Aed, aednik - Leia pro oma projekti | wilio.ee\nKas otsite aeda aednikku? Meil on selles kategoorias 24 013 pakkujat. Saada päring.\nKas vajate aiateenust, aednik? Wilio aitab teil leida kvaliteetseid eksperte aiahoolduse, aiahoolduse, hekkide ja põõsaste pügamise, muru vundamendi ja hoolduse alal. Aiahoolduse hind sõltub tavaliselt teenuste valikust. Vaadake lisateavet teenuste kohta: puuviljelus, niidukite terade ja kääride teritamine, mida pakub üks meie 24 013 aednik antud kategoorias\nÕige aedniku valimine. Õige aedniku valimisel peate esitama mõned põhiküsimused. Käesolevas artiklis me kontrollime sa samm-sammult. Valmistage ette põhiteadmiste nimekiri enne ekspertide kohtumist. Vali keegi, kellel on palju teadmisi. Saada üksikasjalik tsitaat. Printige oma professionaalsus. Vaatame seda üksikasjalikumalt. Noole põhiteadmised enne aedniku tekkimist. Juba õige aedniku leidmise alguses tehke oma uuring nende toimingute kohta, mida soovite aedniku teha. Ján väljade redigeerimise spetsialist on Wilio liige alates 2018. aastast ja selle kliendi reiting on 100%. Ján selgitab, miks relvastatud teadmiste oluline. Kui otsite õige aednik, küsi naabrid või vaata kommentaare Internetis. Näiteks veebis, kõik plaadid ja maastikustused. Tänu Wilio'ile saate tsitaadi täiesti tasuta. Te teete selge ülevaate sellest, mida sa oled aias, mida te kujutate ette ja me aitame teil korraldada kohtumist professionaalse aednikuga teie naabruses. Mõiste "aiandustöö" kohaselt langeb oskuste ja käsitöö summa. Kui otsite, siis tabate hoonete ehitamist, istutuspuid, terrasside või vaatetorni ehitamist, niisutussüsteemi paigaldamist ... parema kapteni valimiseks sisestage targema kirjeldus, mida soovite aias teha ja kuidas te kujutate ette lõpptulemus. Liikme Wilio Erik pakub täielikku aiandusteenuseid projekteerimisest, hooldusest ehitamisest. See selgitab, kui raske see võib olla, kui kodu omanik ei ole täielikult kannatanud. Üks peamisi põhjusi on see, et inimesed ei tea, mida nad tahavad. Ma tulen aias ja nad ütlevad talle, me tahame, et meie aed oleks ilus ja täiuslik - midagi enamat. Ma ütlen neile, ok, ma saan sellega hakkama saada, kuid mida konkreetselt soovite teha. Te ei oleks kindlasti masonil ja ei öelnud talle, et ta ehitaks majale sadama ilma detailplaneeringuta. See on kõige levinum probleem, millega ma oma praktikas kohtun. Inimesed tahavad kuulda ideid minult, aga minu jaoks on raske öelda neile oma idee ilma nende vaadeteta, kuid see on nende aed. Ján soovitab klientidel teha detailplaneeringu sellest, mida nad aias tahavad teha, mida materjali soovite kasutada. Samuti tuleks plaanid lisada ka selleks, millisel eesmärgil aia kasutatakse. Kas see on laste mänguväljaku turvaline ruum, koera elu koht, aed, millel on kvaliteetne muld puu- ja köögiviljade kasvatamiseks või metsloomadele. Nii et kindlasti ei tohi unustada, kas aed asub mäel või lennukil. Eriti tänu sellele teabele, et teie valitud aednik koondate, suudate teha peaaegu täpset tsitaati, mida saate hiljem häälestada, oma isikliku kohtumise ajal aias. Vali ekspert aias, millel on palju kogemusi, sest see on mitmeid spetsialiseerumist, mis kuulub kategooriasse "aed" ja see on oluline, et aednik, kes realiseerib tööd just teie aias, oli täpselt need ekspertkogemused vajate . Aiandusfirmade arv valdkondade muudatustega tegelevad spetsialistid on projektide erinevates aspektides osalenud spetsialistid. Johannese sõnul peaksite tähelepanu pöörama tähelepanu aednikule - kaupmees, kes väidab, et sa tegeleksid kõike. On võimalik, et te olete Natrafili oma valdkonnas ekspert ja see saab seda teha, kuid enamikul juhtudel on vastupidine vastupidine. Õige aednik paneb seda, mida ta teab ja mis mitte alguses ja te vähemalt sa tead, mida sa oled. See on kurb, et rohkem aiandus nõuab kõike ja kui sa mõistad, leiad seda mitte. Siis nad ütlevad teile, ma ei puuduta mu taimi, ma ei tee oma taimi, spetsialiseerunud maastikulistele korrigeerimistele ainult puude raviks, vaid vaateo ehitamiseks. Kui sa sured aednik "leevenenud" küsi temast tutvustamise tema töö konkreetses aias, küsi kodumaist, kas see on teinud kõik ja ise, kas hind langes töö kvaliteediga konverteeriti. Kui on olemas professionaalne, ei ole see kindlasti probleem teie eelmistel klientidel rääkida. Lõppude lõpuks on see kindlasti professionaalne aed kodus, tänu, millist aeda näeb välja nagu eluaseme ajakirjadest välja lõigatud. Get tsitaat iga aednik te kaalute. Saate kirjalikud noteeringud vähemalt kolmest maastiku maastiku spetsialistilt, kus kõiki võimalikke kulusid saab konkreetselt uurida. See võib olla midagi, töö, materjali, erakorralisi kulusid või jäätmete kõrvaldamist - kõik on pakkumises loetletud. Te teate täpselt, millist tööd käsitletakse ja kui palju seda ei maksa, mida materjali kasutatakse ja mis neile maksab. Internetis leiate mitmeid reklaame, kuid aiad. Infoleht, nad annavad 1 foto, 5-6 rida, mis ei anna täpne menetlus ja selgitus nende töö - faaside ja protsesside. Kuidas klient peab teadma, milline osa kuludest on? Kindlasti on see oluline plaan ja töö kestus aias halva ilma korral. Veenduge, et aednik oma aia hinnapakkumises on võtnud arvesse kõiki teie spetsiifikat, näiteks maastiku ebavõrdsust, nõlvaid, mägesid, funktsiooni ja aia kasutamist. Kui aednik pakub ka materjali tarnimist, paluge tal proovida, et neid kõige paremini võrrelda ja valida. Sama kehtib taimede, põõsaste ja rohu kohta, kuna nende kvaliteet võib sõltuvalt tarnijalt ja päritolust erineda. Samuti saate kohtuda aednikuga, kes vajab sinult tagatisraha - eriti kui see läheb suureks projektiks. Kuid te ei ole ettevaatlik, et mitte maksta rohkem kui 25% kogusummast ja ei ole kunagi kogu summa ebapiisav. Esiteks olete lõpetanud töö kõigepealt ja veenduge, et kõik, mida soovisite kogu kokkulepitud summa maksta. Proovige kontrollida, milline on teie valitud aednik mulle head viited. Vaadake fotosid eelmistest dokumentidest vaadake oma viiteid eelmistest klientidest ja proovige teada saada, kas teie aednik on kutseühingu liige, kui nii, mida see tegelikult tegeleb. Seal on professionaalsed ühendused, kus me leiame teie valitud aiandus. Assotsiatsiooni registreerimine vajab nende töö jaoks vähemalt kaks aastat kogemust ja garantiit. On ka inspektoreid, kes kontrollivad äritöötajate, saavad neid külastada konkreetses aias, kus kohandusi rakendatakse ja kontrollib, et nende menetlused on õigus ja määruste kohaselt. Isik, kes on aednik assotsiatsiooni liige peab edukalt lõpule viidud eksami, mis kontrollib oma teadmisi ja kogemusi teooria ja meetodite maastiku korrigeerimise. Aednik, mis on ühingu liige, peaks võtma vähemalt kolm aastat antud piirkonnas ja neil peaks olema ekspertide eksamid. Kui aednik ütleb, et ta on sellise organisatsiooni liige, ärge kartke paluda temalt oma liikmekaardi koopiat. Pea meeles, et ühingu liikmelisus on sama usaldusväärsus ja sellest, kuidas ametlik kvalifikatsioon või akrediteerimine. Ján rõhutab: me oleme liikmed käsitöö meistrid - mis on hea märk, et me töötame kõrgel tasemel. Aga ausalt, sa kõige paremini teha, kui sa vaatad aednik näha oma silmad. Iga aednik on sama hea kui tema viimane projekt!


Kaarel Ots: Isegi kriisis tuleb küsida, kas anda kala või õng – Koda\nVeel mõni nädal tagasi, kui kõik veel kaunis optimistlik tundus, oli selge, et riigivalitsemise väljakutsed muutuvad ajas tegelikult aina keerulisemaks. Miks? Riigieelarvest enamik on määratud püsikuludeks nagu pension ja tervishoid, ning vaatamata 10 aasta majanduskasvule ei ole meil jätkunud piisavat võimekust leida raha oluliste valdkondades arendamiseks. See ei ole kriitika vaid reaalsus.\nOlen nõus, et olukorras kus maja põleb, on esmatähtis see kustutada. Juba niigi pretsedenditu rahatrükk jätkub veel suurema hooga ja Eestil ei ole sellest ühtegi mõistlikku põhjust lõpuks ometi mitte osa võtta. Olematu riigivõla kasv antud olukorras on elementaarne - abipaketid aitavad raha suunata kõige kriitilisemas seisus sektorite päästmiseks, kuid kirjeldatud väljakutseid odav laenuraha ei lahenda.\nPalgakulu on Eestis konkurentsitult kõige kõrgemini maksustatud majandussisend. Sellepärast teeb kriis teenusettevõtjate olukorra iseäranis keeruliseks ja sunnib töökohtade kiirele vähendamisele, mis omakorda lööb tugevalt tööjõumaksude laekumisi, rääkimata tarbimisest. Seda seetõttu, et teenussektoris on peamine põhivara inimesed ja teadmised. Nii tehnoloogia-, meditsiini-, finants-, haridus-, õigus-, konsultatsiooni-, kinnisvara- kui loomevaldkondades. Nende kulubaasist moodustab suurema osa palgakulu, samal ajal annavad nad suurima osa kaasaegse majanduse SKT-st.\nSellest tulenevalt on Teenusmajanduse Koda ja FinanceEstonia saatnud valitsusele ettepanekud peatada sotsiaalmaksu tasumine vähemasti kolmeks kuuks kõikidel ettevõtetele. Mõju riigikassale on kiire, kuid sotsiaalmaksu peatamine aitaks vähendada töökohtade kaotamist ja palgalangetusi. Tegemist ei ole riigilt abiraha küsimisega, vaid kriisi mõju vähendamisega oluliste teabetöökohtade loojatele, töövõtjatele ja maksumaksjatele.\nMeenutades president Meri ütlust olukorra ja tuleviku kohta loodan ma väga, et meie ettevõtted tulevad kriisist välja tugevamana ja konkurentsivõimelisemana. Ning et ka valitsusaparaat tajub sisemise efektiivsuse tähtsust, leiab uusi vahendeid riigi arendamiseks ja vajadusel teeb ka selged otsused, kus ja millega riik ei peaks või uutes oludes lihtsalt ei suudagi tegutseda.\nArtikkel ilmus Äripäeva veebis 26.03.2020\nIvuHzlBQUtWexKsR HxiahPRwOQsVMGb · 8. mai 2020\nMNsAGjUhHarV ISJVrnEQ · 8. mai 2020


Aira Tammemäe • 24. mai 2013\nKindlasti on, arvan esimese hooga. Siiski ei ole vastus niivõrd triviaalne, kuigi kommentaatorid just seda ootaksid. Hoopis olulisem on küsimus, mis või kes ajakirjandust kallutab.\nJagan isiklikku kogemust lootuses, et see aitab kaasa ajakirjaniku ja äriettevõtte vahelisele suhtlusele, mitte ei tekita tühjast tüli juurde.\nKui ettevõte tahab jõuda oma positiivse saavutuse või ekspertarvamusega meediasse, peab ettevõtte juht või erinevate valdkondade juhid olema tabatavad. Kui ajakirjanik saab pressiteate või kirjutab konkreetsel teemal lugu, võtab ta reeglina eri allikate kommentaarid. Üks võimalus leida turul tegutsevate firmade kontakte on nende kodulehed. Kui vajaliku inimese e-mail ja mobiilinumber on seal olemas, võtab ajakirjanik ette ka kommentaari küsida. Kui ei ole, siis väga palju kontaktiotsimisele aega kulutada ei saa ja võetakse ette lihtsalt järgmine allikas, kelle kontaktid on olemas või avalikud. Salastatud kontaktidega firmad ei ole ajakirjaniku lemmikud, väljaarvatud juhul, kui on tegemist mingi jamaga.\nKui ettevõte on sattunud kriitika alla või saanud hakkama mingi pahateoga, otsib ajakirjanik vajaliku kontakti kas või maa alt üles ja saab kommentaari kätte. Nii võibki ettevõttele tunduda, et suheldakse vaid juhul, kui on mingi jama. Head uudised ja eksperthinnangud jõuavad eetrisse vaid juhul, kui ei pea kommentaari saamiseks „salateid“ kasutama. Halvad uudised seevastu jõuavad lehte igal juhul.\nÜks näide on viimati peetud kirjavahetus SEB Elu- ja Pensionikindlustuse juhi Indrek Holstiga. Toimetusse jõudis info, et SEB on muutnud oluliselt tulemuspalga maksmise aluseid ja müügiinimesed lahkuvad pangast. Selle asemel, et lihtsalt ära rääkida, mida muudeti ja miks, pidasime pika ja sisutühja kirjavahetuse. Ajakirjanikuna tekitas see minus kohe kahtlusi ja huvi asja edasi uurida. Kommentaarid tulevad lahkunud töötajatelt ning lugu saab tõesti kallutatud. Aga kes siis õigupoolest kallutas?\nNäiteks sai Rimist minu loo tõttu meedia peksupoiss, kuigi mul ei ole Rimi vastu mingit vimma või põhjust neid negatiivses valguses näidata. Rimi ostudirektor esines tootjate ja hulgikaupmeeste seminaril, mida ma juhtisin. Edastasin kohusetundlikult saalist laekunud küsimusi. Rimi esindaja nendele vastuseid anda kas ei soovinud või ei osanud. See ärritas saalis istuvaid tootjaid, küsimused läksid üha teravamaks. Loomulikult kirjutasin need küsimused ja vastused kohe üles, Äripäev küsis kommentaari Nopri talumeierei omanikult Tiit Niilolt ja Äripäevas ilmus mitu Rimi suhtes kriitilist lugu, sh „Nopri: kõige karmim jaekett oli Rimi“. Konverentsi järel aga astus Rimi konkreetseid samme hankija ja jaeketi vaheliste suhete parandamiseks. Nüüd oleks Rimil õige aeg avalikkusele teada anda, missugused on tulemused.\nTeine „kallutajate“ seltskond on kommunikatsioonijuhid, PR- juhid, pressiesindajad. Põhimõtteliselt on nad alati ajakirjandusele kättesaadavad, kuid nende kommentaarid on pahatihti sisutühjad, „päheõpitud“, nii ümmargused, et ajakirjanikul ei ole selle jutuga suurt midagi peale hakata. Tõsi, on erandeid. Hea näide on Hanna Turetski-Toomik . Telekomiga on nii ja naa, kui head uudised, siis on nad varmad kommenteerima, kui mitte, siis näiteks Elisa I kvartali kasumi numbrit ma neilt ootama jäingi.\nKa ajakirjanikud on inimesed ja tahes või tahtmata eelistavad vaistlikult suhelda nende juhtide või spetsialistidega, kes on avatud, kelle seisukohad on eristuvad ja selged ning kes ei peida pead liiva alla kohe, kui küsimustes on vähegi teravam sisu või teemaks mõni halvem näitaja. Nii kujuneb igal ajakirjanikul varem või hiljem oma allikate andmebaas, kelle poole esimeses järjekorras pöördutakse. Ka seda võib nimetada kallutatud ajakirjanduseks, kuid tasub jälle mõelda, kuidas see kalle tekkis.\nKuidas sinna „allikate andmebaasi“ saada? Väga lihtne, juhil peab olema midagi öelda, ta peab oma arvamuse selgelt välja ütlema ning andma lahkelt intervjuusid ja kommentaare. Näiteks GoTraveli juht Matti Pruul on positiivne näide. Minu üks viimase aja positiivsemaid „leide“ on Põltsamaa Felixi juht Anti Orav. Ei mingit raketiteadust. Ta esineb hästi, jagab kommentaare, vastab telefonikõnedele ja e-kirjadele suhteliselt operatiivselt. Rohkemat ei ole vajagi. Nüüd ta paraku küll lahkub, kuid kindlasti võidab mõni teine ettevõte tema näol meedia silmis hea kuvandiga juhi.\nKui nüüd lõpetuseks rääkida ajakirjanduse kinnimaksmisest, siis sellesse ma ei usu. Võimalik, et sinisilmselt. Sellel nädalal oli mul võimalus kohtuda alustavate ettevõtjatega. Seltskonnas toodi näide, et nn naisteajakirjades tehakse küll konkreetseid diile: paned meile reklaami, kirjutame sinu ettevõttest loo. Ei oska kommenteerida. Äripäevas laseks peatoimetaja Meelis Mandel mu sellise asja peale kohe lahti. Äkki aetakse ajakirjanduslikud lood reklaamartiklitega segamini? Viimastel on alati vastav märge juures.


Põrutus väikese varba peal või lähedal. Miks see haiget teeb ja kasvab? Sore liigend ja kontsad\nReeglina on seda keeruline esimese varba hallux valgus. Jalaluud Jalg koosneb 26 luust ja on jagatud mitmeks sektsiooniks: sõrmed, metatarsuse ja tarsuse luud. Leevendab valu, on müostimuleeriva toimega, parandab liigeste toitumist. Koht punastab ja keedab. Ja lastetooted iga kuue kuu tagant. Kui selliseid sümptomeid leitakse, kui tallal või tallaosas leidub tükki, pöörduge spetsialisti poole.\nSamal põhjusel peate järk-järgult suurendama tempot, korduste arvu ja täitmise keerukust. Millised on lamedate jalgade kõige tõhusamad harjutused: kõndige varvastel, kontsadel, jala sise- ja välisserval; pigista jalgadega väike pall ja liigu edasi, toetudes jala välisservale; jala välisserval seistes pöörake keha paremale ja vasakule, tõuske varvastel; liikuge võimlemiskepil, asetades jalad piki või risti; istuge toolil, sirutage jalad ettepoole, painutage ja vabastage sõrmed, tõmmake sokke enda poole ja endast eemale, pöörake jalgu; pange jalad enda ette kokku, tõstmata sokke põrandalt, levitage kontsad tugevalt külgedele, tehke sama sokkidega; toolil istudes haarake ja tõstke varvastega väikesed esemed - pliiatsid, kastanid, sallid; tõstke kahe jalaga erineva suurusega pallid, hoides neid jalgadega; veereta tennisepalle, võimlemiskeppi, klaaspudelit või spetsiaalset taldadega nõelarulli.\nMuud ravimeetodid Lameda jala korrigeerimine täiskasvanutel on võimalik ainult integreeritud lähenemisviisi kasutamisel. On vaja mitte ainult regulaarselt võimlemist teostada, vaid jälgida pidevalt jala õiget asendit.\nKui peate pikka aega istuma või seisma, peate perioodiliselt soojenema. Jalgade liigse stressi leevendamiseks proovige mitte raskusi sore liigend ja kontsad ega kaalus juurde võtta. Samuti peaksite pöörama tähelepanu oma kingadele. Spetsiaalsed ortopeedilised kingad või saapad määrab arst ainult tõsiste deformatsioonide korral, patoloogia algfaasis nõrgestavad need jala lihaseid veelgi.\nTavaliselt soovitatakse kasutada erinevaid tarvikuid. Need on seljaosa, mis vähendavad koormust, interdigitaalsed sisestused, mis peatavad deformatsiooni, sisetallad, sisetuged. Mida on vaja patoloogia progresseerumise peatamiseks veel teha? Füsioteraapiat määravad sageli arstid.\nNeed on parafiinirakendused, elektroforees, magnetoteraapia, ultraheli kiirgus. Kodus saate kasutada meresoola või okaspuu kontsentraadiga vanne, teha jalgadele kontrastseid dushe, soolakompresse.\nVäliste tegurite hulka kuuluvad keskkonnategurid, näiteks: Raske ja pikaajaline füüsiline aktiivsus jalgadel; Ülekaaluline, rasvunud või rase; Ebamugavad kingad. Seetõttu kannatavad naised lamedate jalgade all palju sagedamini kui mehed. Kingades, mille kand on üle 4 sentimeetri, pole mugavust ja see viib lamedate jalgade väljakujunemiseni - kontsad on üle nelja sentimeetri. Kuid see ei tähenda, et tossud ei võiks viia lamedate jalgadeni.\nSee aitab leevendada väsimust ja lihasspasme, parandada vereringet ja ainevahetusprotsesse. Massaaž on väga kasulik valu leevendamiseks ja jala lihaste tugevdamiseks. Pealegi saavad kõik seda teha iseseisvalt. Lisaks jala ja varvaste hõõrumisele ja sõtkumisele ei tohi unustada vajadust sääre lihaseid mõjutada. Massaažiks võite kasutada ka spetsiaalseid massaaživahendeid. Kõige paremini sobivad nõelarullid või -pallid ja ortopeedilised matid.\nNeil iga päev minutit kõndimine aitab tugevdada lihaseid ja taastada jalavõlvi.\nPõrutus väikese varba peal või lähedal. Miks see haiget teeb ja kasvab? - Nihked\nHallux valgus. Valguse ravi - Klubijalg\nTäiskasvanu lamedate jalgade operatsioon: põiki - pikisuunaline, näidustused, tüübid, tulemused Lamedate jalgade ravimise peamine ülesanne on jalavõlvi normaliseerimine. Haiguse 1. Sageli saab olukorda parandada elustiili korrigeerimise ja ortopeediliste kingade kandmisega.\nII-III astme lamedaid jalgu saab siiski ravida ainult operatsiooni abil. Ortopeedias eristatakse jala piki- ja põikvõlve. Esimesed asuvad piki jalga ja neid toetab lihas-ligamentaalne aparaat. Nende võlvide tugevdamisel mängib põhilist rolli plantaarne sideme. See on tema plastik, mida kõige sagedamini tehakse pikisuunaliste lamedate jalgade arengu korral. Jala põikivõlvi moodustavad I-V pöialuude pead. Tavaliselt moodustavad need omamoodi kaare. Ristvõlvi toetavad sidemed, kõõlused ja adductor suur varvas.\nLihas-ligamentaalse tasakaalu rikkumise korral tekivad inimesel põiki lamedad jalad. Reeglina on seda keeruline esimese varba hallux valgus. Lameda jala röntgen. Operatsiooni ajal peavad arstid mõlemad patoloogiad samaaegselt kõrvaldama. Kirurgilise ravi näidustused ja eesmärgid Lamedad jalad on tõsine ortopeediline haigus, mis põhjustab jala progresseeruvat düsfunktsiooni.\nSee põhjustab tugevat valu ja kõndimisraskusi, põhjustades inimesele palju kannatusi. Operatsioon aitab kõrvaldada valusad sümptomid ja naasta jalgadele meeldiv välimus. Lameda jala kirurgilise ravi aluspõhimõtted: Diferentseeritud lähenemine, võttes arvesse jala anatoomilise ja funktsionaalse struktuuri deformatsiooniastet ja varieeruvust.\nKõigi lamedate jalgade komponentide kõrvaldamine ja nende uuesti ilmumise välistamine tulevikus. Kondiliste struktuuride tugev seos patsientide varajaseks aktiveerimiseks ja sõrmede liikuvuse taastamiseks. Erinevat tüüpi lamedate jalgade ravimisel on hädavajalik säilitada kõik tugipunktid pöialuud, pöialuu I ja V otsad. Fotod enne ja pärast operatsiooni. Pange tähele, et pärast jalgadele tehtud operatsioone ei pea patsient kandma kipsi ja käima karkudega. Juba järgmisel päeval saab ta vabalt voodist tõusta, olles eelnevalt jalanõud jalga pannud.\nPatsient peab mitu nädalat pärast operatsiooni kõndima Baruki kingades. Lameda jala kirurgia võimaldab teil kiiresti jala funktsioone taastada. Enamasti sore liigend ja kontsad patsiendid oma tavapärase eluviisi pärast 3 kuud.\nHallux valgus deformatsiooni põhjused\nKerge deformatsiooniga teostavad nad sidemete ja kõõluste plastilisi operatsioone. Raskematel juhtudel tuleb neil teha operatsioon luustiku luudele. Tabel 1. Erinevat tüüpi kirurgiliste sekkumiste tunnused.\nOperatsioon Näidustused Pika plantaarse sideme meeldivus Operatsiooni olemus on pikivõlvi hoidva sideme lühendamine ja tugevdamine.\nSall osteotoomia Sall sore liigend ja kontsad või sall osteotoomia sarnaneb chevron operatsiooni. Ka siin tehakse luu sisselõige ja luu osad ühendatakse õiges suunas. Kuid sel juhul on dissektsioon Z-kujuline. Pärast luu alguse eraldamist alusest liigutatakse see sõrme falangi liigespinnale, ühendatakse, kinnitatakse õmbluste ja kruvidega ning eemaldatakse keskmine kude. Väikese sõrme deformatsiooni ajal teostatakse röntgenikiirgust koormusega kahes projektsioonis.\nKohaldatakse järgmist ravi: Radiograafia. Uuringu käigus tuvastatakse jala telgede phytoteraapia valus liigesed normist, hinnatakse jala luude vaheliste nurkade suurust ja eksostoosi suurust.\nKasutatakse jala distaalse osa koormuse jaotuse uurimiseks ja põiki lamedate jalgade diagnoosimiseks. Arvestades tuvastatud muutusi, on ette nähtud ortopeediline korrektsioon, füsioteraapia tehnikad või luu kirurgiline ravi. Väikese varba luude ortopeediline ravi on keeruline, see valitakse individuaalselt. Kopsa vähendamiseks ja ebameeldivate sümptomite kõrvaldamiseks soovitatakse patsientidel kanda individuaalsete ortopeediliste sisetaldadega lahtisi jalatseid.\nSisetallad peaksid olema jäigad, tõstetud välimise osaga ja eemaldatava voodriga, mis vähendab jala distaalse osa stressi. Luule pannakse pehme silikoonist kilp. Kilp tõmbab väikese sõrme väljapoole, tagastades selle normaalsesse asendisse. Toodet kasutatakse kogu päeva jooksul. Mõnikord kasutatakse bursoprotektoreid ja varbaeraldajaid. Deformeerunud väikese sõrme massaaž. Massaaž tugevdab jala lihaseid ja sidemeid, parandab vereringet ja soodustab kudede uuenemist luu piirkonnas.\nEfekti saavutamiseks tehakse regulaarselt järgmisi manipulatsioone: Jala eelsoojendatakse soojas vannis eeterliku õliga, seejärel määritakse koor. Jala hõõrutakse õrnalt silitavate liigutustega.\nTald surutakse aktiivselt rusikaga, kasutades ringikujulisi liikumisi. Kõik sõrmed hõõruvad, sõtkuvad ja sirutuvad alusest küünteni, pöörates erilist tähelepanu väikesele sõrmele. Luu masseeritakse õrnalt küljelt, alt ja ülevalt, vältides terava valu ilmnemist.\nJala hõõrutakse uuesti õrnalt, liigutades peopesad alt ülespoole põlveliigesesse. Protseduuri täiendab palli veeretamine, massaažimattil või ümarate kividega jalutamine ja lamedatele jalgadele soovitatavad harjutused.\nMassaaži tehakse 10 sessioonil koos pausidega. Harjutus viiakse läbi korda päevas mitu kuud ilma katkestusteta. Mõõdukalt väljendunud luuga ja luude vahelise väikese nurga all eemaldatakse eksostoos. Suure muhke ja märkimisväärse nurga all viiakse läbi metatarsaalse luu osteotoomia.\nJää neid alla\nFragmentide asendit muudetakse, fragmendid kinnitatakse väikeste kruvidega, mida patsient ei tunne ja võib kogu elu jooksul jalale jääda. Mõnikord kasutatakse fikseerimiseks tugevaid vikrüülniite. Pöidlaliigese operatsioon. Miniinvasiivne kirurgia. Röntgenkontrolli all kantakse metatarsofalangeaalliigese luud, kasv eemaldatakse. See viiakse läbi avatud viisil jala ja liigeskapsli dissekteerimisega.\nRavi operatsioonijärgsel etapil moodustub eksudaadi kogunemise tõttu sõrme turse ja mõnikord tekivad valulikud aistingud. Sümptomite kõrvaldamiseks kasutatakse valuvaigisteid, dekongestante. Lisateavet operatsioonide ja pärast neid toimuva sore liigend ja kontsad kohta kirjeldatakse eraldi artiklis. Alternatiivmeditsiin Kui tundub, et professionaalne uimastiravi ei aita puudusest vabanemiseks piisavalt, proovige pöörduda traditsioonilise meditsiini meetodite poole, mis on aastate jooksul tõestatud.\nErinevate ürtide kogumiseks ei pea te isegi metsa minema. Enamik meetodeid on avalikult kättesaadavad. Näiteks öeldu kehtib lindude ja loomade sapis põhinevate valmististe kohta. Üksikasjalikke juhiseid saab lugeda apteegis ostetud ravimi pakendil, üldine soovitus on lihtne: kui ilmneb valu, peate kasvu lähedal asuva koha või pundiga sapiga pühkima ja kompressiga kinnitama.\nValu kaob tavaliselt kiiresti. Jalade konaruste ravimise võimaluste loetelu: Loomade sapi ravimisel on soovitatav seda meetodit asendada äädika ja joodi tinktuuri abil: lisage teelusikatäis üheksa protsenti äädikat 5 tilka joodi.\nValu koht määritakse siis, kui valu muutub püsivaks. Õngitsejatele sobiv meetod: lõigake püütud kalast väike tükk konkreetset liiki pole märgitudkinnitage koonusele, sidemega marli abil ja kinnitage ettevaatlikult. Sarnane kompress jäetakse ööseks. Protseduur viiakse läbi nädala jooksul, seejärel hakkavad nad kasutama kuuseõli. Kasutusaeg - nädal. Võtke terve viaal.\nOmatehtud salviga hõõruvad nad kasvu nii sageli kui võimalik, mida sagedamini, seda tugevam kuidas eemaldada liigeste poletik kodus efekt. Naiste lemmikviisiks on soolavannid. Paar supilusikatäit soola lahustub väikeses basseinis, jalad aurutatakse minutit. Ravi viiakse läbi kahe nädala jooksul. Vannides ei soovitata ujuda vähem kui kindlaksmääratud periood, sageduse suurendamiseks pole spetsiaalseid juhiseid.\nPunnidest valulistest aistingutest vabaneda pole keeruline, hiljem - pöörduge tagasi oma lemmikjalatsite kandmise juurde. Ilu nõuab ohverdamist, kuid enda heaolu ja mugavust ei saa ohverdada.\nMiks tekkis muhk jalale?\nLamedate jalgade ja muude deformatsioonide ravi, mis põhjustavad muhke ja muid kasvajaid, on lihtne protsess, see ei võta palju aega, vaeva ja tavapärasest eluviisist loobumist. Kuidas kodus luudest lahti saada Jala siseküljel asuva liigese tükkiga patsient hospitaliseeritakse ainult siis, kui ta nakatub. Muudel juhtudel viiakse tõhus ravi läbi sore liigend ja kontsad. Pöidla küljelt väljaulatuva väljakasvu eemaldamiseks peate järgima meditsiinilisi soovitusi.\nPakume teile tutvuda küsimusega, miks akne ilmub naiste jalgadele ja kuidas neist lahti saada? Haiguse täpseks diagnoosimiseks peate kiiresti nägema kirurgi ja seejärel reumatoloogi. Otsustades sümptomite järgi, on olemas põletikuline protsess ja küüneplaadi verevarustuse rikkumine. On mitmeid tingimusi, mis tekivad ja esinevad nagu teie omad. Pehmete kudede lüüasaamine bakteriaalse infektsiooniga - kerge punktsioon või pragu võib saada väravaks patogeensetele mikroorganismidele. Kui teil on istuv eluviis, teil on olnud suhkruhaigus või muud eelsoodumusega seotud tegurid - nakkus võib sel viisil areneda.\nMõjutatud piirkonna kuded muutuvad punaseks, ilmub põletustunne, distaalsete kaugemate piirkondade verevarustus on häiritud - nii võib küünte muutuda siniseks. Põletav valu on sel juhul põhjustatud toksiinide kogunemisest ja närvilõpmete hävitamisest selles kehaosas. Kui see versioon on õige, peate abstsessi avamiseks kiiresti pöörduma kirurgi poole. Järgmine - toimub nakkuse fookuse pesemine, antibiootikumide määramine, küüneplaadi eemaldamine ja muud kasulikud meetmed. Mädasega ei saa nalja - niiske gangreen ja sepsis võib alata.\nLiigeste artroos - mõnikord põhjustavad kõnnak, jalanõud ja liigeste kaasasündinud struktuursed tunnused kroonilist põletikulist protsessi, mida nimetatakse liigese osteoartriidiks või artroosiks. Kõhre kude hävitatakse, siis ilmnevad luukoed, põletik ja liigese deformatsioon. See protsess on üsna pikk ja isegi ägedas faasis on kliinik harva nii väljendunud.\nKliinilised ilmingud on sarnased, kuid valu iseloom on mõnevõrra erinev - rohkem suruv kui põletav. Podagra rünnak eriti esimene võetakse alati üllatusena.\nHaigus on seotud puriinaluste vahetuse rikkumisega, mida iseloomustab kusihappe soolade ladestumine näidatud piirkonnas. Haigust korrigeeritakse spetsiaalsete ravimitega, mis vähendavad vere puriine, samuti dieeti. Liigeste metaboolsete haiguste spetsialist on reumatoloog. Pärast kirurgiga konsulteerimist peate minema tema juurde. Allikas: inimesed kurdavad suure varba valu. Ebamugavustunne, valu või põletus suure varba käes, peate probleemi tõsiselt võtma. Sellised signaalid näitavad haigusi, mida tuleb diagnoosida ja ravida arstide järelevalve all.\nLamedad jalad täiskasvanutel: ravi ja diagnoosimine kodus - Klubijalg\nTeadlased on kindlad, et spordiga mitte sõbrunevatel inimestel on jalgadega vähe probleeme, nad liiguvad pisut ja istuva eluviisiga. Patsiendid, kes tunnevad kõndimisel valutust, kurdavad sageli konkreetselt varba üle.\nArstid omistavad selle tema vigastusest või sisemistest vaevustest, mis tulenevad ebaõigest elustiilist. Pöidla valu põhjused peituvad erinevatel põhjustel. Pidage meeles, kui teie jäseme sai löögi. Kiirustades unustavad inimesed probleemid, mis annavad endast hiljem märku. Kui sõrm muutub siniseks, võib see olla vigastatud.\nSeljas kitsad, kitsad kingad, kõrge kontsaga kingad. Lamedad jalad. Sissekasvanud küüntel. Sel juhul valutab suure varba nurk. Ta muutub põletikuliseks ja hakkab hammustama. Ärge andke mädaniku olekut. Peate viivitamatult pöörduma kirurgi poole.\nMehed kannatavad tõenäolisemalt vanuses. Liigse füüsilise koormuse korral. See kehtib kurnava sporditreeningu, varvastega jooksmise see suurendab varvaste koormustraskuste tõstmise fännide kohta. Bursiidi korral. Samal ajal muutub periartikulaarne kott põletikuks. Sõrm paisub, täheldatakse selle punetust. Valu intensiivistub kõndimisel. Isegi kerge puudutus tekitab ebamugavusi.\nPöidla bursiit Artriiti iseloomustab kudede põletik, mis süveneb öösel, kui jäsemed on puhkeasendis. See haigus võib mõjutada ühte sõrme, näiteks paremat jalga. Pöidlate deformeerimisel, kõrgete kontsade kandmisel, võivad jala esi- ja küljele tekkida punnid, pöial muutub nõgusaks, mis hoiab ära kõndimise ja valu. Sõrm ei paindu. Alajäsemete vereringe häired põhjustavad artroosi. Sel juhul valutab see pöidla all, sest tema padja pigistasid kitsad kingad. Verevool on häiritud.\nValu on tunda nii puhkeasendis kui ka kõndides. Jala küljel olev kasv viib liigeste paksenemiseni, mis häirib varvaste normaalset liikumist. Lamedad jalad tekitavad jalgadele ebamugavusi, sest kõndides puhkab inimene talla sisekülge. Selline koormus annab varem või hiljem tunda vasaku või parema jala valu, mis annab pöidlad. Mõnikord kipuvad nad sellest väänduma. Tasub kaaluda praktilisemate ja mugavamate kingade kasutamist.\nNaised peavad loobuma kontsad ja kingadest tihedad sokid. Kõige sagedamini on haiguse põhjuseid iseseisvalt keeruline kindlaks teha. Ainult kõne spetsialisti poole annab tulemusi. Suured varbad ei pruugi üksi haige olla.\nÜlejäänud on nendega ühendatud. Nad muudavad kuju ja vajavad ravi mitte vähem kui suuri.\nPatsiendid peaksid enne operatsiooni võtma nädal aega hügieenilisi jalanõusid. Raviarst teavitab täiendavatest meetmetest, ravimite võtmisest. Rakenduse tulemus Ortopeedid ja nende patsiendid on märkinud Baruki meditsiiniliste jalatsite kandmise kõrget tulemuslikkust.\nEriti raske on vaevust ravida, kui sõrm muutub siniseks. See tähendab, et veri ei voola kudedesse normaalselt. Pöidlavalu korral on vaja põhjalikku diagnoosi. Sageli hakkab valulikkus sõrmedes avalduma Mortoni neuroomis. Hiljem möödub valu kogu tallani.\nValud pole mitte ainult, vaid ka kõik tema varbad, eriti pöidla põhi. Haiguse põhjuseks on närvilõpmete kokkusurumine. Selle tulemuseks on kitsaste kingade kandmine. Alguses tunneb patsient põletustunnet, kipitustunnet, kuid aja jooksul areneb see valuks. See on tingitud asjaolust, et närvijuured paksenevad. Enne diagnostilist staadiumit saab seda haigust ülejäänud seast eristada, kui vasaku või parema jala 2 või 3 varba valutab.\nHarvem kuulutab 4 sõrme end, sagedamini - pöial. Eriti ebameeldivad aistingud tekivad inimesel pikema seismise ajal kõndides. Valu antakse vasikatele ja jalgadele. Haigus mõjutab naisi täiskasvanueas. Mehed on haiged, statistika kohaselt 5 korda vähem.\nDiabeedihaigetel on põhjus ülekoormamises. Suhkurtõvega patsientide veresoonte ja jalgade haiguste tõsiseks põhjustajaks on vere glükoositaseme tõus. Sel juhul kannatab kogu keha, haigus mõjutab anumaid, närve.


Teisenda Kongo frank (CDF) ja Nxts (NXT) : Valuutakalkulaator\nFranc Congolais (CDF) ja Nxt (NXT) Valuutakursi Mõõtühikute kalkulaator\nSee Franc Congolais ja Nxt muundur on ajakohane koos valuutakursid alates 17 aprill 2021.\nSisestage teisendatav summa kasti vasakul Franc Congolais. Kasuta "Vaheta valuuta" teha Nxt default valuutat. Klõpsake Nxts või Kongo frank teisendada vahel, et valuuta ja kõigi teiste valuutade suhtes.\nFranc Congolais on valuuta Kongo (CD, COD). The Nxt on valuuta ei riikides. Sümbol NXT saab kirjutada NXT. Franc Congolais jaguneb 100 centimes. Vahetuskurss Franc Congolais viimane uuendus 17 aprill 2021 pärit Yahoo Finance. Vahetuskurss the Nxt viimane uuendus 17 aprill 2021 pärit coinmarketcap.com. CDF teisendustegur on 5 tüvenumbrini. NXT teisendustegur on 13 tüvenumbrini.


Mineviku tulevik – Diplomaatia\nEesti ajaloo esitamine maa, mitte rahvuse ajaloona vabastaks meid tõe huvides nii mõnestki kammitsevast sundusest.\nEesti ajalooteadvuse peamine häda ei ole mitte ajalooteaduse kehv seis ega selle teaduse tulemuste populariseerimise vilets olukord. Need ehk on ka, aga minu asi pole siin sõna võtta. Lõpuks ei ole ega saagi olla mitte ükski teadusharu nii väikese rahva juures ühtlaselt heal tasemel kaetud. Ometi on Eesti ajaloolased läbi aegade ja isegi nõukogude võimu kiuste avaldanud pidevalt huvitavaid uurimusi. Kõigist neist ei saanud väga häid ajaloo populariseerijaid, aga ka kirjanikusoonega rahvalikke ajaloojutustajaid on meil samuti alati olnud. Kas või Eduard Vilde, Lennart Meri, Jaan Kross.\nViga ei ole mitte süsteemi – ajaloouurimuse-kirjutuse-jutustuse-arusaamise – kehvas töös, vaid süsteemi enda põhimõttes, alustes.\nMa arvan, et Eesti-suguse väikese piiririigi puhul tuleb eriti selgesti välja rahvusliku ajaloojutustuse piiratus, võimatus, paratamatu ummikussejooksmine. Muidugi on seda märgatud ka mujal, suure ajalootraditsiooniga suurtel maadel. Ja juba kena mõnikümmend aastat on traditsioonilise suure rahvusajaloo kõrvale ilmunud teisi, “väikesi” ajalugusid, mis püüavad selle kitsust ületada.\nRahvusajalugu on fiktsioon täpselt samavõrd kui romaan (muide selle kaksikvend, samal ajal sündinud), sest mõlema keskne kangelane on fiktiivne (kuigi alati elulise põhjaga).\nRahvusest sai keskne ajaloofiguur teadagi Euroopa vana korra loojangul, kui senised kangelased, salvitud valitsejad, kaotasid oma külgetõmbejõu. Vanad kuninga- ja vürstikodade kroonikad muidugi kubisevad samuti väljamõeldud imelugudest, nii nagu on võltsinguid ja vahelejätte kõigis neis liiga kaugele (Aadama, Aabrahami, Caesari, Püha Louis’ või mõne Kiievi suurvürstini) tagasi venitatud genealoogiates. Ometi, suguvõsaajalool on siiski mingi reaalne inimlik põhi, vähemalt kuhugi maani: pärilikkus, põlvest põlve edasi antud traditsioonid, valdused, geenid.\nRahvus aga on nende poolväljamõeldud valitsejasuguvõsade kõrval midagi täiesti väljamõeldut. See on ajaloolaste, kirjanike ja demokraatlike või populistlike poliitikute mõttelooming. Millel muidugi on ka oma reaalne tagapõhi. Vähemalt olevikus. Iga ajalookirjutuse nõrk koht aga ongi see, et ajalugu kirjutatakse ikka olevikust minevikku liikudes, oleviku jaoks ja mõõdu järgi. Ajalugu on oleviku selga parajaks traageldatud minevik. Tõsi, sageli, eriti natuke eemalt ja silmad vidukil vaadates istub see ju päris kenasti.\nAjalugu on oleviku selga parajaks traageldatud minevik.\nRahvusajaloo (poolteadmatud-tahtmatud) loojad põrkasid muidugi kohe raskele kirjanduslikule probleemile: kuidas jutustada nii amorfse kollektiivse olendi, nagu seda on rahvus, lugu. Lahendus tuli märkamatult kaasa vana korra aegsest ajalookirjutusest: kangelane-rahvus personifitseeriti rahvuskangelastes, suurmeestes ja natuke ka -naistes (suurnaised, jah…). Need moodustavad iga rahvuse ajaloos omamoodi dünastia ja selle dünastia lugu ongi rahvuse lugu, hallidest aegadest, frankidest või soome-ugri alghõimudest saadik.\nAjalookirjutus on alati olnud kõigepealt poleemiline, ikka on kirjutatud ajalugu millegi tõestamiseks (oma õiguse, mõistagi). Valitsejakodade ajalugu pidi tõendama nende võõrandamatut õigust oma maale ja rahvale. Õiguse andis ju põlisus: see on nii, sest see on alati nii olnud, meie perekond on teid valitsenud aegade algusest saadik. Rahvuse ajalugu peab tõestama ühe rahva – tegelikult praeguse poliitilis-kultuurilise kogukonna – võõrandamatut õigust ühele territooriumile. See ongi põhiliselt kõik. Rahvusajaloo eesmärgiks on tõendada selle rahvuse põlisust sellel maal. “Meie” oleme olnud siin viis või kui tahes mitu tuhat aastat. Muidugi ei ole see võimalik genealoogiliselt (või geneetiliselt), sest juba vähegi kaugemal läheks pilt kole kirjuks ja tuleks välja, et kõigil, vähemalt Euroopa piires, on põline vereõigus ükskõik missugusele maanurgale. Selle asemele tulebki keele, kultuuri, kangelaste järjepidevus. Nii nagu Aabraham sünnitas Iisaki, Louis Püha järgmised Louis’d, nii sünnitas Lembitu Jakobsoni, Kristjan Jaak Peterson Juhan Liivi jne.\nMõningad hädad sel viisil, rahvuse loona, maa ajaloo jutustamisega muidugi on. Suurtel rahvastel see häda, et nende suurmehed on kippunud tegutsema kole laialt ja nii kisub ka nende rahvusajalugu enda kätte juba tükke tervete kontinentide ajaloost. Meie puhul pigem see, et läbi aegade on siin tegutsenud ja valitsenud suurmehi, keda on väga raske assimileerida meie praegusesse rahvusesse-persooni, ühesõnaga, nimetada eestlasteks. Need tuleb siis kõrvale jätta ja kuna alamrahva ajaloost on andmed kole kesised ja lünklikud, pealegi sobivad halvasti ajaloolt vaikimisi nõutava kangelasjutustuse koesse, polegi nagu palju millestki rääkida. Keskenduda tuleb üksikutele värvikatele võitlusmomentidele, kui sellel maal on esile kerkinud kangelasi, keda võib kõhklemata pidada rahvuslikeks.\nNõnda ongi eesti rahvuslik ajaloojutustus, par la force des choses, kujunenud kole lünklikuks. Ajalugu oleks siin ärganud justkui ainult hetkedeks, et suikuda siis jälle oma liivimaalikku surmaunne (sa magad, mehike, magad). On muistne vabadusvõitlus, sest sellest nimetavad kroonikud mõnda kohalikku väe- ja rahvapealikut. Ja siis enam-vähem järgmine ongi ärkamisaeg. Noh, võib ka natuke ajalugu kududa mõne vahepealt teada oleva suur- või poolsuurkuju ümber, nagu sõjamees Ivo Schenkenberg või kooliõpetaja Forselius. Aga täit epohhi neist siiski välja ei joonista. Jakobsoni “kuuesaja-aastane orjaöö” oli pideva rahvusliku ajaloojutustuse võimatuse geniaalne väljendus. Just nimelt, öö: midagi pole näha. Sest pole kangelasi, kes meile seda ööd valgustaksid. Või kangelased muidugi on, aga need meile ei sobi.\nAjaloo kramplik jutustamine rahvusajaloona on nõnda meie jaoks olnud kohutavalt vaesustav. Enamik aega meil polegi ajalugu olnud. Ometi on. Aga kellel? Või hoopis millel?\nRahvusajalugu on fiktsioon täpselt samavõrd kui romaan, sest mõlema keskne kangelane on fiktiivne.\nJah, mulle tundub, et palju produktiivsem ja valgustavam oleks käsitleda ajalugu mitte rahvuse, vaid otseselt ja ausalt maa loona (niikuinii seda osaliselt tehakse ja ajaloo nimigi on ikka Eesti ajalugu, kuigi tõe huvides peaks pigem olema Eesti rahva ajalugu), siis jääksid ära sellised kimbatused ja veidrused, mis ilmnevad kas või kõige viimases suures rahvuslikus ajalooköites, “Eesti ajaloo” 18. sajandit ja 19. algust esitavas osas. Seal on näha, et ajaloolase sulg on nobedasti jooksnud, kui on vaja olnud jutustada tollastest Vene, seega ka Eesti- ja Liivimaa valitsejatest. Ka nende provintside (kindral)kuberneride elu ja töö valgustamisega ei olda kitsid. Aga talu- ehk maarahvast rääkides piirdutakse põhiliselt juba ammu teada etnograafilis-sotsiaalsete klišeedega. Rahva elu oli, ühesõnaga, raske.\nVeel suurem segadus on baltisakslaste, see tähendab, meie maa tolleaegse eliidiga. Mida neist rääkida, kui isiklikuks minna? Juhul, kui neist on ette tuua mõni rahvusvaheline suurmees nagu Baer, siis on ju hästi, temast annab peaaegu rahvusliku ajaloo kangelase joonistada. Aga mida peale hakata kõigi nende väiklaste ja kitsarinnaliste junkrutega, kes ometi mängisid siin esimest viiulit? Lugu on, aga jutustada ei saa, sest kangelased hästi ei sobi.\nNeed hädad langeksid ära, kui maa ajalugu uurida ja esitada tõepoolest maa, mitte rahva ajaloona (muidugi, lugu räägiks ikka inimestest, aga raamistik, alus, toimumispaik oleks maa, kangelaste keel, rahvus, sugu, sotsiaalne seisund poleks ette antud). Maal nimelt on see eelis, et erinevalt rahvast on ta ka minevikus olnud ikka põhiliselt seesama paik maakeral (maa teljenihke jms võib ajaloolise aja piires tühiseks lugeda), kuhu on paistnud enam-vähem nii palju päikest ja olnud selline ja selline loodus, millega inimestel ja nende kultuuril on tulnud kohaneda. See, kui me piiritleme Eesti näiteks tänase Eesti Vabariigi (või sõjaeelse, lastagu aga käia) territooriumiga, ei keela meil minemast ükskõik kui kaugele minevikku, jääaega ja jääaja taha minu pärast. Pind, kus need asjad on toimunud, jääb samaks. Mis siis, et sel pinnal on toimunud samaaegselt väga erinevaid ja mitte tingimata üksteisega seotud asju.\nSee tähendab, selle maa asemel on olnud mitu maad, või on see maa kuulunud teistesse riikidesse. Miski ei takista meil samamoodi kui Eesti ajalugu jutustada Järva või Hiiu ajalugu. Või Tallinna ajalugu. Või Harjumäe ajalugu. Või ühe talu või talu põllu või karjamaa ajalugu. Maa on küll ka ajas muutlik (kas või need väikesed kliimaperioodid, millest rahvusajalugu samuti senini vaikib), kuid tema muutlikkus on inimlikus, moraalses mõttes neutraalne. See ei sega meid tõde otsimast.\nNüüd aga, kas see on huvitav? Ajalugu ilma tolle kuulsate kangelaste reata? Nii-öelda arheoloogiline ajalugu, pinnaseproov?\nMinu arust on. Sest peale poliitilise ja pragmaatilise tõestamiseesmärgi on ajaloo kirjutamisel ometi alati olnud ka teine, vaimne siht. See on tõe ja arusaamise otsimine, sama, mis kõigil teadustel ja kunstidel nende õiges tähenduses.\nMaa, mitte rahvuse loo jutustamine vabastaks meid tõe huvides nii mõnestki kammitsevast sundusest, mis muidu paneb alatihti ühte silma kinni pigistama. Muidugi, selline ajalugu ei sobi ehk rahvusterviku ülesehitamise ideoloogiana. Aga kas seda ongi enam vaja üles ehitada? Kas see pole juba ära tehtud, kas see pole juba ammugi lahendatud minevikuülesanne, mida me nüri järjekindlusega ikka edasi tüngime?\nMaa lugu ei jutustaks mitte teleoloogilisest järjepidevusest, sellest, kuidas kõik oli tegelikult juba algusest peale, Lembitust, Kolõvanist, Lindanisast ja viikingitest saadik olemas ja ette määratud, vaid hoopis ühte teist lugu. See oleks lugu lõputust ettemääramatusest, lõputust dünaamikast, liikumisest, muutumisest, inimeste rändamisest ja paiksusest, usutruudusest ja meelemuutustest. Sellest, kes kõik on tulnud ja läinud (jäänud pole ega jäägi ju keegi), võidelnud oma võitluse, mis ikka, sügavamas, on võitlus teadmatusega, milleski võitnud, milleski alla vandunud. Ja siis on tulnud uued inimesed, rääkinud nii- ja naasuguseid keeli, uskunud end olevat need ja teised. Omanud, õppinud, sünnitanud ja kasvatanud uusi inimesi, hõime, kogukondi, kultuure, maid ja riike, ja siis jälle uusi. Aga ikka siinsamas.\nEesti-suguse väikese piiririigi puhul tuleb eriti selgesti välja rahvusliku ajaloojutustuse piiratus, võimatus, paratamatu ummikussejooksmine.\nRahvuslikku ajalugu esitatakse teadvustamatult nii, nagu oleksid inimesed alati teadnud, mida nad teevad, nagu nad oleksid juba aegade algusest peale ehitanud seda olevikku, mis oleme ja kus elame meie. Nii võib meilgi, aga eriti valitsejatel ja valitutel kergesti tekkida pettekujutelm, et ka nemad on ühed neist tuleviku ajaloo suurtest, kellest nad on lugenud ajalooraamatutest ja kes seal teotsevad, nagu nad teaksid. Kuid inimesed on alati vaadanud tulevikku teadmatusega ja ainult kobamisi otsinud teadmist. Nii ka meie.\nRahvuslik ajalugu toidab uhkust, eneseteadvust, kuid võib toita ka pimestust, jäikust. Maa ajalugu toidaks alandlikku, muutusi ja püsimatut, aga eelkõige oma teadmatust tunnistavat meelt.\nMulle tundub, et selle maa ajaloo tõe otsimine, väljakaevamine, läbivalgustamine oleks praegu huvitavam vaimne ülesanne kui veel ühe rahvusajaloo kokkuluuletamine. Aga eks ajaloolasi ja ka teisi olegi juba selle töö kallal.\nKuid kas see maapinnaajalugu, kõige inimliku püsimatuse ja muutumise ajalugu ei võta meilt meie võõrandamatut õigust meie maale? Ma arvan, et paradoksaalsel kombel see hoopis tõestaks seda veel veenvamalt kui rahvuslik järjepidevusjutt. Meil on õigus siin olla, sest me oleme siin praegu. Sest me oleme ainsad, kes tunnevad seda maad ja saavad jutustada, laulda, mäletada tema lugu. Sügavamas muidugi polegi küsimus õiguses, sest kõik õigused on inimene endale võtnud, aga see on sügavamas.


Leok ja Roosiorg said Prantsusmaa MM-etapil 20. koha | Motorsport Media\nLeok ja Roosiorg said Prantsusmaa MM-etapil 20. koha\nPosted by Rauno Kais on June 10, 2018 in Motokross, Motosport, Uudised | 40 Views\nLõppenud nädalavahetusel toimus Prantsusmaal Saint Jean D´Angely krossirajal motokrossi MMi kümnes ja EMX125 klassi EMi viies etapp. Kui laupäeval sõideti kuivades tingimustes, siis pühapäeva öösel sadanud paduvihm muutis rajaolud vägagi ekstreemseteks.\nMXGP klassis sai ainus eestlane Tanel Leok (A1M Husqvarna Motorsport) kvalifikatsioonisõidus 21. koha. Avasõidus sai Leok minema kolmanda kümne keskel ja sõidu edenedes tõusis ta mõned kohad ja oli 21. Teine start õnnestus Leokil tunduvalt paremini ja ta oli kohe punktisaajate hulgas ning ületas lõpujoone 18. kohal. Kahe sõidu kokkuvõttes kuulus eestlasele 20. koht. Etapi esikolmiku moodustasid mõlemad sõidud võitnud hollandlane Jeffrey Herlings (50 p), itaallane Antonio Cairoli (42 p, mõlemad KTM) ja sloveenlane Tim Gajser (Honda, 38 p).\nMM-liidrina jätkab Herlings (486 p), kellele järgnevad Cairoli (424 p) ja Prantsusmaal 4. koha saanud belglane Clement Desalle (Kawasaki, 351 p), Leok (57 p) on 20.\nMX2 klassis oli Eestit esindamas Hardi Roosiorg (Sahkar Racing), kes oli kvalifikatsioonis 24. koha. Esimeses sõidus sai ta hea stardi ja pääses kohe punktikohale ja ületas lõpujoone 19. kohal. Teise sõidu start ei õnnestunud tal nii hästi, kuid peagi oli ta punktidel ja sai taas 19. koha. Kokkuvõttes oli Roosiorg (4 p) 20., etapi võitis hispaanlane Jorge Prado (KTM, 45 p) ameeriklase Thomas Covingtoni (45 p) ja taanlase Thomas Kjer Olseni (mõlemad Husqvarna, 40 p) ees. Mm’i juhib aga Prantusmaal 5. koha saanud lätlane Pauls Jonass (KTM, 434 p), teine on Prado (418 p) ja kolmas Olsen (328 p), Roosiorg on 10 punktiga 35.\nEMX125 klassis olid eestlastest stardis Meico Vettik (KTM) ja Jörgen-Matthias Talviku (Yamaha). Vägeva esituse tegi Vettik laupäeval, kes näitas kvalifikatsioonis enda grupis 7. aega ning tõusis peale ebaõnnestunud starti avasõidus neljandast kümnest seitsmendaks. Talviku seevastu otse finaali ei pääsenud, kuid lunastas finaalikoha lohutussõidus. Esimeses sõidus oli ta alguses küll punktikohal, kuid pidi siiski 25. kohaga leppima. Pühapäevases mudasõidus, kus 40st startijast lõpetasid ainult pooled, õnn meie sõitjatele ei naeratanud ja mõlemad pidid sõidu pooleli jätma. Laupäeval saadud 14 punktiga oli Vettik 14., etapi võitis itaallane Mattia Guadagnini (Husqvarna, 43 p), kellele järgnesid Talviku tiimikaaslane prantslane Thibault Benistant (40 p) ja viimase kaasmaalane Florian Miot (KTM, 35 p).\nSarja liider on Prantsusmaal 10. koha saanud austerlane Rene Hofer (KTM, 202 p), teine on Benistant (172 p) ja kolmas soomlane Emil Weckman (KTM, 136 p), kes oli Saint Jean D´Angelys 6. Vettik on 68 punktiga 14., ja Talviku (29 p) 22.\nJärgmine MM-etapp sõidetakse järgmisel nädalavahetusel Itaalias Ottobiano rajal.


PÄÄSTETÖÖDEL: Vabatahtlikku hädalist Kristjan Maripuud aitavad kindlale pinnale merepäästjad Anneli Katkosilt ja Koit Pruunlep.\nSeltsi juhatuse liige Annely Enke ütles, et õppuse eesmärk on ühiselt, koos koostööpartnerite politsei ja piirivalve-\nametnike, päästeameti ja Kaitseliiduga ning nende oma üksustega harjutada erinevate mereõnnetuste lahendamist. Igal aastal on õppus toimunud erinevas piirkonnas, sel aastal oli see läinud nädalalõpul Kunglas.\nOtseselt ühest suurstsenaariumi Enke sõnul ei olnud. “Oli laev, mis oli sõitnud karile ja uppunud, selle tagajärjel eraldus parv, millel oli nii tõsisemalt kui ka vähem tõsiselt vigastatuid,” kõneles ta, lisades, et parv oli triivinud Kungla randa. Lisaks oli ka mootoririkkega kalapaat, kus hädas kaks kalurit. Nad olid jäänud ööpimedusse ja tuli üles leida. “Teada olid vaid umbkaudsed koordinaadid ning hiljem oli vaja lappajat ka pukseerida,” kirjeldas Enke.\nÜhtlasi oli juhtunud õnnetus laeva remontides, mille tagajärjel süttis nii laev kui ka inimene ning merepäästjad pidid seda kõike kustutama. “Aga samuti oli tähelepanuharjutus, kus peale võeti kaks väga tähtsat isikut, kes tuli transportida punktist A punkti B. Ühel hetkel ühte inimest enam pardal ei olnud,” rääkis Enke.\nVähemtähtis ei olnud ka liikuvalt PPA laevalt kanderaamil inimese transportimine merepäästekaatrile. “Selle kõige juurde käis korrektne mereside pidamine, meresõlmede tegemine ning kuna Kungla lahe merepõhi ei ole kõige lihtsamate killast, siis ka oskuslik navigeerimine,” kirjeldas Annely Enke. “Ja seda kõike ööpimeduses.”\n“Sügistormil” osales tema sõnul ligi 80 inimest, kelle hulgas oli nii reageerivaid üksusi, vabatahtlikke, kes kannatanuid kehastasid, vaatlejaid kui ka külalisi.\nPraegu on seltsil liikmeid 84. “Meie suureks rõõmuks läbis kuus liiget taas Tallinnas esimese astme koolituse,” märkis Enke. Mainitud 84 liikme hulgast on aktiivseid 40–50 ringis ning see arv muutub pidevalt.\nKui palju tänavu erinevatele õnnetustele või ohuolukordadele reageerida on tulnud, Enke eile ei teadnud. “Kuraditosin ja mõned peale tuleb kokku kindlasti,” rääkis ta. “Ka lihtne pukseerimist vajav väljakutse võib merel kiirelt oma iseloomu muuta ja üle minna elupäästesündmuseks.”\n(Vaadatud 1 053 korda, sh täna 1)\nTõesta, et sa pole robot 5 × = 25


Tule tulemine 2019 Tartu Ülikooli peahoone - Tartu Ülikooli lugu\nXXVII laulu- ja XX tantsupeo „Minu arm“ tule tulemine 2019 Tuli liigub Tartu linnas tulejalgrattal, mis oli kasutusel ka 2014. a üldlaulu- ja tantsupeo tule vedamisel läbi terve Eesti. Tulemeeskonna juhid on Mati Raamat, Hannes Astok ja Ago Vilumaa ning abilisteks naiskoori Emajõe Laulikud (dirigent Vilve Maide) ja meeskoori Akadeemiline Emajõgi (dirigent Karin Raamat) lauljad. Tartu Ülikooli peahoone ees võtab tule vastu Tartu Ülikooli rektor Toomas Asser. Tartu Ülikoolil on läbi aegade olnud tähtis roll eesti koorikultuuri edendamisel. Esimese laulupeo kavas oli TÜ tolleaegse muusikadirektori Friedrich Christian August Brenneri laul "Taevas ning maa kaovad" ning peahoone vahetus läheduses toimusid esimese laulupeo ilmaliku kava proovid. Ka tänasel päeval tegutsevad ülikooli juures mitmed kõrgtasemel kollektiivid parimate dirigentide ja tantsujuhtidega eesotsas. Peahoone ees esinevad puhkpilliorkester Popsid ja Tartu Ülikooli Rahvakunstiansambel. Kõnelevad Tartu Ülikooli rektor Toomas Asser ja muusikaloolane ja helilooja Alo Põldmäe.\nhttps://www.uttv.ee/naita?id=28642 Lisainfo veebis: https://2019.laulupidu.ee/tuletulemine-2019/ Meenuta ka üht varasemat: Tule Tulemine 2014 Haldja talus tantsumemme Helju Mikkeli kodukohas https://www.uttv.ee/naita?id=19925 XXVII laulu- ja XX tantsupeo „Minu arm“ tule tulemine 2019 Tuli liigub Tartu linnas tulejalgrattal, mis oli kasutusel ka 2014. a üldlaulu- ja tantsupeo tule vedamisel läbi terve Eesti. Tulemeeskonna juhid on Mati Raamat, Hannes Astok ja Ago Vilumaa ning abilisteks naiskoori Emajõe Laulikud (dirigent Vilve Maide) ja meeskoori Akadeemiline Emajõgi (dirigent Karin Raamat) lauljad. Tartu Ülikooli peahoone ees võtab tule vastu Tartu Ülikooli rektor Toomas Asser. Tartu Ülikoolil on läbi aegade olnud tähtis roll eesti koorikultuuri edendamisel. Esimese laulupeo kavas oli TÜ tolleaegse muusikadirektori Friedrich Christian August Brenneri laul "Taevas ning maa kaovad" ning peahoone vahetus läheduses toimusid esimese laulupeo ilmaliku kava proovid. Ka tänasel päeval tegutsevad ülikooli juures mitmed kõrgtasemel kollektiivid parimate dirigentide ja tantsujuhtidega eesotsas. Peahoone ees esinevad puhkpilliorkester Popsid ja Tartu Ülikooli Rahvakunstiansambel. Kõnelevad Tartu Ülikooli rektor Toomas Asser ja muusikaloolane ja helilooja Alo Põldmäe. There are definitely many top UK web host company are all similar, WordPress, Joomla and Drupal installation top UK hosting and blog setup wizard\nMeenuta ka üht varasemat: Tule Tulemine 2014 Haldja talus tantsumemme Helju Mikkeli kodukohas\nAvaleht > Uudised > Tule tulemine 2019 Tartu Ülikooli peahoone -


Kirikutüli tegi Ukraina suuremaks - meiemaa.ee\nAutor: Toomas Alatalu, ajaloolasest ajakirjanik\nNagu teada, tühistas Konstantinoopoli patriarh Bartholomeos hiljaaegu 1686. aastast pärit otsuse, mis andis Ukraina kirikupea väljavalimise õiguse Moskva patriarhile, mis lihtsustatul öeldes tähendas Ukraina õigeusukiriku lahkumist Moskva patriarhaadi alluvusest ehk iseseisvumist ehk autokefaaliat kiriku keeles.\nPõhimõtteliselt tekkis Ukrainas samasugune seis nagu Eestis – on kaks õigeusu kirikut, millest üks allub Moskva ja teine Konstantinopoli patriarhile. Viimase troonil istub juba 270. kirikupea, nimeks Bartolomeos, sünd. 1940, rahvuselt kreeklane, kes resideerub Istanbulis. Tegu on sama mehega, kes võttis Eesti-Apostliku Õigeusu kiriku 1996.a. tagasi Konstantinoopoli kiriku rüppe, kus see oli olnud ka 1923-44.a. (enne seda ja pärast seda kuulusid Eestimaa õigeusklikud Moskva patriarhaadi alla).\nArusaadavalt on mõlema kiriku iseseisvumise taga impeeriumi lagunemise käigus toimuv riikluse taastamise protsess, mis paratamatult puudutab kirikut – kui kõik on iseseisvunud, ei saa ka siin alluvusvahekord püsima jääda ning väikesel on võimalus teha uusi valikuid. Iseseisva Eesti õigeusu kiriku taotlejad saavutasid oma eesmärgi suht kiirelt, Ukrainas nõudis see visa pingutamist ja aega, sest Moskval oli kaotada rohkem. Võitlus nn lõhestajate vastu oli seal kordades ägedam kui seda meil oli võimalus tunnetada Moskva kiriku toetamise ristikäikude näol Tallinnas detsembris 1995 ja märtsis 1996. Kuna Eesti lõi pretsedendi – samuti hilisema omandiküsimuse lahendusega, mida praegu võimaliku eeskujuna mainitakse (ja negatiivse sammuna!), - siis pole juhus, et Moskva pani veel 1997 kirikuneeduse alla nii Moskva patriarhaadi koosseisust lahkunute kui ka veel 1990.a. tekkinud (kolmanda) õigeusu kiriku pead ehk Filareti ja Makari.\nVenemaa õigeusu kiriku eripära aga algab sellest, et ristiusk võeti 988.a. vastu Ukraina territooriumil, poliitiline võim koos teda saatva kirikupeaga aga liikus mitu sajandit hiljem teise asupaika - Moskvasse. Impeeriumi lagunedes tuli tunnistada, et taas Venemaa riigivõimu abiliseks tõusnud kiriku sünnikoht asub hoopis teise riigi territooriumil. 2013.a. käis Venemaa president Putin küll ristiusu vastuvõtmise 1025.a. aastapäeva pidustustel Kiievis, kus toona oli ametis talle truu Janõkovits, - ent pole kahtlustki, et juba siis mõlkusid mõtted Krimmi annekteerimisest. Eriti kui arvestada järgmiste aastate ponnistusi tõestamaks, et ristiusk võeti vastu just Krimmis. (Tasub teada, et 2012.-14.a. arutleti Venemaal ka ühe Kaukaasia rannikul asuva usuhoone kui esmavastuvõtu koha üle).\nVenemaa ootamatu agressioon 2014. aastal ja venelaste-ukrainlaste julm vastasseis on muu maailma silmis kulgenud parajalt segaselt, sest kui sõjamehi eraldavad rinded ja oligarhidel tuli vähemalt Ida-Ukrainas valida pool, siis mitmeks jagunenud õigeusukirik ja vastavad kogudused asusid ja asuvad endiselt seal, kus nad asusid. Nagu näiteks pealinna keskel olev Moskva patriarhaadile kuuluv Kiievi Petserska Lavra, kus teenistust viib läbi selle kiriku pea Onufri. Võib arvata, et kui Kreml läks välja Krimmi hõivamisele, üritas Novorossija loomist ja peremehetseb praegu Ida-Ukrainas, siis tuli tal ju arvestada, et ühel hetkel võivad tema vastu pöörduda ka kirikud, kes lõid lahku Moskva patriarhaadist, ent seda ilma rahvusvahelise tunnustamiseta. Huvitaval kombel möödus tervelt neli aastat enne kui sellest sai probleem ja säärasena kohe pöörane probleem.\nMuidugi oli nii Moskva Patriarhaadile alluval kirikul kui ka teistel algusest peale oma hoiak toimuva suhtes ja kui esimestel sõjanädalatel ei näidanud Onufri välja leina hukkunud Ukraina sõdurite suhtes, puhkes kohe skandaal.\nÕnneks üksnes mõneks ajaks. On isegi ime, et neist ikka ja jälle toimuvatest seikadest pole suuremat tüli tõusnud. Koguduste jõuga ülevõtmist – mis algas märtsis 2014 Krimmis – ja üleminekuid saadavad küll kähmlused, ent n.ö. lokaalsed. Vähemalt siiani. Seda tähelepanuväärsem oli president Poroshenko reedel tehtud kinnitus, et Filareti juhitud kiriku staatuse muutus ei too kaasa mingeid muutusi kirikute ja koguduste n.ö. alluvuses. Ukraina sisepoliitikat saatvaid kähmlusi teades pole raske ette kujutada, mis sünnib, kui nüüd kusagil üritatakse midagi jõuga üle võtta. Lisaks on Ukraina poliitika täis provokaatoreid, ent ilmselt on otsustatud taolisi intsidente vältida. Pealegi jõudis ka Moskva kuulutada, et on valmis Ukraina „õigeusklikke vägivalla eest kaitsma“.\nKui Moskva väidab, et kogu ettevõtmise taga on Poroshenko ja USA valitsus, siis tõde on selles, et Ukraina presidendi 17. aprilli 2018 esildis Konstantinopoli patriarhile sai kaks päeva hiljem ka 268 Ülemraada saadiku (kohalolnud 334st) toetuse. 31. augustil reisis patriarh Kirill ise Istanbuli, et kohtuda Bartolomeosega, ent see oli juba ilmselt hilja. Igal juhul hakkas Moskva patriarhaat karistama Konstantinopoli kirikut veel 14. septembril ehk siis enne tülli viinud otsuste langetamist.\nSisuliselt on kirikutülist saanud suurem rahvusvaheline konflikt, mille parim kinnitus on juhtunu arutelu Venemaa julgeolekunõukogu (NB – justkui oleks sõja aeg) operatiivistungil. Nagu ikka, kaasas Moskva patriarhaat teisigi temale alluvaid kirikuid. Nende hulgas Moskva patriarhaadi Eesti õigeusu kiriku, mille Sinod oli esimene, kes puhkenud konfliktis teatas 2. oktoobril oma toetusest Moskva patriarhaadi hoiakule ja mõistis hukka Konstantinopoli oma. Tsehhi, Bulgaaria, Moldova, Kazakhstani ja Uzbekistani õigeusu kirikute juhid teatasid oma toetustest Moskvale juba pärast Konstantinopolis ja Minskis tehtud otsuseid. Mainitud kirikutest pole ühelgi säärast ligipääsu riigivõimule, nagu seda on Kirillil.\nÕigeusu kirik täidab suure ruumi Euraasia poliitelus. Veel 1994.a. loodi Õigeusklik parlamentaarne assamblee, mille liikmeteks on 21 riigi parlamendi, k.a. Riigikogu saadikud. Nüüd siis on seis säärane, et poliitiliste areenide kõrval ei saada Ukraina teemast – täpsemalt selle erinevatest tõlgendustest - enam mööda ka jumalateenistustel. Väljaspool kirikut toimuvate usklike jutuajamistest rääkimata. Tagatipuks keelas Moskva kirik isegi õigeusklike kirikute külastamise Kreekas, mis on ju üheks turismimagnetiks õigeusklikele kogu maailmas.


Uue tänava elanikud nõuavad linnalt öörahu tagamist - Saarte Hääl\nUue tänava elanikud nõuavad linnalt öörahu tagamist (8)\n– 21/07/2011Rubriik: Maakond\nKuressaare Uue tänava elanikud pöördusid parklapidutsejate pärast taas linnapea poole, sest kahe aasta eest antud lubadused ega meetmed pole vilja kandnud.\nÖöklubi Diva tagust parklat kasutatakse öösiti avalikult alkoholi tarbimiseks, urineerimiseks, sealhulgas naabruses asuvate aedade ja majade seinte vastu, ja rämpsu loopimiseks. Peamiselt häirib parklataguseid majaomanikke autodest tulev vali muusika, pidev kummide vilin ning sõitmine.\n“Helistame öösel korduvalt politseisse, nad tulevad korra kohale, hetkeks on vaikus, ja läheb sama trall edasi,” rääkis Uue tänava elanik Maile Kivimäe ning ütles, et magamata öid jagub nii talle kui ka naabritele.\nViimati pöördusid murelikud inimesed toonase linnapea Urve Tiiduse poole sama probleemiga kaks aastat tagasi ning linn lubas probleemi kiirelt lahendada. Ent leevendust jagus vaid paariks nädalaks, kui politsei parklat tihedamalt kontrollimas käis. Nüüdseks on olukord nii hulluks läinud, et läheduses asuv kodumajutus on oma tegevuse peaaegu lõpetanud, sest külalistele pole võimalik öörahu tagada.\nKodanikud on hämmingus, kuidas linn nende probleemile lahendust ei leia. “Saaremaal ehitatakse sadamaid, kulutatakse raha kõiksugu reklaamide peale, meil on terviselinn, ja nüüd ei saada ühe parkla haldamisega hakkama,” avaldas Kivimäe naaber Rein Nettan nördimust.\nLinnapea ning politsei kommentaari on oodata täna, mil toimub kohtumine kodanikega.\nLisatud: 21.07.2011 / 16:42\n“Peamiselt häirib parklataguseid majaomanikke autodest tulev vali muusika, pidev kummide vilin ning sõitmine.”\nKui pole parklas autosid, pole ka kummivilinat, valju muusikat ja ringi sõitmist.\nLisatud: 21.07.2011 / 19:04\n1. Kesklinnad on igal pool pidutsejate koondumiskohad, sest ööklubid asuvad peamiselt nendes piirkonades, mis on ka täiesti mõistetav.\n2. Lugesin mujalt kommentaare, kus “ohver” nõuab lausa tegevuslitsentside äravõtmist. Paraku ei saa asju lahendada emotsioonide baasil. Ükski asutus ei saa vastutada oma kleintide käitumise pärast väljaspool oma tegevuspiirkonda.\n3. Peamiseks murelapseks on noored autojuhid, kellele enese väljanäitamine on osa naissoost liigikaaslaste tähelepanu tõmbamise viise. Selle enesereklaami hulka kuulub kummide vilistamine ja tantsutümaka eksponeerimine.\n4. Kiireim lahendus oleks sissesõidu keelumärk parklasse teatud kellaajast kellaajani v. arvatud linnavalitsuse lubadega (asutuste töötajad) ja ühistransport (s.t taksod).\n5. Ilmselgelt ei kao probleem sel juhul kuskile, sest pidutsemine on ja jääb. See annab tööd, toob linna külastajaid ja raha. See laeb inimeste pingeid maha ja on kõigi jaoks olnud osaks noorusest. Linna jaoks tähendab igasugune keelamine lihtsalt uute probleemide tekkimist, kolitakse kusagile mujale, leitakse uued võimalused jne.\nLisatud: 21.07.2011 / 07:25\nriigi alkolaarid ootavad joomist ja kuskil tuleb ju veed välja lasta, püksi pole mõtet ka teha, ikka tänud riigikogulastele, kes muretsevad , et alko oleks kaua kättesaadav ja palju müügikohti.\nLisatud: 21.07.2011 / 08:13\nalkohol täidab riigikassat, samas tapab inimesi.\nLisatud: 21.07.2011 / 09:17\nNo mis keeruline probleem see siis on et lahendust ei saa? Parkla tuleks liiklusele sulgeda 24.00-06.00 ja sellega on mured murtud. Sellist praktikat on üsna edukalt nii mõnelgi pool rakendatud.\nLisatud: 21.07.2011 / 11:00\nEga liiklus ei ole see, mis öörahu rikub. Parklas lällavatel noortel pole liiklusega miskit pistmist. Ööklubidel on ju ka kaamerad väljas, aga mitte kunagi ei tuvastata pätte, kes raamatukohu klaasseinu sisse taovad…?\nTähendab, et kas\nLisatud: 21.07.2011 / 23:38\nnii jääbki, et nii ongi õige. Kuningas, kes rahvast korrale ei kutsu, vastutab tagajärgete eest, sest rahvas pöördub kurjale teele\nLisatud: 21.07.2011 / 12:53\n01. oktoober 2009:\nAbilinnapea Kalle Koov ütles eile, et Kuressaare linnavalitsus on oma nõupidamisel seda probleemi arutanud ja on võtmas ka konkreetsemaid meetmeid, et olukorrale lahendusi leida.”\nKui “Viimati” pöördusid murelikud inimesed toonase linnapea Urve Tiiduse poole sama probleemiga kaks aastat tagasi ning linn lubas probleemi kiirelt lahendada, siis täna pole vaja ärajooksnud Tiidust taga ajada, vaid tegelik lubaja on ikka koha peal alles.


Kärdla kool kolib asenduspindadele - Kärdla Põhikool - Hiiumaa vald\nKärdla kool kolib asenduspindadele\nKärdla kooli ehitustööd on jõudnud etappi, kus lammutamisele minevad hooned kolitakse tühjaks. Viimane koolipäev praeguses hoones on õpilastel täna. Kolimisega tehakse algust järgmisel nädalal, mil on koolivaheaeg. Alates 2. maist toimub õppetöö asenduspindadel: muusikakooli, teabemaja, kooli raamatukogu, riigigümnaasiumi, HUPS-i maja, käsitöömaja, tööõpetuse maja, spordikeskuse ja Mängude maja ruumides. Täpsemat infot jagatakse kooliperele Stuudiumi vahendusel. Ehitajale antakse lammutamiseks minevad hooned üle 15. mail.


Tallinn - Riia 53.-\nIisraeli ja Jordaania ringreis\nEestikeelne ringreis Jordaanias\n1. PÄEV. LEND TALLINN - ISTANBUL - AMMAN\nLend Tallinn - Istanbul 18:40-22:15 ja lend Istanbul - Amman 01:45-02:50 (kohalikud kellaajad). Palume kontrollida kogunemise ja väljalennu aega vahetult enne reisi! Majutus kahel järgneval ööl Ammanis.\n2. PÄEV. JERASH\nHommikul tutvume Ammani linnaga ja külastame Ammani tsitadelli. Seejärel sõidame Ammanist Jerashi linna, mis on tänapäeval üks paremini säilinud Kreeka-Rooma linnasid. Olles tänapäeval tuntud ka idamaade Pompeij nime all, on ta Dekapolise kõige paremini säilinud linn. Dekapolis ehk kümnelinnamaa oli kümnest Rooma riigi linnast koosnev konföderatsioon. Vana-Rooma nimega Gerasa (Jerash) oli aastasadu liiva alla mattunud ning viimase 70 aasta jooksul jällegi päevavalgele toodud. Gerasa toob meieni pea täiuslikult säilinud antiikse linna oma teatri, sammastega allee, templite ja kirikutega. Õhtusöök hotellis.\n3. PÄEV. AMMAN - KUNINGATE TEE: NEBO MÄGI - MADABA - KERAK – PETRA\nSeejärel lahkume Ammanist ja võtame suuna Lõuna–Jordaania poole. Sõidame Nebo mäele ning nagu kunagi Mooses, vaatame meiegi Nebo mäelt püha maa poole. Traditsiooni kohaselt ongi just siin Moosese hauapaik. Madabas külastame kreeka ortodoksi kirikut, kus näeme 6. sajandist pärit mosaiiki, millel on kujutatud väga detailitruult Jeruusalemma ja püha maa tähtsamad paigad kuni Niiluse deltani välja. Külastame Keraki hästi säilinud ristirüütlite kindlust. Majutus ja õhtusöök hotellis.\n4. PÄEV. PETRA – SURNUMERI\nLäbi kitsa kuristiku El Siqi siseneme kuulsasse kaljulinna Petrasse. Seda araabia nabatealaste poolt 2000 aastat tagasi rajatud maailmaimet ei kutsuta põhjuseta roosaks linnaks. Petra avaneb meie ees justkui oleks see siia võlutud. Roosakast liivakivist hauafassaadid, 4000 inimesele mõeldud teater ja templivaremed on meie ees hingematvas kõrbemaastikus. Samuti võlvitud väravad ja sammaskäigud ning kaljuseintesse tahutud veetrassid. Suur kõrberahvas nabatealased olid tuntud oma oskuse poolest erinevate veetehnoloogiate rakendamisel. Iidsete nabatealaste leiutatud viis, kuidas lähedalolevast ojast vett koguda ja säilitada, pani aluse selle kõrbelinna rikkusele. Kaljulinn Petra on valitud 7 uue maailmaime hulka.\nSõidame Surnumere äärde, võimalus kergeks supluseks. Majutus ja õhtusöök Surnumere ääres.\n5. PÄEV. SURNUMERI - JEERIKO - JERUUSALEMM\nSuundume Jordaania - Iisraeli piirile, ületame piiri. Seejärel on meil plaanis külastada Jeeriko linna - paika, mis rajati ca 7000 a eKr, mis on maailma vanim linn. Samuti on Jeeriko maailma madalaimal kohal asuv linn. Jeerikot on korduvalt hävitatud ja taaskord ehitatud. Tänapäeval on Jeeriko väike araablaste linn. Sõidame gondliga nn kiusatuse mäele, imetleme vaateid Jeeriko linnale. Majutus ja õhtusöök kolmel järgneval ööl Jeruusalemmas.\n6. PÄEV. JERUUSALEMM\nHommikusöök hotellis. Hommikupoolikul imetleme Õlimäelt pühale linnale avanevaid imeilusaid vaateid. Taamalt näeme vaateid Templimäele, mida peavad pühaks nii juudid kui moslemid. Külastame Ketsemani aeda. Suundume Jeruusalemma vanalinna, kus muuhulgas vaatame ka Nutumüüri. Jalutame Jeesuse kannatusteteel Via Dolorosal – Kolgata teel - kuni Püha Hauakirikuni. Via Dolorosa on kitsas vanalinna tänav, mida mööda pidi Jeesus oma risti kandes hukkamispaigale minema. Seejärel jalutame läbi juudi linnaosa. Suundume kuulsale Siioni mäele - viimse õhtusöömaaja toimumispaika ning näeme sealseid pühapaiku. Õhtusöök hotellis.\nVÕI SOOVIJATELE EKSKURSIOON MASADA – EIN GEDI\nSoovijatele päevane väljasõit Surnumere äärde (lisatasu eest), mis asub ligikaudu 408 m allpool merepinda. Järve soolasisalduseks on 25% (maailma kõrgeima soolasisaldusega veekogu). Muistsed inimesed kutsusid seda Soolamereks. Kohalikud kutsuvad seda tänase päevani nii. Külastame Masadat, mis on kantud UNESCO maailmapärandisse. Gondeltõstukiga tõuseme mäele ja külastame kuningas Herodese ajal ehitatud kindlust. Iisraellaste hulgas tuntuks saanud lause „Masada ei lange enam kunagi” sümboliseerib Iisraeli püsimajäämist. Seejärel külastame Ein Gedi kibutsit, jalutame sealses botaanikaaias, imetleme eksootilisi taimi. Võimalus supelda Surnumeres.\n8. PÄEV. LEND TEL AVIV - ISTANBUL - TALLINN\nSuundume Tel Avivi lennujaama. Lend Tel Aviv - Istanbul 10:15-13:35 ja lend Istanbul - Tallinn 15:25-17:45 (kohalikud kellaajad).\nViimati uuendatud 21. aprill 2021


Gerd Tarand… | Veebianalüütika – kellele ja milleks?!\nVeebianalüütika – kellele ja milleks?!\nSattusin siin mingitpidi peale Klikivabriku blogile, kus kuu algusest ripub postitus veebianalüütika teemal. Käisin Rainega kusjuures samal Altexi üritusel, millest mõttekäik alguse saab. Veebanalüütikat olin varem tarbinud isiklikuks tarbeks, Google Analytics on ka minu jaoks uus. Noorte Sotsiaaldemokraatide kodulehele jõudis ta siiski juba enne ürituse lõppu. Kiire näputöö.\nMida siis aitab otsustada veebianalüütika? Oleks mul suurem ettevõte, mille turundusstrateeria oluliseks osaks on veebikanalid, oleks palgal ka eraldi inimene, kes seda kõike jälgiks, analüüsiks ja soovitusi annaks.\n1 – Millistel tingimustel ma ostaks reklaami (nii praegu, kui eelneva hüpoteesi põhjal) läbi Klikivabriku? Siis ja ainult siis, kui Klikivabrikul oleks mulle ette näidata varasem statistika – kui palju nende reklaamidel klikitakse ja kuhu need kliendid välja jõuavad. CPM on selles kontekstis kasutu. Mul on täiesti ükskõik, et mu reklaami kuvati 200 000 korda, kui CTR on samal ajal 0,1% ja sellegi bouce rate on 80%. Rahul võiks olla, kui mu reklaami kuvati x korda aga klikke reklaamil oli 2000 ning neist pool vaatas avalehest kaugemale ja veerand sooritas mingusuguse tehingu.\n2 – Turundusest blogindusse. Kas sa pead blogi selleks, et sa tahad lihtsalt kuskile kirjutada või selleks, et sa tahad, et keegi sinu mõtteid loeks? Kui viimane variant, siis tasub järgi vaadata, milliseid postitusi ja kes (äkki su sihtgrupp on näiteks ainult kodumaal paiknev lugeja) loeb. Jäta teemad, mis kellelegi huvi ei paku enda teada ja arenda edasi neid, mida loetakse. No olgu, ise blogin ikkagi tegelikult tihtipeale mingit pahna – areneme ja õpime.\n3 – Kodulehe uuendamisest. Uuendame pragu noorteühingu kodulehekülge. Taaskord on kasu GAst. Milliseid lehekülgi sinu domeenil vaadatakse? Millistele tuleb pöörata rohkem tähelepanu ja pühendada rohkem ressurssi? Miks ma peaks panustama aega ja raha alalehele mingite imenippide genereerimisega, kui keegi sinna kunagi ei jõua? Äkki tasub meil hoopis mõned alalehed ära jätta ja see info hajutada enamkülastatavatele lehtedele? Teha lehekülge lihtsamaks ja arusaadavamaks? Olgu, tegelikult, kui täiesti aus olla, siis vastutab selle eest teine inimene ja üritan mitte sekkuda. Ã•nneks on ka temal meie GA andmetele juurdepääs olemas.\nUudisteportaalides samamoodi. Milleks toota uudiseid, mida keegi ei loe?\nEriti oluline on see kõik ka poliitreklaami osas, kus reeglid tegelikult veidi teistsugused. Otsest tehingut veebi vahendusel ju ei toimu. Aga ikkagi. Millisele reklaamile klikitakse? Milliseid lehekülgi külastatakse? Kes külastab? Millal külastab? Millistel päevadel ja millistel kellaaegadel ja kellele meie reklaami kuvada? Kas me suudame veenda inimest liituma meie meililistiga ja kui palju inimesi neid kirju hiljem loeb jne. Kui lojaalne on sinu valija – kas ja kui palju ta sinu leheküljele tagasi tuleb? Millised on nende browseri või internetiühenduse võimalused (ehk siis kui palju tulesid ja vilesid sa kasutada saad)?\nMinu veebipäevikut külastab näiteks teisipäeviti vaieldamatult rohkem inimesi kui muudel nädalapäevadel. Nädalavahetusel ja esmaspäeval vähem kui muudel päevadel ja muus osas väga suuri erinevusi ei ole. Kui ma tahan millestki olulisemast aga mitte pakilisest kirjutada, siis muidugi ma postitan selle teisipäeval, pealelõunasel ajal. See postitus on puhtalt teema pärast kirjutatud pühapäeval aga postitatud teisipäeval (tervitusi Ljubljanast ka siis juba).\nVõimalusi on tohutult, me lihtsalt ei oska ja pole veel harjunud neid kasutama. Massturundus on suremas ja inimeste tähelepanu eest võitlemine on aina raskem ja raskem on otseturunduse roll aina määravam. Ükskõik millega tegu ei ole, ükskõik mis mastaabis ta ei ole – mida täpsemalt ta suunatud on, seda tulemuslikum ta on.\nNeile kes alaväärtustavad veebianalüütika võimalusi, tööriistu ja nende alusel valmivat analüüsi või neid koguni lihtsalt ignoreerivad – DON’T.\nokt. 3, 2007 - Reply\nvastus meie poolt:


Ukraina lapsed ootavad abipakke, saatjad vajavad kiiresti veoautot - Tänane leht\nIn memoriam: Keskpankur, kes seljatas kiire inflatsiooni (4) MAAILM\nEesti-poola pere koliks Londonist ära vaid majanduse sunnil (6) ARVAMUS\nHarry Tuul: valitsuse rääkimata lugu (9)\nKairi Kreegipuu, Raul Eamets: sotsiaalteadused – kelle asi? (6)\nErkki Bahovski: Sanna Marin – Soome uus nägu? (5)\nJuhtkiri: Kiige käekiri (6) KULTUUR\nVenemaal võeti võistluskeeld vastu suurema hüsteeriata TARTU\nIlmar Part: talvelgi saab rattaga sõita (2)\nUkraina lapsed ootavad abipakke, saatjad vajavad kiiresti veoautot (3)\nDirektori väidetav räige kõnepruuk ja kohatu käitumine peletab õpetajaid Tartu Raatuse koolist (7)\nJüri Talvet viib tuttavate ja sõpradega Juhan Liivi laia ilma Meelelahutus\n11. detsember 2019, 0:00\nEile tegid Vahur Einberg ja Kaja Lilloja logistikakeskuseks muudetud masinahallis viimaseid ettevalmistusi abipakkide teele saatmiseks. Mõni minut hiljem saabus telefonikõne, et veoauto siiski kohale ei jõua. FOTO: Eili Arula\nJõgevamaa Kükkeri talu masinahalli on viimasel paaril kuul kombainide ja seemnekottide kõrvale kogunenud hunnik kaste, kus sees peamiselt laste rõivad, voodipesu, mänguasjad ja mõned kodumasinad. Annetustena saadud kauba kogus kokku perenaine Kaja Lilloja, kes innustus Tartu mehe Vahur Einbergi algatusest aidata Ida-Ukrainas kriisikoldes elavaid lastekodulapsi.\nKui selgus, et abipakkidele auto järele ei jõua, hakkasid Vahur Einberg, Kaja Lilloja (vasakul) ning tema naaber Piret Jansen nõu pidama, kuidas võimalikult kiiresti uus veovahend leida. FOTO: Eili Arula\nLilloja pakkis paari nädala vältel umbes veokitäie kraami koos pereliikmete, heade sõprade ja naabrite abiga kastidesse ning eile käisid kaarhallis veel viimased ettevalmistused, et saadetis Ukraina poole teele panna. Paraku ei jõudnud veoauto saadetisele kokku lepitud ajaks järele.


Õppetöö koolis toimub üldhariduskoolide õppetööst vabal ajal. Õppetöö on korraldatud astmeliselt kursuste süsteemis koosnedes nelja-aastasest põhikoolist ja lisa-aastatest täiendõppe näol. Kursus jaguneb I ja II poolaastaks. Õppeperiood algab septembris ja lõpeb üldjuhul mais sisaldades 35 õppenädalat. Koolivaheaegadel õppetööd ei toimu. Alates 2003.aastast on koolis tegutsenud ka eelkursus, mille eesmärgiks on arendada lapse rütmitunnetust ja koordinatsioonitaju suunates eelkooliealisi lapsi mängult õppimisele.\nPõhikooli I kursusele toimub vastuvõtt kevadeti ja sügiseti. Kooli vastuvõtmisel esitab lapsevanem lapse õppima astumiseks avalduse, millele on juurde lisatud kooli õppekorraldus ja kodukord. Enne õppetöö algust sõlmib erakooli pidaja õpilase seadusliku esindajaga lepingu.\nKoolis kehtib õppemaks, mida tasutakse ettemaksu korras iga kuu saadud arve alusel kas ülekandega arvel näidatud pangakontole või sularahas kooli kontoris.\nEesti Hariduse Infosüsteemis (EHIS) registreeritud koolina saab lapsevanem esitatud tuludeklaratsiooni alusel koolitusraha tagasi tulumaksumäära ulatuses.\nPõhikoolis I poolaasta ja II poolaasta lõpus antakse õpilasele tunnistus, mis sisaldab numbrilisi ja arvestuslikke hinnanguid läbitud õppeainete kohta. Õpilase üleviimine kursuselt järgnevale toimub positiivsete hinnangute alusel. Arsise Kellade Kooli lõpetamiseks tuleb läbida põhikool (ehk IV kursust) õppekavas ettenähtud mahus. Kooli lõpetamisel antakse õpilasele lõputunnistus. Põhikooli läbinud õpilastel on võimalus konkureerida täiendõppesse ja vabade kohtade olemasolul kontsertansamblitesse.\nKellade ansamblimäng: grupis on maksimum kuni 18 õpilast. Esimesel kahel kursusel on kasutusel handchime'i nime kandvad käsikellad ja kolmandal kursusel alustatakse tööd inglise käsikelladega;\nSolfedžo: grupis on maksimum kuni 20 õpilast. Solfedžos tegeletakse noodiõppe ja muusika teoreetilise analüüsiga. Ka siin on abivahenditena kasutusel käsikellad;\nMuusikalugu (valikaine): grupis on maksimum kuni 20 õpilast (min 12 õpilast). Muusikaloos tehakse tutvust maailma tuntumate heliloojate, kunstnikega ja erinevate ajastute kombestikuga ning külastatakse kontserte.\nKlaverimäng: õpe toimub 2-3 õpilasest koosnevates gruppides (klassis on 3 klaverit).


Kodutud foorum - Teema: teie pisikesed kiiksud?\nKodutud.com » Inimene » teie pisikesed kiiksud?\nAutor: Teema: teie pisikesed kiiksud?\npostitatud 16.02.2004 kell 20:31\nteie pisikesed kiiksud?\nneed, kes vaatavad seriaali "monk", teavad, et selle päätegelasel on hulk neuroose ja foobiaid.\nja siit teile küsimus, mu kallid kodutud: millised kiiksud või foobiad teil on?\nmina isiklikult ei või kannatada, kui pilt on seinal viltu või kui minul ja pinginaabril on erinevad toolid...\npostitatud 16.02.2004 kell 20:41\nseriaali monk peategelasel on korralikult välja arenenud obsessiv-kompulsiivne häire, nii et tal ei ole palju erinevaid vaid yks aga hästi suur.\nenda kiiksude yle peab natuke mõtlema, neid ka jagub.\npostitatud 16.02.2004 kell 20:44\nKui väljudes miskit tuppa ununeb, siis tagasi tulles kindlasti pilk peeglisse Rahad peavad olema kenasti rahakotis reas, suuruse järgi\npostitatud 16.02.2004 kell 20:47\nups. muidugi. vabandust...\npostitatud 16.02.2004 kell 20:48\nAlguses ma lugesin "sinu väiksed kiisud"\nKiisusid mul pole,aga kiiksusid ikka on.Näiteks ma ei kannata kasukaid.Vist selle pärast,et need on kunagi ringi kõndinud Kas seda just kiiksuks nimetada saab...ei tea\nmul peavad olema alati maksekaardid teatud järjekorras ja kui keegi sealt midagi vötab ja öigesse kohta tagasi ei pane siis on söimu maast taevani. Mul kah kui lähen tuppa tagasi midagi vötma siis vaatan peeglisse. Ja alati kontrollin 2 korda kas ikka tömbasin käsipiduri peale ja pagasniku lukust proovin kas auto uksed panin lukku viimane on väga röve komme, aga teistel naeru kui palju...\npostitatud 16.02.2004 kell 20:49\nMul väikseid kiikse pole, aint suured\nKui ma kuhugi lähen, kasvõi pulma, siis vardad on alati kaasas. Ja nagu jenni'gi kui ma väljudes avasan, et miskit jäi maha, siis alati pilk peeglisse.\nMidagi on kindlasti veel, aga kõik ei tule kohe meelde. Nii suured ja palju neid kiikse\nAjjah. Vahel ajab mind närvi, kui keegi demonstratiivselt (või muidu jääb silma) mingite pisiasjadega jampsib. Just nimelt näiteks peenraha järjekorda seadmine ja muu selline.\nHuvitav, et mõni peenutseb mõne asjaga lausa 100X järjest ja siis tähtsale kohtumisele hilineb pool tundi ja mokaotsast pobiseb: "mis on?"\nMis puutub lahedatesse TV-kujudesse, siis meeldis mulle tegelikult Jim Profit, tema radikaalne asjade joondeajamine. Mis sest, et pappkastis magas ja nii edasi. Hea sari.\npostitatud 16.02.2004 kell 21:02\nperiooditi kipun ma korduvalt kontrollima, kas uks sai lukku, gaas kinni, radiaator välja, aknad kinni ja kas see uks ikka kindlasti kinni sai. on olnud aegu kus olen poolelt teelt koju tagasi kõndind, et vaadata kuidas selle uksega lood ikka õigupoolest olid, kuigi ma tean ysna hästi et sai lukku. kui mitu korda ma neid asju kontrollin ja kas yldse, sõltub peamiselt mu tervislikust seisundist.\npõhimõtteliselt on mulgi yks suur kiiks millest enamus ylejäänusid tuleneb või mille osad nad on, see kontrollimine kaasa arvatud.\nkontrollida on vaja ja veel paar korda kontrollida.\npostitatud 16.02.2004 kell 21:06\nNu uksed-aknad-pliit ja triikraud kontrollida või see,e t egas vesi jooksma jäänd ja kas pesumasina voolik sai ikka õigesse kohta... seda juhtub mul ikka ja jälle. Vahel jätab või bussist maha. Aga ma lohutan end sellega, et parem karta kui kahetseda. Äkki on kunagi kasulik kiikski\npostitatud 16.02.2004 kell 21:12\nNeid kiiksukesi ikka leidub. Yks suurimaid ilmselt on see, et mitte ei kannata segavaid helisid... v6i helisid yldse, kui yritan n2iteks lugeda. Kui ikka k6rvaltoas samalajal raadio m2ngib...\npostitatud 16.02.2004 kell 21:13\nmulle tuli veel üks enda kiiks meelde: ma ei joo kunagi teed ja kofi ühest ja samast kruusist. sest ma ei taha, et nende maitsed ja lõhnad segamini läheks. mul on kummagi vedeliku jaoks eraldi kruus.\nSee pole kiiks. Minu arvates. Tee ja kohvi jätavad vänge jälje anumasse, neid ei saa sassi ajada kui taotletakse suht puhast maitset.\npostitatud 16.02.2004 kell 21:23\nMul tuli veel yks meelde, alati kui ma millegi halva peale mötlen siis sylitan 3 korda yle vasaku öla, asi näeb väga vigane välja siis kui ma kohe päris mitut pahat asja mötlen järjest, eriti tööl\npostitatud 16.02.2004 kell 21:32\nSee pole kiiks, vaid rituaal.\npostitatud 16.02.2004 kell 21:50\nShokeerimisvajadus, ekstravagantselt käitumine kuni tobeduse piirimaani.\nOmaette ägedalt rääkimine ja sinna juurde kätega vehkimine.Imelikke oma suu järgi mugavdatud sõnade kasutamine, mille tähendusest aint ise aru saan.\npostitatud 16.02.2004 kell 22:48\nkõnniteel astun ainult tervetele plaatidele\npostitatud 16.02.2004 kell 22:49\nmul tegelt 1 veel\nkui täis oeln, siis on mingi helistamis vajadus, ei tea isegi miks\nkaine epaga vist ei julge, pole põhjust jne\nkiikse jagub, elulõpuni\npostitatud 16.02.2004 kell 23:14\noi mul ka kiikse jagub. Esimesena tuleb meelde see, et kui ma kogemata astun kanalisatsioonikaevu luugi peale, siis ma hüppan õhku, see on jäänud sisse algkooliajast,kui kunagi sai klassiõdedega mängitud, et see toob halba õnne, kui ei hüppa, kohvi joon ma ainult kodus, mitte kunagi väljas ja ainult oma kruusist, välja minnes kontrollin ka alati kõike, tulesid pliiti, triikrauda, televiisorit, kõik lülitan välja ja ust katsun ka mitu korda.\npostitatud 16.02.2004 kell 23:36\nkui puult oksa murran, siis ikka vabandan, ei kannata lahtiseid kapiuksi, viltuseid maale,oma pastakat ei laena, kevadel kardan karbseid ,vihkan kloune, lennukis akna all ei istu, koputan kaks korda trepi kasipuule ja kogu elu olen kahtlustanud, et amblikud oskavad hypata ..ohh\npostitatud 17.02.2004 kell 00:57\nMinu kiiksuks nr.1 on saanud viimasel ajal hajameelsus. Kui ikka paberlehte lugedes hakkad alt paremast nurgast kellaaega otsima siis on asi vist päris karm. Loodan, et ma selle postituse peale veel Raja tänavale minema ei pea\nTeine kiiks on see, et igal õhtul voodisse minnes arvan, et on maru hea parema jalaga kolm korda voodi ja põranda vahel põrgatada.\npostitatud 17.02.2004 kell 03:40\nhmm... rahatähed peavad olema rahakoti vahel ühtepidi\nsee tundub nagu selline asi,mis siin mainida kõlbab muidu olen üx suur kiix ise\npostitatud 17.02.2004 kell 10:13\nNii paljud teist vaatavad tuppa tagasi minnes peeglisse. Ma polegi sellisest kombest kuulnud. Mida see annab, milleks see hea on?\nPS. Rahatähed on ka minul suuruse järgi, aga see pole küll kiiks. Ma arvan, enamus inimesi paneb neid nii, et lihtsam leida oleks.\npostitatud 17.02.2004 kell 10:26\nOh jah...neid on ikka päris palju kindlasti. Kindlasti on palju selliseid kiikse, mida mina normaalseks pean ja ei tule selle peale, et see kiiks just on\nRahaga aga mul küll sellised lood, et üldjuhul panen rahakotis nad ilusti ja väiksemat suuremani. Mingi eriline foobia...peenutsemine see pole...lihtsalt hea ülevaade\nKõrgust kardan. Kunagi kartsin vähem, aga nüüd tänu ühele haigusele kardan rohkem ja paanilisemalt. Isegi kõrgel elada on mul raske. Praegu elame neljandal korrusel ja see kohutavalt häirib mind.\nLifte pelgan, kuigi sõidetud nendega saan ja hulluks ei lähe, appi karjuma ei hakka\nÄmblikke kardan hullupööra. Aga see kartus aastatega veidi vähenenud. Nooremana ikka päris segi pöörasin, kui ämblik minu peale juhtus või lihtsalt toas oli.\nJälgin üsna täpselt vanainimeste tarkusi ja tähelepanekuid...kuigi nad ei pruugi tänapäeval nii väga paika pidada...olen vanaemalt saadud tarkused kinnitanud omale kahe kõrva vahele ja pean neist suht täpselt kinni...nõuannetest ja tavadest.\nOn veel mõned asjad, millest ei soovi kirjutada. Aga midagi hullu, ega üleloomulikku, ega imestama panevat ei ole...nii et ei mingit erilist salapärast foobiat...kõik suht loomulikud ja tingitud teatud asjadest või üleelamistest.\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0335510 sekundit


Jäätee – Maaneiu & Toit\nWritten by Irma Koppel Published on 18. juuni 2020 in Joogid ja smuutid\nJahe ja kosutav jook kuumal suveilmal. Tegemine on ka ülilihtne ja teda saab väga edukalt ette teha, ehk teed tee valmis ja siis kui on vaja serveerida lisad lihtsalt jää. Suvel peabki elu lihtne olema :).\nTegelikult retsepti võib igaüks enda eelistuste järgi välja mõelda, pole võimalik teda valesti teha. Eriti hea on võtta oma aiamaalt värskeid ürte. Nagu pikemaajalised lugejad teavad, siis tüümian on minu kõige lemmikum ürt ja teda ma võin sisse juua ja süüa koguaeg :).\nMinu eelistan ilma suhkurta jääteed, aga kes tahab lisagu aga ise suhkrut, siirupit või mett juurde.\n2 pakki punast teed\n0.5-1 laim (oleneb kui tsitruselist maitset tahad)\n5 piparmündi lehte\n3 tüümiani varrekest\nKõik koostisosad (teepakid, laim, ürdid) tavalisse teekannu, kuum vesi peale kallata. Lasin tõmmata umbes 6 minutit (musta ja rohelist teed tuleb ise rohkem jälgida, kuna nad võivad pika seismise peale kibedaks minna).\nKui tee oli ilus punane, panin klaasi jääd täis ja kallasin kuuma tee peale, koheselt oli ideaalselt jahe jook võtta.\nNii et tegemine ülilihtne, polegi muud kui fantaasia lendu ja vett keetma :).


Kiri: Meie võit on ohus - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\nKiri: Meie võit on ohus\n16. juuli 2018, 0:09 2 min lugemist\nArvo Lasting FOTO: Erakogu\n«Issand, sina valitsed kõike (1 Ajaraamat 29:12)», nii luges kohalik pastor võidupühal Piiblist Tõrva linnas. Ja just Issandale tulebki loota, sest kahjuks näen enda ümber vähevõitu meie võidu ja vabaduse tänulikke tähistajaid, mälestajaid ning kaitsjaid.\nMeil oli suur au võõrustada Eesti Vabariigi juubeliaasta suvist võidupüha just Tõrva gümnaasiumi pargis. Võidupüha juubelini jääb siit vaid üks aasta. Need on kordumatud juubeliaastad ja -ajastu, mida meie silmad enam kunagi ei näe ning alles järgnevad põlved saavad oodata uusi suuri juubeleid.\nKes siis aga kaitsevad meie Valgamaa võitu ja vabadust? Kui siit on paljud kaaslased läinud oma kaugetele radadele ja jätnud endast maha tühje maju, külasid ning tänavaid. Keda võib gümnaasiumi pargi Juku oodata end kaitsma, olles üle elanud oma keerukat saatust vaenujõudude käes, naastes taas südilt seisma oma kindlale jalamile?\nSiin, koolipargis on tema koht, sest just koolirahvas, õpilased ja õpetajadki olid need vaprad jõud, kes 100 aastat tagasi Eestimaa vabadust rindel kaitsesid. Kas oli nende minek võitlusse lihtsam kui meie tulek pooleks tunniks mälestussamba juurde, kes oleme raske vaevaga pidanud ühes jadas kooliaktusi, jaanipäeva ja muid pidusid?\nKas peatame hetkeks oma ääretud lubamised ning jaksame koonduda kõik üheskoos oma võidu-indu tunnistama? Siinsamas koduvallas võitles mullu oma valimislubaduste nimel 121 volikogu kandidaati, kellest iga viies kuni kuues kandidaat kindlustas koha võimusaalis. Võidupühal tuli meelde Jukut külastada nende hulgast vist ainult kuuel-seitsmel kandidaadil, peamiselt oma kohustuste tõttu.\nKas piisabki siis vaid ühest-kahest saadikust volikogus kaitsma ja ehitama meie vabadust, kindlustama meie võitu?\nKa viimase okupatsiooni murdmiseks pidasime tarvilikuks seista õlg õla kõrval ja laulda üheskoos end vabaks. Kas loodame, et nüüd kaitseb meie hääl helikandjale salvestatult meie maakonna vabadust?\nKes kaitsevad meie Valgamaad, kas on kellelgi seda maad veel vaja? Palun vabandust, kui ma pole kellegi südikat kaitsetööd pealt näinud või märganud. Usume, et jumal annab meile rahu järgnevaks aastaks ning ikka kauemakski, et suudaksime koondada tublid jõud tähistama Eesti Vabadussõja ja Võnnu lahingu juubelit uuel saabuval jaanilaupäeval.


11 säravat müüginippi - Kaubandus\nAutor: Merit Pärnpuu • 30. mai 2017\n11 säravat müüginippi\nEhituse ABC parim müüginipp on naeratus\nParim Müügitiim 2017 võistkonnad pakkusid reedel toimunud Müügikonverentsil välja maailma kõige tõhusamad müüginipid. Loe, mida teevad Eesti parimad müügitiimid teistmoodi.\n1. Suhtu klienti kui külalisse ja koostööpartnerisse\nElisa Tervis peab kõige aluseks õiget suhtumist ja ütleb, et kõik on kinni suhtumises. „Kui sa kohtled oma klienti kui külalist, siis sa lood midagi palju lähedasemat ja soojemat kui lihtsalt kliendisuhe,“ ütlesid nad. „Külalist ei jäta sa ukselävele üksi seisma ja koostööpartnerile soovid ainult parimat.“\n2. Müü toote kõrval ka muud väärtuslikku infot\nMatsimoka on ettevõte, mille üheks alustalaks on traditsioonid ja täisväärtusliku toidu pakkumine. „Meie puhul on väga hästi toimiv müüginipp seotud inimese tervisega. Üritame kliendile selgeks teha, et läbi meie toote tarbimise saab ta kasu, mis on tema tervisele kasulik.“\nToote kõrval müüvad nad ka muud väärtuslikku infot toitumise kohta: näiteks kuidas lugeda toitumise etikette ja kuidas teha õigeid toitumise valikuid. Nad soovitavad müügis välja tuua märksõnad, millest ettevõte juhindub, sest klient tahab seda kuulda. Näiteks nemad nimetavad tervisega seotud märksõnu. „Tervis on väga oluline ja aina olulisemaks see inimeste seas saab,“ kinnitasid nad.\n3. Hea müügiinimene on professionaalne probleemide lahendaja\nVisasati müügitiimi sõnul juhtubtihtipeale nii, et kui inimestele anda midagi müüa, siis nad kipuvad muutuma liiga müügiinimesteks. „Tegelikult inimestele ei meeldi nii väga, kui neile müüakse, sest nad tahavad ise osta ja otsustada.“ Seega peab nende arvates kõigepealt aru saama sellest, et me oleme inimeste äris, mitte asjade äris. „Keskenduge inimestele, sest inimesed ostavad, mitte tooted,“ soovitavad nad.\nKeskendumine inimestele seab võtmesõnaks suhtluse. Selleks andsid nad järgmised soovitused: esiteks, kui te suhtlete kliendiga, katsuge üles leida probleem ja lahendage see, sest siis sooritate tõenäoliselt müügi. Te peate olema professionaalsed probleemide lahendajad, selleks et kogu aeg edasi panna. Teiseks, kui probleemi pole, siis ära tekita seda. Alati on midagi, mida klient väga armastab, sest eksklusiivsed autod on ka üpris kulukad, aga inimesed leivad nende jaoks raha. Kolmandaks, selgita välja, kas ta on otsustaja, sest vastasel juhul kulutad sa lihtsalt iseenda ja kliendi väärtuslikku aega.\n4. Peab olema tugev usk iseendasse!\nBüroomaailma müügitiimi arvates saabkõik alguse müügiinimesest enesest, tema mõtetest ja tema maailmast. Sest mõtted on palju tugevam jõud, kui võiks ette kujutada! „Uskuge iseendasse – teie oletegi maailma kõige parem müügiinimene!“\n5. Olge kõigepealt endaga rahul!\nEesti Energia arvates on eduka müügi alus rahulolu iseendaga.\n6. Müügiedu võti on järelteenindus\nCredit.ee müügitiim leiab, etmüük on juhitav protsess, kus ollakse harjunud kliendi kaebuste välja selgitamisega ja lahenduste pakkumisega. „Mida rõhutatakse vähem ja mida meie peame enda parimaks müüginipiks, on järelteenindus. See tähendab, et kui esimene leping on olemas, siis tegelikult sealt hakkab enda toote või teenuse tegelik müük ehk tegeliku väärtuse näitamine, mida me suudame pakkuda.“ Pikaajalise edu võti nende sõnul just selles peitubki.\n7. Pakkuge parimat, aga ärge tehke hinnas järeleandmisi\nEnergogen juhtis tähelepanu küsimusele: mida klient tegelikult ostab. Ja vastas nii: klient ostab suurepärast teenindust, tahab saada kõrget kvaliteeti ja kujutad sa ette – ta tahab seda kõike saada madala hinnaga. „Kui oleme kliendile selgeks teinud, et teenindus on super, kvaliteet kõrge, siis kuhu me oleme jõudnud – hinnakauplemise juurde.“ Ja see on koht, kus on nende arvates tarvis kliendile meelde tuletada, et need kolm asja koos ei käi. „Palume kliendil valida kolmest asjast üks, milles nad on nõus järeleandmisi tegema. Kui see ei ole kvaliteet ega teenindus, siis me lööme selle tehingu lukku.“\n8. Julge erineda ja eksida!\nElisa Raamatu müügitiimi tunnuslause edukaks müügiks kõlab nii: „Ära karda eksida!“. „Tihti kardame, et äkki klient ei vajagi meie toodet, kuid sellega rikume juba eos tulemuse. Eksimine viib arenemise suunas vaid siis, kui me peale ebaõnnestumist vaatame peeglisse ja küsime endalt, et mis läks valesti või et, mida oleksin saanud teha teisiti.“\n„Kehv müügimees süüdistab alati klienti vales valikus, edukas aga hoopis iseennast,“ ütlesid nad. Nad ei soovita käia kellegi teise sisse tallatud rada mõeldes, et ainult nii on õige müüa, sest väike kõrvalekalle võib viia sinu isikliku eduka müügistrateegiani.\n9. Võta müüki kui seiklust\nGreencarrieri sõnul oleks see liiga lihtne öelda, et leidke endas x-faktor ja hakake müüma. „Tegelikult on müük palju enamat – müük on seiklus!“ ütlevad nad. Nende müügisoovitus on õppida selgeks rohkem kui üks müüginipp ja neid iga päev kasutada. Näiteks olge konkreetne või siis olge tore. Tegelikult tuleb olla nagu kameeleon, et kohanduda vastavalt olukorrale. Usu endasse, ole enesekindel, ole kameeleon.\nEhituse ABC parim müüginipp on naeratus, mis peab sisaldama nutikust, avatust, enesekindlust, rõõmsameelsust, aktiivsust, tooteteadlikkust ja ausust.\n11. Maanda kõik hirmud toote ees\nElektrilevi müüginipp on lihtne: võta ostjalt hirm toote ees ära. Nad seletavad: näiteks müüme suvalist elektriteenust ja kui klient ütleb, et ta ei soovi seda, siis vastame, et jah me mõistame, kuid paljud on sedasi arvanud, aga siis avastavad, et see toode aitab päästa elusid, säästa vara ja hoida ära elektrikatkestust. Mis te arvate, kui palju teie ettevõttes üks tund elektrikatkestust maksab?


Arvutimaailm: Nokia N9 otsib oma nišši - Kaup ja teenus - Tarbija\nArvutimaailm: Nokia N9 otsib oma nišši\nSel nädalal esitleti Nokia Eesti kontoris uut Nokia Meego platvormil nutitelefoni Nokia N9, kirjutab ajakirja Arvutimaailm veebikülg.\nAjakirja hinnangul näib Nokia N9 välja igati sile ja kiire, kuid põhiküsimus on, et millised kliendid seda ihaldama hakkaks.\nNokia Symbiani fännid, kes on harjunud avaekraanil oma kuut lahtrit oluliste asjadega täitma, peavad ilmselt Meegot võõraks. iPhone´i kasutajad aga leiavad üht-teist tuttavat. Eriti tuttav paistab neile N9 karp, aga ka ikoonid avaekraanil, mis meenutavad pigem esimesi iPhone´ide põlvkonna mudeleid, kus rakendusi ei saanud veel grupeerida.\nSamuti on tuttav sisseehitatud ja mittevahetatav aku ning mälukaardi pesa puudumine.\nMeego ja Android?\nSarnasusi on, sest esivanem on ju ühine, aga Androidi ohtrate kruttimisvõimalustega harjunud kasutajad võivad pidada N9-t liiga väheste võimalustega «beibetelefoniks» (jah, ka roosa korpus on valikus lisaks elektersinisele ja mustale).\nRakendusi on ka Meegol veel väga vähe, kuigi potentsiaali on: arendusvahend QT4 pakub ju võimalust näiteks oma Symbiani rakendus lähtekoodist üsna lihtsalt Meegosse üle transportida.\nSamas ei saa N9 peal Androidi kasutada, kinnitas Nokia Baltimaade juht. Nokia N900, mis oli häkkerite ja arendajate üks unistuste telefonidest (aga samas jälle liiga nišitoode), jooksutas lausa nelja platvormi. Võib-olla tulevikus Nokia oma uue mudeli suhtes ka leebub ja hakkab lubama mitmeid platvorme, vähemalt ei välistatud seda. Või teevad seda N9 fännidest arendajad ise.\nJah, Nokia N9 võib olla üsna hea telefon, aga esialgu selle puhul midagi väga põrutavalt lahedat ei leidnud.\nKest on ühest tükist treitud tugevast plastikust (see pidi tagama parima mobiililevi ja GPSi täpsuse ning seega ka pikema aku tööaja), ekraan on ere, kontrastne ja hea tundlikkusega ning kaetud kumerate servadega Gorillaglassiga.\nKumerad puutetundlikud ääred on ekraanil sellepärast, et kasutatava Meego opsüsteemi põhiomaduseks on «viibetega» juhtimine: üle ekraani ülalt alla, paremalt vasakule jne. Kumerused lasevad sõrmega vabalt üle ääre viibata, midagi ei jää takistuseks ette.\nViiped juhivad telefoni järgmiselt: ülalt alla üle ekraani viibe sulgeb rakenduse, paremalt vasakule viibe aga viib taustale. Lühike viibe üles toob esile aga enimkasutatud rakendused. Taustal võib lahti olla kuni 90 rakendust, ilma et telefoni töö oluliselt aeglustuks.\nViibetega juhtimise tõttu on Nokia otsustanud loobuda kõigist juhtnuppudest. On vaid küljel olevad helitugevuse nupud ja kaameramnupp (kaamera on aga hea - Zeissi optikaga 8 megapikslit ning sensor on sama suhtega, kui ekraan ehk 16:9).\nKiiruse osas pole midagi ette heita: kõik tõesti on üsna kiireks tehtud, sest Meego on ka riistvara suhtes küllat vähenõudlik. Sellepärast ei hakanud Nokia pingutama ka mitmetuumalise protsessoriga, vaid valis ühetuumalise 1 GHz ARM Cortex-A8 OMAP 3630, millest on esialgu küll.\n1 GB mälu on ka üsna piisavalt suur maht ühele kiirele telefonile. NFC ehk lähiraadio sisaldub ka. Aga... on küll hea (ja Meego tundus lihtsam ja ilusam kui Symbian Anna), aga midagi oleks veel vaja. Turunduslugu, mingit tõuget, et ma pean selle kindlasti saama, sest muudmoodi pole enam võimalik.