulootus Mattias Kuusik pole unistust Tokyo olümpiamängudest maha matnud. 24aastane atleet on kogu koroonaaja kõvasti rüganud, et olla võistluste jätkudes parimas vormis.\n„Tegelikult arvan, et juba hilistalvel olin täielikult valmis maadlema. Sai tehtud kaks laagrit ning pidasin Poolas esimese tugeval tasemel võistluse pärast seitset-kaheksat kuud, kui sain European Openil seitsmenda koha,” rääkis Kuusik. „Siis pidi võistluskarussell minu jaoks lahti minema ja selguma olümpiakoha saatus, kuid märtsi keskel tühistati kõik võistlused.”


Meie abiellumise lugu\nSisestas Virgo Jaani, 7 September, 2006 - 14:12\nÜhel kaunil detsembrikuu õhtul, kui olime just tulnud metsast jõulukuuske toomast, pani mu elukaaslane mulle sõrme sõrmuse ja küsis „Sa ju tuled mulle naiseks?“ Esialgu pani mind muigama ta enesekindlus, aga samas - küllap tunneb mind niivõrd hästi, pulmad on vahest meil ikka jutuks tulnud ja kui juba 5 aastat koos oldud, siis oleks asjade loomulik käik abiellumine. Read more about Meie abiellumise lugu\nloetud 859 korda\nPidulik abielutseremoonia Tallinnas muutub kallimaks\nSisestas Virgo Jaani, 4 November, 2008 - 13:41\nTallinna Linnavalitsus kavatseb kehtestada Tallinna Perekonnaseisuameti teenustele uued hinnad, tõstes abielu piduliku kombetalituse maksumust.\nVajadus praeguste hindade korrigeerimiseks tuleneb esmajoones ameti halduskulude (vesi-, soojus ja elektrienergia) olulisest tõusust. Näiteks kulutused küttele on kasvanud 50 %. Read more about Pidulik abielutseremoonia Tallinnas muutub kallimaks\nloetud 858 korda\nSisestas Virgo Jaani, 7 September, 2006 - 12:59\n... kirjutan viimasel kuupäeval, sest otsustasin just praegu, et meie väike segadus pulmas on siiski väärt, et seda meenutada. Esialgu arvasin, et meil pole ei lugu kadunud sõrmustest ega hilinenud pruudist ning seega mitte midagi põrutavat, et konkursil osaleda. Nüüd aga tahaksin teiega jagada ja meenutada seda ilusat päeva, mil meist said seaduslikud abikaasad. Read more about Tere kõigile!\nloetud 844 korda\nSee päev tuleb järjest lähemale\nSisestas Camme, 22 August, 2008 - 22:34\nSiiani on asi enam vähem Nomaalselt edenenud :\nKõigepealt külaliste nimekiri-see lõputu nimekiri...\n...siis kutsed-huh nendega läks lihtsalt,postkontor aitas.\nUskumatu, sõrmused saime esimese poeskäiguga ja need olid täpselt MEILE. Read more about See päev tuleb järjest lähemale\nKasutaja Camme ajaveeb\nSisestas Virgo Jaani, 7 September, 2006 - 13:10\n28.juuli 2005.a.oli meie pulmapäev.\nEsimene vaba aeg, mis meile avaldusi viies pakuti. Tulevane mees ütles, et see sobib hästi. See on mehe sünnipäev. Siis vaatas mulle, tulevasele naisele otsa. Mulle sobis see ka, mul on samuti 28-ndal kuupäeval sünnipäev, veebruaris. Igatahes ei lähe kuupäev meelest iialgi ära. Read more about Pulmad sünnipäeval\nKiirelt möödub see tähtis päev\nSisestas Virgo Jaani, 7 September, 2006 - 13:01\nRead more about Kiirelt möödub see tähtis päev\nloetud 776 korda\nSüdamekujulised reitingud foorumites - milleks see ?\nSisestas Virgo Jaani, 9 November, 2008 - 13:17\nAlates eilsest testime foorumis uut modereerimise moodust - nimelt saavad kõik registreeritud kasutajad anda hääle kõikidele teemadele ja kommentaaridele foorumis.\nAsja mõte on selles, et kui kommentaari või teema keskmine reiting langeb alla mingi taseme, siis kõik need teemad ja kommentaarid kustutatakse. Read more about Südamekujulised reitingud foorumites - milleks see ?\nloetud 774 korda\nSisestas Virgo Jaani, 7 September, 2006 - 14:40\nOehhh... Raske, kui lühikese ajaga satub ligistikku mitu poissmeesteõhtut. Kui pole ühest veel toibuda jõudnud - ja teine juba peale tulemas...\nEt just oli möödunud üks poissmeesteõhtu, mis rahaliselt ja füüsiliselt parajalt koormav osutus, siis oli meie sõpruskond tõsise probleemi ees - mida võtta ette suve alguses toimuvate pulmade eel. Read more about Poissmehed pärapõrgus\nKui lisad oma tellimusele sooduskoodi PULMAD.EE, on kleit Sulle 15% soodsam - Pruutkleit.com !!!\nSisestas Virgo Jaani, 23 Jaanuar, 2009 - 19:28\nVot selline kokkulepe on meil nüüd Pruutkleit.com-iga, et kui lisate tellimusele sooduskoodi PULMAD.EE, saate kleidi 15% odavamalt.\nMinge Pruutkleit.com ja vaadake mis teile meeldib ja äkki leiate just sealt selle oma :)\nPulmad.ee Read more about Kui lisad oma tellimusele sooduskoodi PULMAD.EE, on kleit Sulle 15% soodsam - Pruutkleit.com !!!\nSisestas Virgo Jaani, 7 September, 2006 - 14:37\nSee oli ühel mesimusisel suvepärastlõunal, kui üle Taani väinade kohalekooberdanud tsüklon ennast meie kodulinna kohal hoogsalt tühjendas.\nKui äkki kostus uksekell ja ukse taga seisis Tõnu. Selline tavaline Tõnu, nagu neid hulgaliselt meie linnade tänavatel ringi loivab.\nKuid tema teade oli siiski natuke ebaharilik.\nTa teatas, et ta abiellub laupäeval.\nTäna oli teisipäev. Read more about Tagasi tulevikku\nTäna öösel algab Aasta Tegija 2008 hääletus !!!\nSisestas Virgo Jaani, 1 November, 2008 - 15:24\nTäna öösel algab siis Aasta Tegija 2008 hääletamine. Ootame teie kõigi osalemist ja hääletamist just teie enda arvates parimate poolt :)\nPulmad.ee Read more about Täna öösel algab Aasta Tegija 2008 hääletus !!!\nÜleni valges helge argipäeva ootuses\nSisestas Virgo Jaani, 7 September, 2006 - 13:12\nKohe alguses oli selge, et pidu tuleb teha. Sõbranna küsis minult sobiva kuupäeva ja rohkem mind asjaga kurssi ei viidud. Väljavalitud päeval paluti mul kella 6ks tulla oma maja ette välja, mina veel tahtsin sportlikus riietuses kohale ilmuda, aga sõbranna soovitas midagi kobedamat selga panna, mis mul üle jäi kui nendega nõustuda. Read more about Üleni valges helge argipäeva ootuses\nloetud 751 korda\nPlaanidest suveks ja kuidas valisime kuupäeva\nSisestas kratiplika, 2 Veebruar, 2008 - 12:48\nKuigi kunagi arvasin, et kõigepealt ikka abielu ja siis lapsed, pole sellest plaanist tänaseks enam midagi järel. Piigal oli vist kiire. Ja kõhuga pulmi mina ei taha, neil on minu jaoks pisut nö maitse man, nö hädaabivariandina tunduvad need minule kui kõrvaltvaatajale. Ärge palun pahandage. Aga nüüd kui laps majas, nüüd tuleks ju ikka see ettevõtmine ära teha. Meil T-ga oli alati plaanis et kui, siis ikka pidu ka, et ainult registreerimise puhul pole ju vahet, kas paberiga või paberita. Meie jaoks on pidu ikka nö suguvõsade ühinemise pidu. Read more about Plaanidest suveks ja kuidas valisime kuupäeva\nPulmakorraldajate koosolek Tallinna perekonnaseisuametis\nSisestas Virgo Jaani, 4 November, 2008 - 15:19\n28.oktoobril toimus Tallinnas Perekonnaseisuametis pulmakorraldajate ja Tallinna perekonnaseisuameti (ning ametnike) vaheline koosolek, kus arutati abielur registreerimisega seotud teemasid. Read more about Pulmakorraldajate koosolek Tallinna perekonnaseisuametis\nloetud 737 korda\nMeist kahest (tegelikult kolmest) ja pere mõistest üldisemalt.\nSisestas kratiplika, 2 Veebruar, 2008 - 12:02\nIga viisakas inimene alustab enda tutvustamisega. Nii ka mina meie kahe (kolme) eest. Elukaaslane (edaspidi T) pole just suur kirjutaja. Ja näe - juba on esimene iseloomustus kirjas ;) Tegelikult kui ausalt öelda, siis edaspidi räägin ma üldjoontes meist kahest, kuigi tegelikult kuulub meie kahe juurde ka hetkel 9kuu vanune imearmas piiga, aga temal pole pulmade planeerimisest suurt midagi veel. Tema jaoks ilmselt pole vahet, on vanemad abielus või mitte. Ilmselt laste jaoks polegi. Minu vanemad elasid ka vabaabielus ning registreerisid oma kooselu alles siis kui mina olin 19. Read more about Meist kahest (tegelikult kolmest) ja pere mõistest üldisemalt.\nPulmaisa.ee on nüüd töökorras !!!\nSisestas Virgo Jaani, 26 Jaanuar, 2009 - 00:32\nKanname ette, et Pulmaisa.ee (www.pulmaisa.ee) on nüüdsest töökorras.\nPulmad.ee Read more about Pulmaisa.ee on nüüd töökorras !!!\nÜleskutse kõikidele meie kasutajatele uudiste otsimiseks !\nSisestas Virgo Jaani, 15 Oktoober, 2008 - 20:35\nMul on selline ülessekutse kõikidele meie kasutajatele - nii noorpaaridele kui ka ettevõtetele, et kui teil mingid uudised mida tahate noorpaaridele öelda, siis andke meile teada, paneme selle meie uudiste alla kohe ülesse.\nMitteettevõtetest kasutajatel ootaks eelkõige igaltpoolt interneti avarustest leitud uudised, mis võiks meile huvi pakkuda. Read more about Üleskutse kõikidele meie kasutajatele uudiste otsimiseks !\nloetud 669 korda\nPereelu.ee uuesti avatud\nSisestas Virgo Jaani, 6 Mai, 2009 - 13:25\nAvasime uuesti sellise lehekülje (ei ole ta veel portaal ega ka foorum, alles lapsekingades teine) nagu Pereelu.ee :)\nHead külastamist ja teemaderingi laiendamist.\nNagu alati, et pane me seda kella külge, vaid alustame lihtsalt, vaikselt ning põlveotsas.\nVirgo Read more about Pereelu.ee uuesti avatud\nloetud 647 korda\nPulmad.ee raporteerib, et uus disianilahendus on valmis ja teie ees\nSisestas Virgo Jaani, 15 Oktoober, 2008 - 19:38\nTervitus kõikidele Pulmad.ee kasutajatele-\nOn siis saabunud see päev, kus naiselik käsi on käinud üle meie veebidisainist ning selle ümber teinud. Muudatusi ei ole esmapilgul palju, kuid kuna minu hooaeg on nüüd läbi ja aega natuke rohkem (aga ainult natuke), siis tuleb veel igasugu vidinaid juurde. Read more about Pulmad.ee raporteerib, et uus disianilahendus on valmis ja teie ees\nloetud 633 korda\nSisestas Virgo Jaani, 7 Juuni, 2007 - 20:48\n[view:enimloetud] Read more about 1234\nPulmad.ee kommuuni kokkusaamine - ümarlaud 1\nSisestas Virgo Jaani, 15 Detsember, 2009 - 02:52\nRead more about Pulmad.ee kommuuni kokkusaamine - ümarlaud 1\nTagasi Pulmad.ee TV peavalikusse


Teisenda Pound per gallon (US fluid) mõõtühikuks pg/ml (Pound per gallon (US fluid) mõõtühikuks Pikogrammi milliliitri kohta)\nPound per gallon (US fluid) to pg/ml\nPound per gallon (US fluid) to Pikogrammi milliliitri kohta\nTeisenda Pound per gallon (US fluid) mõõtühikuks Pikogrammi milliliitri kohta (Pound per gallon (US fluid) mõõtühikuks pg/ml):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '173 Pound per gallon (US fluid)'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Tihedus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '77 Pound per gallon (US fluid) na pg/ml' või '36 Pound per gallon (US fluid) to pg/ml' või '39 Pound per gallon (US fluid) -> Pikogrammi milliliitri kohta' või '28 Pound per gallon (US fluid) = pg/ml' või '60 Pound per gallon (US fluid) na Pikogrammi milliliitri kohta' või '79 Pound per gallon (US fluid) to Pikogrammi milliliitri kohta'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(24 * 9) Pound per gallon (US fluid)'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '173 Pound per gallon (US fluid) + 519 Pikogrammi milliliitri kohta' või '3mm x 2cm x 35dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Pikogrammi milliliitri kohta ühes Pound per gallon (US fluid)?\n1 Pound per gallon (US fluid) = 119 826 427 300 Pikogrammi milliliitri kohta [pg/ml] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Pound per gallon (US fluid) mõõtühikuks Pikogrammi milliliitri kohta teisendamiseks.


Kalastikuliselt väärtuslikud veekogud - Juhtekspert: Arvo Järvet\nJuhtekspert: Arvo Järvet\nСпампаваць 321.67 Kb.\nПамер 321.67 Kb.\nKalastikuliselt väärtuslikud veekogud\nKeskkonnaministri 3. veebruari 1999. a määruse nr 8 ”Lõheliste (lõhe, mereforell, jõeforell, harjus) kudemis- ja elupaikade nimistu kinnitamine” (jõustunud 17.02.1999) kohaselt on Vara vallas kalastikuliselt väärtuslikud järgmised veekogud:\n1) Kääpa jõgi (nr 10537) Tartu-Kallaste maanteetruubist kuni Kaiu järveni;\n2) Elmiku peakraav (nr 10538) kogu ulatuses.\nInimtegevuse mõju nimetatud veekogudele praktiliselt puudub. Kuid nii Kääpa jõe kui Elmiku pkr kalastikuline väärtus on vähenenud kobraste tegevuse tõttu.\nVahekokkuvõte: Kõikide kaitsealuste territooriumide ja objektide asukohad on esitatud üldplaneeringu keskkonnakaardil ning planeeringulahendus arvestab keskkonna- ja looduskaitsenõudeid. Kuna koostatava planeeringuga ei nähta ette täiendavat majandustegevust kaitsealadel ega Emajõe suudmeala hoiualal, samuti mitte nende lähikonnas, siis üldplaneeringu rakendamisega olulist negatiivset mõju looduskaitseobjektidele ei avaldu. Vee-elustiku jaoks soodsate tingimuste tagamiseks on vajalik algatada Kääpa jõe ja Elmiku peakraavi füüsilise seisundi korrastamine.\n3.1.7 Maastik ja maakasutus\nVara valla territooriumil on tegemist küllalt mitmekesise maastikuga. Peamiseks maastikulise liigestuse kujundajaks on madalad Selgise ja Välgi mõhnastikud ning madalad voorjad künnised (suhteline kõrgus kuni 10 m). Einevused reljeefi liigestuses ning pinnakatte koostises on põhjustanud omakorda erinevusi mullastikus ja maakasutuses. Sel põhimõttel on maastikuüksused eristatud reljeefi ja pinnamoodi arvesse võttes – tegemist on pinnaehitsulike maastikuüksustega. Valla maastiku ilmet ja olemust on olulisel määral kujundanud inimene oma pikaajalise majandustegevusega, millega on kaasnenud maa-asulate, peamiselt külade teke ja areng. Üldjoontes saab rääkida kultuurmaa või loodusmaa domineerimisega maastikest.\nA. KULTUURMAA DOMINEERIMISEGA MAASTIKUD:\nB. LOODUSMAA DOMINEERIMISEGA MAASTIKUD\nEsitatud maakasutuse eripära arvestav maastikuline jaotus on välja kujunenud juba mõne sajandi eest. 20. sajandi põllumajandusmaa omaduste parandamine (maaparandus, kultuurtehnilised tööd, põldude massiivistamine) on ainult süvendanud põllumajandusmaastiku domineerimist. Looduslikud metsaalad toimivad kui puhversüsteemid põllumajandusmaastikele ning need on vajalikud kompensatsioonialad (puhversüsteemid) Vara valla iseloomulikus kultuurmaastikus. Kuna Eestis on viimase kümnekonna aasta jooksul tehtud maakondade väärtuslike maastike teemaplaneeringud, kus maastike väärtust hinnati peamiselt vaatelisest aspektist, siis käesolevas töös esitatud maastikulisel liigestusel pikemalt ei peatuta.\nVara valla maastike põhijooned jäävad püsima ka lähemas tulevikus, sest üldplaneeringuga ei ole kavandatud maakasutuse struktuurimuutusi. Välgi-Selgise metsaalad jäävad ka edaspidi suurimaks puhkemetsaks valla piires. Metsamaastikuks jäävad ka Metsakivi ja Tähemaa ümbruse väiksemad metsaalad. Põllumajandusliku maakasutusega alad jäävad üldplaneeringu kohaselt ka edaspidi kasutusse, juhul kui ei toimu täiendavat põllumajandusmaa kasutusest väljalangemist.\nKuna elamuehitus on kavandatud olemasolevate hoonestusalade jätkuna, siis planeeringu elluviimine praeguseks väljakujunenud maakasutust kokkuvõttes ei muuda. Puhkemetsade säilitamine ning rohevõrgustiku arendamise võimalused jäävad ka edaspidi soodsaks.\nKuid valdade üldplaneeringutes on olulisem käsitleda maastikke peamiselt nende välisilme seisukohast tulenevalt. Maastiku välisilme tegureid ehk vaatelisi väärtusi arvestatakse väärtuslike maastike väljaselgitamisel ja need alad on huvipakkuvad turismi arendamisel.\nVara valla väärtuslike maastikena on käsitletud alasid, mis on määratletud Lääne-Virumaa maakonnaplaneeringu teemaplaneeringu “Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused” alateema „Väärtuslikud maastikud“ raames. Väärtuslike maastikena käsitletakse suuremal määral kultuurmaastikku. Kultuurmaastiku all mõistetakse domineerivalt põllumajandusliku kasutusega alasid koos asustusega, teedega ning seal esinevate looduslike maastikuelementidega. Peamiselt on väärtustatud traditsioonilist pärandkultuurmaastikku, kus esineb järgmisi maastikulisi väärtusi:\non säilinud 1920–1930-ndate aastate asustus- ja maakasutusstruktuur;\nkus on kontsentreeritult ja hästi säilinud meie “maastikumälu” muinasajast tänapäevani;\nmaastikega seotud vaimne pärand – kultuurilooline väärtus.\nVäärtuslike maastike valikul on lähtutud arusaamast, et need on alad:\nmis võiksid saada maastikuhoolduslepingute objektiks, kui selleks tekivad vahendid;\nmille piirides võiksid kehtida teatud ehitus- ja kasutustingimused;\nmille piirides maaomanik või -valdaja peaks selleks volitatud ametkonnaga kooskõlastama maastikku muutvaid tegevusi.\nMaastikuliste väärtuste alusel on eristatud kolme kategooria maastikud:\nmaakondlik, võimaliku riikliku tähtsusega maastik;\nmaakondliku tähtsusega maastik;\nkohaliku tähtsusega maastik.\nTartu maakonna väärtuslike maastike välja valikul ei ole laskutud detailidesse, kuna antud teemat peetakse vajalikuks edaspidi täpsemalt käsitleda omavalitsuste üldplaneeringute tasandil. Sellest tulenevalt on põhjendatud ka käesolevas KSH aruandes väärtuslike maastike detailsem analüüs, milles antakse mõningal määral hinnangulisi soovitusi väärtuslike maastike teema edasiseks arendamiseks.\nPeatumata pikemalt väärtuslike maastike eristamise metoodikal, tuleb märkida, et väärtuslikud maastikud on jaotatud kolme erinevasse klassi:\nI klassi alad – kõige väärtuslikumad, maakondliku (võimaliku riikliku) tähtsusega alad (I);\nII klassi alad – väga väärtuslikud, maakondliku tähtsusega alad (II);\nIII klassi alad – väärtuslikud, kohaliku tähtsusega alad (III).\nÜldandmed Vara vallas olevate väärtuslike maastike kohta on esitatud tabelis 5 ning lühikirjeldus LISAS I.\nTabel 4. Vara valla väärtuslikud maastikud Tartumaa vastava maakonnaplaneeringu andmeil\nVälgi ning Põdra-Tähemaa-Viira maastikud on loetud probleemseteks aladeks. Niisugustele aladele (maastikele) on iseloomulik asustuse kahanemise, elanikkonna vananemise ja traditsioonilise maamajandustegevuse soikumise tõttu senise maastikuilme kadumine looduslike protsesside toimel.\nHinnatavas Vara valla üldplaneeringus on arvestatud väärtuslike maastike funktsiooniga ning kaitsevajadusega, Esitatud on tingimused väärtuslike maastike, ilusate teelõikude ning vaatekohtade säilimise tagamiseks. Vara valla väärtuslike maastike põhijooned ning ulatus jäävad püsima ka lähemas tulevikus, sest üldplaneeringuga ei ole kavandatud maakasutuse struktuurimuutusi. Vaadeldava väärtusliku maastiku väga oluliseks tunnuseks on see, et ta toimiks tänapäevase aktiivse majanduselu tingimustes ja oleks sotsiaalselt elujõuline. Sellest tulenevalt saab maastiku väärtuslike elementide puhul kasutada maastikuhoolduslikel eesmärkidel ka põllumajanduse ja sotsiaalarengu valdkonna toetusi.\nKäesolevas KSH aruandes tehakse ettepanek muuta Tartu maakonnaplaneeringu "Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused" väärtuslike maastike osas. Reservalade hulgast on põhjendatud välja arvata Põdra-Tähemaa-Viira maastik. Tartumaa maakonnaplaneeringu väärtuslike maastike teemaplaneeringus on Põdra-Tähemaa-Viira maastiku kohta märgitud järmist: ”Suhteliselt hästi säilinud talumaastiku struktuur, mis kahjuks võssa kasvanud. Külade hõre asustus paikneb peamiselt maantee ääres. Tee on ühtlasi Peipsi-äärse madaliku ja lainjalt tasandikulise Kagu-Eesti lavamaa piir, mis on looduses astangute ja kaldavallide reana hästi jälgitav. Arvamine potentsiaalselt väärtuslikuks tuleneb maastiku tänasest ilmest, kus kultuurmaastikule iseloomulik maastikukasutus ja –hooldus on taandunud looduslike protsesside toimel.”\nViimastel aastatel on Põdra-Tähemaa-Viira maastikus veelgi vähenenud põllumajanduslik maakasutus ning kunagine üksiktaludega kultuurmaastik on oluliselt muutunud maastikuilmelt vaesemaks. Pealegi on taolisi maastikke nii Tartu maakonnas kui ka mujal Lõuna-Eestis lainjatel tasandikel rohkesti, mis tähendab, et tegemist ei ole tähelepanuväärse maastikuga.\nRoheline võrgustik koosneb suurematest tuumikaladest ja neid ühendavatest koridoridest (joonis 2). Kaitsealad, metsad, sood jms on võrgustiku tuumikuiks. Kuigi kaitsealade põhieesmärk on looduse kaitse, kaasneb kaitserežiimiga keskkonda kujundav efekt. Võrgustikku kuuluvaks võib lugeda ka ajalooliselt väljakujunenud pärandkultuurmaastikke.\nKui tuumikalade pindala on piisavalt suur, tagab see nende piisava koormustaluvuse ja kompensatsioonivõime inimkoormuse suhtes. Koridorid ühendavad struktuuri tervikuks, kus on võimalik liikide levik ja asurkondade genofondi vahetus, ning sedakaudu kohalike looduskahjustuste korvamine ja loodusliku mitmekesisuse säilumine. Koridoride näol säilitatakse loodus inimasustuse sees ja selle vahetus läheduses. Tuumikalad peaksid jääma valdavalt väljapoole intensiivse inimmõju piirkonda.\nTartu maakonna teemaplaneeringu “Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused”, mis valmis 2004.a., on Vara vallaga seotult eristatud järgmised rohevõrgustiku tuumikalad ja koridorid:\nEmajõe-Suursoo tugiala. 267.7 km2 pindalaga riigi tugiala (käsitletav ka rahvusvahelise rohevõrgustiku tugialana), millest Vara valda jääb selle põhjapoolmik. Vara vallas olev tugiala on praktiliselt kogu ulatuses ulatuses kaetud soode ja metsadega. Tugiala funktsiooni käesolev üldplaneering ei mõjuta.\nVara tugiala. 50.4 km² pindalaga maakonna suur tugiala asub valla põhjaserval, moodustudes Välgi-Selgise metsadest. Tugiala piirneb Alatskivi tugialaga. Tugiala funktsiooni käesolev üldplaneering ei mõjuta.\nKääpa jõe tugiala. 11.6 km² pindalaga maakondlik väike tugiala asub Vara valla põhjapoolmikul ulatudes Vara tugialalt Jõgeva maakonda jääva Kaiu tugialani. Ala teljeks on Kääpa jõe ülemjooks. Tugiala funktsiooni käesolev üldplaneering ei mõjuta.\nViimastel aastatel aset leidnud majanduslik tegevus ei ole halvendanud rohekoridoride ja tugialade seisundit Vara vallas.\nJoonis 2. Väljavõte Tartumaa rohevõrgustiku kaardist.\nVaadeldavas üldplaneeringus on rohelise võrgustiku teemat põhjalikult ja ammendavalt käsitletud. Informatsioon rohelise võrgustiku alade paiknemise kohta on toodud üldplaneeringu joonistel. Esitatud on nõuded rohelise võrgustiku säilimiseks ja toimimiseks ning planeeringu joonistele on kantud rohevõrgustiku riiklikud, piirkondlikud ja maakondlikud tuumalad ning rohekoridorid. KSH aruande eelmises osas esitatud soovitused väärtuslike maastike toimimiseks ei lähe vastuollu rohelise võrgustiku ala eesmärkidega.\n3.2 Sotsiaalmajanduslikud tingimused\nVara valla areng aõltub suuresti riigi üldisest majanduskasvust, mis annab lootust kavandatud tulevikuplaanide elluviimiseks. Tähtis on, et vald tagaks soodsa arenduskliima ning planeeriks hoolikalt perspektiivsete tegevuste kavandamist. Valla edasise arengu esmaseks eelduseks on praegused ja tulevased elanikud. Olemasoleva elanikkonna säilitamise ja uute elanike valda juurde toomise aluseks on eelkõige hea elukeskkond, s.h. puhas ja tervislik ümbruskond, puhkuse ja vaba aja veetmise võimalused, ka tööhõive, teenuste kättesaadavus ja muud sotsiaal-majanduslikud tingimused.\nÜleriigiline planeering Eesti 2010 seab üldisteks eesmärkideks järgmised tegevused:\ninimeste põhivajaduste ruumiline rahuldamine;\nEesti asustussüsteemi ja maastikustruktuuri väärtuste säilitamine ja edasiarendamine;\nasustuse ruumiline tasakaalustamine;\nNimetatud eesmärkide saavutamiseks on ruumilist arengut vaja suunata nelja peamise komponendi kaudu: asustus, transpordiühendused, energeetika ja roheline võrgustik.\nVara vallas on võimalik eriti tõhustada põllumajanduse, kalakasvatuse ja puhkemajanduse arendamist. Vara valla üheks olulisemaks väärtuseks on põllumajandusmaa ja mets. Taime- ja loomakasvatus on olnud traditsiooniline ja üks peamine piirkonna tegevusaladest, mis annab tööd märkimisväärsele osale elanikest. Põllumajanduse taasarendamine võimaldab tagada traditsioonilise asustus- ja maakasutusstruktuuri.\n3.2.1 Teedevõrk ja liiklus\nVara valda läbib Tartu maakonna üks olulisem ühendustee – Aovere-Kallaste-Omedu tugimaantee. Teiste riigi registris olevate teede tähtsus on väike. Viimastest olulisem on Koosa-Varnja kohalik maantee, millel on teiste teedega võrreldes suurem riigikaitseline tähtus (juurdepääs Peipsi rannikule, sh Varnja piirivalvekordonile). Aovere-Kallaste-Omedu tee tähtsus tuleneb sellest, et ta võimaldab mugavat, sujuvat ja turvalist liiklemist, kaasaegset ja kliendikeskset teenindust pääsemaks Emajõe ja Omedu jõe vahelisele Peipsi rannikuvööndi piirkonda. Turismikoridorina on Aovere-Kallaste-Omedu tugimaantee olulise tähtsusega alternatiiviks Tartu-Jõhvi maanteele Aovere-Mustvee vahelisel lõigul.\nSeoses põllumajandusliku tootmise suure langusega viimase 15 aasta jooksul on Vara vallas tootmistegevus tagasihoidlik. EL põllumajandustoetuste arvel on põllumajanduses märgata viimasel kahel-kolmel aastal elavnemise tendentsi, kuid tootmismaht on jäänud endistviisi väga väikeseks. Suurem osa kolhoosi-sovhoosiaegsetest tootmishoonetest seisavad kasutamata ja on osaliselt lagunenud. Niisugune olukord on põhjustanud jätkuvalt väiksema majanduskasvu ja suurema tööpuuduse kui mujal Eestis. Tootmise väikese mahu tõttu ei ole Vara vallas põllumajandusega seoses olulisi keskkonnaprobleeme.\nVara valla üldplaneeringu koostamise I etapil (Hendrikson & Ko töö ”Vara valla üldplaneering aastani 2015. Vahearuanne, 2005) läbi viidud seminaridel käsitleti ka piirkonda jäävat Emajõe-Suursoo looduskaiteseala, millel võiks kohalike elanike arvates olla suurem tuntus ning parem ligipääsetavus. Vajalikuks peeti loodusturismi tugipunkti väljaehitamist, sest piirkond pakub huvi ka kohalikele elanikele. Sellest tulenevalt Vara vallavalitsus osaleb Tartumaa Omavalitsuste Liidu kaudu korraldataval Emajõe sildumisrajatiste projektis, mis hõlmab ka Koosa jõe suudmesse Liivanina paadisadama rajamist. Liivanina paadisadama detailplaneering ning projekt valmisid 2006. aastal ja praeguseks on planeering kehtestatud. Detailplaneeringule ja projektile tehti keskkonnamõju hindamine täpsusastmes, mis võimaldab otsustajal saada piisavalt informatsiooni keskkonnalubade väljastamiseks. Liivanina paadisadama detailplaneeringu KMH aruande on heakskiitnud Tartumaa Keskkonnateenistus. Eeltoodust tulenevalt Liivanina sadama teemat käesolevas KSH aruandes rohkem ei käsitleta. Rõhutada tuleb Liivanina paadisadama prioriteetsust valla piiresse jääva Peipsi rannikuala arendamisel ning kohalike elanike huvidega arvestamisel.\nSuured keskkonnareostajad või keskkonnaohtlikud objektid Vara vallas puuduvad. Samuti ei toimu intensiivset suurpõllundust. Vara vald jäi puutumata endistest Nõukogude Liidu sõjaväeobjektidest. Põllumajandusega seotud jääkreostus on praeguseks likvideeritud – väetise- ja taimekaitsevahendite laod ning küttemahutid valdavalt likvideeritud ning sõnniku- ja silohoidlates ja nende ümbruses olnud reostus loodusliku puhastuse teel lakanud olemast. Rekultiveeritud on endised prügilad (Papiaru külas olev Riivese prügila).\n4. KAVANDATAVA TEGEVUSE KESKKONNAMÕJU\nEelduseks on, et üldplaneeringuga kavandatud tegevused avaldavad keskkonnale eeldatavalt positiivset mõju. Nende elluviimisel võib aga paratamatult ette tulla ka mõningaid keskkonnale negatiivseid mõjusid. Üldiselt loetakse positiivseks sellised tegurid, mis aitavad kaasa keskkonna tasakaalustatud arengu eesmärkide saavutamisele. Negatiivsed seevastu on keskkonnale ebasoodsad mõjud, mis tihti siiski kaasnevad püstitatud vajalike arengueesmärkide saavutamisega ning vajavad seepärast leevendamist või minimiseerimist.\nÜldplaneeringu rakendamise üks peamisi eesmärke on inimese elukeskkonna kvaliteedi tõstmine, mis eeldab ka tasakaalu säilitamist looduskeskkonnaga. Vara valla edasise heaolu üheks aluseks saab kindlasti pidada siinse väärtusliku looduskeskkonna säilitamist ja eksponeerimist. Vastasel korral võivad koos loodusega halveneda ka muud tingimused. Seetõttu on tähtis nii olemasolevate probleemide lahendamine kui arenguteele kerkivate uute probleemide vältimine. Vastasel korral võivad koos loodusega halveneda ka muud tingimused, sest Vara vallas ei ole põllumajandus enam mitte põhiline tööhõive kindlustaja nagu 20. sajandil.\n4.1. Maakasutuse sihtotstarbe muutmine\nÜldplaneeringu seletuskirja peatükis 2.5 „Maa- ja veealade üldised kasutamis- ja ehitustingimused“ on esitatud maakasutuse sihtotstarbe praegune ja planeeringukohane olukord. Maakasutuse määramisel on seatud eesmärgiks valla olemasoleva maafondi paindlikum ja otstarbekam kasutamine. Ülevallaliseks maakasutuse juhtfunktsiooniks jääb endiselt põllumajanduslik ja metsamajanduslik maakasutus, kusjuures nende omavaheline ruumiline erinevus on selgelt välja kujunenud ning planeeringulahendus arvestab seda täiel määral. Metsade pindala ei vähene, pigem saab suureneda võsastuvate põldude ja kasutusest välja langenud looduslike rohumaade arvel. Maakasutuse sihtotstarbe muutused on tagasihoidlikud.\nPõhjendatud on arvestada ka kalakasvatusega Kääpa jõe ülemjooksul ning Amme jõe keskjooksul. Kalakasvatuse arendamiseks on Kääpa jões piisaval hulgal kvaliteetset vooluvett ning kalakasvatust on võimalik seostada turismi ja puhkemajanduse eesmärkidega. Kalakasvatuse laiendamine ei lähe vastuollu veekogude kaitseks ette nähtud loodus- ja keskkonnakaitse nõuetega.\nElamumaa. Traditsiooniliselt väljakujunenud asustusmustrit Vara vallas ei muudeta. Väikesepindalalised elamumaad reserveeritakse üldplaneeringuga täiendavalt olemasolevatesse tiheasustuspiirkondadesse, mis tähistavad soovitavaid suundi elamuehituse arendamisel – tiheasutusalade laienemist. Asustuse tihendamiseks piiritletud tiheasustusalal väljaspool selle miljööväärtuslikku osa on suurepindalalisi kinnistuid ja vaba maad piisavalt. Elamumaade arendamisel olemasolevate tiheasustusalade baasil on positiivne sotsiaalne mõju – võimaldab kõrgema kvaliteediga elukeskkonna kujunemist, kus on paremini kättesaadavad pakutavad avalikud ja muud teenused ning võimalus laiendada elamukeskuse infrastruktuuri teenuseid (ühisveevärk, ühiskanalisatsioon, sideteenused) uutele elamualadele ning tagada elanikele head ühendusvõimalused olemasoleva teedevõrgu kaudu. Elamualade laienemine kompaktse hoonestuse põhimõttel toetab efektiivse ja sihipärase maakasutuse läbi ka maakonnaplaneeringu ja valla arengukava eesmärke. Kirjeldatud elamualade arendamine ühtib ka ajaloolise asulamaastiku funktsionaalse säilitamise eesmärkidega.\nTootmise ja äritegevusega seotud maad – uute tootmisettevõtete rajamine toimub olemasolevatele tootmismaadele, uusi tootmismaid juurde ei planeerita. Vara valla ettevõtluse reservala moodustavad eelkõige kasutusest välja langenud põllumajandusehitised ning nende juurde kuuluv maa. Tegemist on endise tootmismaa aktiivse kasutamise võimaldamine, mis olulisi keskkonnaprobleeme ei tekita.\nPõllumaad – väärtuslikud põllumaad kuuluvad säilitamisele ning nendel aladel on maakasutuse sihtfunktsiooniks maatulundusmaa. Põllumaadel ei ole soovitav üldjuhul uusehitiste rajamine, välja arvatud kohtades, kus maakasutuse otstarve on juba eelnevalt teine või on ehitustegevus käesoleva planeeringuga ette nähtud.\nPuhke- ja virgestusalad – antud otstarbega maadena reserveeritakse puhkemajandusliku ettevõtlusega piirkonnad, kus võidakse pakkuda puhkemajanduslikke teenuseid või kujundatakse kohalike elanike vaba aja veetmise ning rahvaspordi harrastamise kohtadeks. Peamiselt paiknevad puhkemajanduse arendamisega seotud kohad Välgi ümbruses, mis ei satu vastuollu valla looduslike eelduste mitmekesise kasutuse eesmärgiga.\nVahekokkuvõte: Käesolev planeeringulahendus jälgib Vara valla arengukava põhimõtteid. Lahenduse elluviimine olulise mõjuga keskkonnaprobleeme ei tekita. Säilivad juba väljakujunenud elamu- ja tootmisalad. Maakasutuse sihtotstarbe väikesed muutused on põhjendatud ja kooskõlas valla ruumilise arengu käiguga. Toodud maakasutusmuudatuste põhjal ei teki uusi keskkonnaprobleeme ega halvene praegune olukord. Maakasutuse muudatused on minimaalsed ning seotud täiendavate tihehoonestusalade ning puhkealade rajamisega. Looduslike kõlvikute muutust üldplaneering ette ei näe; metsade pindala ei vähene. Ühiskondlike hoonete maa kultuuri-, haridus-, tervishoiu- ja sotsiaalsfääri ehitiste alusena ning nende teenindusmaa näol säilib. Samuti säilivad senised üldmaad: puhke- ja virgestusalad, kalmistud ning hooldatavate ja looduslike haljastute maa, kusjuures hooldatavate haljasmaade pindala suureneb.\n4.2. Suuremad tootmisehitised\nSõltuvalt looduslikest piirangutest ja valla puhkemajandusele orienteeritusest ei olnud üldplaneeringu koostamise ajal ka erilist survet tootmisalade arendamiseks. Reserveeritud alade määramise eesmärk on eelkõige parandada näiteks ka teeninduse ja kaubandust taset ning luua lisatöökohti.\nEsitatud üldplaneeringu lahenduse kohaselt ei ole ette nähtud ümbritsevat keskkonda oluliselt mõjutavate tootmisobjektide rajamist. Kuigi üldplaneeringuga ei ole määratud lubatud tootmise iseloom, ei ole keskkonnaohtlikku tootmist planeeritud. Seega võib eeldada, et ei esine ka varasemast suuremat keskkonnamõju. Samal ajal on üldplaneeringuga antud võimalused keskkonda mittehäirivate ja ulatuslikku sanitaartsooni mittevajavate väiksemate tootmisobjektide rajamiseks või olemasolevate laiendamiseks endistel tootmismaadel. Konkreetsete tootmisobjektide kavandamisel tuleb nendele teha keskkonnamõju hindamine, mille käigus täpsustatakse vajalikud keskkonnanõuded, juhul kui on tegemist niisuguste ettevõtetega, mille keskkonnamõju hindamise kohustus on ette nähtud vastava seadusega.\nTootmismaade määratlemisel on aluseks eelkõige asukohast lähtuv olemasolev situatsioon, kus arvestades funktsionaalset sobivust, olemasolevat kasutamata ehitusruumi, tehnilist infrastruktuuri jmt tegureid, on leitud täiendavaid võimalikke alasid tootmistegevuse arendamiseks. Seega planeeritakse uusi tootmis- või ärimaid peamiselt olemasolevate tootmismaade lähedusse. Keskkonnakaitseliselt on niisugune lahendus otstarbekas – eelistada tulekski vanade tootmisterritooriumite korrastamist ning kasutada ära juba olemasolevaid või pooleliolevaid ehitisi ja rajatisi. Kõikide uute tootmisalade kasutuselevõtt on võimalik ainult läbi detailplaneeringu protsessi (koos keskkonnamõju hindamisega, juhul kui seadus seda ette näeb), et tagada tõhus kontroll ehitamise üle ja ennetada keskkonnaprobleemide teket.\nSotsiaalselt on Vara valla külade elujõus hoidmiseks vaja taastada seal loomakasvatus, sest taimekasvatusest üksi ei piisa vajaliku tööhõive kindlustamiseks. Samuti on farmide söödabaasi tagamiseks võimalik taaskasutada valla äärealaldel (Koosa-Varnja vahel, Põdra-Tähemaa) olevaid rohumaid, mis on suures osas hakanud võsastuma. Looduslike ja kultuurrohumaade taastamisega on võimalik hoida maastikulist ja bioloogilist mitmekesisust. Põllumajandusreostust võimalik ohjata juhul kui järgitakse seadusandlike aktidega kehtestatud keskkonnakaitse nõudeid ning head põllumajandustava. Rõhutada tuleb hea põllumajandustava järgimist, sest kõiki üksikasju ei ole võimalik seadusandlikult reguleerida.\nVahekokkuvõte: Planeeringulahenduse elluviimine olulise mõjuga keskkonnaprobleeme ei tekita juhul, kui Vara vallas ei rajata olulise keskkonnamõjuga tööstusobjekte. Mittesoovitatavate tööstusobjektide puhul võtta aluseks Keskkonnamõju hindamise ja juhtimissüsteemi seaduses (KeJS) § 6 lõige (1) olulise keskkonnamõjuga tegevuste loetelus toodud tootmistegevused. Loetelus toodud konkreetsete tootmisobjektide projekteerimisel tuleb nendele teha keskkonnamõju hindamine, mille käigus täpsustatakse vajalikud keskkonnanõuded.\n4.3 Mõju hüdrograafilisele võrgule\nTehisveestiku osatähtsus on Vara vallas üsna suur, sest rõhuva enamuse vooluveestikust moodustavad kraavid ning ka väiksemad ojad on rohkem kui 50 % ulatuses süvendatud ning õgvendatud. Soo- ja soostunud metsade kuivendamiseks on rajatud küllalt tihe kuivendusvõrk. Uute kuivendussüsteemide ehitamise vajadus põllumaadele on suhteliselt väike. Selle asemel on peamine olemasolevate süsteemide korrastamine. Kahepoolse veerežiimi reguleerimise (dreenniisutus) ja vihmutussüsteemide ehitamise määrab ilmastikuriskide vähendamise vajadus ja asjaolu. Kuid praegusel ajal niisutussüsteemide rajamist pole ette näha.\nVäikeste vooluveekogude “esinduslikkus” sõltub praegusel ajal märgatavalt koprapaisutustest. Kohtades, kuhu koprad on rajanud kõrged ja püsivad paisud, jääb vesi paisu taha ka minimaalse äravoolu korral ja nii näib oja või kraav suuremana ja rohkema veega kui tavalistes tingimustes. Kõige rohkem on koprapaisutusest mõjutatud Kääpa jõgi ülalpool Kaiu järvestikku, kus jõelõigu hüdromorfoloogiline seisund on seeläbi halvaks muutunud.\nVahekokkuvõte: Üldplaneeringuga seatavate arengueesmärkide saavutamine ei põhjusta veestiku täiendavat ümberkujundamist. Maaparandussüsteemide korrastamine ja rekonstrueerimine saab toimuda maaparandushoiukavade alusel.\nVara vallas on esineb mitme mineraalse maavara varusid, mis on kasutusele võetud osaliselt või seniajani aktiivselt kasutamata. Samal ajal esineb ka suletud karjäärisid. Peamiselt on tegemist liiva, kruusa ja turba kaevandamisega.


Hotellid peredele Decatur | Hotels.com\nperega reisijatele hotellid Decatur\nperega reisijatele hotellid linnas Decatur\nDecatur - hinnatuimad piirkonnad\nDowntown DecaturKui sinu sihtkoht on Decatur, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Downtown Decatur, mille võlude hulka kuuluvad söögikohad ja baarid. Samuti ootavad sind siin Decaturi väljak ja Decaturi kohtuhoone.\nDecaturi kohtuhooneKohalikest monumentidest väärib vaatamist Decaturi kohtuhoone (asukoht – Downtown Decatur). Kultuurisõpru paeluvad ümbruskonnas kindlasti kunstigaleriid ja muuseumid. Decatur on tuntud veel paljude teistegi oluliste vaatamisväärsuste poolest nagu Underground Atlanta ja CNN Center.\nDecatur kui sihtkoht perepuhkuseks\nKui valid sihtkohta järgmiseks perepuhkuseks, siis väärib kindlasti kaalumist Decatur. Siin jätkub küllaga avastamisrõõmu tervele perele. Decatur pakub ohtralt avastamisrõõmu kõigile. Magnetina tõmbavad külastajaid ostuvõimaluste küllus ja einestamisvõimaluste rohkus. Huvitavaid paiku nagu Decaturi väljak, Decaturi kohtuhoone ja Buena Vista järv külastades möödub aeg kiiresti. Decatur on suurepärane koht perega puhkusepäevade sisustamiseks, kui pärast pikka päeva ootab basseini ja peresviidiga lastesõbralik hotell. Meie valikus oleva 18 majutusasutuse hulgast leiad kindlasti suurtele ja väikestele reisisõpradele sobiva.\nValik parimaid hotelle, Decatur:\n3 tärni hotell siseujulaga, läheduses on Emory ülikool\nHotell siseujulaga, läheduses on Emory ülikool\n• tasuta hommikueine • tasuta wifi • ööpäevaringselt avatud treeningsaal • baar • hea asukoht\nMida huvitavat pakub Decatur ja lähiümbrus lastega reisijatele?\nDecatur ja ümberkaudne piirkond pakuvad ka pisemale perele toredat ajaviidet ja meeldejäävaid elamusi. Siin mõned soovitused:\n• Buena Vista järv\n• DeKalb History Centeri muuseum\n• Waffle House'i muuseum


Microsoftil ajalooline tulemus - Äripäev\nMicrosoftil ajalooline tulemus\n24. aprill 2009, 10:38\nArvutigigandi Microsoft käive kukkus\nmöödunud kvartalis esimest korda 34aastase ajaloo jooksul, kirjutab Financial\nKäive kukkus 6 protsenti, 13,65 miljardile dollarile, jäädes umbes 500 miljoni dollariga analüütikute ootusele alla. Maksujärgne kasum kukkus 32 protsenti, 2,98 miljardile dollarile. Kasum aktsia kohta langes 33 sendile.\nKa järgmiseks perioodiks prognoosib ettevõte pigem langevaid tulemusi, lükates sellega ümber arvamused, nagu oleks tehnoloogiasektori põhi juba ületatud. Sellise seisukohaga tuli eelmisel nädalal välja kiibitootja Intel, kes teatas, et arvutiturul jääb nüüd üle vaid kerkida.\n„Jääme majandusseisundi koha pealt teistest ettevaatlikumaks,“ kinnitas finantsjuht Chris Liddell, lisades, et Microsofti lai äribaas annab ettevõttele ilmselt parema ülevaate erinevates tehnoloogiasegmentides toimuvast.


🔫 Midwest Gun Works pakub suurematele tootjatele Timney Triggereid - tarvikud (2022)\nMidwest Gun Works pakub suurematele tootjatele Timney Triggereid\nPõhilinetarvikudMidwest Gun Works pakub suurematele tootjatele Timney Triggereid\n1 of 4 Midwest-Gun-Works-Timney-Trigger-3\nTimney AR-15 Suur tihvt 3 naela tahke käivitus\n2 of 4 Midwest-Gun-Works-Timney-Trigger-2\n3 of 4 Midwest-Gun-Works-Timney-Trigger-4\nTimney Ruger 1022 Drop In Assembly Black\n4 of 4 Midwest-Gun-Works-Timney-Trigger-1\nTimney Winchesteri mudel 70 MOA stiili käivitaja\nMidwest Gun Works - Missouri-põhine tööstusliider tulirelvade osade, lisaseadmete ja relvade töötlemise teenuste valdkonnas - on ajakohastanud oma veebilehte, et lisada sektsiooni, mis on mõeldud ainult Timney Triggersile, mis toodab üle 170 mudeli vallandajate mudeleid pommipüssi, püsside, AR-vintpüssi jaoks, poolautomaatsed vintpüssid ja vibulaskmine. Ettevõte pakub nüüd Timney Triggereid ja käivitusvedrukomplekte enamikule suurtele tootjatele, sealhulgas AR platvormidele, Arisaka, Browning, CZ, Enfield, FN SCAR, Mauser, Remington, Ruger, Sako, Savage, Springfield, Weatherby ja Winchester.\nKui soovid asendada kaheastmelise käivitusseadme, mis on sujuv ja puruneb karge, on teie vastus Timney AR-15 suur nööp 3 nael. Pressiteate kohaselt on vallandaja tõeline langus, mille tõmbejõud on kolm naela. See paigaldab vintpüssi algse haamri / käivitusnööre ja konstruktsioon välistab tihvti pöörlemise ja väljumise. See suur tüvemudel sobib vanematele Colt vintpüssidele. See on saadaval aadressil MGW $ 219, 95.\nTurvaline Timney Mossberg 100 ATR Trigger paigaldatakse Mossberg 100 ATR püssile. See on valmistatud kergest 6061-TG6 CNC-mehaaniliselt töödeldud alumiiniumist korpusest, millel on traadi EDM-i lõikamine, kuumtöödeldud terasest päästik ja sear. Sellel päästikul on kaks asendit, mis käivitab külgmise ohutuse. Sellel on ka teflon-nikliga kaetud sear, mis tagab eluea ja on täielikult reguleeritav, on liigne liikumine ja 1, 5-5 naela kaal. See on saadaval aadressil MGW $ 109, 95.\nRuger 10-22 jaoks mõeldud Timney Trigger on täielik asendus, mis on valmistatud CNC-mehaaniliselt töödeldud 6061-T6 lennukiklassi alumiiniumist. Nagu pressiteates märgitakse, on käivitus-, haarde- ja haamrirõngas kestvuse tagamiseks kasutatavaks EDM-lõigatud ja kuumtöödeldud terasest. Lihtsalt lükake välja kaks tegevusnuppu ja uue „Timney Complete Trigger” koostu „tilk”. Sellel käivitusseadmel on Timney projekteeritud laiendatud ajakirja väljalaskeava, mida saab ühe sõrmega juhtida, et see oleks lihtsam ja kättesaadavam. Ka standardvarustusse kuulub automaatpoldi vabastamine ning see on tehases seadistatud 2 ¾ naela ilma libisemiseta. See on saadaval aadressil MGW $ 174, 47.\nLisateabe saamiseks nende Timney Triggerite ja teiste Midwest Gun Works'i pakutavate toodete kohta külastage palun aadressil //www.midwestgunworks.com\nseifidrelvad ja relvad õiguskaitsekssummutidvintpüssivarjatud kandekotttaktikalised noad\nEncyclopedia Relvade © 2022. Kõik Õigused Reserveeritud Midwest Gun Works pakub suurematele tootjatele Timney Triggereid


välja antud: CPM / 1986, 1997 (Directors Cut)\nMa olen Jura, Totaalne Jura. Kui M.D. Geist saaks peaosa mõnes bondiaanas, tutvustaks ta end just niimoodi. Aga vaatame lähemalt...\nInimkond on koloniseerimas kosmoseavarusi, ent loomulikult pole õpitud konflikte rahumeelselt lahendama. Sobiva nimega planeedil Jura (inglisekeeles tõlkes Jerra) käib juba aastaid kodusõda Maa ülemvõimu vastase NEGUSROMi ja kohaliku valitsuse vahel. Saavutamaks sõjas ülekaalu, loob Jura valitsus eriüksuse M.D.S. (Most Dangerous Soldier), mis koosneb sõduritest, kellest biokloonimise tagajärjena on saanud ülimad tapamasinad  eesmärgiks ainult lõputu verevalamine. Ent nende tapahimu tõttu oldi sunnitud eriüksus likvideerima. Kuid selle asemel, et ülisõdurid hukata, otsustasid võimud käituda humaanselt ning saata iga sõdur eraldi kosmoselaevas teele tühjuse poole  lootes neid enam mitte kunagi näha. Juhtub muidugi vastupidi  mõned aastad hiljem kukub sõjakeerises planeedile kosmoselaev, kust astub elus ja tervena välja üks eelmainitud sõdureist  M.D. Geist. Kohtudes oma endiste sõjakaaslastega liitub ta nendega missioonil otsida üles ning peatada Death Force  NEGUSROMi viimne kaitseliin, mis käikulaskmisel on võimeline hävitama viimsegi elusolendi planeedil...\nKuigi eellugu ja sissejuhatus on üpriski paljulubavad, on head ideed kusagil vahepeal pöördumatult kaotsi läinud. Mis oleks võinud olla üsnagi hea anime, on lihtsalt verevalamine viimse lõputiitrini. Ning verd voolab tõesti ojadena, mis peatuvad vaid hetkeks, tehes ruumi sündmustikule ja juhatamaks sisse uue tegevuspaiga, kus tapmine endistviisi edasi läheb. Kuna esiplaanil on eelkõige vastased, keda üsna mitmel viisil veristatakse, siis pole peategelaste arengu jaoks ruumi jäänud. Õigupoolest olulisi tegelasi peale Geisti enda polegi, ainukesteks mainimisväärseteks ettesattunud pätikamba pealiku (kes küll peale Geistiga kohtumist kaua ei elanud) kaaslanna ning sõjaväelaste komandör Kurz. Tegelaste areng piirdubki paari nende motiive iseloomustava lausega.\nAnimatsioon on, nagu keskpäraste ja päris viletsate animete puhul tihti kombeks, filmi parim külg. Kuigi M.D. Geist lasti algupäraselt välja 1986. aastal ja Directors Cut lisab vaid viis minutit varem avaldamata stseene, ei riiva animatsioon silma, vaid on sujuv ja korralikult tehtud. Muidugi ei maksa seda võrrelda kaasaegsete animetega, kuid arvestades iga, ei saa ka eriti kaevata.\nSoundtrack... kuna ilmselt on tegijatel kogu aur läinud verevalamisele ning sellega seonduvatele heliefektidele, pole muusika midagi erilist. Märulile kohaselt on pingelisemad hetked ka pinget soodustava muusikaga, rahulikumatel hetkedel on ka muusika rahulikum. Huvitaval kombel mängis mõne järjekordse ohvri teise ilma saatmisel rõõmsameelne muusika, nagu oleks viimane rõõmus, et noaga silme vahele sai.\nKokkuvõttes paistab selle anime eesmärgiks olevat erinevate tapaviiside demonstreerimine, kuid ka selles osas pole midagi põhjapanevat saavutatud. M.D. Geist on no-brainer  vaadates võib rahulikult aju välja lülitada või olulisemate asjadega tegelema jätta, sobides neile, kellele kõige olulisem on ohtralt pritsiv veri, mitte huvitavad tegelaskujud ja/või keeruline süūee. Minnes hetkeks anime-teemalt kõrvale, tekkis mul M.D.Geisti uuesti vaadates võrdlusmoment filmiga Bad Taste  Peter Jacksoni üllitis keskendub samuti voolavate soolikate näitamisele, ent Bad Tastei puhul on tehtud teadlikult halb (ja naljakas) film. M.D. Geist on samuti halb, kuid mitte sihilikult. Tarvitada ettevaatusega.


SoCap Juuksepikendused - Ilusalong Felicia\nSO.CAP ORIGINAL - 100% naturaalsed (India) Remy juuksepikendused (hinnakirja leiad siit)\nSo.Cap Original eelistab just India päritolu juukseid ning peab neid juukseid kõige paremaks juusepikenduse materjaliks. India juuksed on väga vastupidavad, tekstuurilt palju pehmemead kui Aasia ja Hiina juuksed ning tugevamad kui Euroopa päritolu juuksematerjalid.\n*So.Cap Original kasutab salkude kinnitamiseks keratiini, erinevalt liimist ja silikoonkinnitustest on keratiinkinnitus palju vastupidavam ja oma juuksesõbralikum, kuna oma juuksedki sisaldavad keratiini! Keratiini kinnitust on väga lihtne eemaldada tänu spetsiaalsele So.Cap'i eemaldusvedelikule mille pealekandmisel ja eemaldusnäpitsatega kinnitust paar korda vajutades laseb ühenduskoht oma juustest koheselt lahti. Tänu uuele lapikule kinnitusele on salkude eemaldamine senisest veel lihtsam.


Kuldne ja hõbedane värav? [Arhiiv] - Soccerneti foorum\nSoccerneti foorum > VÄLISMAA JALGPALL > Suurvõistlused > Kuldne ja hõbedane värav?\nView Full Version : Kuldne ja hõbedane värav?\nSooviks teada millal kasutati esmakordselt ja millistel suurturniiridel on play-offides mängitud \_"Kuldset värava\_" peale, kas selline \_"äkksurmamine\_" on süsteemne kasutamine või on kaootiline? Sama küsimus ka \_"Hõbedase värava\_" kohta. Kas ühte neist on kasutatakse MMil ja teist EMil? Kas 2006MMil on ka neist kumbki kasutusel?\nEsimene suurturniir kuldse väravaga oli EM 1996, kui Saksamaa võitis just kuldse väravaga finaalis T&#353;ehhit. Algne idee oli (vist), et lisaaeg võtab täispikkuses mängides meeskonnad liiga läbi ja järgmises ringis pole neist sageli vastast pool tundi vähem mänginutele. Samuti arvati FIFA juhtkonnas, et see muudaks lisaaja ju palju põnevamaks (nagu Blatteri suurepärane idee mängu lõpus penaltite löömise kohta jne jne ).Kuldne värav tekitas palju kriitikat, kuna muutis lisaajad liiga igavaks, sest tavaliselt ei tahtnud kumbki meeskond riskida. Nii tehtigi pärast 2002. aasta MM-i asi ümber nö. hõbedaseks väravaks. j seda kasutati EM2004, ilmselt ka sis Aafrika rahvuste karikal pool aastat varem.\nKas 2006MMil on ka neist kumbki kasutusel?\nMinu teada FIFA loobus sellest õudusest täielikult. UEFA aga rakendab oma hõbedast edasi? Väga kursis ma viimaste arengutega ei ole.\nIsiklik seisukoht selles suhtes on ja jääb negatiivseks. Lisaaeg võib pakkuda uskumatu vaatemängu: heaks näiteks Belgia vs NSVL 1986. aasta MM-il. Kõige õudsem \_"kuldse värava\_" lahendus ongi sealtsamast 1996. aasta EM-i finaalist. Uskumatult koba värav, mis andis ühele samal hetkel tiitli ja tõukas teise põrgu.\nÕiglane on täpselt fikseeritud mänguaeg, mille jooksul mõlemal tiimil on võimalus mida iganes korda saata.\nminu arust peaks lisaaega lühendama 15 minuti peale. sest kuuajalise turniiri puhul, kus on sageli kahe play-off kohtumise vahel umbes kolm päeva aega taastumiseks, võib ühe meeskonna pool tundi pikem mänguaeg saada puhanumale suureks plussiks.\nLisaaeg võib (vahel väga-väga harva) pakkuda uskumatu vaatemängu, aga ei pruugi. FIFA muudatus oligi algselt põhjustatud ju sellest, et aina rohkem ja rohkem lisaaegu kujutasid endast unele suigutavat palliveeretamist keskväljal ja lihaste lõdvestamisharjutusi penaltiseeriaks valmistumisel.\nJa kuldne värav muutis ses suhtes midagi? Seda suurem oli mõlema meeskonna kabuhirm vastast palliga oma värava lähistele lasta.\nIlusaid ja võitluslikke lisaaegu on siiski omajagu nähtud: mitte alati ei ole väravaid sündinud, aga tihti on.\nVõib-olla muutis, võib-olla ei muutnud. Mina seda ei väitnudki ju. Samas hullemaks ta asja kohe kindlasti ei teinud. Paremat varianti ei keela samas keegi välja pakkumast. Ma lihtsalt ei kutsuks seda õuduseks.\nMa lihtsalt ei kutsuks seda õuduseks.\nMinu hinnangul see seda kaotava meeskonna seisukohalt siiski on. Võrdsed võimalused eelkõige.\nLisaaja alates on mõlemal võistkonnal täpselt võrdsed võimalused esimene värav lüüa. Kui sa pead võrdsuse näitajaks seda, et kaotusseisu jäädes on vastasel veel võimalik viigistada, siis minu jaoks pole see paraku argument. Üleminutitel löödud väravatest on mänge kaotatud küll ja küll.\nMina pean võrdsuseks seda, et on kindlaks määratud 90 + 30 minutit puhast mänguaega, mille jooksul mõlemal on võimalus mäng võita. Mitte 90 + 12 ja head ööd.\narvamus puudub seetõttu olen coinflicki või mäng viie väravani poolt\nõpingud kammivad:viha: :deemon:\nKas 1998 MMil lõid prantslased kodus Paraguaile kaheksandikfinaalis ka kuldse värava?\nkahjuks küll (muidu ei mäletaks, aga eile just eurosport näitas seda Blanci kolli)\nKõige õudsem \_"kuldse värava\_" lahendus ongi sealtsamast 1996. aasta EM-i finaalist.\nNo selles suhtes olen küll eri meelt, Minu jaoks on see teatavatel põhjuste just unelmate värav :kaval: Hõissa, Bierhoff ja Saksamaa vutikoondise viimane staarründaja! See värav oli väga ilus - IMEILUS !!!!\nMina olen Maccaga ühte meelt,tänu kuldsetele ja hõbedastele kollidele selliseid mänge nagu Belgia-NSVL enam ei näe.Kes seda mängu nägi see teab mida mõtlen.\ntglt on hõbevärav vägagi aus ehk kompromiss. kuldne on liiga julm ja 30 minti lisa on liiga kurnav.\nkõige rõvedam kuldne oli minu jaoks treze koll em-il:kaval:\nkindlalt traditsioonilise lisaaja poolt:\n\_"äkksurm\_" ei pane kindlasti meeskondi mängima ründavat jalgpalli ning võib tekitada väga ebaõiglaseid olukordi ka näiteks siis kui kohtunik määrab/jätab määramata penalti (loomulikult on iga kohtuniku vale otsus ebaõiglane, kuid ühelgi teisel juhul ei määra see nii otseselt mängu saatust)\nhõbedase värava reegel on kirja pandult suhteliselt pikk ja lohisev ning see ei sobi sellisele lihtsale ja konkreetsele mängule nagu jalgpall\nlisaaega ei mängita ju nii tihti, et sellest ära tüdineks, seega selle asemel, et püüda seda iga hinna eest lühendada, võiks hoopis nautida võrdsete heitlust\nIgasugune kuldne ja hõbedane koll olid mõttetused. 30 minti lisaaega on põnev. 1970 MM-i poolfinaali Saksamaa - Itaalia muutis põnevaks just lisaaeg kui löödi 5 väravat. Seda peetakse ka vist sajandi mänguks.\nega jah. siit paistab, et hõbe ja kuldvärava vastasus tuleneb just sellest, et mäng olkes põünev. Siinkohal teeks ettepaneku, et võitjaks tuleb jalgpallis alati meeskond, kes lööb esimesena näiteks viis väravat. Mis siis, et järgmises voorus meestest enam asja poleks, aga vähemalt oleks mängud põnevad ja väravarohked.\nnägid ise ka seda mängu v? retsept. vb oskad kommenteerida siis ka mis itaaliast edasi sai:( ?\nOlen näinud lisaaega ja sellest piisab. Itaaliast sai niipalju, et finaalis kaotasid Brasiiliale 1-4.\nmina annaks selle otsuse siiski mängijatele, kes mänginud neid ilusaid lisaaege-nemad teavad kõige paremini kuidas see mõjutab edasist turniiri.\nKa UEFA on sellest jaburusest loobunud ja vähemalt hetke seisuga mängitakse 2008 EMil 15+15 lisaaega - kui muidugi mõni geenius midagi ehitama ei hakka jälle. Hea näide hõbedase värava ebaõiglusest on ju viimaselt EMilt olemas, kus kreeklased lõid tšehhidele kolli ära lisaaja esimese poole viimasel minutil, nii et enam ei jõutud palli mängugi panna. Muidugi võib sama asi juhtuda ka mängu või täispika lisaaja lõpus, aga ma isiklikult olen ka seda meelt, et mängu pikkus peaks olema konkreetselt fikseeritud, mitte kuidagi ühe joppamise peale üles ehitatud. Samuti tuleb meelde Rootsi-Senegali kaheksandikfinaal eelmiselt MMilt, kus Rootsi surus terve lisaaja (Svensson lõi veel suurepärase pette järel posti), aga Senegal kobistas enamvähem ainsast vasturünnakust hädise poolpeeretuse postide vahele ja oligi kõik. Ja see annab siiski mängule juurde, kui tead, et esimese eksimuse korral ei ole veel kojusõit. Aastatetaguste passiivsete lisaaegade kordumist ei maksa karta kasvõi juba sellepärast, et selle ajaga võrreldes mängitakse tänapäeval üldse oluliselt ründavamat vutti.