Põnev koolitussari praktikult praktikule - EhitusEST\nautor: KALEV KUNDLA, EKVÜ eestseisuse liige\nKuuendat aastat on Eesti Kütte- ja Ventilatsiooniinseneride Ühendus (EKVÜ) korraldamas koolitustesarja Praktikult praktikule, et soodustada koostööd erialainseneride ning valdkonnas tegutsevate ettevõtete vahel.\nSisuks, nagu koolitussarja pealkirjaski välja toodud, on praktiliste ja uudsete lahenduste tutvustamine. Need võiks aidata projekteerijatel, ehitajatel, järelevalvet teostavatel inseneridel luua ühist paremat teadmist ning viia ehitiste taset paremaks.\nPraktikult praktikule sari on kõigi osapoolte poolt väga hästi vastu võetud ning mida aasta edasi, seda rohkem on sellesse ka panustatud. Ettevõtted toovad aina rohkem esinema ka välislektoreid, kellel on spetsiifilisematel teemadel laiemad teadmised ning ka teiste turgude kogemused. Üritusel osalejad on omalt poolt vastanud aina suurema osalejate arvuga ja viimastel koolitustel on see küündinud 70–80 inimeseni. See on hoonete erisüsteemide valdkonda arvestades väga hea näitaja.\nSelleks, et ettevõtjate kui praktikute teadmisi paremini ehitusvaldkonnas rakendada ning ala arendada, on sõlmitud koostöö- ja partnerlepingud paljude ala tipptegijatega. Näiteks Paroc AS, Onninen AS, Halton OY, Fläkt OÜ, Saint-Gobain Ehitustooted Eesti AS, Siemens AS, Uponor Eesti OÜ, Ets Nord AS, Lindab AS, Danfos AS, Airwave OÜ, Airexa OÜ (Swegon), AU Energiateenus OÜ, LCC Produkt OÜ, EB Therm OÜ, Chiller OY, S.F.P Group OÜ.\nLisaks seminaride korraldamisele püütakse koos ettevõtetega kaasa lüüa valdkonna seadusloomes ning tutvustada tehnosüsteemide eriala noortele.\nTäpsem info üritustesarja kohta: www.ekvy.ee koolituste sektsiooni all. Järgmine koolitus toimub juba 23. mail 2019.


Riigikogu lükkas tagasi eelnõu VEB Fondi materjalide avalikustamisest - Riigikogu\nRiigikogu lükkas tagasi eelnõu VEB Fondi materjalide avalikustamisest\n21.09.2016 / Istungi ülevaated\nRiigikogu lükkas kolmapäevasel istungil tagasi otsuse eelnõu VEB Fondi uurimiskomisjoni materjalide avalikustamisest.\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni esitatud Riigikogu otsuse „Riigikogu VEB Fondi uurimiskomisjoni materjalide avalikustamisest“ eelnõu (234 OE) tagasilükkamise poolt hääletas 46 ja vastu 23 Riigikogu liiget, erapooletuid oli 2.\nEelnõu nägi ette juurdepääsupiirangute tühistamist Riigikogu VEB Fondi uurimiskomisjoni materjalidele. Riigikogu moodustas VEB Fondi uurimiskomisjoni 2013. aasta 12. märtsil, komisjon pidas 40 istungit ja küsitles istungitel 49 inimest.\nEKRE fraktsiooni liige Henn Põlluaas ütles eelnõu tutvustamisel, et põhjendamatu salastamine õõnestab ühiskonna usaldust riigiesindajate ja institutsioonide vastu ning see ei sobi kokku demokraatia ja avatuse printsiibiga. „Usalduskriis ning lõhe inimeste ja võimulolijate vahel on niigi selgelt hoomatav. Seda usalduse kaotust on aga võimalik kompenseerida info avalikustamise, aususe ja tõe ilmsiks toomisega,“ ütles Põlluaas.\n„Isikute privaatsusõiguse, isikuandmete kaitse vajadus ei kaalu niivõrd tõsise juhtumise puhul üles avalikkuse huvi ja ühiskondlikku kasu. Komisjon loodi ikkagi eesmärgiga saada selgust Eesti Panga saladuses hoitud finantsmahhinatsioonidest ja võltsimistest,“ lisas Põlluaas.\nPõhiseaduskomisjoni esindajana istungil ettekande teinud Andres Anvelt selgitas, et Riigikogu VEB Fondi uurimiskomisjoni salvestised on küll olemas, kuid neile laieneb istungite kinnisuse printsiip, mis tuleneb Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-st 36. „Nüüdseks on olemas Riigikohtu otsus 11. maist 2015, milles kohus sedastab, et Riigikogu komisjonide istungid on üldjuhul kinnised ning üksnes komisjoni koosseisu poolthäälte enamusega võib istungi kuulutada avalikuks,“ ütles VEB Fondi uurimiskomisjoni liikmeks olnud Anvelt.\nAnvelt rõhutas, et Riigikogu otsus ei saa muuta seadust. „Õigusaktide hierarhia printsiibi kohaselt peavad madalamal tasemel olevad üksikaktid olema kooskõlas üldaktidega, antud juhul seadusega, ja siit tuleneb ka Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 36 kinnisuse printsiip. Samuti, kuna juurdepääsupiirang on seatud seaduse alusel, läheks käesolev otsuse eelnõu vastuollu seadustega, mis kohustavad riigiasutusi kehtestama teabele juurdepääsupiiranguid või tunnistama teabe riigisaladuseks,“ ütles Anvelt.\nLäbirääkimistel Vabaerakonna fraktsiooni nimel sõna võtnud Artur Talvik rõhutas, et läbipaistvus parandab poliitilist kultuuri ning Vabaerakonna fraktsioon toetab eelnõu.\nEKRE fraktsiooni nimel sõna võtnud Martin Helme arvates tuleks VEB Fondi uurimiskomisjoni materjalid avalikustada ning kutsus üles eelnõu toetama.\nSotsiaaldemokraatliku erakonna fraktsiooni nimel sõna võtnud Rainer Vakra tuletas endise VEB Fondi uurimiskomisjoni esimehena meelde, et uurimiskomisjoni liikmed otsustasid toona, et komisjoni istungid on kinnised. Vakra kutsus Riigikogu liikmeid üles kuulama komisjoni salvestisi.\nValitsuse algatatud avaliku teenistuse seaduse muutmise seaduse (Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumine) eelnõu (240 SE), millega muudetakse ajutiselt avaliku teenistuse seadust seoses Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi ülesande täitmisega 2017. aasta teisel poolaastal. Eelnõuga nähakse ette erisused ametnikele, kes täidavad Eesti eesistumisega seotud teenistusülesandeid.\nELi eesistumise eelselt ja selle ajaks luuakse personali paindlikumaks värbamiseks erisus, et ametnikke võiks määratud ajaks teenistusse nimetada ilma konkursita. Konkursi väliselt saab ametniku teenistusse määrata juhul, kui vabaneb ELi eesistumise ülesannetega seotud ametikoht. Avaliku teenistuse seaduse üldreegel on, et vaba ametikoht tuleb täita avaliku konkursiga, põhjendatud juhul võib korraldada ka sisekonkursi.\nIntensiivse tööperioodi ja suurenenud töökoormuse kompenseerimiseks ning ametnike motiveerimiseks nähakse ette kuni 10-kalendripäevase lisapuhkuse andmise võimalus ja võimalus maksta kehtivast korrast suuremat lisatasu. Kehtiv kord ei näe ette tööpanusest sõltuvat lisapuhkust ja võimaldab täiendavate teenistusülesannete täitmise eest maksta lisatasu kuni 20 protsenti ametniku aastasest põhipalgast.\nTulenevalt otsusest, et Eesti on Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja kuus kuud varem ehk alates 1. juulist 2017, muutis põhiseaduskomisjon teise lugemise käigus eelnõus olevaid tähtaegu\nMuudatusettepaneku kohaselt saavad teenistujad kasutada lisapuhkust kuni 2018. aasta 31. augustini. Samuti kehtivad ELi eesistumisega seotud ametnikele kohaldatavad erisused eelnimetatud tähtajani. Algselt oli seadusesse viidavad erisused kehtivad kuni 2018. aasta 31. detsembrini.\nEesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise personalistrateegia kohaselt kasvab hinnanguliselt 300–400 inimesel töökoormus tuntavalt ning umbes 700 inimesel hajuvad eesistumisega seotud ülesanded ELi eesistumise perioodi peale.\nRiigikogu lõpetas ühe eelnõu esimese lugemise:\nValitsuse algatatud Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduse, sotsiaalmaksuseaduse, tulumaksuseaduse ja töölepingu seaduse muutmise seaduse eelnõuga (256 SE) võetakse üle ELi vastav direktiiv, mis käsitleb seoses teenuse osutamisega Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste parandamist. Eelnõu näeb ehitussektoris ette kohaliku tellija vastutuse lähetatud töötaja palga maksmisel.\nEhitajal on õigus nõuda kohalikult ettevõttelt palga maksmist, kui ta töötasu on teda lähetanud tööandjalt kohtu otsusega välja mõistetud, kuid seda pole võimalik kuue kuu jooksul sisse nõuda. Töötasu nõue on piiratud Eestis kehtiva kuu töötasu alammääraga.\nEelnõu lihtsustab riiklikku järelevalvet, mida lähetatud töötajate osas teostab tööinspektsioon. Eelnõuga kehtestatakse sunniraha piiriülese teavitamise ja sissenõudmiseks esitamise kord.\nEdaspidi ei kohaldata seadust kolmandatest riikidest saabuvatele töötajatele, kes saavad Eesti tööjõuturule siseneda välismaalaste seaduse alusel.


Mikro ja makroökonoomika - turg, töötus jpm | Majandus - Mikro- ja makroökonoomika - Tallinna Tehnikakõrgkool\nMikro ja makroökonoomika - turg, töötus jpm (1)\nMis on mikro- ja makroökonoomika põhiline uurimisobjekt/- küsimus ?\nMis on makroökonoomika ?\nMillised on võimalikud riikide majandussüsteemid ?\nMis on turg majandusteoorias ?\nMis on nõudlus ?\nMillised on nõudlusmõjurid ?\nMis on pakkumine ?\nMillised on pakkumismõjurid ?\nMis on elastne, mitteelastne ja ühikuelastne nõudlus ?\nMis on lühiperiood majanduses ?\nMis on pikk periood majanduses ?\nMillised on ressursid majanduses ja millised on nende ressursside hinnad ?\nMis on rahvamajanduse koguprodukt ?\nMis on vahet nominaalsel ja reaalsel SKP-l ?\nKes oli J. M. Keynes ja mis on Tema roll/tähtsus ?\nKes oli M. Friedman  Tema roll ja tähtsus ?\nMis on fiskaalpoliitika ?\nKuidas finantseeritakse avaliku sektori kulutusi ?\nMis on bartertehing ?\nMis on rahapoliitika ja millised on rahapoliitik vahendid ?\nMis on töötus ja millised on töötuse eriliigid ?\nMis on inflatsioon ja millised on inflatsiooniteooriad ?\nMis on maksebilanss ?\nMis on jooksevkonto ?\nMis on vahetuskurss ja millised on vahetuskursi eriliigid ?\nMis on mikro - ja makroökonoomika põhiline uurimisobjekt /- küsimus?\nMikro- ja makroökonoomika uurib kuidas inimesed otsustavad kasutada ühiskonna piiratud resursse , et rahuldada oma piiramatuid vajadusi.\nMis on makroökonoomika?\nMikroökonoomika uurib individuaalset valikut ja seda valikut mõjutavaid majandusjõude.\nMakroökonoomika uurib majandust kui tervikut .\nJoonista tootmisvõimaluste kõver ja too selgitused .\nTootmisvõimaluste kõver (joonis) on graafik , mis näitab\ntoodangu hulka, mida on võimalik antud ressurssidega toota. Kauba A ja B tootmisvõimaluste kõveral asuvad punktid kujutavad maksimaalset toodangu hulka, mida antud ressurssidega on võimalik toota. Punkt O tootmisvõimaluste kõveral näitab, kui palju me saame toota kaupa A ja kaupa B. Kui me tahane suurendada kauba A hulka, peame vastavalt vähendama kauba Bhulka. Sama kehtib ka inimeste jõukuse kohta ehk saame hinnata, missugune on inimese võimalik kasulikuse tase.\nJoonis: Tootmisvõimaluste kõver\nMillised on võimalikud riikide majandussüsteemid?\nMajandussüsteem on majanduselu korraldamise viis riigis või ühiskonnas (majandusküsimuste lahendamisega seostuvad seadused, tavad, teave, organisatsioonid). Ühiskonna ajaloos on eksisteerinud ja eksisteerib ka praegu : naturaalmajandus, vabaturumajandus , plaanimajandus, segamajandus .\nMajandusteoorias vaadeldakse turgu kui majanduse toimimise korraldust. Turg jaguneb järgmiselt: a) kauba ja teenuste turg\nb) tootmistegurite turg\nTurg on üldnimi, mis tähistab mistahes institutsiooni, mille kaudu ostjad (tarbijad) ja müüjad ( pakkujad ) omavahel suhtlevad ja hüviseid vastastikku vahetavad.\nJoonista nõudluskõver + mis on nõudlus?\nNÕUDLUS – on seoshüvise hinnaja selle koguse vahel, mida tarbijad antud ajaperioodil soovivad ja suudavadosta ( ceteris paribus )\nMillised on nõudlusmõjurid?\nTähtsamad nõudluse mõjurid on: 1) tarbijate sissetulek\n2) teiste hüviste hinnad\n3) tarbijate ootused (hüvise tulevase hinna või oma tulevase sissetuleku suhtes.\n4) tarbijate arv\n5) tarbijate maitse ja eelistused\nJoonista pakkumiskõver + mis on pakkumine?\nPAKKUMINE – on seos hüvise hinna ja sellekoguse vahel, mida tootjad soovivad ja suudavad antud ajaperioodil müüa (ceteris paribus)\nMillised on pakkumismõjurid?\nPakkumise mõjurid on: 1) tehnoloogia tase\n2) vajalike ressursside hinnad\n3) alternatiivsete kaupade hinnad\n4) tootjate ootused\n5) tootjate arv\n6) maksud ja subsiidiumid\nMis on elastne, mitteelastne ja ühikuelastne nõudlus?\nELASTNE – kui nõutava koguse protsentuaalne muutus on suurem kui hinna protsentuaalne muutus. Koefitsent on suure kui üks.\nMITTEELASTNE – kui nõutava koguse protsentuaalne muutus on väiksem kui hinna protsentuaalne muutus. Koefitsent on väiksem kui üks.\nÜHIKUELASTNE – kui nõutava\naleksandros Õppematerjali autor\nmakroökonoomika , mikroökonoomika , inflatsioon\nnõudlus, koefitsent, ühikuelastne, lühiperiood, pikk periood, täielik konkurents, monopol, monopolistlik konkurents, oligobol, monopson, kapital, absoluutne vaesus, suhteline vaesus, subjektiivne vaesus, otsene vaesus, vaesuse riskipiirkond, rahapoliitika, inflatsiooniks\nChaty U: Küsimused, vastused. mingit abi saab. aga 50p pole väärt.\nEksamiküsimused kaugõppele: Mikro ja makroökonomika 2010 sügis: 1. Mis on mikro ja makroökonoomika põhiline uurimisobjekt/-küsimus? Mikro- ja makroökonoomika uurib, kuidas ühiskond jaotab om...


Allergiad on moodsa ühiskonna probleem. Kolm suurt allergiahaigust – atoopilised (allergilised) nahalööbed, allergiline nohu ja astma – esinevad sageli käsikäes, kuna nad baseeruvad sarnasel geneetilisel alusel. Haiguste vallandumine toimub geenide ja keskkonna koosmõjul. Nö “hügieeni hüpotees” väidab, et liiga puhas elukeskkond ei anna immuunsüsteemile piisavalt normaalset tööd ja alastimuleeritud kaitsesüsteem hakkab üliaktiivselt rumalustega tegelema. Lapsed, kes närivad küüsi ja imevad pöialt, haigestuvad allergiatesse harvem. Oletatavasti on põhjuseks suurenenud kokkupuude erinevate mikroobidega, mis annab laste immuunsüsteemile jõukohast tööd ja muudab seeläbi lapsed allergiate suhtes vähem vastuvõtlikuks.\nAnalüüsiti andmeid pikaajalisest Uus-Meremaal toimunud uuringust, kus jälgiti 1037 inimest alates sünnist ja enam kui 40 aasta vältel. Kui uuritavad olid 5, 7, 9 ja 11 aastat vanad, küsitleti nende vanemaid laste pöidla imemise ja küünte närimise harjumuste kohta. Nahatorketestid erinevate allergeenide suhtes viidi läbi 13 ja 32 aasta vanuses. Testipaneel hõlmas selliseid sagedasi allergeene nagu kodutolmulest, rohttaimed, kass, koer, hobune, aga ka kapokipuu (meil see ei kasva, aga mõnel pool maailmas on laialt levinud, tekitab allergiaid ja kasutatakse “hüpoallergilise” padjatäitena), hallitusseened, 32-aastastel lisaks ka prussakas. Testid loeti positiivseks, kui esines ebanormaalselt tugev reaktsioon vähemalt ühe allergeeni suhtes.\nUmbes kolmandik lastest olid sagedased küünte närijad või pöidla imejad. Sagedasem küünte närimine ja pöidla imemine kaitses allergiate eest; kaitse oli tõhusam, kui lapsel olid mõlemad harjumused. 13 aasta vanuses esines ülitundlikkust vähemalt ühe allergeeni suhtes 38%-l lastest, kes küüsi närisid või pöialt imesid; lastel, kellel neid harjumusi polnud, esines ülitundlikkust 49%-l. Lastel, kellel olid mõlemad harjumused, leiti ülitundlikkust vaid 31%-l.\nSarnased tulemused saadi ka 32 aasta vanuses ja erinevused püsisid sama tugevatena ka pärast erinevate võimalike muude tegurit arvesse võtmist nagu vanus, peres elavate inimeste hulk, sotsiaalmajanduslik staatus, allergiate esinemine vanematel (st geneetiline foon), kodulooma omamine lapsepõlves, vanemate suitsetamine ja rinnapiima saamine imikueas.\nKuigi leiti seos nende lapsepõlves esinenud harjumuste ja allergeenide suhtes ülitundlikkuse kujunemise suhtes, ei leitud gruppide vahel erinevus allergiliste haiguste suhtes nagu astma või heinanohu. See on tegelikult allergiliste haiguste puhul tavaline, et normaalne analüüsitulemus ei välista haiguse esinemist, samas selgelt väljendunud haigusega inimestel tihtipeale ei selgu kindlat allergeeni, mille kaela tervisehäda ajada saaks.\nKäesolev töö toetab järjekordselt “hügieeni hüpoteesi”. Küünte närimine või pöidla imemine ei ole siiski allergiate ära hoidmiseks mingi imevahend. Esiteks ei vähendanud need harjumused reaalse haiguse kujunemise tõenäosust, vaid ainult testidega mõõdetavat ülitundlikkust, mis igapäevaelus kuidagi tunda ei anna. Teiseks oli erinevus sellegi osas pigem mõõdukas (ülitundlikkuse esinemine kolmandikul vs pooltel uuritavatest). Kolmandaks peab meeles pidama, et mustade käte vahendusel toimub nakatumine erinevatesse soolenakkustesse, seega kätepesu tähtsust on võimatu üle rõhutada.\nTeadlased ei arva, et vanemad peaks nüüd aktiivselt suunama oma lapsi küüsi närima või pöialt imema. Võib-olla toob see töö aga pisut meelerahu vanematele, kes laste niisugustest harjumustest kangesti suurt numbrit teevad.\nVaata ka: liigne puhtus võib mängida rolli lapseea leukeemia tekkes.\nLynch SJ, et al. Thumb-sucking, nail-biting, and atopic sensitization, asthma, and hay fever. Pediatrics. 2016 Jul 11. doi: 10.1542/peds.2016-0443. link\nRubriigid:allergiahaigused, koolieelik, koolilaps


HUVILISED, ANDKE MÄRKU!: Viivika Vilja sõnul koguvad nad suve jooksul oma kodulehel infot, milliseid koolitusi ja kus inimesed soovivad.\nLäinud kolmapäeval sai neist pikima koolituse tunnistuse kätte 16 töökeskkonnaspetsialisti. Tööinspektsiooni Lääne inspektsiooni teabespetsialist Viivika Vilja rääkis ajal, mil töökeskkonnaspetsialistid veel viimaseid tarkuseteri ammutasid, et tegemist oli just kohalike ettevõtete töökeskkonnaspetsialistidele mõeldud koolitusega, mis kestis 9 päeva ja lõppes eksamiga.\nInspektsioon korraldas sellise koolituse Kuressaares esmakordselt tasuta, kuigi koolitustegevusega alustati juba 2008. aastal. Seni on neid valdavalt tehtud aga Pärnus, Tallinnas, Jõhvis ja Tartus. “Sel aastal otsustasime oma tavapärastest regioonikeskustest välja tulla ja Kuressaares oligi kokku kolm koolitust,” rääkis Vilja. Esimene neist lõppes juba mõni aeg tagasi, see oli väikeettevõtete esindajatele, teine lõppes eelmisel nädalal ja kolmaski, ühepäevane täienduskoolitus, toimus eelmisel nädalal.\nEeloleval suvel kavandab inspektsioon aga tulevaks sügishooajaks uusi koolitusi ja selleks koguvad nad oma kodulehe kaudu informatsiooni, millises piirkonnas on koolitustest huvitatuid. “Peaksime suvel saama selle informatsiooni kokku ja siis augustikuus avaldame need kohad üle Eesti, kus sügishooaja koolitused toimuvad. Kõik huvilised saavad tööinspektsiooni kodulehel www.ti.ee teada anda, millistest koolitustest ja millistes piirkondades nad huvitatud on,” selgitas Viivika Vilja, lisades, et kõik tööinspektsiooni koolitused on tasuta.\nHuvi taoliste koolituste vastu on Vilja sõnul Kuressaares olnud piisav ja väikeettevõtete koolituste vastu isegi suur. Kolmepäevasel väikeettevõtjatele mõeldud koolitusel osales 31 inimest, kes kõik selle ka edukalt lõpetasid. “Kuid huvilisi oli veelgi, kes paraku koolitusgruppi ei mahtunud,” möönis ta.\nTöökeskkonnaspetsialistide koolitusel oli 16 osalejat ning sealgi oleks osaleda soovijaid olnud tegelikult rohkem. Siinkohal kujunes aga probleemiks see, et töö kõrvalt 9 päeva ära koolitusel viibida oli nii mõnegi jaoks liialt keeruline.


Aegumistähtaegade kohta rikkumine Alates Advokaat - Tips for you - Tipsed.Com\nAegumistähtaegade kohta rikkumine Alates Advokaat\naegumistähtaegade kohta nõude advokaat rikkumine seab ajalimiidi nõude.Ühendriigid individuaalselt määrata aegumistähtaja erinevat tüüpi väiteid.On ka eeskirjad erandeid korda seada poolt riigi aegumistähtaegade.Nõue ravivea vastu advokaat on sisuliselt nõue ametialase lohakuse, nii et aegumistähtaega advokaat rikkumine võib olla sarnased muude kutsealane rikkumine.\naegumistähtaegade on seadus, mis paneb tähtaja kohta, millal võib üksikisik kohtusse pöörduda või kui isik saab süüdistatakse kuriteo toimepanemises.Põhikirja piirangud erinevad sõltuvalt liigist puhul ja jurisdiktsiooni, kus seda taotletakse.\nAttorney rikkumine on teatud tüüpi kodanikuühiskonna kohtuasjas, mille klient vastu advokaat, kus klient väidab advokaat käideldakse kliendi puhul ettevaatamatuse tõttu.Et võita nõude rikkumine vastu advokaat, et hageja peab tõendama, et ilma tema advokaadi hooletut käitumist, ta on võitnud tema puhul.\nfunktsioon aegumistähtaegade kohta advokaat rikkumine nõue on piirata aega klient on juriidiliselt väita, et tema advokaat tegutses hoolimatult.See tähtaeg on mitmeid eeliseid, tehes sealhulgas õigussüsteemi rohkem aega tõhusa ja takistab raske ülesanne kohtumenetluses vana, seismajäänud puhul.\npõhikiri piirangud nõude advokaat rikkumine erinevad sõltuvalt sellest, kus väidetav rikkumine aset leidis.Näiteks California aegumistähtaegade kohta advokaat rikkumine on neli aastat alates selle rikkumine või ühe aasta avastamist rikkumine.New York, aegumistähtaegade on kolm aastat alates selle rikkumine.\nOn mõned kitsad erandeid aegumistähtaega.Siiski on oluline, et klient esitama oma nõude rikkumine õigeaegselt, kui ta arvab, tema advokaat tegutses hoolimatult ja pani ta kaotada puhul.Kui klient ei too ülikond jooksul seadusega kehtestatud tähtaja nõue on õigustühine, vaatamata tagajärgede raskust või tõde nõude.\nMõned riigid on erandeid aegumistähtaega.Avastus reegel võimaldab kliendil kaevata advokaat rikkumine, kui ta avastab rikkumine on aset leidnud.Samuti aegumistähtaegade ei hakata teemaksu nõuete alaealiste ajani nad pöörduvad 18 aastat vana.Lõpuks, mõned riigid on kitsas erandeid, mille riik seotud vahejuhtumid.Näiteks New York, aegumistähtaegade nõude süülise surma on kaks aastat, kuid see tõuseb 2,5 aastat ohvritele 11. septembri terrorirünnaku 2001.


Tuhanded inimesed peavad riigile kinnitama, et nad pole tankistid - ärileht.ee\nTuhanded inimesed peavad riigile kinnitama, et nad pole tankistid\nFoto: Krediidiinfo tankisti vaade\nKuigi paljudel äri- või mittetulundusühingutel on vaid üks omanik või juhatuse liige, peavad ka nemad andma riigile teada tegeliku kasusaaja ehk kinnitama, et nad pole tankistid, kirjutab ERRi uudisteportaal.\nRahandusministeerium tuletas eelmisel nädalal saadetud massteavituses, et andmete esitamise tähtaeg ühingu tegeliku kasusaaja kohta tuleb esitada 30. oktoobriks.\nKirja said ka ühingud, kus on ka üks omanik. Rahandusministeeriumi ettevõtluse ja arvestuspoliitika osakonna jurist Taivo Põrk selgitas ERR-ile, et tegelike kasusaajate andmete esitamist tuleks sellisel juhul võtta kinnitusena, et juhatuse liikmed langetavad oma ettevõtetes juhtimisotsused ise, mitte ei tegutse kellegi teise kontrolli - näiteks lepingulise kontrolli - või juhtimise all.\n"Üldisemalt on tegelike kasusaajate andmete avalikult kättesaadavaks tegemise eesmärk muuta ettevõtluskeskkond läbipaistvamaks. Kui ettevõtluskeskkond muutub läbipaistvamaks, võidab sellest kahtlemata kogu Eesti majandus," selgitas ta.\nLoe pikemalt ERRi uudisteportaal.


Pane tähele! Ebaausad võtted, mida influencer'id sotsiaalmeedias kasutavad - Anne & Stiil\nUuringud näitavad, et inimesed usaldavad n-ö tavainimesest mõjuisikut seitse korda rohkem kui kuulsust. On ka neid, kes näevad selles kerget rahateenimisvõimalust. Milliseid petuskeeme kasutatakse?\n1. Jälgijate ostmine\nSuhteliselt soodsa hinna eest on võimalik osta endale jälgijaid (3 dollari eest umbes 100 jälgijat). Sellele saab jälile nii, kui kellegi jälgijate arv on üleöö (just öisel ajal) sadade või tuhandete võrra kasvanud. Veebileheküljel socialblade.com saab jälgijate arvu muutust vaadelda.\n2. Võltslaigid ja -kommentaarid\nSul on võimalik osta teenus, mis laigib fotosid ja jälgib sinu konto alt teisi kontosid, et tekitada tunnet, nagu oleksid aktiivne. Selle mõte on saada laike vastu. On võimalik ka osta “kommenteerija”, kes jätab sinu poolt teiste fotode alla kommentaare, nagu “nice”, “fantastic”, “great job”. Vaatamisi saab osta ka Instagrami-videotele.\nLoe ka: Kes need influencer’id on ja miks neist nii palju räägitakse?\n3. Teeseldud koostöö\nInfluencer’i väärtust näitab osaliselt ka see, milliste brändidega ta koostööd teeb. Praeguses Instagrami-kultuuris on viisakas rahalist koostööd markeerida hashtag’iga #ad, #sponsored, #giftedby. Mõjumaks väärikalt, ostavad influencer’id asju ise ja näitavad seda koostööna, et meelitada teisi ihaldusväärseid brände partneriks.


Liibanonis teenivad kaitseväelased tähistavad võidupüha\nLiibanonis teenivad kaitseväelased tähistavad võidupüha (3)\nToimetas Kaspar Käänik, 23. juuni 2016 12:36\nLõuna-Liibanonis teenivad Eesti kaitseväelased tähistavad täna oma Soome ja Iiri kolleegidega võidupüha.\n"Vabadussõjas osalenud võitlejad kaitsesid vaid loetud kuude eest välja kuulutatud Eesti vabariiki. Nende pühendumus ja kirg tagasid Eesti vabaduse ja nüüd on see vabadus usaldatud meie kaitsta," ütles Liibanonis teeniva Eesti kontingendi ülem major Kuido Põldoja hommikusel rivistusel ja lisas, et Eesti üksuste osalemine ÜRO rahuvalveoperatsioonil UNIFIL suurendab Eesti kaitsekoostööd erinevate liitlasriikidega ja panustab seega otseselt Eesti julgeolekusse.\nJutud konservatiivsest araabia riigist paika ei pea (15)\nEesti kontingent jätkab võidupüha tähistamist spordivõistlusega, kus Soome-Iiri pataljoni võitlejad võtavad mõõtu näiteks soomuki PASI rehvi kantimises ja meeskondlikult üldhariduslikele küsimustele vastamises. Samuti tuleb võitlejail panna hulgast relvaosadest kokku kolm erinevat relva ja palju muud.\nÕhtul aga teevad sõdurid sauna, grillivad ja vaatavad filmi "1944". Grillimise teeb eriliseks Eestist Liibanoni saadetud kodune toit, mille hulgas leidub musta leiba, suitsuvorsti, marineeritud kurki ja maiustusi. Lisaks saatis A. Le Coq Liibanonis teenivatele sõduritele võidupüha puhul alkoholivaba õlut.\nKoos UNIFIL operatsioonil teenivate kaitseväelastega tähistavad võidupüha ka ÜRO vaatlusmissioonil UNTSO teenivad eestlased.\nÜRO rahuvalvemissioonil UNIFIL teenib ligi 40 Eesti kaitseväelast, kellest suurema osa moodustab rühmasuurune üksus, mis on komplekteeritud peamiselt Scoutspataljoni B-kompanii baasil. Eesti jalaväerühm on osa Soome-Iiri pataljonist.\nJutud konservatiivsest araabia riigist paika ei pea


Meerapalus tuleb laupäeval Kaika suveülikooli matkapäev - Lõunaeestlane\nMeerapalus tuleb laupäeval Kaika suveülikooli matkapäev\nTraditsioonilise suveülikooli järeltulijana toimub 10. augustil 2019 Vana-Võrumaa põhjatipus Meerapalus Kaika suveülikooli matkapäev.\nSarnaselt juba toimunud suveülikoolidega saab matkapäeval kuulata loenguid ja nautida kultuuriprogrammi. Matk kulgeb mööda Pedäspää, Tammistu ja Meerapalu külasid.\nPäev algab loengutega Põhja-Räpina nimedest, Meerapalu kandi sugupuudest, maailma kõige põhjapoolsemast võru keelest, Meerapalu ja Pedäspää kohajuttudest ning raamatust „Värav“. Loengutele järgneb matk, mille jooksul tuleb juttu kalapüüdmisest, venede ehitusest ning iga küla elust ja inimestest. Õhtu lõppeb kultuuriprogrammiga, kus astuvad üles Tallinna Võru Seltsi näitemänguring „Tungõl” ning Pedäspää juurtega pillimängijad Maali, Uku ja Jorma Toots, kes on saavutanud tuntust nii Eestis kui ka välismaal.\nLisainfo ja matkapäeva kava Võru Instituudi kodulehel wi.ee.\nMeerapalon tulõ puulpäävä Kaika suvõülikooli matkapäiv\nKaika suvõülikooli perrätulõjana peetäs 10. põimukuul 2019 Vana-Võromaa põh’atipun Meerapalon Kaika suvõülikooli matkapäivä. Matkapääväl saa viil kullõlda loengit ja tetäs kultuuriprogrammi. Matk liigus müüdä Pedaspää, Tammistu ja Meerapalo külli.\nPäiv nakas pääle loengitega Põh’a-Räpinä nimmist, Meerapalo kandi sugupuist, maailma kõgõ põh’apuulsõmbast võro keelest, Pedäspää ja Meerapalo kotussõjuttõst ja raamadust „Värav“. Pääle tuud nakas matk, kon kõnõldas kalapüüdmisest, vinne ehitüsest ja egä külä elost ja inemiisist. Õdagu lõpõtas kultuuriprogramm, kon astva üles Talna Võro Seldsi näütemängutsõõr „Tungõl“ ja Pedäspää juuriga pillimehe Toodsi Maali, Toodsi Uku ja Toodsi Jorma, kiä omma tunnõdu nii Eestin ku ka vällämaal.\nViil peetäs nuurilõ mõttõtalgit „Võro kiil ja kultuur – kuis edesi?“. Mõttõtalgile omma oodadu arotõlõma kõik noore, kinkal om mõttit võro keele ja kultuuri hoitmisõ ni edendämisõ kotsilõ.\nKaika suvõülikooli matkapäävä vidäjä om Kalla Urmas, kiä kõnõlõs päävä joosul nii keelest ku ka luudusest ja laul rahvalaulõ.\nKaika suvõülikooli om peetü alatõs 1989. aastagast Vana-Võromaa eri paigun. Nime sai suvõülikuul oma edimädse pidämiskotusõ, Kaika külä perrä. Matkapäävä muudu peetäs võrokõisi suurt kokkusaamist timahavva edimäst kõrda.\nMatkapäävä kavva saa kaia Võro Instituudi kodolehe wi.ee päält.


Kuigi 2017. aastal Balti riikide M&A turu aktiivsus langes, paistab tulevik lootusrikas - Ellex\nKuigi 2017. aastal Balti riikide M&A turu aktiivsus langes, paistab tulevik lootusrikas\nM&A turg langes 2017. aastal kogu Baltikumis võrreldes eelmise aastaga kahekohalise arvu võrra nii mahus kui ka väärtuses, kuid väljavaade paraneb tänu tugevale majanduskasvule ning jätkuvatele turureformidele, kirjeldab Baltic M&A Monitor 2018, Ellexi ja Mergermarketi koostöös avaldatud väljaanne, mis esitab põhjaliku ülevaate M&A valdkonnast Baltikumis.\nBaltikumi majandus kasvab jõudsalt, edestades nii euroala majandusi kui ka Euroopa Liidu majandust tervikuna. Euroopa Komisjoni hinnangul oli 2017. aasta kasv Eestis 4,4%, Lätis 4,2% ning Leedus 3,8%, mis on kõvasti üle Euroopa Liidu keskmise 2,2%. Kuigi 2018. aastal Baltikumi majanduskasv tõenäoliselt veidi aeglustub, jääb see siiski ilmselt olulisel määral tugevamaks võrreldes nii Euroopa Liidu kui ka euroalaga.\nMergermarketi andmete kohaselt raporteeriti Baltikumis 2017. aastal 53 tehingut, mis olid kokku väärt 642 miljonit eurot. Aasta lõikes tähendas see 17% langust mahus ja 10% langust väärtuses. Seda tuleb aga vaadelda laiemalt, võttes arvesse, et Baltikumi M&A maht saavutas 2016. aastal kriisijärgse kõrgpunkti, purustades mitu rekordit. Tehingute maht ja väärtus 2017. aastal oli võrreldav enamiku kriisijärgsete aastatega, mil tehingute arv ületas oluliselt 2009. ja 2010. aasta madalseisu.\nTuleviku väljavaade on julgustav, sest piirkond muutub järjest atraktiivsemaks välisinvestoritele. 2017. aastal moodustasid sissetulevad tehingud 58% kogu mahust, ületades 2016. aasta 37% ning 2012–2016. aasta keskmist 43%. Kvaliteetne tööjõud, suurepärane infrastruktuur ning suurenev usaldus piirkondliku julgeoleku suhtes toetavad välisinvesteeringute tegemist piirkonda. Üha aktiivsemad on Aasia investorid – tegijad Hong Kongist, Hiinast ja Jaapanist on mõnede aasta suurimate tehingute taga. Ning paistab, et see suundumus jätkub.\nHuvi ja omandamised suurte rahvusvaheliste fondide poolt viitavad, et nendes võrdlemisi väikestes riikides on maailma mastaabis ligitõmbavad sihtmärgid. Mõnedel juhtudel sisenevad rahvusvahelised investorid Baltikumi piirkondlike erakapitali ja riskikapitali fondide kaudu, samas kui valitsuste ja EL toetused on aidanud kaasa algjärgu investeeringuid. Erakapitali investeerimisfondidele pakuvad erilist huvi energia ja TMT (telekommunikatsioon, meedia, tehnoloogia) valdkonnad ning 2018. aastal oodatakse veelgi enam aktiivsust.\nBaltic M&A Monitor on põhjalik ülevaade kogu M&A tegevuses kõigis tööstussektorites ning täielik ülevaade on kättesaadav siin.


Brooke Shields: „Tunned, et oled läbi kukkunud iga kord, kui rasedustestile teist triipu ei tule.“\nKuigi vanemad sugulased võivad kippuda rasedaid tihti suunama kahe eest sööma ning suudavad välkkiirelt toidutaldriku üha uuesti ja uuesti täita, siis tegelikult ülesöömiseks mingit põhjust ei ole. Küll aga on tõsi see, et raseduse ja imetamise ajal on energiat tavapärasest veidi rohkem tarvis ning ...\nFOTOD: Parimad ja kodusemad sünnitustoad Eestis! (2)\nPeagi luuakse Eestisse mitu uut kodust sünnitustuba. Igaüks meist saab selle heaks, et lapsed saaksid harmoonilisemalt ilmale tulla, anda oma panuse, kas annetuse, ettepanekute või oma loo jagamise teel. Vaata, need on sisearhitektide uudsed lahendused ja ka võidutöö, mis peagi teostatakse Pelgulinn...\nTalv on külm, libe ja haiguseid täis, kuid kui sa just talve lõpus või varakevadel lapseootele ei jää, tuleb ka sinul suure kõhuga läbi lume sumbata. Siin on mõningad head nõuanded, kuidas see nii sinu kui su tulevase lapse jaoks võimalikult kergeks ja mugavaks teha.\nKeskhaigla Sünnitusmajas sündis 2017. aastal 99 paari kaksikuid!\nAasta algas sünnitusmajas huvitavalt — nii poisse kui tüdrukuid sündis 177 ning ilmale toodi lausa 15 kaksikutepaari.\nIMELISED FOTOD | Pelgulinna sünnitusmajas sündis aastavahetusel üheksa last (2)\nPelgulinna sünnitusmajas sündis eelmise aasta viimasel päeval ja uue aasta esimesel ööl kokku üheksa last.\nTallinna Keskhaigla sünnitusmajas oli unustamatu aasta\nLõppev aasta oli Keskhaigla sünnitusmaja jaoks mitmes mõttes eriline. Juuni lõpus sündisid üle mitme aasta taas kolmikud ja rohkem kui poolesaja-aastase vahe järel nägid Eestis ilmavalgust nelikud! Tegemist oli sajandi esimeste nelikutega, kes kõik olid tüdrukud. Pisikesed preilid said kaunid eestim...\nVanarahva nippe, kuidas ise valida, mis soost lapse saad (30)\nMaailmas sünnib iga 1000 tüdruku kohta umbes 1050 poissi. Reeglina on juba üle 60 aastaste seas naiste ülekaal. Seega loogiliselt võiks ju poisse veelgi rohkem sündida. See artikkel annab nõuandeid, mida teha, et sünniks poiss ja kui te siiski eelistate tüdrukut, siis abinõud sellekski puhuks.\nEma rasedusaegne stress mõjutab tulevikus lapse arengut väga üllataval moel (1)\nAustraalia Notre Dame’i ülikooli teadlased avastasid koostöös Telethoni laste tervise uuringute instituudiga, et rasedate stress võib mõjutada lapse kirja-, viske- ja jooksuoskust.\nFOTOD | Ida-Tallinna keskhaiglas sündis kaheksa jõulubeebit (3)\nSamal ajal kui enamus peresid valmistusid ette jõuluõhtuks, istusid juba laua taga või jagasid kinke laiali, käis Ida-Tallinna keskhaigla (ITK) sünnitusmajas tavapärane töö edasi.\nKuus põhjust, miks peaksid oma rasedust üles märkima\nPõhjuseid, miks peaks iga rase oma lapseootuse aega üles märkima, on väga palju. Mõned neist on isiklikumad, teised psühholoogilised, kolmandad aga hoopis meditsiiniliselt olulised.\nPositiivsed mantrad, mis muudavad beebiootuse rahulikumaks ja kaunimaks\nKõik algab mõtlemisest. Sellest, mida me endale räägime, millesse usume ja kuidas ette valmistame. Öeldakse, et me saame seda, mida ütleme ehk kui ma ütlen, et sünnitus on valus ja piinarikas, siis selline see ka on, juba eos.\nPühadeperioodil on perepalatid Keskhaigla Sünnitusmajas tasuta!\nJõulude puhul teeb oma kingituse ka Ida-Tallinna Keskhaigla, pakkudes kõikidele vahemikus 24.12.2017-06.01.2018 sünnitajatele tasuta perepalateid.\nSaara Kadak: „Teise lapsega on nagunii kergem, sest ma tean, mis tuleb.“\nVäga oluline: kui lähed rasedana lennureisile, pead sa kindlasti teadma ja arvesse võtma neid väga olulisi nüansse! (1)\nEesti kõige pimedam kuu november on küll läbi ja Lõuna-Eestis ka lumi maas, kuid ees ootab pikk ja võibolla lumevaene talv, mistõttu tekib lapseootel naistel ikka ja jälle küsimusi, kas, millal ja kuhu võiks reisida. Üldine soovitus on see, et normaalselt kulgeva raseduse puhul võib reisida ja lenna...\nSeks suure kõhuga\nSelge see, et lapse eostamiseks tuleb seksida. Ja seda tehakse tihti. Enamasti veel suurema naudinguga kui muidu, sest pole ju karta, et kogemata rsedaks jääks. Just seda te ju soovitegi. Aga vaata, kuidas muutub teie voodielu siis, kui laps juba kõhus kasvamas\nLiina Raud: Iga laps valib endale ise nime\nKahe lapse, Mirjami ja Joosepi, ema Liina Raud tõdeb, et kui esimene rasedus möödus igasugu numbreid jälgides, siis teine oli palju rahulikum ja mõnusam.\nÄkki olen rase? Loe, millised on lapseootuse üllatavad varajased tunnused!\nVäsimusest ja iiveldusest selja- ning lihasvaluni – tunnuseid ja sümptomeid, mis võivad rasedusest märku anda, on palju. Tutvu nendega!\nSuured ja üllatavad muutused sinu organismis, mis leiavad aset siis, kui ootad beebit (1)\n„Loomulik ja pehme sünnitus on uue elu ilusaks alguseks. Olen õnnelik, et meie pere pisike tegelane otsustas sündida päikeselisel päeval. Ta sündis vanni ja kui meie imeline ämmaemand ta minu sülle andis ning issi meie ümbert kinni hoidis ja läbi akna päike meie peale paistis, siis see oli üks imeli...\nAlgallika meetodil sünnitoetaja idee Eestisse toonud Lembe Allik ütleb, et toona kakskümmend aastat tagasi lastearstina tegutsedes tekkis tal soov, et lapsed kasvaksid üles tervematena. „Sünnitoetajana on meie eesmärk õpetada naisi hirmuvabalt sünnitama, sest looteiga ja sünd avaldab mõju lapse kogu...\nMarc-Gregori sündimise järel on Mare korduvalt mõelnud, et kui meil ei olda veel valmis kodus sünnitamiseks, siis oleks paljudele peredele abiks, kui meie sünnitustoad oleksid rohkem kodu moodi. Nii personali väljaõppe, suhtumise ja sünnitusmajade tehniliste võimalustega on meil kõik hästi, kuid jus...\nMõnikord ärkad hommikul üles ja võid vanduda, et su rinnad on öö jooksul kas kasvanud või kahanenud (3)\n„Oma kogemusest ei soovita ma minna sünnitama ja loota, et äkki tuleb hea ämmakas.“\nDiabeetikud peavad rasedust väga põhjalikult planeerima\nIda-Tallinna Keskhaigla sünnituseelse osakonna ämmaemandusjuhi Annaliisa Kruutmanni sõnul ei ole diabeet lastesaamisel takistuseks, küll aga tuleb seda põhjalikult planeerida.\nLapsevanemate tegelik ristimine toimub läbi nende sündmuste, mida sa fotole jäädvustada küll ei taha (2)\n25 üllatavat fakti raseduse kohta\nHuvitavaid fakte rasedusest, mida sa varem ei teadnud.\nFOTOD: tõeliselt kaunid pildid, millega vanemad beebi sünnist teada on andnud\nSotsiaalmeedia on tulnud, et jääda. Seal jagatakse kõike olulist, mis elus toimub. Ja beebi sünd on kõige olulisem asi üldse! Vaata, kui kaunilt on nende beebide vanemad uue ilmakodaniku tulekust teada andnud.\nSeda tasub teada juba enne: mis toimub sinu kehaga pärast sünnitust (1)\nÄsjasünnitanud naised näitavad ennast sotsiaalmeedias ja külalistele rõõmsate, värskete ja säravatena, justkui polekski nende keha läbinud meeletut valumaratoni. Mõni naine võib-olla tunnebki end ülimalt hästi, kuid enamik vastsündinute emadest võivad küll naeratada, aga tunne on neil selline, nagu ...\nSünnitusel osalemine võib mehele parajaks katsumuseks olla, nii füüsiliselt kui vaimselt (2)\nJuba ligi 40 aastat on räägitud perekesksest sünnitusest, sest sünnitustoas ei sünni mitte üksnes uus ilmakodanik, vaid sünnib perekond, kelle kõik liikmed vajavad olulise muutuse hetkel toetust.\nImeliste muutujate Ulvi ja Jane hambad lagunesid pärast sünnitust. Hambaarst selgitab, miks rasedus hambaid hävitab ja kuidas seda takistada (20)\nPalju kõmu tekitanud muutumissaate kaks esimest osalist Jane ja Ulvi olid hädas oma hammastega ja mõlemad naised tõid põhjuseks selle, et hambad hakkasid lagunema just pärast laste sündi. Kas tegu on paratamatu nähtusega ehk kas rasedus hävitabki hambaid või on võimalik selle vastu midagi ette võtta...\nNaise jaoks on üks raskemad asju teadmine, et rasedus, mille üle ta nii väga rõõmu tundis, on katkenud. Mõnikord katkeb rasedus juba enne, kui naine oma beebiootusest teada saab. Iseeneslik abort võib ette tulla lausa igal viiendal naisel. Selgitame, miks rasedus katkeb, mis on katkemise tunnused ja...\nHiina meditsiini nipid: toidud, mida raseduse ajal süüa (2)\nMammograafia toob kaasa ka ülediagnoosimist\nAjakirjanduses on olnud diskussioone mammograafia efektiivsuse teemal, aluseks vastuolulised andmed, mille kohaselt toob skriinimine kaasa ülediagnoosimist.\nPaljudel peredel on lapsele nime panekul perekondlikud traditsioonid ja see on väga armas. Aga niisugune komme võib kaasa tuua ka palju segadust. Selle vältimiseks esitame siinkohal mõned nõuanded, millega beebile perekondlikku nime pannes meeles arvestada.\n"Armasta end sellisena, nagu sa oled, sa oled lapsed sünnitanud, juba su emal olid sellised rinnad..."\nLapseootus: hommikuse iivelduse sümptomid ja abinõud\nRasedus on suurepärane kogemus, kuid hommikune iiveldus on selle üks vähemnauditavaid osi.\nVAATA JA NAERA PISARATENI: kuidas erineb esimene rasedus kõigist järgnevatest!\nTähed ennustavad: millised tulevad 2017.aastal sündinud lapsed? (2)\nBeebihoroskoop rasedatele! Vaata, millised märksõnad iseloomustavad 2017. aastal sündinud lapsi?\nSee ilus perepilt on poseeritud ja sel pole päris eluga mingit pistmist\nOotad last ja eeldad, et ees ootavad aastad on täis rõõmu, helgust ja õnne? Mitte tingimata — järgmised paar aastat võivad olla su elu raskeimad ning see väikene uus inimene paneb su paarisuhte väga tõsiselt proovile. Pead endale korduvalt meelde tuletama, et mitte sinu partner pole pärast lapse sün...\n"Hoidsin last kaisus, puhusin talle õrnalt õhku peale. Lootus püsis ikka veel.”\nLapseootus, sünnitus ja sünnitusjärgne periood on aeg, kus noor ema kogeb suurt emotsioonidetulva ja vastupidiselt üldlevinud ootustelt ja arvamustele ei pruugi kõik end sel ajal tunda sugugi armastatuna, kaitstuna ja õnnelikuna. Loe Karmeni lugu, kus ta räägib oma depressiooni tekkimise põhjustest ...\nVaata, kui populaarne on sinu nimi! (2)\nNeed on Eesti inimeste populaarsemad eesnimed 2017. aasta 1. jaanuari seisuga.\nOle uue ilmakodaniku tulekuks valmis! Need on asjad, mida sünnitusmajja kaasa võtta\nBeebiootuse lõppjärgus keerleb peas tuhandeid küsimusi. Olgu siis üks asigi, mille pärast sa siis, kui beebi juba tulekust märku annab, muretsema ei pea. Pane juba enne tähtaaega oma sünnitusmajja mineku kott kokku ja paki sinna järgmised asjad:\nKui ootad oma esimest last, siis tead, et rasedus on üks imeline aeg, mille eritunnusteks on iiveldus, isu hapukurgi järele ja kasvav kõht, kuid tasuks teada ka neid peagi ilmnevaid rasedussümptomeid, mis on nii piinlikud, et isegi sinu arst ega sõbrannad ei taha sulle sellest rääkida.\nIsa: "Mu tütardel on kaks venda, kes lihtsalt elavad taevas."\nTalumatu valu: „Süda ütles, et ma ei suuda oma pisikesest tütrekesest, kellele olin nii palju mõelnud, loobuda. Mõistus aga küsis, kas olen valmis üles kasvatama raske puudega lapse?“


Sergei Sovetnikov – Vikipeedia\nSergei Sovetnikov (vene keeles Сергей Александрович Советников; 27. september 1931 Ust-Žerdjanka küla, Virumaa – 13. september 1997 Narva) oli Eesti poliitik ja pedagoog.\nTa sündis talupidajate pojana. Ta lõpetas Narva 3. Keskkooli ja aastal 1955 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna.\nTöötas aastatel 1955–1956 Tartu Riiklikus Ülikoolis ja aastatel 1956–1960 õpetajana Mustvee 2. Keskkoolis. 1960–1964 oli ta Narva 2. internaatkooli õppealajuhataja ja 1964–1990 Narva Polütehnikumi direktor.\nOli 1990–1992 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, olles rahvussuhete komisjoni esimees. Ülemnõukogus olles kuulus ta saadikurühma Virumaa, kuid pärast augustiputši (kui saadikurühmad Virumaa, Võrdsete õiguste eest, Koostöö ja Kommunistlik fraktsioon otsustasid minna laiali) kuulus ta (27. augustil 1991 moodustatud) saadikurühma Kodanikuleppimus. 1991–1992 oli ta ka Põhiseaduse Assamblee liige.\nTa oli aastast 1962 Eesti NSV Ühingu Teadus Narva linnaorganisatsiooni esimees. Ta on käsitlenud Eesti NSV ja NSV Liidu ajakirjanduses ühiskondlikke ja poliitilisi teemasid. Ta on olnud Mustvee linnanõukogu ja Narva linnanõukogu liige. Nii 1993. kui ka 1996. aasta valimistel pääses ta Narva linnavolikokku Eesti Demokraatliku Tööpartei nimekirjas, saades 1993. aastal 2546 häält ja 1996. aastal 1134 häält.\nSergei Sovetnikov suri 13. septembril 1997 ning ta saadeti viimsele teekonnale 18. septembril 1997 Kultuurimajast Rugodiv. Ta maeti Riigiküla kalmistule.\n"Нарвский политехникум: к 40-летию со дня основания (1949-1989 гг.)". Государственный комитет Эстонской ССР по народному образованию. Нарва 1989\n1982 Eesti NSV teeneline õpetaja\n1999 Narva aukodanik (postuumselt)\n↑ Нарвская газета, 17. september 1997 (Nekroloog, vene keeles)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Sergei_Sovetnikov&oldid=5661344"\nLehekülje viimane muutmine: 21. juuni 2020, 01:19\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:19, 21. juuni 2020.


Küpsiste tingimused | Ühisrahastusplatvorm Eestis | Moncera\nKüpsiste kasutamise poliitika annab teavet, millist infot me kogume küpsiste kaudu, kuidas me küpsiseid kasutame ja kuidas saame neid hallata. Kasutades Moncera teenuseid kinnitate, et olete tutvunud käesoleva küpsiste kasutamise poliitikaga.\nMeie poolt küpsiste kasutamine võib hõlmata Teie isikuandmete töötlemist. Lisateavet meie andmekaitse meetmete kohta leiate Moncera Privaatsuspoliitikast.\nKüpsis (cookie) on väiksemahuline tekstifail, mis salvestatakse Teie arvutisse või muusse seadmesse Moncera veebilehte külastades. Küpsiseid kasutatakse laialdaselt veebilehtede toimimiseks või paremaks ja tõhusamaks toimimiseks.\nKüpsised koguvad sellist teavet nagu IP-aadress, kasutatud seadme tüüp, kasutatav brauser, külastatud veebileht ja teave veebilehelt, millelt kasutaja on ümber suunatud Moncera’sse.\nKüpsiste kasutamist keelates, ei pruugi Te saada kasutada meie pakutavaid teenuseid või funktsioone täiel määral ning me ei saa teha Teie jaoks tööd nii sujuvalt, kui sooviksime.\nkaitsta oma Kliente ja vältida pettusi;\nteada saada, kuidas veebilehe kasutajad jõuavad meie veebilehele, kuidas nad veebilehe kasutavad, eesmärgiga parandada osutatavate teenuste kvaliteeti;\njälgida ja piirata veebilehel liikumist;\npakkuda Teile meie ärilisi ja mitteärilisi teatisi.\nKüpsiste liigid, mida me kasutame\nMoncera kasutab kahte liiki küpsiseid:\nsessiooniküpsised (ajutised küpsised) kustutatakse pärast veebilehe sulgemist;\npüsiküpsised jäävad kasutaja seadmesse alles pärast veebilehele sulgemist ja neid saab uuesti veebilehele tagasi tulles kasutada.\nMoncera veebileht võib kasutada kolmandate osapoolte küpsiseid. Kasutaja saab kuvada ka kõige asjakohasemaid pakkumisi koostööpartnerite veebilehtedel.\nKuidas küpsiste kasutamist piirata\nTe saate peatada küpsiste allalaadimise oma seadmesse või blokeerida küpsised meie veebilehel, valides oma brauseri jaoks sobivad seaded. Näiteks Te võite blokeerida kõik küpsised, aktsepteerida ainult esimese osapoole küpsised või kustutada küpsised brauserist lahkudes.\nPidage meeles, et osa meie poolt pakutavatest teenustest ei pruugi küpsiste blokeerimise või kustutamise tõttu töötada.\nKüpsiste kasutamise ja Teie isikuandmete ohutu töötlemise eest vastutab Moncera OÜ. Kui Teil on küsimusi küpsiste kasutamise kohta, võtke meiega ühendust aadressil info@moncera.com.


Toimetas Karl Juhkami, 8. november 2017 16:28\nEric Bledsoe.Foto: Christian Petersen\nPhoenix Sunsi tagamees Eric Bledsoe saab taas kergemalt hingata, pärast seda kui tema mängijaõigused Milwaukee Bucksi vahetati.\nSuns alustas läänekonverentsis Earl Watsoni juhtimisel kolme järjestikuse kaotusega, pärast mida näidati hundipassi ka peatreenerile. Pärast kolmandat kaotust säutsus klubi mängujuht Eric Bledsoe twitteris, et ei soovi seal enam olla.\nVIDEO | Järgmise superstaari kaotanud Boston Celtics jätkab marulist hooaja algust\nSTATISTIKAPOMM | Michael Jordan ja LeBron James on pidanud võrdselt mänge, kumb on kõvem mees?\nMis toimub? NBA pallurite särgid purunevad uskumatult kergelt! Nike otsib lahendust\nKuigi mees säutsus täpsemaks ei läinud, sai enamus USA meediast asjast üheselt aru - Bledsoe on kaotustest väsinud ja soovib Phoenixist uttu tõmmata.\n27aastane mängumees oma säutsu avalikkusele ei kommenteerinud, aga kui meeskonna juhid läksid talt selgitusi nõudma, sõnas ameeriklane, et oli oma kaaslasega juuksurisalongis ning väsis tema järgi ootamisest.\nSäutsu eest trahvis NBA rünnakute dirigenti 10 000 dollariga. Meeskonnakaaslane Jared Dudley sõnul oli tegemist loogilise vastumeetmega.\n"Liiga ei soovi, et mängijad hakkaksid sotsiaalmeedia vahendusel klubi musta pesu pesema," sõnas Dudley. "Ma olen kindel, et ta kahetseb praegu oma tegu ning käituks teisiti, kui tal oleks see võimalus. Mängijad ei saa vahetustehinguid nõudma hakata, isegi intervjuudes hoiame oma suud kinni. Need peavad jääma klubi siseasjadeks."\nPärast intsidenti Bledsoel enam tulevikku Phoenixis polnud ning sellest andsid mõista ka klubi juhid, kes mehe koju oma tegude üle järele mõtlema saatsid.\nEile sai aga mõtlemisaeg läbi, kui NBA kinnitas, et Suns saatis Bledsoe Milwaukeesse, saades vastu Greg Monroe ja esimese ning teise ringi draft'i valiku.\nBledsoe jaoks on Bucksi näol tegemist tema kaheksa aastase NBA karjääri kolmanda klubiga. Mehe keskmisteks näitajateks unelmate liigas on 13,1 punkti, 4,6 söötu, 3,6 lauapalli ja 1,4 vaheltlõiget mängu kohta.\nVastassuunas liikuv Monroe jõudis NBAsse 2010. aastal ning tema keskmisteks näitajateks on 14,0 punkti, 8,7 lauapalli 2,2 korvisöötu ja 1,1 vaheltlõiget mängu kohta.


2. Remarketing - turundus juba tuttavatele klientidele\nVõõraste tülitamine on kallis ja nende seast toodetest-teenustest huvitatute väljasõelumine keeruline. Kui aga on teada inimeste väikseimgi huvi väike-ettevõtte vastu, on lootust midagi ka müüa. Sellised potentsiaalsed kliendid käivad sinu firma Facebooki lehel Like´imas, külastavad kodulehte, astuvad poodi või kontorisse sisse, tulevad mõnel messil boksi jne. Nende träkkimiseks on sotsiaalmeedias (Facebookis näiteks Insights) ja Google´is (nt Google Analytics ja Webmaster tools) vahendid olemas. Ka uudiskirja saamiseks on sellised kliendid, kes oma andmed jätnud, rohkem valmis kui teised ja võiksid hakata kohe saama teateid uute pakkumiste kohta.\nVideote, panoraampiltide ja heliklippide tegemine pole enam ammu rikaste, reklaamiagentuuridega suhtlevate ettevõtete monopol. Kui teismelised peavad edukalt videoblogisid, siis saab ka mõne mehe firma videoklipiga täiesti rahuldavalt hakkama. See ei maksa eriti midagi ja silmapaistvus on hoopis suurem, kui näiteks mõnel staatilisel veebilehel. Youtube´i kogemused ütlevad, et kasutaja huvi peab äratama esimese nelja sekundi jooksul (ning see aeg lüheneb pidevalt), seega on tähtis teha väga lühike, kuid põnev klipp ja tähelepanu ongi lihtsa vaevaga olemas. Oma ettevõttest võib teha ka näiteks panoraamfoto (sfääri) ja selle Google Mapsi üles laadida - paljusid suuri firmasidki pole Google´i kaardil sellise atraktiivse meediaga, nii et neist saab lihtsa liigutusega mööduda.\nKäsitöö on kallis, mõne töötajaga firmas lausa võimatu, kui töötajatel on muidki kohustusi kui turundus. Turundusvahendid on muutunud võimsaks ja tööstuslikuks - väga palju saab ära teha vähese vaevaga, kui on vajalikud tööriistad. Uudiskirjad on hea näide massilisest kirjutamisest tuhandetele klientidele korraga, kasutades nimelist pöördumist ja muid programmiliselt seadistatavad muutujaid, mis jätavad mulje, nagu oleks kiri suunatud konkreetsele saajale. Pakkumisi saab automaatselt teha e-poest tehtud ostude põhjal, veebis ringi uitava kliendiga võib esimesed laused vahetada suhtlusrobot.\nLihtne, kuid efektiivne turundus on kasutada tuntud psühholoogilisi nippe millegi tasuta jagamisel või mõne uue asja järele defitsiidi tekitamisel, lubades enne müügiletulekut huvilistel end ootenimekirja registreerida. Tasuta jagatava kraami järele tekib inimestel alati suurem huvi, ilmajäämise-hirm on edasiviiv jõud - praegusel juhul müügini viiv. Kui on järjekord, siis sinna tullakse seisma, näitavad psühholoogilised testid.\nHoia oma firma blogileht aktiivne, ole kasulik - jaga oma valdkonnas kasutajatele nõu, mis ei pruugigi olla otseselt müügiga seotud, vaid mis jätab väikefirmast mulje kui eksperdist, kes oskab alati midagi kasulikku soovitada. Korda seda kõike lisaks kodulehele ka muudes kanalites - Facebookis, Twitteris, Instagramis ja mujal. Ning ära unusta peamist, iga tegevuse lõpus kutsu üles tegutsemisele - kas pakkumise vaatamisele maandumislehelt, soodustusega ostmisele või firma kontorisse kirjutamisele-helistamisele, et lähemalt kõigest teada saada.


Eestimaa Loomakaitse Liit palub: ärge põletage kulu ja loomi! | Õhtuleht\nEestimaa Loomakaitse Liit palub: ärge põletage kulu ja loomi! (16)\nKULUPÕLENG ULILA LÄHISTELFoto: ALDO LUUD\nKevad on käes ning siin-seal põlevad prahilõkked ja põllulapid on kindel märk sellest. Paljud mõtlevad tuleohutust silmas pidades eelkõige oma varale, jättes keskkonnale ja loomastikule tekitatava kahju tahaplaanile. Eestimaa Loomakaitse Liit (ELL) palub mõelda ka eluslooduse hoidmisele, sest kulutuli hävitab valdava osa elustikust, kaasa arvatud põldudel elavad kasulikud putukad ja väikesed metsloomad ning linnud.\n"Inimesed riskivad vaatamata sellele, et kulu põletamine võib vaid loetud sekunditega väljuda kontrolli alt," sõnas ELL Lõuna-Eesti piirkonnajuht Kerli Kurvits, kes on loomakliinikus töötades kokku puutunud ka niiöelda "põlema süüdatud" loomadega. "Kahjuks neid enamasti aidata ei saa," nendib ta kurvalt.\nKulu põletamine on Eestis aastaringselt keelatud ja selle seadusepügala eiramine toob kaasa rahatrahvi füüsilisele isikule kuni 1200 euro ulatuses ning juriidilisele isikule kuni 3200 euro ulatuses. Lõkkeid on lubatud teha kindlaks määratud kohtades, kuid pahatihti võib just prahihunnikutest leida magavaid siile, pisinärilisi, roomajaid, kahepaikseid ja linnupesi. Seetõttu koputab Eestimaa Loomakaitse Liit inimeste südametunnistusele ja manitseb, et enne lõkke süütamist ikka veendutaks, et seal poleks loomi, linde ja teisi metsaasukaid.\nVähetähtis ei ole ka prügilõkete suitsugaasides sisalduvate mürkainete mõju keskkonnale ja meie endi tervisele. Seega tuletab ELL kõigile meelde, et koduaias tehtavas lõkkes võib põletada vaid immutamata puitu või kiletamata pappi ja paberit. Muu prügi tuleks sorteerida ning viia selleks ettenähtud konteinerisse või jäätmejaama.


E-õpe ja erivajadustega õppurid/Võrgusuhtlus, keel ja käitumine - Wikiversity\nE-õpe ja erivajadustega õppurid/Võrgusuhtlus, keel ja käitumine\n1 Erivajadused, keel ja käitumine\n1.1 Elementaarne viisakus\n1.2 Timurlased ja vanaema\n1.3 "Kas te kannatate tedretähtede all?"\n1.4 Puue ei tee kedagi kangelaseks\n1.5 Nimetame asju õigete nimedega, aga viisakalt\n1.6 "Eks me näe, ütles pime"\n2 "Aga Internetis on ju kõik teistmoodi, eksju?"\n2.1 Näide: sama tekst, erinev mõju ehk lobajutust tuumasõjani\n2.2 Kas võrgus suheldakse samamoodi kui igapäevaelus?\n2.3 Vabadus ja selle varjukülg\n2.4 Kirjutamata seadused ja anonüümsus\n2.5 Teistmoodi inimesed võrgus - Internetiga eelarvamuste ja komplekside vastu\nErivajadused, keel ja käitumine\nEhkki keeleküsimuste ümber peetud vaidlused ning eriti kohati jaburaks kiskuv poliitkorrektsus on selle teema mõnele vastumeelseks teinud, on see siiski ka erivajadustega inimeste õpetamisel oluline. See käib ka suhtlusviiside kohta, kus üldine põhimõte on sama, mis igasuguse muu suhtluse korral - mida neutraalsemat ja lihtsamat kõneviisi kasutada, seda vähem on karta konfliktsituatsioone ja arusaamatusi. Ehkki käesolev kursus on suunatud e-õppe läbiviijatele, puudutame järgnevalt põgusalt ka mõningaid näost-näkku suhtluse aspekte - enamik e-kursusi ei ole tänapäeval siiski 100% võrgupõhised.\nElementaarse viisakuse alla käib lisaks tavapärasele heale käitumisele ka inimese isikliku ruumi, samuti mitmesuguste "ülalt alla" situatsioonide tajumine. Näiteks ratastooli kasutav inimene tajub tooli oma isikliku ruumi osana - käe asetamine näiteks tooli seljatoele on võrreldav käe asetamisega teise inimese õlale, mis on mõnes olukorras täiesti sobiv ja aktsepteeritav, teisal aga mitte. Ka tuleks lühikasvulise või ratastoolis istuva inimesega pikemalt suheldes (ühe-kahe sõna vahetamisel seda üldiselt ei eeldata) leida viis, kuidas seada enda silmad enam-vähem samale tasandile vestluskaaslase omadega (istuda, kükitada vms). Ülalt kõrgelt alla vaatamist tajub "allolija" enamasti tahes-tahtmata katsena tema üle domineerida.\nKui eestlane üldiselt kipub vestluskaaslase puudutamisest hoiduma, siis mitmete puuetega inimeste puhul võib see olla märksa vastuvõetavam. Näiteks kurdi inimese puudutamine tähelepanu äratamiseks (samaväärselt mittekurdile "Kuule, Jüri!" vms ütlemisega) või pimeda inimese käe asetamine kõne all olevale esemele (võimaldab paremini aru saada, millest jutt; siiski ei tasu seda teha ilma vestluskaaslast eelnevalt sellest teavitamata - võime teda asjatult ehmatada) on reeglina täiesti lubatud tegevused. Muidugi eksisteerib ka siin teatav piir, mida ei maksa ületada.\nTimurlased ja vanaema\nÜhes anekdoodis tuli väike Vanja rõõmsalt koju ja rääkis, et tema koos teiste timurlastega aitas vanainimese üle tee. Õde aga oli kuulnud, et vanainimene oli koleda häälega kisanud - Vanja siis selgitas, et "noh, ta ise ei tahtnud ju minna!". Kurb, aga tõsi - samalaadset kohtlemist kohtavad erinevate puuetega inimesed kaugelt liiga tihti. Selline heatahtlik, aga totuvõitu "aktivist" võib jalutaval pimedal inimesel käe alt kinni rabada ja ta hoopis soovimatusse kohta toimetada või lükata poe ees sõpra ootava ratastoolikasutaja pikema jututa peatusse sõitnud bussi. Pärast ollakse veel nördinudki, et nende head tahet vääriliselt ei hinnatud.\n"Kas te kannatate tedretähtede all?"\nAstrid Lindgreni kuulus muinasjututegelane Pipi Pikksukk nägi apteegi aknal sellise kirjaga kuulutust, astus seepeale apteeki sisse ja teatas: "Ei, ma naudin neid!" Nii ei peaks kasutama puuetega inimestest või nendega rääkides kannatavat kõneviisi: "kannatab kurtuse all" (kurt olla ei ole valus), "ratastooli aheldatud" (kas keegi on ratastooli küljes kunagi mingit ahelat näinud?), "langetõve ohver" (epilepsia ei ole suur ja karvane inimsööja) jne. Miks mitte lihtsalt öelda: N on kurt, P kasutab ratastooli (või liigub ratastooliga) ja S-il on epilepsia?\nEnamikul puuetega inimestel tekib tõrjuv reaktsioon ka nende lahterdamisel "haigeteks". Kauaaegne Eesti Invaspordi Liidu juht Mati Kuuse, kes kasutas liikumiseks ratastooli ja sõitis käsijuhtimisega autoga rallit, tavatses alati öelda: "Ma olen haige siis, kui mul on nohu!".\nPuue ei tee kedagi kangelaseks\nEhkki mõnigi kord vajab puudega toimetulek ning mõneski valdkonnas läbilöömine inimeselt omajagu südikust ja tahtejõudu, ei tasu kõigis puuetega inimestes näha superinimesi, kelle poole peab pidevalt koogutama. Puuetega inimeste seas on omad laiskvorstid, ülbitsejad ja lihtsalt lollid (nagu igas muus inimkoosluses). Adekvaatse enesehinnanguga inimesele aga valmistab tema pidev kangelaseks tituleerimine lihtsalt piinlikkust.\nKa ei tasu eeldada, et füüsilise puudega inimene on automaatselt suurte vaimsete võimetega. Tõsi, "mis ühest kohast on puudu, on teisal üle"-nähtust esineb puuetega inimeste seas küll - näiteks on vaimsete puuetega inimesed vahel head kunstnikud vms. Ent ei saa eeldada, et iga ratastoolikasutaja on arvutiguru või iga pime inimene Stevie Wonder.\nNimetame asju õigete nimedega, aga viisakalt\nÜldiselt ei pane (vähemalt Eestis) puuetega inimesed eriti pahaks, kui nende puuetest õigete nimedega räägitakse. Eesti keeles ei ole seni veel ka ingliskeelse maailma suurt vaidlusobjekti disabled people versus people with disabilities (sellest oli juttu juba eelmises teemas): britid kasutavad sõna "disabled" tähenduses "disabled by society" ehk "ühiskonna poolt väljatõrjutu", põhjaameeriklased rõhutavad "people first"-aspekti (eelkõige loeb inimene). Eestikeelne "puue" viitab tegelikult eeskätt füsioloogilisele aspektile nagu ingliskeelne "impairment", sotsiaalse mõõtme kohta eesti keeles veel sobivat sõna ei ole - mõnedes dokumentides kasutatav "vaegus" selleks ei sobi).\nSiiski on inglise keele eeskujul muutunud paljude puuetega inimeste jaoks halvamaiguliseks "invaliid" (samal ajal on soomlased jätnud "invalidi"-sõna täiesti neutraalseks), rääkimata erinevatest rahvalikest ja slängiväljenditest. Õnneks ei ole eestlased seni oluliselt nakatunud ameerikalikust narruseni minevast poliitkorrektsusest, mis viimasel ajal kipub paraku ka Euroopasse ulatuma.\nVäikeseks vahelugemiseks olgu ära toodud lõbus lugu elust enesest poliitkorrektsuse teemal - käesoleva kursuse koostajal oli ükskord võimalus käia Kanadas konverentsil. Õhtuses naljaviskamises juhtus, et keegi tõstatas küsimuse poliitkorrektse termini kohta väga rumala inimese kohta (otse öeldes: kuidas öelda viisakalt, et teine on täielik idioot). Välja pakuti kolm head terminit - "originaalne" (original), "huvitav" (interesting) ja "teistsugune" (different)...\nRida termineid, mis olid varem pikka aega kasutuses, on aga tänaseks vananenud ning võivad mõjuda ebameeldivatena. Sellised on näiteks\n"kurttumm" (reeglina on kurt inimene suuteline häält tegema ja paljud suudavad rääkida)\n"langetõbine" (epilepsia ei pea alati väljenduma pikali langemises)\n"vigane" (liiga üldine, pealegi kannab allteksti "mittetäisväärtuslik" - ent taas võrdlusena samatähenduslik soomekeelne "vammainen", mis on täiesti aktsepteeritud sõna ja tähendab puudega inimest üldiselt)\n"alaarenenud" (suhtlemisraskuste ja teistsuguse mõttemaailma tõttu "imelikuna" tunduv autistlik inimene võib olla näiteks matemaatikageenius)\n"vaimuhaige" (tihti aetakse segi vaimsed/arengupuuded ning haiguslikud seisundid nagu skisofreenia jms, pealegi on ka viimased pigem piiriala puuete ja haiguste kokkupuutekohas)\nIlmselt ei vaja seletust, miks "värdjas", "väärakas", "ebanormaalne" jms viisakad sõnad ei ole.\nOmaette huvitav sõna on "normaalne" - kas sellist inimest on üldse olemas? Mõnikord kohatav "normintellektiga inimene" tähenduses "inimene, kel pole käesoleval ajahetkel vaimset/kognitiivset puuet" on parema puudumisel vastuvõetav, kuid ei ole samuti päris hea termin.\nParaku ei ole eesti keeles korralikku sõna tähistamaks inimest, kellel ei ole puuet - "terve" kipub tähistama jällegi kas "mittehaiget" (nagu eespool juba öeldud, on puue ja haigus kaks eri asja) või siis "terviklikku" (mõnes mõttes ehk mõistetav mõne füüsilise puude - näiteks amputeeritud jalg - kontekstis, kuid mis saab teistest puudeliikidest?). Kasutatud on "puueteta inimesi" või ka lihtsalt "teisi inimesi", kuid head vastet veel ei ole.\nInglise keeles on ebasoovitavad ka kategoriseerivad üldnimetused terve inimgrupi kohta: "the deaf", "the blind" ja "the disabled". Eesti kontekstis on "kurdid" ja "pimedad" üldnimetustena neutraalsemad, kuid võimalusel võiks rääkida siiski kuulmis- ja nägemispuudega või siis kurtidest ja pimedatest inimestest (kasutades puuet märkivat terminit omadus-, mitte nimisõnana).\nKindlasti tuleb arvestada ka põhimõtet "mis on lubatud Jupiterile, pole lubatud härjale". Puuetega inimesed isekeskis võivad teinekord kasutada eneste kohta üsna räigeid väljendeid ("sant", "puujalg" vms), mis aga "väljaspoolsete" poolt öeldutena võtavad jämeda solvangu ilme (samalaadset nähtust kohtab ka ühiskonna muude vähemuste juures).\n"Eks me näe, ütles pime"\nNali naljaks, kuid tegelikult tuleks meelde jätta, et peaaegu kõik puudega inimesed, kes ei piirdu just väga kitsa suhtlusringkonnaga, kasutavad aeg-ajalt kõnekeelseid väljendeid, mis täht-tähelt võttes nende puude iseloomuga kokku ei lähe. Ratastoolikasutaja võib "minna jalutama". Pime inimene võib öelda sõbrale: "Näeme homme!". Kurt inimene võib teiselt küsida: "Ma kuulsin, et sul oli mingi probleem. Mis juhtus?" jne jne. Tõsi, võib leiduda ka üksikuid inimesi, kes sedalaadi väljendusviisi pahaks panevad, kuid see on kindlasti pigem erand. Seetõttu ei tasu erivajadustega inimestega suheldes sedalaadi väljendite kasutamist põdema jääda.\n"Aga Internetis on ju kõik teistmoodi, eksju?"\nSageli arvavad just algajad internetikasutajad, et Interneti näol on neil tegemist piiramatu mängumaaga, kus pole ei õpetajaid, politseinikke ega pahast vanaema. Netis võib ju teha kõike - keegi ei tule keelama ja keegi ei saagi teada, mida ma seal teen? Tegelikult saab küll - Internet pole üldse nii anonüümne nagu paljud arvavad. Arvutite ja kasutajate tuvastamine on enamikul juhtudel võimalik ja sihiteadlikud pahategijad saavad varem või hiljem oma vitsad kätte. Tänapäevase võrgukuritegevuse ja küberkiusamise ajastul aga võivad tulla süüdlase kraesse terve rida eri maadest pärit, kuid just sedalaadi käitumise väljajuurimiseks mõeldud organisatsioone.\nInternetikontakti profiil on tavakontaktiga võrreldes teistsugune. Olulise erinevusena võib mainida verbaalset esmamuljet - täiesti võõrast inimesest saadakse esimene pilt vaid tema (kirjutatud) sõnade põhjal. Võrk annab edasi küll teate sisu, kuid lõikab ära suure osa kontekstist - situatsiooni, miimika, kehakeele, hääletooni. Sõbrale mõnusa lõõpjutu sees nähvatud: "Oled ikka eriline jobu!" ei haava kuigivõrd, sama lause telefonis öelduna mõjub ilmselt palju otsesema solvanguna, E-kirjana saadetult või jututoas öelduna (kui ei lisata konteksti, mis öeldu naljaks pöörab) jätab see ilmselt ütleja oma sõbrast ilma. Hoopis hulluks keerab asi aga juhul, kui sõnum kannab mingis vormis ametlikku pitserit.\nNäide: sama tekst, erinev mõju ehk lobajutust tuumasõjani\nVõrdleme järgmisi konkreetseid juhtumeid eespool näitena toodud ebameeldiva lause esitamisel:\nsamad sõbrad jututoas või mõnes välksõnumikanalis nagu Skype'i tekstisessioonis või Facebooki vestluses\nlause saadetakse e-kirjaga\nlause saadab Eesti Vabariigi president riiklikul blanketil, pitsati ja allkirjaga\nEsimesel juhul on asi selge - sõber nähvab samamoodi vastu ja homseks ei mäleta seda enam kumbki. Teisel juhul on probleemi tekkimine juba tõenäolisem, kuna kontekst väheneb - osalejad ei näe enam teineteist (ent kuulevad hääletooni ja suhtlus käib ikka veel üsna vahetult). Tekstiseanss kaotab ära ka hääle mõju, kuid veel on alles üsna vahetu kontakt. E-kiri on juba omaette üksus, millele vastatakse uue kirjaga - sedavõrd suureneb ka segaduste tekke võimalus. Ning kaks viimast hüpoteetilist näidet lisavad juurde veel negatiivse konteksti - esimesel juhul on "te olete loll" esitatud ettevõtte ja teisel juhul terve riigi seisukohana...\nSageli unustatakse, et igasugusel kommunikatsioonil on vähemalt kolm osalist - lisaks suhtlejaile endile avaldab mõju ka suhtlemiseks kasutatav kanal (olgu siis tegu õhuga tavalise jutuajamise puhul, telefoniga või massimeediaga). Interneti eripäraks on just väga mitmete kanalite paralleelkasutus - siit leiame nii telefoniga võrreldavaid asju (näiteks erinevad välksõnumikanalid), tavakirja moodi lahendusi (e-post), ajaleheformaati (suur osa veebist) ja ka täitsa eripäraseid kanaleid.\nVabadus ja selle varjukülg\nJuba selle ajaloo algusest pärinev sõna- ja mõttevabaduse prioriteet on aidanud Interneti levikule kõvasti kaasa, andes sellele täiendava tähtsa rolli paljude muul viisil vaikimasunnitute hääletoruna. Igasugusele katsele võrgus leiduvat tsenseerida on suur osa kogukonnast vastanud väga häälekate protestidega - tulgu tsensuuritaotlus siis mõne äärmusrühmituse poolt või USA Senati eelnõu vormis (Interneti üle kontrolli kehtestamist taotlenud seaduseelnõud on sealmaal alati kutsunud esile üldsuse tugeva pahameele).\nSõnavabadus nagu ka iga teine vabadus võib kalduda äärmustesse ja Internet pole siin erand. Põhilistele inimõigustele lisandub Netis sageli justkui veel üks - õigus kakelda. Seega ei tohiks võrgutülitsemisi ja isegi -sõimu otseselt maha suruda, küll aga on kolmandatel, asjast mittehuvitatud osapooltel alati õigus öelda: "Palun tehke seda kusagil mujal". Nii on erinevad võrgukogukonnad ka kodanikuühiskonna heaks näiteks.\nVõrgusuhtluse puhul tuleb kindlasti arvestada ka asjaoluga, et tihti kontakteeruvad siin väga erinevatest paikadest pärit ning väga erineva kultuuritaustaga inimesed. Seega on igasugused eksiarusaamad ja möödarääkimised väga lihtsad tulema. Näiteks võite kirjeldada oma jututoakaaslasele eilset barbecue -pidu ja olla väga ebameeldivalt üllatatud vastusest: "Öäkk, mida sa sööd!". Kas ta ründab meid? Ei, ta võib olla lihtsalt põhimõtteline taimetoitlane, ehk aga hoopis sügavalt usklik juut või muhameedlane (eeldades, et rääkisime sealiha küpsetamisest). Selliste juhtumite puhul aitab ainult asjade selgeksrääkimine, see omakorda eeldab a) viisakaks jäämist igas olukorras, b) oskust ennast selgelt ja üheselt väljendada.\nKirjutamata seadused ja anonüümsus\nEhkki Interneti üldpõhimõtted eeldavad kasutajatelt teatud identiteedimäärangut (arvuti aadress, kasutajanimi), on seal väga levinud ka anonüümne või incognito' (võõra nime all) esinemine. Üht arvutit, E-posti aadressi või jututoanime võib reaalselt kasutada mitu inimest. Kokkuleppel teise inimesega (ja paraku vahel ka ilma selleta) võib esineda temana - sellel baseerub ka suur osa küberkuritegudest. Isegi tavalist E-kirja on võimalik saata anonüümselt, kasutades selleks mõnd spetsiaalset serverit (märkus: siin on viimastel aastatel toimunud nähtav nihe - kui klassikaliselt on anonüümseid sõnumeid peetud ka internetisuhtluses halvaks tooniks, siis tänapäeva oludes on sõnavabaduse säilitamine seatud esikohale). Näib, nagu oleks Internet igasuguse peituse ja pettuse jaoks ideaalne paik - ent anonüümsus toimib väga sageli vaid senikaua, kuni vastaspoole huvi meie vastu on uudishimu tasandil. Eriti Eesti-suuruses väikeriigis ja piiratud keelekeskkonnas ei ole enda varjamine piisavalt motiveeritud otsijate eest netis oluliselt lihtsam kui reaalelus peitupugemine.\nTeisalt aga on just tänapäeval hakanud taas päevakorda tõusma anonüümsuse roll sõnavabaduse tagajana. Kuna Internet on paljudes paikades inimese igapäevaelu lahutamatuks osaks, tekib võimul olijatel sageli kiusatus seda enda positsiooni kindlustamiseks kasutada. Üheks kuulsamaks ja vastuolulisemaks näiteks sellest vallast on kahtlemata Wikileaks.\nSiiani oli juttu peamiselt ohtudest, mida Neti anonüümsus endas peidab. Siiski on sellel veel üks väga selge positiivne pool - leidub palju erinevaid inimgruppe, kelle kohta on kujunenud välja ebasoodsad stereotüübid ja kellega suhtlemine on väga paljudel nn. korralikel kodanikel raskendatud. Siia kuuluvad kindlasti mitmesuguste puuetega inimesed, aga ka seksuaalvähemused, mitmesuguste religioonide esindajad, paljudes kohtades teatud rahvustest inimesed jne jne.\nSiin ei olegi niivõrd tegu anonüümsuse, kuivõrd just info filtreerimisega - võrk filtreerib välja muuhulgas ka paljud eelarvamused ja kompleksid. Võrgus uudiseid lugev korralik õpetajast vanaema ei tea, et paljude teravmeelsete kirjutiste autor on üks punkarist noorhärra naabermajast, kes oma elusuuruses (needid, ketid ja leekivpunane kukehari) vastu tulles eaka pedagoogi alati hirmunult eemale tõmbuma paneb. Keegi ei oska enamasti aimata, et ühe jututoa kõikvõimas pealik on tegelikult raske liikumispuudega, peaaegu kõnevõimetu noormees. Ja kedagi ei peaks huvitama, milline on selle või selle ülihuvitava võrgulehekülje autori sooline orientatsioon. Niisiis, nagu Thomas Barrett ja Carol Wallace oma "Internet Worldi" artiklis juba 1994. aastal kirjutasid:\nMida annab siin Internet? Esmalt muidugi vaba foorumi oma ideede levitamiseks ja probleemide teadvustamiseks. Kuid ka otsese kontakti abivahendina ei saa võrgu rolli alahinnata. Küberkontakti puhul, toimugu ta siis E-kirja vormis või reaalajas, ei ole esmamulje mitte visuaalne, vaid verbaalne - inimene on see, mida ta kirjutab või ütleb. Kogemused näitavad, et isegi juhul, kui üks osapool on mingis mõttes "teistmoodi", on esmasele võrgukontaktile järgnev reaalne kontakt palju lihtsam - ja seda mõlemale osapoolele. Siin on aga üks tingimus - ausus. Küberkontakt toimib väga hea eeldusena reaalkontaktile ainult juhul, kui mõlemad osapooled teavad algusest peale, kellega neil on tegemist.\nMis seal salata - väga paljud noored käivad mööda jututube ja tänapäeval eriti sotsiaalvõrgustikke just sooviga "leida kedagi". Meedia kasutamine selleks otstarbeks on samuti juba väga vana nähtus - ajakirjandust ja telefoni kasutatakse sedalaadi ettevõtmisteks ammusest ajast.\nEnamik eelmises peatükis kirjutatust kehtib ka siin. Võtmesõnaks on ausus. Leidub muidugi ka inimesi, kes elavad Internetis täielikku fantaasiaelu ja kes eales ei mõtlegi oma võrgututtavatega reaalselt kohtuda. Sel juhul võib muidugi nimetada end ka Batmaniks, rääkida võrgus Gotham City viimaseid uudiseid ja vesta lugusid võitlusest Kassnaisega (näiteks Facebookis on see tegelane täitsa olemas; ilmselt on siin tegu "ametliku" Batmaniga, ent paljudel kuulsustel on ka hulk libateisikuid). Kui aga on soov leida häid sõpru ka reaalse elu tarvis, tuleks oma käitumine hästi läbi mõelda.\nNiisiis - kaks inimest kohtuvad Interneti vahendusel. Mis edasi saab? Üldiselt oleks ehk kasulik jätta tutvus küberstaadiumi veidi pikemaks ajaks (ja see kehtib erivajadustega inimeste puhul eriti) - võrgu kaudu suheldes saab inimese loomusele tihti isegi lähemale kui reaalkontakti puhul (sama kehtis muide juba ammusest ajast tuntud kirjasõpruse juures). Kui kohtutakse silmast silma, hakkavad maksma reaalkontakti kohta käivad seaduspärasused. Valedele ootustele ja luiskelugudele rajatud kontakt lihtsalt ei toimi ja osapooled lahkuvad pigem antipaatia- kui sümpaatiatundega. Küberstaadiumis ausad olnud inimesed, kelle ootused on juba paika pandud, saavad aga tasuks palju kiirema kontaktivõtu - nende jaoks on raskeim töö, "fassaadist" läbimurdmine, juba tehtud.\nÜht osa heast netiketist kasutavad usinalt päris algajad võrgusuhtlejad (tõsi, nemad kipuvad aeg-ajalt teise äärmusse ja liialdavad nendega) - nimelt emootikone ehk smiley'sid. Need on algses variandis klaviatuuri eri märkide kombinatsioonid, mis paigutuvad lause või sõna järele ja mille lugemiseks on tarvis pöörata kas kuvarit 90 kraadi paremale või pead 90 kraadi vasakule. :-) Tänapäeval võimaldavad mitmed suhtlussüsteemid ka graafiliste emootikonide lisamist, mida reeglina annab lugeda ilma pead pööramata. Emootikonid on üheks küllalt õnnestunud katseks lisada kuivale võrgutekstile emotsionaalne kontekst. Emootikone võib igaüks ise kombineerida, kindlat standardit ei ole. Elementaarsed :-) ja :-( on aga ilmselt mõistetavad igaühele.\nHea soovitus "Kui oled Roomas, tee nagu roomlased" kehtib täiel määral ka Internetis. Kerkib aga küsimus: kes on roomlane?? Kas teadlane, kes saadab oma uurimistulemusi kvantmehaanika uusimaid teooriaid käsitlevasse uudisegruppi? Või vinnilise ninaga arvutipaharet, kelle eluunistuseks on lasta esimesena võrku lahti uue action-mängu lahtimuugitud piraatversioon? Või fanaatilisest looduskaitsjast new-ager, kes oma vaateid veebilehel propageerib? Või keegi maavillane Mati, kes pakub neti kaudu oma koduse majapidamise tooteid? Kõik need on netis olemas - Issanda loomaaed on tõesti kirju.\nSellest hoolimata võib võrgusuhtlemise 10 käsku sõnastada nii, nagu seda teeb Virginia Shea oma raamatus "Netiquette" (raamat on juba üsna vana, ent tänini asjakohane):\nEri punktide kaalukus on ehk ajas mõnevõrra muutunud, ent olulised on nad kõik endiselt. Vaatame neid punkte veidi lähemalt.\n2. Käitu sama malli järgi nagu igapäevaelus - eelmise punkti järg. Eetikastandard võib mõnes Interneti grupis olla veidi teistsugune kui tavaelus, kuid ta ei ole madalam. Üldiselt on seaduskuulekas käitumine ka hea netiketi järgimine ja vastupidi. Arvata, et "äh, ma lähen netti ja sigatsen natuke, pärast olen jälle normaalne!" ei ole kuigi mõistlik.\n4. Austa teiste inimeste aega ja võrguühendust - "Aeg on raha ja raha on vähe". Seepärast:\na) Iga võrgukodaniku kohuseks oleks hoolitseda, et tema poolt võrku läkitatav ei oleks lugejate jaoks ajaraiskamine. Tühja jutu jaoks on võrgus omad paigad (alt.rec.bullshit jms), seda ei tohiks aga lasta asjalike nähtuste sekka. Tänase meedia kontekstis käib siia Facebook, ajaveebid, Twitter jpm.\nb) Ühenduse probleem muidugi kaotab võrkude ja arvutite võimsuse kasvuga oma aktuaalsust, kuid on siiski ka tänapäeval oluline - püsiühendus pole maailma mastaabis seni kaugeltki mitte igaühele taskukohane. Ei tasu saata tohutusuuri pula- ja pilaprogesid, animatsioone, slaidiseeriaid ja hiigelsuuri pildifaile inimesele, kes näiteks kasutab võrku mahupõhise mobiilipaketiga - nii võime suuta terve tema kuulimiidi mõttetu asjaga täis tõmmata\nc) Ka kõikvõimalike naljatekstide edasisaatmine ja kopeerimine võib olla kurjast - enne mõne "killu" saatmist kogu oma tutvusringkonnale tuleks mõelda, kas see ikka on kõigi nende inimeste puhul kohane.\nd) Ja viimaks käib selle punkti alla ka suhtlemine ümbritsevate inimestega - liiga tihti jõuab ema või abikaasa hasardis netifänni viis korda sööma kutsuda.\n5. Näe võrgus hea välja - Internet aitab paljusid inimesi, kelle väljanägemine kaaskodanikes sageli eelarvamusi põhjustab (vt juttu eespool). Võrgus esineb igaüks vaid oma sõnade kaudu, sõnad annavad "virtuaalinimesele" kas parema või halvema "väljanägemise". Suures osas kujundab selle inimese väljendusoskus, stiilitunne ja ka korrektne keelekasutus (jutukasläng on veidi teine teema - kuid ka jututubades hinnatakse inimesi, kes suudavad end hästi väljendada). Võrku sattunud "ma arvan, et? khm?.. äää? ööö?" -stiilis eneseväljendused saavad halastamatult vastu päid-jalgu. Väga soovitav oleks enne tõsisemate faktide diskussioonigruppi saatmist need faktid veel kord üle kontrollida või vähemalt anda algallikas. Sõimukirjad on veidi teine teema, kuid kindlasti ei käi hea netiketi alla trollimine ehk sõimusõja tahtlik esilekutsumine ("Visake Piibel ahju!" kristlikus uudisegrupis või "Linux imeb, kasutage Windowsi" Linuxi rahva seas).\n6. Jaga oma teadmisi - See mõte on Interneti alustala. Pole ühtegi inimest, kes oleks lõpuni ebahuvitav - igaühel on midagi teistele jagada. Internet on sündinud ja kasvanud just nimelt info jagamise teel. Sellised mehed nagu Linuxi algataja Linus Torvalds ja veebi "isa" sir Timothy Berners-Lee on saanud suurteks just midagi valmis tehes ja jagades. Kui valdad mingit teemat, kirjuta sellest ja lase võrku - ja võrk üldiselt ei jää võlgu.\nKa oma teadmatust võib jagada - viisakat nõuküsijat Internetis suu pihta ei lööda (üksikuid upsakaid leidub, kuid need pannakse varem või hiljem ka ise paika). Küll aga võiks näiteks veebifoorumisse küsimust postitades kaaluda, kas vastused huvitaks kogu foorumit või mitte - viimasel juhul on viisakas paluda vastata isiklikul E-aadressil, mitte foorumi kaudu.\n7. Aita piirata sõimusõdu - just nimelt piirata, sest teatud määral on flaming ehk võrgusõim võrgusuhtluse paratamatu osa. Flame'i eestikeelne vaste "võrgusõim" (vahepeal pakutud eestindus "leim" on ebaõnnestunud valik - ingliskeelne hääldusvaste lame on võrgus väga levinud ja tähendab kahjuks hoopis midagi muud - otsetõlkes lombakat, kõnekeeles aga "viletsat", "mõttetut" vms) ei anna tegelikult termini sisu täielikult edasi - flame võib sisaldada ka humoorikat tögamist või satiiri (miille eestikeelne vaste võiks olla "kobisemine" - seetõttu loevad mõned klassikalist fleimi isegi kunstiliigiks...). Samas on suur osa neist ka tõeline sõim. Üldine tava uudisegruppides on lubada üht-kaht "kurja kirja", mitte aga nende kasvamist sõimusõjaks (flamewar) - terveks tigedaks kirjavahetuseks paari inimese vahel, mida teised asjasse mittepuutumatud nõutu näoga lugema peavad ja grupi tegeliku teema jaoks enam aega ja ruumi ei olegi.\n8. Austa teiste inimeste privaatsust - küllalt enesestmõistetav teema, kuid selle vastu eksitakse sageli. Kellelgi ei tule naljalt pähe sorida teise inimese riidekapis või lauasahtlis, teise E-postkasti vaatamine aga ei tundugi erilise pahateona (uudishimu ju!). Klass hullem on muidugi küberkiusamine, -ahistamine või ka küberspionaaž - nende tegevuste eest võib autor pääseda juba ka täiesti reaalsete rootsi kardinate taha.\n9. Ära kuritarvita oma võimu - see punkt on mõeldud eelkõige neile, kel võrgus rohkem volitusi antud (kontorite IT-spetsid, serverite administraatorid, jutukate "jumalad" jt). Õigused ja vastutus peaksid käima käsikäes. Serveri administraatori käes on piiramatu võim, ka kasutajate E-kirjade, failide, kettaruumi ja kasutusaja üle. Vahel on kiusatus midagi "natuke piiluda" päris suur, kuid tuleb endale aru anda, et see võib viia järjest suuremate "piilumisteni" ja tulemuseks on Bastard Operator From Hell (maakeelde ümberpanduna ehk Paharetist Süsteemihaldur), Interneti folkloori üks koloriitsemaid kangelasi.\n10. Andesta teistele nende eksimused - igaüks on olnud algaja. Mõni jääb selleks pikemaks, mõni lühemaks ajaks. Trükivead (või ka nendele näpuga näitamine - "Näää, ei oska kirjutada!"), liigpikad kirjad, asjassepuutumatud ja rumalad küsimused - kõike seda teevad algajad rohkesti. (Vahemärkus: üks Murphy seaduste tuletisi ütleb: "Igas trükivigade üle irisevas kirjas on alati trükiviga sees.") "Vanema tegija" vastused peavad alati jääma viisakaks ja korrektseks - viga tuleb täpselt kätte näidata ja selgitada, mida teine valesti tegi. Selgitus peaks alati olema eraviisiline (mitte näiteks läbi uudisegrupi).\nE-kirjaga tekstifaili saatmine - küllalt sageli esinev praktika on saata meiliga Wordi dokument, selle asemel et kogu tekst Wordist meili sisse kopeerida. Kui vähegi võimalik, tuleks siiski saata info kirja enda sees - esiteks jääb vastuvõtjal paar hiireklõpsu vähemaks ja langeb ära ka igavene tingel-tangel Wordi eri versioonidega ja üha enam ka üldse Wordi olemasoluga (tõsi, Wordi kauaaegne alternatiiv OpenOffice.org ja tema uuem kaksikvend LibreOffice suudab enamiku Wordi failidest kenasti ekraanile tuua).\nVäga lihtne on võrgumaailmas isiklikuks minna ja solvata ning veel lihtsam sellele topelt vastata - kui selline e-kiri või sõnum saabub, siis on esimene reegel: minna kohvikusse (soovitavalt kuhugi kaugemale) ja juua tass kohvi või teed. Vastamiseks läheb alles pärast mahajahtumist. Teiselt poolt aga kehtib ka Piibli soovitus: "Vihastage, aga ärge laske päeva looja minna oma viha üle!" - lahendamata jäänud konflikt läheb pahatihti ainult hullemaks.\nE-post aitab, kui tuleb koos töötada mõne väljakannatamatu iseloomuga (või lihtsalt radikaalselt teistsuguse) inimesega - emotsioonid jäävad kaablitesse ja läbi pääseb ainult tööks vajalik asjalik info.\nPuuetega inimesed on inimesed nagu kõik teised – selle äärmiselt lihtsa tõe meeldejätmine on eduka suhtlemise alus. Teatud kontekstis ilmnevaid "erivajadusi", mida viisakas inimene suhtlemisel arvestab, on kõigil inimestel - arukas inimene tõenäoliselt ei küsi kiilaspäiselt mehelt kammi, umbjoobes inimese käest teejuhatust või kaheaastase põnni käest järgmise bussi väljumisaega. Nii võib ka puuet käsitleda kui inimese eripära ja seda samamoodi arvesse võtta. Eriti tähtis on see aga just e-suhtluse ja e-õppe juures, kus mõnigi kord on suhtluskontekst märksa vähesem kui otsesuhtluse korral. Võrgusuhtlus võimaldab ka oluliselt vähendada erivajaduse mõju, ent selleks on hea eespooltoodud punktidega arvestada.\nMiks on ratastooli kasutava inimesega suheldes õigem istuda?\nMida tähendab "kannatav kõneviis" ja miks seda tuleks vältida?\nMiks ei ole hea nimetada ilma erivajadusteta inimesi "normaalseteks"?\nMida tuleks silmas pidada (terminoloogia ja sõnavara osas), kui liitume näiteks kahe inimese vestlusega, kes mõlemad on erivajadusega (oletades, et liituja ei ole)?\nNimeta võrgusuhtluse peamisi erisusi tavasuhtlusega võrreldes.\nNimeta vähemalt 3 netiketi põhimõtet.\nPoliitkorrektsus on mitmel teadaoleval juhul pöördunud iseenese vastu. Kas see oht on olemas ka erivajaduste puhul?\nKas ja kui palju muutuvad netiketi põhimõtted tehnoloogia arenedes (näiteks võrkude kiiruste kasv, multimeediumi lisandumine, sotsiaalmeedia esiletõus jne)?\nKuidas suhelda nägemispuudega inimesega? Põhja-Eesti Pimedate Ühing. http://www.ppy.ee/index.php/ngemispuue/kuidas-suhelda-ngemispuudega-inimesega\nSULER, John. The Psychology of Cyberspace. http://users.rider.edu/~suler/psycyber/psycyber.html\nSHEA, Virginia. Netiquette. http://www.albion.com/netiquette/\nRetrieved from "https://beta.wikiversity.org/w/index.php?title=E-õpe_ja_erivajadustega_õppurid/Võrgusuhtlus,_keel_ja_käitumine&oldid=120715"


Kas Warren Buffett pensionisüsteemiga tööd sina? – Investo Guru\nHome » Investing » Kas Warren Buffett pensionisüsteemiga tööd sina?\nSee ei ole raske leida inimest valmis jagama raha nõu aga kui Warren Buffett pakutakse mõned pensionile nõu, kas te kuulate? Netoväärtuse rohkem kui $ 90000000000, tema nõu võib olla rohkem kaalu kui enamik, kuid see töö teile?\n1 Buffetti 90/10 strateegia\n2 Vältida Fondi tasud\n3 Vastupidiselt tavapärastele arusaamadele\n5 See on umbes Lihtsus\nÜhes 2014 kirja oma aktsionäridele, Buffett ütles, et see:\nMinu soovitus usaldusisik ei saa olla lihtne: Pane 10% raha lühiajaliste riigivõlakirjade ja 90% väga odavat S & P 500 indeks fond. (Pakun Vanguard on [aega varude sümbol = VFINX].) Usun, et usaldus pikaajalise tulemusi see poliitika olema paremad kui saavutatud enamik investoreid-kas pensionifondid, institutsioonide või üksikisikute-, kes töötab kõrge tasu juhid .\nPaneme selle maha. Esiteks indeks fond on investeerimisfond või Exchange kaubeldava fondi, mis järgneb tulemuste mõned indeks. Sel juhul Buffett soovitab indeks fond, mis jälgib täitmist S & P 500. Kui S & P 500 tõuseb, seega ei indeks fond. Ta soovitab investeerida 90 protsenti oma raha börsil põhineva indeksi fondi.\nBuffett soovitab teine 10 protsenti läheb lühiajaliste riigivõlakirjade fondi. Finantsnõustajad soovitame kasutada võlakirjafondide ohutuse ja järjepidevuse tulu. Kui üldine finantsturgude tabanud rasked ajad, võlakirjafondide sageli ei kannata nii palju kui aktsiafondid.\nVältida Fondi tasud\nLõpuks Buffett rõhutab, “odav”. Investeerimine ei ole tasuta. Kui teil on finantsnõustaja nad sageli teilt tasu ja kui te investeerida investeerimisfondide, börsil kaubeldavad fondid, või mõne muu investeerimistoodete need tulevad teenustasusid. Mõned tarbijad satuvad löögi topelt tasu, kui nad maksavad finantsnõustaja ja fondi tasud.\nTasud lisada kuni kiire. Vaatleme 25-aastane, kes on pensionile konto $ 25.000 tasakaalu. Nad lisavad $ 10,000 aastas ja teenida 7 protsenti tootlust ja pensionile 40 aastat. Kui see isik maksab 1 protsenti tasu, see maksab neile ligi $ 600.000 tasud üle 40 aasta.\nInvesteerimine madalamad kulud vahendeid nagu Buffett kirjeldab, võib päästa see inimene rohkem kui $ 200,000 tasud võimaldab tal / tema pensionile ligi $ 340,000 rikkamaks.\nVastupidiselt tavapärastele arusaamadele\nBuffett pensionisüsteemiga ei saa hõõguv soovitusi mõned rahalist nõu kogukonnas. Tavapärane tarkus ütleb, et mitmekesistada, kasutades segu aktsia, võlakirja ja rahvusvaheliste vahenditest. Pensionile portfelle sageli täis segu vahendite-palju rohkem kui 2, et vältida ühe ala turul kehvemini.\nPaljud finantsnõustajate ka heidavad Buffetti kaalumine. Nad väidavad, et eriti kliente hilisemas elus, tema strateegia asetab liiga palju kaalu riskantne aktsia põhinev vahendite kus 1 majanduslangus võib hävitada pensionisäästude aastaid.\nÜks tuntud rusikareegel ütleb investeerida osa oma portfelli võlakirjafondidesse võrdne teie vanus. Kui oled 50 aastat vana, investeerida 50 protsenti võlakirjadesse või võlakirjafondidesse. Finantsnõustajad üldiselt nõus, et see on liiga konservatiivsed ja liialt lihtsustatud, kuid nad ütlevad, et Buffett nõu on liiga riskantne.\nLõpuks nad tõenäoliselt väita, et kui sa oled väärt $ 90000000000, investeerimisstrateegia on erinev kui keegi, kellel on mõne tuhande kokku kokkuhoidu kõige rohkem.\nSa ei saa kontrollida investeeringuga turgude teha tulevikus, kuid saate kontrollida tasud maksate.\nKõrgemad tasud ei lange sageli paremat tootlust nii et kui sa oled valinud vahendeid oma 401 (k) või muu pensionifond, valida indeks vahendite madala tasu. Kui te kasutate finantsnõustaja, paluge oma teenustasusid. Kui tasud kokku on palju suurem kui 1 protsenti, siis võib maksta liiga palju, kuid nagu midagi, hinnata, mida te saate lõivud maksad.\nÜldiselt keerulisem oma rahalist olukorda, seda enam mõtet maksta kõrgemat tasu. Varajane elu, kui sul on suhteliselt madal tasakaalu, robo-nõuandjad, et tasub kaaluda.\nTeiseks ei kuulu idee, et sa ei saa võita turul. Uuringud näitavad, et aja jooksul oma jõudlus kajastavad suuresti täitmise üldine turg. Pöörates kõrged investeeringute spetsialistid üritab võita turgu ilmselt ei maksta ära.\nSee on umbes Lihtsus\nBuffetti investeeringute doktoritöö on alati olnud umbes lihtsus. Luua strateegia, mis on odav, lihtne aru saada ja on selle põhjal, mida aastakümnete uuringud näitavad, et olla tõsi. See on kõige parem leida finantsnõustaja sa usaldad ja luua kava järgi kohandatud, kuid Buffett pensionisüsteemiga on olnud edukas pensionile playbook mitte ainult ise, kuid paljud teised aastaid.


Mis on külma verega loomad? - 2021\nMis on külma verega loomad?\nEnergiaallikas, mida loomad kasutavad, on loomade jagunemise alus kaheks rühmaks, nimelt külma verega ja soojaverelistele loomadele . Külma verega loomad on tuntud ka kui ektotermilised või poikilotermilised loomad. Nende kehad ei suuda temperatuuri reguleerida sisemiselt, mistõttu nende temperatuur ei ole konstantne ja varieerub vastavalt keskkonnale. Kuumates keskkondades võib nende veri saada palju soojemaks kui samas piirkonnas asuvate soojavereliste loomade veri. Nende temperatuuri reguleerimiseks, päikesekiirgusega risti asetsevate külma verega loomade soojendamiseks ja kui nad tahavad jahtuda, asetsevad nad paralleelselt päikesega või hoiavad suu avatud või otsivad varju.\nKülma verega loomad võivad olla kas maismaal või veeorganismidel. Kõik roomajad, sealhulgas maod, sisalikud, kilpkonnad, kilpkonnad, alligaatorid ja krokodillid, mõned putukad, nagu hõivatud draakonid ja mesilased, kahepaiksed nagu konnad, kärnkonnad ja salamandrid, samuti kalad, sh haid, on kõik külma verega loomadele. Kuigi dinosaurused olid roomajad, arvatakse, et neil on nii külma kui ka soojavereliste loomade omadusi ning nad kuulusid keerulise ainevahetusega üleminekukontsernile, mis on sarnane tänapäeva lindudele.\nKülma verega loomade omadused\nSoojades temperatuurides on külma verega loomad aktiivsemad ja võivad kiiremini liikuda. See juhtub seetõttu, et kuumusega aktiveeritud reaktsioonid annavad energia lihaste liigutamiseks. Kuumuse puudumisel muutub loom aeglaseks ja aeglaseks. Seega on nad tavaliselt külmad ja puhkavad. Kuna nad ei pea palju sööma, kulutavad nad vähem aega toidu otsimiseks, nii et see elustrateegia nende jaoks töötab. Sellistes kohtades nagu kõrbed, kus toit on vähe, on luisardidel ja teistel külma verega loomadel eelis. Enamik külmaverelisi loomi talvitub mitu kuud, et tõusta külma talve jooksul, või neil on lühike eluiga, nii et nad surevad nagu paljude putukate puhul. Mesi mesilased takistavad kokku ja klapivad oma tiivad soojaks. Paljud kalad liiguvad sügavamatesse ja soojematesse vetesse, samal ajal kui putukad liiguvad maa alla või soojendavad piirkondi, et vältida talve külmumist. Mõnedel kalaliikidel on veres erilist valku, mis on külmumisvastaste omadustega. Vältimaks pikema sooja temperatuuri tekkimist päeva jooksul, magavad paljud külma verega loomad jahedas või varjulises kohas. See on estesteerimine või suvine uni ja erineb talveunest, et see kestab ainult ühe päeva. Teil on teada, et tigud, konnad, salamandrid, vihmaussid, maod, krokodillid, kõrbe kilpkonnad.\nKuna nad ei tekita oma soojust, ei ole kehakaalu ja pindala suhe sama oluline kui soojaverelistel loomadel. Seetõttu võivad külma verega loomad olla kas väikesed, nagu putukad ja sisalikud, või suured, näiteks krokodillidega. Nad on samuti parasiitideta, kuna nende kehatemperatuur ei ole püsiv, nii et nad kannatavad vähem haiguste tõttu kui soojaverelised loomad. Kuna nad ei vaja soojuse saamiseks toitu, saavad nad pikema aja jooksul elada ilma toitmiseta, mistõttu söövad mõned maod ainult kord kuus. Puuduse ajal puhkavad külma verega loomad, jäävad passiivseks ja jahedaks. Enamik toidust, mida nad söövad, muutub kehamassi.\nKülma verega loomad on tavaliselt piiratud maailma soojemate piirkondadega. Kui temperatuur langeb, aeglustub nende ainevahetus. Kui temperatuurid jäävad pikemaks ajaks külmaks, võivad külma verega loomad surra.


Rakenda Peenkrohvi » Kuidas Seda Teha - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidKandke trahvi\nPeene krohvi tüüp ja töötlemine\nInterjööri puhastustööd vajavad oskusi ja hoolt ning neid peetakse eriti nõudlikeks. Peene krohvimistöö peaks lõpptulemusena olema täiesti sile ja üllas. Do-it-yourselfers saavutab selle kõrge kvaliteedi ainult õigete tööriistade, kvaliteetse materjali ja praktikaga.\nPeene krohvikihi võib kasutada ainult ideaalselt, kui põhimik on kahjustamata ja määrdunud. Kõik lahtised osad tuleb põhjalikult eemaldada. Taustapildid, värvijäägid ja murenev krohv ei saa seinale jääda. Hallituse või niiskuse kahjustuse korral otsige põhjused. Alles siis, kui need on kõrvaldatud, tasub seina kahjustada. Pärast seda saab seda ette valmistada peeneks krohviks.\nErinevad krohviliigid on oma eriliste omaduste, eriti lisatud sideainete võlgu. Valige kips, mis sobib teie vara ja teie vajadustele. Oluline on see, et peenkrohv oleks avatud. Lubjatsementkrohv on eriti löögikindel, ökoloogiline konstruktsioon kasutab sageli savikrohvi ja odavaim versioon on peaaegu alati kipsplaast. Kui olete oma otsuse tegemisel kindel, konsulteerige enne ostmist kohaliku edasimüüjaga.\nKogenud do-it-yourselfers leiavad kasulikke videoid peenkrohvi ekspertide töötlemisest Internetis. Eriotstarbelise kaubanduse müüja selgitab teile tööriista korrektset käsitsemist. Enne töötamist elutoa seinale treenige kõigepealt vana krohviplaadil või muul sarnasel plaadil.\nKandke krohvile kruntvärv harja või rulliga\nSegage kuivmördit täpselt vastavalt tootja juhistele\nJärgige massi määratud kasutusiga\nKandke krohv plaatiga õhukeselt, tõmmake seda ülespoole\nKergelt asetage kipsi ja siledaks niiske käsnaga\nKasutusvalmis harjatud krohv on lihtsam kasutada. See kantakse ettevalmistatud seinale harja või rulliga. Kattekrohv on kallim kui kuivmört, mida pead ise puudutama.\nVärskelt kasutatav krohv vajab kuivamiseks piisavalt aega. Seda protsessi toetab kõige paremini regulaarne ventilatsioon. Nii väljub niiske õhk. Ärge jätkake tööd krohviga, kuni see on täielikult kuivanud. Ainult kuiv, krohvi võib lihvida ja värvida.\nElamispinnal asuv krohv võib pakkuda teile eriefekte. Spetsiaalsed lisandid muudavad pinna magnetväljad või varjestavad elektromagnetväljad. Ruumi akustika parandamiseks on spetsiaalne krohv. Kipsis olevad metallosakesed muudavad seina sära. Tekstiilkiudude lisamine annab krohvitud pinnale sooja välimuse. Erinevad lisandid võimaldavad individuaalset seina kujundust.\nÕige interjööri krohviga on teil positiivne mõju teie elukeskkonnale. Difusiooniga avatud kipsisüsteemid reguleerivad niiskust ja takistavad seega hallituse teket. Värvige see krohv ainult värvidega, mis on ka läbilaskvad.\nKatusekonstruktsiooni detailid on eriti olulised maja ja isolatsiooni tuleviku vastupidavuse seisukohast. Mida tuleb hoolitseda, näitame teile siin.\nKui soovid osta oma uut kontoritoolit, on teil tavaliselt võimalus valida tihedalt kinnitatud või pilves kaaned. Me selgitame menetlust.


PINTSEL COLOREXPERT SEGAKARV 3K 40MM - Viimistlusmaterjalid - Kõik tooted - bauhof.ee\n• ColorExperti segakarvaga pintsel (3K, 40 mm) on ergonoomilise käepidemega pintsel.\n• Sobib puidukaitsevahendite, peitside ja lasuuride pealekandmiseks.\nColorExperti segakarvaga pintsel (3K, 40 mm) on ergonoomilise käepidemega pintsel puidukaitsevahendite, peitside ja lasuuride pealekandmiseks.\nTootja tootekood 815241\nhttps://www.bauhof.ee/et/viimistlusmaterjalid/pintsel-colorexpert-segakarv-3k-40mm-646588 4375962 PINTSEL COLOREXPERT SEGAKARV 3K 40MM https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/4/646588_E1.jpg 3.47 4.25 EUR InStock /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid/Maalritarbed /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid/Maalritarbed/Maalritööriistad /Kihelkonnavärvid /Kihelkonnavärvid/Maalritööriistad /Kõik tooted/Saksa kvaliteet • ColorExperti segakarvaga pintsel (3K, 40 mm) on ergonoomilise käepidemega pintsel. • Sobib puidukaitsevahendite, peitside ja lasuuride pealekandmiseks. • 14-päevane tagastusõigus. ColorExperti segakarvaga pintsel (3K, 40 mm) on ergonoomilise käepidemega pintsel puidukaitsevahendite, peitside ja lasuuride pealekandmiseks. add-to-cart 1 tk 30% 3,47\nPINTSEL COLOREXPERT SEGAKARV 3K 40MM on lisatud ostukorvi