Südame pärgarterite angiograafia: mida see näitab ja kuidas seda tehakse, vastunäidustused ja võimalikud tagajärjed - Tromboflebiit - June\nSelle keskmes on kontrastsusega diagnostika, oma olemuselt üsna keeruline. Sellel on invasiivne komponent, kuna kateeter viiakse uurimise ajal reiearteri kaudu südamesse.\nDiagnoosimine on vaatamata tehniliselt keerukale läbiviimise tehnikale valutu.\nMeetod on ette nähtud vastavalt näidustustele, kui on põhjust eeldada häireid pärgarterites.\nProtseduuri peetakse üsna informatiivseks, see võimaldab teil kiiresti ja suure täpsusega tuvastada kohaliku vereringesüsteemi struktuurilised iseärasused..\nKuid seda meetodit kasutatakse kudede staatilisel kuvamisel. See tähendab, et saate pildi hetkeolukorrast, anatoomilisest struktuurist ja kõigist kõrvalekalletest, välja arvatud funktsionaalsed.\nNeid ei kuvata reaalajas, mis teeb koronaarangiograafia küll tõhusaks, kuid piiratud tehnikaga, mis nõuab täiendavaid uuringuid. Diagnoosi kontrollimiseks või lisateabe saamiseks.\nMida võib südame veresoonte kontroll näidata:\nAnatoomilised kaasasündinud muutused. Paljud südamedefektid, sealhulgas surmavad, pole klassikaliste diagnostiliste protseduuride ajal alati nähtavad. See on suur probleem. Koronaarangiograafia annab võimaluse kinnitada südame ja veresoonte struktuuri rikkumisi juba esimesest korrast.\nRindkere traumaatilised kahjustused. Neid leidub erinevates vormides ja variatsioonides: luumurdudest tõsiste verevalumiteni. Statistiliste andmete kohaselt kannatab umbes 30–60% juhtudest kogumassist koos selliste vigastustega ka südame struktuur. See on surmav, kuna võib tekkida hemoperikardium või muud muutused..\nKoronaarangiograafia annab rohkem teavet kudede seisundi kohta, kuid seda kasutatakse ainult abitehnikana. Ja siis, vigastustega, pole selline sissetungiv uuring patsiendi üldise positsiooni tõttu alati võimalik. Vererõhu, müokardi kontraktiilsuse ja muude elutasemete näitajad. Tõsises seisundis inimeste jaoks on sündmus vastunäidustatud. See on keha koormus.\nSüdamepuudulikkus kroonilises faasis. See on lihase organi pumpamisfunktsiooni langus koos aktiivsuse järkjärgulise hääbumisega. See edeneb pidevalt, kuid mitte kõigil juhtudel pole selle nähtuse põhjuseid võimalik välja selgitada. Sealhulgas väga tundlikud meetodid.\nKoronaarangiograafia toimib sellises olukorras abimeetodina. Võimalik, et areneva puudulikkuse põhjus on ateroskleroos. Arterite valendiku muutused, selle ahenemine.\nStenokardia. Klassikaline haigus. Selle iseloomulik tunnus on ebapiisav vereringe elundi lihaskihis. See on ateroskleroosi või vasospasmi tagajärg, mis ei toida kudesid enam piisavalt.\nOn oluline tuvastada patoloogiline protsess varases staadiumis, kuna ilma ravita on südameatakk ja seal on see peaaegu surmav tulemus.\nAteroskleroos. Üldise tüübi haigus. Selle olemus seisneb liigse kolesterooli ladestumises suurte arterite seintele. Sealhulgas südamed.\nSiis naastu fikseeritakse ja kasvab, blokeerides laevade valendiku. Nad ei suuda verd piisavas koguses juhtida, kuded hakkavad surema.\nLisaks sellele suureneb rõhk, mis võib põhjustada arteri anatoomilise terviklikkuse rikkumist, rebenemist ja massiivset verejooksu..\nVeel üks ateroskleroosi variant on valendiku ahenemine (stenoos) spasmi tagajärjel. See on klassikaline olukord suitsetajate, alkoholijoojate ja isegi nende inimeste jaoks, kes ületavad kehalise tegevuse individuaalseid norme..\nDiagnostiline meetod pakub palju teavet. Kuid see on konkreetne ja tavaliselt kasutatakse protseduuri koos teistega. Kõige selgema ja põhjalikuma pildi saamiseks. Kas see on USDG, ECHO-KG või MRI. EKG. Paljud võimalused.\nNad klassifitseerivad eksamimeetodi vastavalt sellisele kriteeriumile nagu protseduuride olemus ja kasutatud tehnika (tüpiseerimise keeruline alus).\nÜldine. Klassikaline. See seisneb kateetri sisestamises läbi reiearteri, süstimises kontrastaine ja seejärel spetsiaalse detektori abil kogu südame seisundi hindamine. Seda meetodit kasutatakse kõige sagedamini. See toimib omamoodi ülevaatena südame struktuuride üldise seisundi väljaselgitamiseks.\nSelektiivne koronaarangiograafia. Seda kasutatakse üksikute laevade patoloogiate kindlakstegemiseks. Sama invasiivne uuring. Kuid kateetri sisestamise koht ei asu tingimata reiearteris (Seldingeri sõnul). Küünarvarre punktsioon on võimalik, kõik sõltub diagnoosi eesmärkidest ja kavandatud leidudest.\nCT koronaarangiograafia. Ei tähenda invasiivsust. See viiakse läbi ilma kontrastsuse suurendamiseta või minimaalse kogusega, kuna veri ise on hea värvaine. Tegelikult on see erinev tehnika, ehkki seda nimetatakse koronaarangiograafiaks. Ja see ei asenda, vaid täiendab ainult kahte eelmist meetodit. Teine nimi on MSCT koronaarangiograafia (mitmekihilise kompuutertomograafia abil).\nDiagnostilise meetodi valimise küsimus on keeruline, sõltuvalt konkreetsest kliinilisest juhtumist. Kõik on kardioloogi käes.\nKoronaarangiograafiat ei määrata peaaegu kunagi esimesena, seetõttu tugineb spetsialist otsuse tegemisel teiste objektiivsete uuringute tulemusele.\nProtseduuri väljakirjutamiseks on palju põhjuseid. Nende hulgas:\nTundmatu päritoluga tugev valu rinnus. Need tekivad paljude võimalike häirete tagajärjel. Need meetmed võimaldavad selgitada arterite struktuuri kohalikul tasandil, teha kindlaks hemodünaamika (verevoolu) muutuste aste. Kui leitakse kõrvalekaldeid, tuleb läbi viia täiendavad protseduurid.\nOperatsiooniks valmistumine. Südameoperatsioon pole mõeldav ilma hoolika plaanita. Koronaarangiograafia lahendab selle probleemi. See võimaldab teil selgitada tulevase kirurgilise valdkonna ulatust, töötada välja ravimeetodeid.\nSüdame pärgarteri angiograafia tehakse ka pärast operatsiooni, et hinnata ravi efektiivsust, teraapia edukust. Sealhulgas palju hiljem kui kirurgiline sekkumine, et uurida pikaajalisi tulemusi.\nHingeldus ilma nähtava põhjuseta. Tugeva valu paroksüsmid (rünnakud, mis kestavad rohkem kui paar sekundit või minutit), vähenenud treeningutolerants ja muud sarnased hetked kaasnevad sellise protsessiga nagu koronaarne puudulikkus. Selle häire välistamiseks või kinnitamiseks on ette nähtud diagnostika. Lugege selle artikli kohta teiste õhupuuduse ja õhupuuduse põhjuste kohta..\nKardiovaskulaarsete patoloogiate raviks kasutatavate ravimite toime puudumine. Põhjust tuleb otsida pärgarterites, eriti kui muud diagnoosimisviisid ei ole andnud konkreetset tulemust.\nArvatav südamepuudulikkus. See ei ole ülimalt oluline tehnika, seda teostatakse kaugel diagnostika algusest. Kuid see võimaldab teil tuvastada häire, kui vereringesüsteem on seotud.\nRindkere trauma. Uuringud pole alati vajalikud, ainult siis, kui on kahtlusi arterite kahjustuses.\nArvatav ateroskleroos. Veresoonte valendiku kitsendamine spasmi või kolesterooli ladestumise tagajärjel nende seintele. Lisateavet kõrge vere kolesteroolisisalduse põhjuste ja selle kohta, mida teha - loe siit.\nKaasasündinud anatoomiliste defektide ja väärarengute diagnoosimiseks võib olla vajalik koronaarangiograafia. Kinnitusmeetodina.\nÜrituse ärajätmise põhjuste loetelu pole nii lai. Kuid neid soovitusi tuleb rangelt järgida, et mitte provotseerida eluohtlikke tüsistusi..\nSuhkurtõbi sub- ja dekompensatsiooni faasis. Glükoositase on ebastabiilne, veresoonte seisund ei võimalda ka diagnostikat. Esmalt peate asjade olukorra normaliseerima ja taastama keha töö. Ilma selleta on ohtlik koronaarangiograafia väljakirjutamine. Võimalik verejooks, arterite rebend ja tagajärgede surm.\nEakas vanus. See ei ole absoluutne vastunäidustus. Kuid sündmus loob kehale teatud koormuse, mis võib ohustada tervist ja isegi inimese elu. On vaja hoolikalt kaaluda plusse ja miinuseid, alles siis hakata tegutsema. Selle küsimuse otsustab kardioloogia spetsialist.\nSüdame-veresoonkonna profiili häired ägedas faasis. Näiteks stenokardia, südameataki ja teiste selliste väljendunud rünnak, kuni põletikuliste protsessideni (müokardiit ja teised). Esmalt peate seisundi normaliseerima, alles siis viige läbi diagnostika.\nKehatemperatuuri tõus. Infektsioonid on hetkel koronaarangiograafia absoluutne vastunäidustus. Niipea kui inimene normaliseerub, saab planeerida eksami.\nKopsuhaigus. Hingamispuudulikkus. Diagnoos lükatakse edasi paremate aegadeni.\nEnamasti on need suhtelised vastunäidustused. See tähendab, et protseduuri saab läbi viia alles pärast seda takistava teguri kõrvaldamist. Inimese seisundi dünaamika jälgimist viib läbi vastava ala spetsialist, samuti kardioloog.\nKuna pärgarterite uuring on invasiivne, ehkki minimaalsel määral, on varasemad meetmed identsed mis tahes kirurgilise sekkumise korral..\nUmbes nädal või paar päeva enne diagnoosi panemist läbivad patsiendid järgmised protseduurid:\nElektrokardiograafia. Et välistada südamehaigused, vähemalt need, mis võivad takistuseks saada.\nUltraheli, USGD, dupleks skaneerimine.\nAlkoholi tarvitamine tuleb seitse päeva enne eksamit lõpetada.\nSöömine ja joomine on keelatud umbes 12 tundi enne protseduuri..\nDiagnoosimise päeval ei tohiks te ravimeid võtta, välja arvatud juhul, kui spetsialist on selleks loa andnud..\nKõik ravimid, mida inimene tavaliselt võtab, tuleb viia kliinikusse.\nEnne diagnoosimist on oluline põis tühjendada..\nKoronaarangiograafia ajal peab patsient järgima meditsiinitöötajate juhiseid. Võib paluda sisse hingata sügavalt, muuta kehaasendit.\nDiagnostika ettevalmistamine ei valmista raskusi. Pärast protseduuri on vaja arstiga selgitada, mida edasi teha, et minimeerida komplikatsioonide riski.\nProtseduur viiakse läbi röntgenoperatsioonide ruumis. Diagnostika algab kateetri sisestamise koha töötlemisega. Raseerige juuksed kubemes või käsivarres, olenevalt löögipunktist. Seejärel pannakse patsient diivanile.\nManustatakse anesteetikume ja vajadusel võib kasutada rahusteid. Psühholoogilise ebamugavuse vähendamiseks. Eriti muljetavaldavate inimestega.\nSuure veresoone piirkonnas tehakse nahale sisselõige. Sond on väike, õhuke ja pikk toru. Videoseadmete juhtimisel liigub kateeter mööda aordi voodit, kuni see jõuab südamesse.\nTutvustatakse kontrastainet. Samal ajal surutakse rinnale spetsiaalseid seadmeid, mis registreerivad kokkutõmmete sageduse, et välistada probleemid sündmuse ajal..\nPärast ravimi manustamist paigutatakse patsient detektori alla. Röntgen ise teostatakse erinevates projektsioonides.\nKontrastne koronaarangiograafia võib provotseerida allergiat; sündmuse ajal peaksite aistingutega arsti teavitama.\nReeglina ei tunne patsiendid kogu protseduuri ajal valu ega ebamugavusi. Arst või õenduspersonal (või õed) võivad käitumisjuhiseid anda. See on vajalik kateetri tõhusamaks liikumiseks läbi anumate..\nKogu diagnostika võtab umbes 1 tund, võib-olla natuke rohkem. Pärast kooli lõpetamist viibib inimene mõnda aega kliinikus. Vähemalt 2–4 tundi.\nSõltuvalt asutusest on haiglaravi võimalik kuni üheks päevaks. Sündmusejärgse perioodi juhtimiseks.\nTulemusi analüüsivad kolm spetsialisti: südamearst, röntgenkirurg ja kardioloog, kirjalik arvamus väljastatakse tavaliselt järgmisel päeval.\nPilte ise saab diagnoosimise päeval väljatrükina või elektroonilisel kujul CD- või USB-mälupulgal.\nMassiivne verejooks arterite juhusliku iatrogeense kahjustuse tõttu. Aeg-ajalt, kuid patsiendile surmav.\nSüdameatakk. Stenokardia episood. See on üsna võimeline lõppema infarktiga.\nAllergilised reaktsioonid süstitud kontrastaine suhtes. See on oht, kuna pole teada, kuidas keha ravimite kasutamisele reageerib..\nTrombi teke on võimalik. Sealhulgas teatud aja pärast, mitmest tunnist paari päevani. Seetõttu on arst soovitatav kriitilisel perioodil jälgida..\nKoronaarangiograafia on suhteliselt ohutu tehnika, kuid negatiivsete tagajärgede välistamiseks on vajalik vaatlus. Isegi kui nende tõenäosus pole suur.\nKliinikus peate viibima paar tundi või kuni päev. Sõltuvalt sellest, mida otsustab raviarst või diagnostik.\nKõigist ilmingutest tuleb teatada meditsiinitöötajatele. See on turvalisuse küsimus.\nÜrituse lõpus on oluline juua vedelikke. See väldib verehüüvete teket..\nIntensiivne füüsiline aktiivsus on vastunäidustatud 2-3 päeva, samuti ülekuumenemine, hüpotermia.\nTe ei tohiks alkoholi vähemalt sama kaua tarbida..\nVenemaa riigikliinikutes patsientidele, kellel on kohustuslik tervisekindlustuspoliis, on südame südame veresoonte pärgarterite angiograafia tasuta. Erakliinikutes on protseduuri hind vahemikus 8 kuni 60 tuhat rubla.\nKoronaarangiograafia viiakse läbi vastavalt näidustustele, see on invasiivne uuring. Seetõttu peate seda tõsiselt võtma. Kohtumise sobivuse küsimuse otsustab spetsialist. Üritus võib anda palju väärtuslikku teavet.\nPärgarteri angiograafia (pärgarteri angiograafia)\nKoronaarangiograafia on endiselt pärgarterite stenoosi diagnoosimise "kullastandard", määrates ravimteraapia, PCI ja CABG efektiivsuse.\nKoronaarangiograafia on koronaararterite kontrastsus röntgenkiirguse kontrolli all koos RVC sisestamisega arterite suhu ja pildi salvestamisega röntgenifilmi, videokaamerasse. Järjest enam kasutatakse arvuti kõvakettaid ja CD-sid, samas kui pildi kvaliteet ei halvene.\nViimastel aastakümnetel on pärgarterite angiograafia näidustused kogu aeg laienenud, kuna on levinud sellised koronaarateriokleroosi ja pärgarteritõve ravimeetodid, kuna koronaarpeenra hindamiseks kasutatakse korpusepeenra (ahenemise ja nende pikkuse, raskusastme ja lokaliseerimise aterosklerootilisi muutusi määramise ja nende pikkuse, raskusastme ja lokaliseerimise määramiseks) stentimise ja CABG-ga koronaararterite angiograafiat käsitlevat PTCA-d. ja prognoos CHD sümptomitega patsientidel. See on väga kasulik ka pärgarteri toonuse dünaamika, PTCA, CABG ja ravimteraapia vahetu ja pikaajalise tulemuse uurimisel. Lühidalt, koronaarangiograafia näidustused võib sõnastada järgmiselt:\nebapiisav ravimiteraapia efektiivsus koronaararteritega patsientidel ja otsus mõne muu ravitaktika (PTCA või CABG) osas;\ndiagnoosimise ja diferentsiaaldiagnostika täpsustamine patsientidel, kellel on ebaselge diagnoos koronaararterite olemasolu või puudumise, kardialgia (mitteinvasiivsete ja stressitestide raskesti tõlgendatavad või küsitavad andmed) korral;\nkoronaarvoodi seisundi määramine kõrgendatud riski ja vastutusega seotud kutsealade esindajate korral südame isheemiatõve tunnuste esinemise kahtluse korral (piloodid, astronaudid, transpordijuhid);\nAMI haiguse esimestel tundidel (sisekesta) trombolüütilise ravi ja / või angioplastika (PTCA) jaoks nekroosi tsooni vähendamiseks; varajane infarktijärgne stenokardia või korduv müokardiinfarkt;\nCABG (koronaararterite šunteerimise ja piimanäärmete-koronaartransplantaadide patentsuse) või PCI tulemuste hindamine stenokardiahoogude ja müokardi isheemia kordumise korral.\nKoronaarangiograafiat saab teha nii eraldi kui ka koos parema südame ja vasaku (harvemini parema) GV kateteriseerimisega, müokardi biopsiaga, kui koos koronaarpeenra hindamisega on lisaks vaja teada kõhunäärme, parema aatriumi, kopsuarteri, minutimahu ja südameindeksi rõhu parameetreid., üldise ja lokaalse vatsakese kontraktiilsuse näitajad (vt eespool). Koronaarangiograafia ajal tuleb pidevalt jälgida EKG-d ja vererõhku, anda üldine vereanalüüs ja hinnata biokeemilisi parameetreid, vere elektrolüütide koostist, koagulogrammi, vere uurea ja kreatiniini parameetreid, süüfilise, HIV, hepatiidi teste. Samuti on soovitav teha rindkere röntgenograafia ja ilio-reieluu segmendi veresoonte dupleksne skaneerimine (kui reiearter on punktsiooniga, mis enamikul juhtudel on endiselt nii). Kaudsed antikoagulandid tühistatakse 2 päeva enne kavandatud koronaarangiograafiat koos verehüübimise kontrolliga. Kaudsete antikoagulantide ärajätmise ajal suurenenud süsteemse trombemboolia (kodade virvendusarütmia, mitraalklapi haigus, anamneesis süsteemse trombemboolia haigused) patsiendid võivad koronaarangiograafia protseduuri ajal saada intravenoosset fraktsioneerimata hepariini või subkutaanset madala molekulmassiga hepariini. Planeeritud CAG-i korral toimetatakse patsient tühja kõhuga röntgenoperatsioonide kabinetti, premedikatsioon hõlmab sedatiivide ja antihistamiinikumide parenteraalset manustamist. Raviarst peab protseduurilt saama patsiendilt kirjaliku teadliku nõusoleku, mis näitab selle tehnika haruldasi, kuid võimalikke tüsistusi..\nPatsient asetatakse operatsioonilauale, jäsemetele kantakse EKG elektroodid (vajadusel peaksid ka käeulatusel olevad elektroodid olema). Pärast punktsioonikoha töötlemist ja steriilse linasega isoleerimist tehakse arteri punktsioonipunktis kohalik tuimestus ja arter torgatakse 45 ° nurga all. Verevoolust paviljonist jõudes sisestatakse punktsiooninõela 0,038 -035-tolline juhttraat, nõel eemaldatakse ja sisestaja sisestatakse anumasse. Seejärel manustatakse boolusena tavaliselt 5000 RÜ hepariini või loputatakse süsteemi pidevalt hepariniseeritud isotoopse naatriumkloriidi lahusega. Sissejuhatajasse sisestatakse kateeter (vasaku ja parema koronaararteri jaoks kasutatakse erinevat tüüpi pärgarterikateetrit), see suunatakse fluoroskoopilise kontrolli all aordi pirnile ja kateetri tagaluust vererõhu kontrolli all kateetritakse pärgarterite avasid. Kateetrite suurus (paksus) varieerub sõltuvalt juurdepääsust vahemikus 4 F kuni 8 F (1 F = 0,33 mm): reieluukateetrite jaoks kasutatakse 6-8 F, radiaalsete jaoks - 4-6 F. Kasutades RKV 5-8 süstalt. ml käsitsi kontrastselt vasakpoolset ja paremat koronaararterit erinevates projektsioonides, kasutades kraniaalset ja kaudaalset nurka, püüdes visuaalselt arteri kõiki segmente ja nende harusid visualiseerida.\nStenoosi tuvastamise korral viiakse stenoosi astme ja ekstsentrilisuse täpsemaks hindamiseks läbi uuring kahes ortogonaalses projektsioonis: kui LCA-s seisame tavaliselt paremas eesmises kaldus projektsioonis või otse (sel viisil on LCA pagasiruum paremini kontrollitav), paremal (RCA) vasakpoolses kaldus projektsioonis.\nLCA pärineb lühikese (0,5–1,0 cm) pagasiruumi aordi vasakpoolsest koronaarsest siinusest, mille järel see jaguneb laskuva eesmise (PNA) ja ümbrise (OA) arteriteks. PNA kulgeb mööda südame eesmist intertrikulaarset sulki (seda nimetatakse ka eesmiseks interventricular arteriks) ja annab diagonaal- ja vaheseinaharud, tarnib verd LV-müokardi ulatuslikule alale - eesseinale, interventricular vaheseinale, tipule ja külgseina osale. OA asub südame vasakus atrioventrikulaarses soones ja annab nüri serva, vasaku kodade ja vasakpoolse verevarustuse korral tagumise laskuva haru verevarustuse LV-i külgseinale ja (harvemini) LV-i alumisele seinale.\nRCA lahkub aordist parempoolsest koronaarsest siinusest, kuid läheb südame paremasse atrioventrikulaarsesse soonesse, proksimaalses kolmandikus annab see harudele koonuse ja siinussõlme, keskmises kolmandikus - parema vatsakese arteri, distaalses kolmandikus - ägeda serva arter, posterolateraalne (haru lahkub sellest kuni atrioventrikulaarne sõlme) ja tagumine laskuv arter. RCA tarnib kõhunäärme, kopsu pagasiruumi ja siinussõlme, madalama astme madalamat seina ja vatsakeste vaheseinaga külgnevat vaheseina.\nSüdame verevarustuse tüüp määratakse selle järgi, milline arter moodustab tagumise laskuva haru: umbes 80% juhtudest lahkub see RCA-st - südame õiget tüüpi verevarustusest, 10% - OA-st - vasakpoolsest verevarustusest ja 10% -lt - RCA-st ja OA-st - segatud või tasakaalustatud tüüpi verevarustus.\nArteriaalsed lähenemised koronaarangiograafia teostamiseks\nKoronaararteritele juurdepääsu valik sõltub reeglina operatsiooniarstist (tema kogemus ja eelistused) ning perifeersete arterite seisundist ja patsiendi hüübimisseisundist. Kõige sagedamini kasutatav, ohutu ja laialt levinud reieluu lähenemine (reiearter on piisavalt suur, ei varise kokku isegi šokis, on elutähtsatest organitest kaugel), kuigi mõnel juhul on vaja kasutada muid kateetrite sisseviimise viise (aksillaarne või aksillaarne; aju- või ajukelme; radiaalne ehk radiaalne). Niisiis kasutatakse alajäsemete veresoonte ateroskleroosiga või varem seda operatsiooni teinud patsientidel ambulatooriumis ülajäsemete arterite punktsiooni (brahhiaalne, aksillaarne, radiaalne).\nReieluu või reieluu meetodi korral on parema või vasaku reiearteri eesmine sein hästi palpeeritud ja torgatud 1,5–2,0 cm allpool kubemeluut vastavalt Seldingeri tehnikale. Sellest tasemest kõrgemal olev punktsioon põhjustab raskusi verejooksu digitaalses peatamises pärast sissejuhataja eemaldamist ja võimaliku retroperitoneaalse hematoomi tekkimisel sellest tasemest madalamal - pseudoaneurüsmi või arteriovenoosse fistuli tekkeni.\nAksillaarmeetodi korral torgatakse sagedamini paremat aksillaarterit, harvem vasakut. Kaenlaaluse distaalse piirkonna piiril palpeeritakse arteri pulsatsioon, mida punkteeritakse samamoodi nagu reieluu, pärast kohalikku tuimastust, millele järgneb sissejuhataja paigaldamine (selle arteri jaoks proovime võtta kateetrid mitte üle 6 F, et verejooksu hõlpsamini peatada ja hematoomi arengu tõenäosust selles vähendada) punktsioonikoht pärast uurimist). Seda meetodit kasutatakse praegu harva tänu radiaalse juurdepääsu kasutuselevõtule mitu aastat tagasi..\nBrachial ehk brachial meetodit on kasutatud pikka aega: juba 1958. aastal kasutas Sones seda pärgarterite selektiivseks kateteriseerimiseks, tehes väikese naha sisselõike ja isoleerides arteri protseduuri lõpus vaskulaarse õmblusega. Kui autor selle meetodi läbi viis, ei olnud reiearteri punktsiooniga võrreldes suurt erinevust tüsistuste arvus, kuid tema järgijatel oli veresoonte tüsistuste (distaalne emboolia, arterispasm koos jäseme halvenenud verevarustusega) esinemissagedus suurem. Ainult üksikjuhtudel kasutatakse seda juurdepääsu ülalnimetatud vaskulaarsete komplikatsioonide tõttu ja brahiaalse arteri fikseerimise raskuse tõttu perkutaanse punktsiooni ajal (ilma naha sisselõiketa).\nRadiaalset meetodit - radiaalse arteri punktsiooni randmel - on viimase 5-10 aasta jooksul üha sagedamini kasutatud koronaararterite angiograafia ja patsiendi kiire aktiveerimise jaoks, sissejuhataja ja kateetrite paksus ei ületa sellistel juhtudel 6 F (tavaliselt 4-5 F) ja koos Reie- ja õlaliigese lähenemiste jaoks võib kasutada 7 ja 8 F kateetrit (see on eriti oluline keerukate endovaskulaarsete sekkumiste korral, kui kahest või enamast juhtmejuhtmest ja õhupalli kateetrist on vaja hargnemisega hargnevate kahjustuste ravis stentimist)..\nEnne radiaalarteri punktsiooni tehakse Alleni test radiaalse ja haavaarteri kinnistamisega, et tuvastada kollateratsiooni olemasolu pärast protseduuri järgselt esineva komplikatsiooni korral - radiaalarteri oklusioon.\nRadiaalse arteri punktsioon viiakse läbi õhukese nõelaga, seejärel sisestatakse veresoonesse juhttraadi sisse sissejuhatus, mille kaudu arteriaalse spasmi vältimiseks sisestatakse koheselt nitroglütseriini või isosorbiiddititraadi (3 mg) ja verapamiili (2,5-5 mg) kokteil. Subkutaanse anesteesia korral kasutage 1-3 ml 2% lidokaiini lahust.\nRadiaalse juurdepääsu korral võivad brahhiaalse, parema subklaviaalse arteri ja brahiokefaalse pagasiruumi tortsuse tõttu kateetri läbimisel aordi tõusevasse ossa tekkida raskused, sageli on teised Amplatzi tüüpi koronaararterid kattega (mitte Judkins, nagu reieluu juurdepääsu korral) ja multidistsiplinaarsed kateetrid vajaliku ulatusega..\nKoronaarangiograafia: protseduuri omadused ja tõlgendamine\nKoronaarangiograafia on invasiivne diagnostiline protseduur, mille käigus uuritakse koronaarse verevoolu ja arterite seisundit.\nOn olemas järgmist tüüpi koronaarangiograafia:\nAvarii - viiakse läbi kuue tunni jooksul ägeda koronaarsündroomi korral.\nKiireloomuline - näidustatud 6-12 tunni jooksul müokardi sümptomite püsimisega ebaefektiivsete ravimitega, samuti patsiendi seisundi halvenemisega pärast koronaararteri šunteerimist või intravaskulaarset sekkumist.\nPlaneeritud - on ette nähtud müokardi isheemia objektiivsete tunnuste, ohtlike vatsakeste rütmihäirete esinemise korral enne kirurgilisi sekkumisi, kui diferentsiaaldiagnostika koos müokardi patoloogiatega. Pärast südame siirdamist.\nLoe edasi - Delecite'i hind. Ülevaade SRÜ apteekide hinnapakkumistest.\nKoronaarangiograafia võimaldab tuvastada veresoonte valendiku ahenemise astet ja valida kõige tõhusam ravi.\nMeetod on radiopaketne, seetõttu on vaja kasutada spetsiaalset kontrastainet, mis täidab veresooni ja võimaldab visuaalselt tuvastada stenoosi astet. Seda protseduuri on tuntud alates 1960. aastast ning see on endiselt kõige informatiivsem ja asjakohasem.\nKoronograafiat tehakse mitmes üsna keerulises etapis:\nPärast esialgsete diagnostiliste protseduuride vajalike tulemuste saamist lubatakse patsiendil läbi viia angiograafiline uuring.\nVarem süstitakse patsiendile anesteetikumi, kuna protseduur ise on valulik. Hoolimata sellest jääb patsient selge teadvuse juurde..\nSpetsialist teeb arsti kontrolli all punktsiooni küünarvarre või reie piirkonnas, mille kaudu kateeter sisestatakse. Selle kaudu süstitakse kontrastaine, mis täidab arterid ja veresooned.\nKontrastset liikumist kontrollib angiograaf - spetsiaalne seade, mis aitab pilti ekraanil kuvada.\nKoronaararterite uurimisel võimaldab kontrastsus paljastada ahenemispiirkonnad, mis ei saa toitumist. Piirkonnad, mis ei võta verd, kuvatakse ekraanil erinevate varjudena. Liigse täitmise korral omandavad anumad "oklusiooni" vormi.\nSel juhul on vaja kirurgilist sekkumist. Patsiendi nõusolekul viiakse stentimine läbi samaaegselt angiograafilise uuringuga, mis võimaldab suurendada valendikku, et tagada vaba verevool.\nPärast angiograafilist uuringut saadud tulemusi saab dešifreerida ainult kogenud spetsialist. Ilma teatud teadmisteta on diagnoosi määramine võimatu.\nKaasasündinud vaskulaarsed patoloogiad - kontrast kandub arteritest venoosse voodini, mööda kapillaare.\nArteriaalne tromboos ja ateroskleroos - vaskulaarstruktuuride pildid katkestatakse järsult.\nSiinustromboos ja traumaatiline ajukahjustus - venoosse siinuse valendik (ruum, mis asub aju voodri ja lehtede vahel) aheneb.\nAterosklerootilised vaskulaarsed kahjustused, isheemia, põletikulised protsessid - kontrasti aeglane levik ahenemispiirkonnas.\nAneurüsm, kraniotserebraalne trauma, hematoom, hemorraagiline insult - ümbritsevasse kontrastainete kudedesse sisenemisel tuvastatakse lõhkevad anumad.\nAteroskleroos, aneurüsmid, parietaalne tromboos, kaasasündinud patoloogiad - veresoonte seinte väljaulatuvus, samal ajal kui veresoonte kontuurid on ebaühtlased.\nJäsemete piirkonnas asuvate laevade uurimine:\nTromboflebiit, tromboos ja trombemboolia - veresoonte ummistuse korral peatub kontrasti levimine piki voodit.\nAteroskleroos, kasvajad, hematoomid, arteriit, endarteriit - veresoonte valendiku ahenemine vähemalt 30% ja mitte üle 90%.\nVeenilaiendid, aneurüsmid ja kaasasündinud patoloogiad - veresoonte tortuosity, laienemise olemasolu, veresoonte seinte väljaulatuvus.\nKaasasündinud anomaaliad - tortuossuse ja hargnemise piirkondade esinemine, teiste arterite, veenide või lümfisoonte kontrastsuse ülevool, kontrastiga täidetud õõnsuste olemasolu.\nEmboolia, tromboos, ateroskleroos - valendiku vähenemine enam kui 90% ja täielik ummistus.\nIsheemiline südamehaigus, hematoom pärast rinnakutraumat, arteriit, kaasasündinud anomaaliad ja müokardiit - millega kaasneb stenoos ja mida väljendab veresoonte ahenemine 30–90%.\nTromboos, arteriit ja ateroskleroos - ahenemine veresoonte algusest kuni 3 mm.\nVäärarengud, aneurüsmid ja südamehaigused - veenide ja arterite laienemine, ahenemine ja tortuosity, kontrasti üleminek ja ebanormaalne paigutus.\nAteroskleroosi ja endokardiidi tagajärjed - valendiku ahenemine kaltsiumi ladestumise tõttu.\nFibromuskulaarne düsplaasia, ateroskleroos, endokardiit ja trauma tagajärjed.\nTulenevalt asjaolust, et koronaarangiograafia on südamele invasiivne protseduur, on tüsistuste oht 2: 100. Suremus ei ületa 1%.\nradiaalse arteri tromboos;\nTüsistuste tekkimise vältimiseks on ette nähtud neerude esialgne uurimine. Anafülaktoidsed reaktsioonid joodipreparaatidele. Enne protseduuri alustamist on soovitatav võtta Warfarin, Fraxiparin või Heparin vastavalt arsti juhistele. Meditsiiniliste soovituste ja reeglite kohaselt on kõrvaltoimete risk minimaalne..\nAnamnees tuleks koguda koos kaasnevate patoloogiate tuvastamisega, mis võivad ilmneda ilma sümptomiteta. Enne protseduuri selgitatakse igale patsiendile, kui oluline see on ja millised on võimalikud riskid.\nPärast nõusoleku saamist kirjutab patsient allkirjaga kinnituspaberile. Tulemuste tõlgendamine koosneb täpsetest tulemustest: veresoonte ja arterite morfoloogilise seisundi ja kahjustuse astme kirjeldus.\nSüdame veresoonte angiograafia on kaasaegne meetod südamelihase verevoolu diagnoosimiseks, arterite ja veresoonte uurimiseks. Tema abiga avastatakse rikkumised südame töös, patoloogiate ja tõsiste haiguste areng varases staadiumis. Teine nimi on koronaarangiograafia. Uuringu jaoks täidetakse anumad kontrastset vedelikku ja seejärel jälgitakse röntgenograafia abil arterite terviklikkust ja verevoolu liikumist.\nLaevad on keha õhuke kude, mida standardse röntgendiagnostika abil ei õnnestu tuvastada. Seetõttu kasutatakse arterite, veenide ja veresoonte seisundi jälgimiseks kontrasti. Spetsiifilise vedeliku süstimiseks tehakse anumas punktsioon. Tänu kaasaegsele meditsiinitehnoloogiale saab inimkeha veresüsteemi vaadata 3D-vormingus. Selline pilt teeb kättesaadavaks mitte ainult patoloogiate tuvastamise, vaid pakub ka teavet veresoone struktuuri, seina paksuse, läbimõõdu kohta.\nKasutatakse kahte angiograafia meetodit: invasiivne, mitteinvasiivne ja selektiivne. Esimesel juhul süstitakse joodipõhine kontrastaine. Teine meetod hõlmab ultraheli ja kompuutertomograafia uuringut. Valikulise diagnoosimismeetodi abil uuritakse ainult südamelihase üksikuid osi. Mahuti täitmine kontrastainevedelikuga teostatakse punktsiooni või kateteriseerimise abil. Valitud protseduuri meetodi määrab raviarst pärast täiendavate testide uurimist, lähtudes patsiendi omadustest ja füüsilisest seisundist..\nSelle uurimismeetodi erinevus seisneb selles, et keskendutakse südamelihase konkreetsele piirkonnale või anumale. Kasutatakse kateetrit, mille abil tungib konkreetne kontrastaine soovitud arterisse. Uurimistulemused kuvatakse filmil kolmemõõtmelises formaadis. Selle protseduuri eripära on minimaalne kontrastsusvedeliku kogus ja lühike protseduuri aeg. Tänu sellele saab uuringut korrata teiste nurkade alt..\nUuringumeetodit eristab selle läbiviimise ohutus, komplikatsioonide puudumine. Spetsiaalset pikaajalist ettevalmistust pole vaja. Protseduur viiakse läbi kontrastaini süstimisega ulnar-veresoonde ja sellele järgnev tomograafiline seade. Uurimisprotsess ei kesta kauem kui viis minutit ega vaja anesteesiat ega haiglaravi. Pärast analüüsi saab patsient naasta oma tavapärase elu juurde..\nStendi avatuse uurimine manööverdamise ajal on võimalik ilma müokardiinfarkti riskita. See diagnostiline meetod ei suuda asendada standardset angiograafiat, kuna see ei paljasta terviklikku pilti aju veresoonte ja vereringe seisundist. Üksikute arterite häired on kaetud. Protseduuri viib läbi statsionaarses keskkonnas laboriarst. Uuringu tulemused saadetakse raviarstile.\nSüdame angiograafia on tõsine protseduur, mis nõuab vastutustundlikku ja kvalifitseeritud lähenemist. See viiakse läbi valdkonnas spetsialiseerunud raviarsti järelevalve all ja järelevalve all. Arst juhendab patsienti, kuidas protseduuri ajal käituda ja mis juhtub. Pärast seda tehakse kohalik anesteesia, punktsioonikoha anesteseerimine ja kontrastsuse süstimine.\nSpetsiifiline aine süstitakse läbi brahiaalse või reiearteri. Patsiendile antakse antihistamiinivastane ravim. Kateetri sisestamise koht puhastatakse ja töödeldakse antiseptikuga. Pärast sisselõiget leitakse soovitud arter ja augustatakse õõnsa nõelaga. Paigaldatakse kateeter, mis viiakse spetsiaalsete instrumentidega aordi ülemisse ossa. Seejärel fikseerib ta koos arvutiseadmetega verevoolu suuna ja arterite seisundi, salvestades teabe ja moodustades selle kontrasti piltideks.\nUuringu tulemused kantakse ülevaatusele ja patsient seotakse kateetri sisestamise kohas ja antakse vajalikud soovitused. Haige inimese võib haiglasse jätta meditsiinilise personali järelevalve all, kes on sõltuvalt patsiendi füüsilisest seisundist valmis abi osutama. Sisselõige ei tohiks olla pingeline ega painutatud, kuna verejooksu avanemise oht on suur. Protseduuri lõpus antakse patsiendile ketas analüüsi tulemuste ja meditsiiniliste aruannetega, et edastada see raviarstile.


10 TõESTI HIRMUTAVAT KOOSTISOSA, MIS VõIVAD OLLA TEIE VITAMIINIDES - HEALTH + WELLNESS - SPA - DAILYBEAUTY - ILUAMET - SPA - 2019\nUus ilu tellimiskast on kategooria, mida te ei pruugi oodata\nJulianne Hough avab ühe toidu, mida ta ei söö\nSee on ainus viis, kuidas sel suvel kõndida\nPaljud inimesed võtavad vitamiine ja viimasel ajal on laineid palju uudiseid, et mõned inimesed mõtlevad: "Mis kuradit nendes asjades on?"\nRituali asutaja / tegevjuht Katerina Schneider, mis on peatselt käivitatav „vitamiinirevolutsioon”, on päris palju missiooniks, et seda muuta (sait võtab nüüd reservatsioone ja plaanib käivitada hiljem sel sügisel). Tema valguslampide idee: Looge vitamiin, mis kõrvaldab kõik mittevajalikud koostisosad ja pakub ainult seda, mida me vajame, andes tarbijatele kogu uuringu selle kohta, millist vitamiini teeb. Lühidalt öeldes olge puhas ja läbipaistev.\nSamuti võite meeldida: Sa võid süüa arseeni ja isegi mitte seda teada\n„Mõnedes vitamiinides on imelikke koostisosi, mida te tõenäoliselt ei sööks ega toidaks isegi oma keha,” ütleb Schneider. Isegi hirmutavam? Ta ütleb, et üks kahest ameeriklasest võtab vitamiini / toidulisandit päevas ja 90% vitamiinidest sisaldab ühte või mitut järgmistest koostisosadest:\nNafta kõrvalsaadused (enamiku vitamiinide allikas)\nKivisöetõrva derivaadid (vitamiinitootmise vaheühendid)\nPolüetüleenglükool (tööstuslik antifriis)\nTitaandioksiid (seedimatu värvaine)\nMineraalõli (põhjustab vitamiinide puudusi)\nKarrageen (seedetrakti põletik)\nParabeenid (hormoonide katkestajad)\nŽelatiin (lehmade nahk ja luud)\nKunstlikud värvained (kantserogeenid) t\nMis siis on keegi, kes ikka veel soovib vitamiine veel vastu võtta, tahab eemale sellest vähem-atraktiivsest nimekirjast? Schneider ütleb, et hea algus on vajadusel otsida vegan-sõbralikku, allergeenivaba ja mitte-GMO-d. “Tea oma allikat ja õppige, milliseid vorme otsida. Paljud vitamiinimärgid kasutavad iga toitaine kõige odavamat vormi, mis ei tee kehas palju head ja võib tegelikult olla kahjulik. ”\nCopyright 2019 \_ et.womanfitness.info \_ 10 tõesti hirmutav koostisosa, mis võib teie vitamiinides olla


Kochi Kohvituba - Kochi Aidad - Kochi Aidad\nJuba uksel tervitab saabujaid mõnus pahvak värskeltküpsetatud kaneelisaia lõhna – Kochi Kohvitoa küpsetuskojast on väljunud järjekordne plaaditäis saiakesi.\nKochi kohvituba kostitab külastajaid kohapeal küpsetatu ahjusoojade pirukate ja kookidega. Kochi pagarite küpsetiste kõrvale pakume erinevaid kohvijooke ja rikkalikku veinivalikut, mida saab nautida kohviku galerii väljapanekutega tutvudes. Kochi kohvitoa teisel korrusel töötab Kochi Veinituba, kus on võimalik tutvuda ja nautida eksklusiivseid veine, mida sommeljeed on Teie jaoks laiast maailmast välja valinud.\nMeistrid on ametis juba varavalgest ja kohviku vitriinid täituvad järjepanu aina ahvatlevamate käsitööhõnguliste saiakeste, pirukate ja kookidega. Küpsetistele sekundeerib vastupandamatu värskelt jahvatatud kohvi aroom. Kes magusamast kraamist ei hooli, saab valida erinevate salatite ja lahtiste võileibade vahel.\nArgipäevadel on mõeldud ka lõunatajatele – igapäevaselt pakume uut päevasuppi ning – praadi.\nPiirduda võib ka vaid klaasikese veiniga. Kohviku veinivalikust peaks nii suurem kui ka väiksem veinisõber endale midagi meelepärast leidma. Rohkem kui mõõdukas valik veine on saadaval ka klaasiga. Ja kui sellest kõigest veel ikka ei piisa, saab nautida Eesti rohkem ja vähemtuntud kunstnike väljapanekut kohvitoa seintel.\nE-K, P 8.00-22.00


Šveits | Ajalugu, lipp, kaart, pealinn, rahvastik ja faktid - Geograafia Ja Reisimine\nŠveits , födereeritud riik Kesk-Euroopas. Šveitsi halduspealinn on Bern , samas kui Lausanne on selle kohtukeskus. Šveitsi väiksus - kogu pindala on umbes pool Šotimaa omast - ja tagasihoidlik elanikkond ei osuta selle rahvusvahelisele tähtsusele kuigi palju.\nAlpide küla Alpide küla Saint Moritzi lähedal Engadini ülemises orus, Graubündeni kantonis, Šveitsis. thomas.andri / Fotolia\nMeretu riik, kus on kõrguvad mäed, sügavad Alpi järved, rohttaimedega orud, mis on kaetud korralike talude ja väikeste küladega ning jõudsalt arenevad linnad, mis segavad vana ja uut, on Šveits mitmekesine Lääne-Euroopa füüsiline ja kultuuriline geograafia, mis on tuntud nii loodusliku ilu kui ka eluviisi poolest. Mõlema aspektist on saanud selle riigi märksõnad, mille nimi juba kutsub esile liustikust raiutud pilte Alpid kirjanike, kunstnike, fotograafide ja välispordiharrastajate armastatud kogu maailmast.\nŠveitsi entsüklopeedia Britannica, Inc.\nPaljude autsaiderite jaoks kutsub Šveits esile ka jõuka, kui pigem vaoshoitud ja põnevust mitte tekitava ühiskonna, mis on nüüd dateeritud. Šveits on endiselt jõukas ja korralik, kuid selle mägedega müüritud orud kajavad palju tõenäolisemalt kohaliku rokkbändi muusikat kui joodel või alforn. Enamik šveitslasi elab linnades ja mitte linnades idülliline maastikumaastikud, mis köidetud Johanna Spyri kaudu Heidi (1880–81), riigi tuntuim kirjandusteos. Šveitsi linnad on kujunenud rahvusvahelise tööstuse ja kaubanduse keskustena, mis on seotud suurema maailmaga, mis on väga erinev Šveitsi eraldatud, sissepoole suunatud minevikust. Oma märkimisväärselt pikaealise stabiilsuse ja hoolikalt valvatud neutraalsuse tagajärjel on Šveits - eriti Genf - valitud paljude valitsusväliste ja valitsusväliste organisatsioonide, sealhulgas paljude ÜRO (ÜRO) organisatsiooni peakorteriks. šveitslased pidasid liitumist vastu kuni 21. sajandi alguseni.\nGrindelwald, Šveits Restoran Alpi külas Grindelwaldis, Šveitsis. fotoman_65 / Fotolia\nLa Gruyère'i piirkond, Fribourgi kanton, Šveits. Emma Lee - elutoimik / Getty Images\nŠveitsi karm topograafia ja mitmekultuuriline keskel on kaldunud rõhutama erinevust. Vahetus läheduses elavad inimesed võivad rääkida selgelt eristuvatest, mõnikord peaaegu vastastikku arusaamatutest keeltest oma emakeeles, kui mitte üldse teises keeles. Nii saksa, prantsuse, itaalia kui ka romaani keelel on riiklik staatus ja inglise keelt räägitakse laialdaselt. Nähtamatud jooned eraldavad ajalooliselt protestanti ajalooliselt roomakatoliku linnaosadest, samas kui kõrged mäed Saint Gotthardi pass Põhja-Lõuna-Euroopast ning nende erinevast tundlikkusest ja harjumustest. Siiski on Šveits kõigist nendest erinevustest sundinud jõudu, luues rahumeelse ühiskonna, milles individuaalsed õigused on hoolikalt tasakaalustatud kogukond riiklikud huvid.\nŠveits: Alpid Alpid Šveitsis. EF-EL / Fotolia\nŠveitsi moodustas 1291. aastal kantonide liit Habsburgide dünastia vastu - Confoederatio Helvetica (või Šveitsi Konföderatsioon), millest tuleneb lühend CH Šveitsist -, kuid praegune rahvas moodustati alles 1848. aastal, kui võeti vastu uus põhiseadus. . Enne 1848. aastat olid sisekonfliktid üsna tavalised, kuid Šveitsis on alates 19. sajandi keskpaigast olnud suhteline kodurahu ja selle organisatsioon on jäänud sisuliselt samaks: see on enam kui 3000 omavalitsuse või omavalitsuste liit, mis asub 26 kantonis , Millest 6 nimetatakse traditsiooniliselt demikantoniteks (poolkantoniteks), kuid toimivad täiskantoniteks. Tavakodanikud saavad osaleda poliitika igal tasandil ja teostada regulaarselt oma tahet rahvahääletustel ja algatusi , mille kaudu Šveitsi kodanikud teevad otseselt arvukalt poliitilisi otsuseid riiklikul ja riiklikul tasandil. Sellel rahva osalusel on ilmne kaks mõju: Šveitsi maksud on Euroopa standardite järgi üsna madalad, sest valijad saavad üle vaadata ja kinnitada laia valikut kulusid ning poliitilised otsuse tegemine kipub olema aeglane, sest igal sammul tuleb lasta avaldada üksikute väidete ja arvamuste esitamist.\nÕppige affinöörilt, kuidas süsinikdioksiidi tootvad propioonhappebakterid puhuvad Šveitsi juustu Making Emmentaler ehk Šveitsi juustu auke. Encyclopædia Britannica, Inc. Vaadake kõiki selle artikli videoid\nKodanike kõrge osalus pani 20. sajandi Šveitsi tunnustatud dramaturgi ja ironisti Friedrich Dürrenmatti allegoreerima Šveitsi kui vanglat, kus iga Šveitsi kodanik oli samal ajal vang ja valvur. Isegi nii, Šveitsi segu föderalism otsene demokraatia on maailmas ainulaadne ning seda peetakse riigi poliitilise ja majandusliku edu keskseks osaks. Ja Šveits on tõepoolest suur majanduslik jõud tänu oma pikkadele finantsteenuste traditsioonidele ja kvaliteetsetele, spetsialiseeritud toodetele nagu täppis-ajanäitajad, optika, kemikaalid ja farmaatsiatooted, samuti spetsiaalsetele toiduainetele nagu Emmentaler juust ja piimašokolaad. Korrapäraselt hinnatakse Šveitsi elatustaset maailma kõrgeimate hulka.\nBern on rahulik linn, mille nimi tuleneb karu aukudest kantoni oma keskaegne seal heraldilise sümbolina asutatud valitsejad; karulaugud on nüüd osa linna populaarsest loomaaiast. Suurlinn, mis ulatub mööda suurt järve, kus mäed kohtuvad tasandikega, on Zürich riigi ülekaalukalt suurim ja kosmopoliit linn, selle kuulus Bahnhofstrasse konkureerivad ostupiirkonnad, mida leidub teistes maailma juhtivates linnades. Basel ja Luzern on suured saksakeelsed linnad, Genf ja Lausanne on riigi prantsuskeelsete kantonite keskused ning Bellinzona ja Lugano on peamised linnad itaaliakeelsetes kantonites Ticino .\nZürich, Switz. Digitaalne visioon / Getty Images\nBasel Reini jõgi Baselis, Šveitsis. Norbert Aepli\nŠveits on pikka aega olnud eeskujuks paljurahvuseline, mitmekeelne ühiskond, koht, kus erinevad rahvad saavad elada sotsiaalses harmoonias ja ühist huvi pakkudes. Šveitslased tunnevad selle üle õigustatult suurt uhkust ja asi oli selles kapseldatud 21. sajandi alguses Ruth Dreifuss, kellest sai 1999. aastal riigi esimene naine ja esimene juudi president (ametikoht vahetub igal aastal):\nkuhu lahtrisse on üles ehitatud?\nMa võin olla emakeelena prantsuse keel, kuid mu vanemad olid algselt pärit saksakeelsest Šveitsist ja ma ise töötasin mõnda aega itaaliakeelses piirkonnas ja naudin reisimist kõikidesse riigi osadesse ... Ma elan naabruses, kus elab üle 100 erineva rahvuse rahus ja harmoonias ... Hindan seda väga mitmekesisus .\nŠveits piirneb läänest Prantsusmaa , põhjas Saksamaa, idas - Austria ja Liechtenstein ja lõunasse Itaalia . See ulatub umbes 220 miili (220 km) põhjast lõunasse ja 220 miili (350 km) laiemas ulatuses läänest itta. Šveitsi maastik on üks maailma kõige ebatavalisemaid ja see on pikka aega pidanud võitlema mitmesuguste keskkonnaprobleemidega, mis ohustavad tema terviklikkus . Majandusareng ja suur asustustihedus on põhjustanud tõsist keskkonnastressi, põhjustades reostust ja arutelusid loodusvarade kasutamise üle. 1970. ja 80. aastatel oli ambitsioonikas keskkonnapoliitika rakendatud kantonite ja omavalitsuste poolt ning see viis muljetavaldava edusammuni reostuse vähendamisel. Näiteks Šveitsi õhusaaste on tööstusriikides üks madalamaid.\nmillal Jaapani pomm pärlit sadamas\nkas akhilleed surevad ilias\nmillal paulist sai apostel\nmitu aastat on tom brady olnud nfl-s\nmiks moodustati vabariiklik partei


Püramiidiskeemide äratundmine: mis need on & kuidas vältida\nOleme ilmselt kõik kuulnud püramiidiskeemidest ning mitmed Eestis levinud müügivõrgustikud on ka selle nimetuse külge saanud – enim levinult on arvatud püramiidiskeemid olevat Kairos, Amway ja Monavie. Kahtlusaluseid on teisigi ning vaidlused selle teema ümber on tulised. Mis on aga üldse püramiidiskeem ning kuidas eristada pettust reaalsest raha teenimise võimalusest?\nPüramiidiskeem on ärimudel, mille korral kutsutakse oma “tiimiga” liituma uusi liikmeid ning kutsuv pool teenib raha liitujate arvelt. Mida rohkem liikmeid inimene suudab värvata, seda suuremaks kasvab tema boonus või “level”.\nÜks olulisi asjaolusid, mis eristab püramiidiskeemi teistest üsna sarnasena tunduvatest müügiskeemidest, on nimelt asjaolu, et raha teenitakse teiste liikmete kaasamise eest, mitte toodete müümise vms eest.\nVõrkturundusskeemid tunduvad pealtnäha väga sarnased püramiidiskeemidele, kuid siiski on oluline mõista, et tegemist ei ole püramiidiskeemiga. Nagu eelnevalt mainitud, siis püramiidiskeemis teenitakse raha mitte toodete müügiga, vaid inimeste värbamisega.\nTeeme siinkohal ühe näite:\nSul on 10 kasti õunu. Sa pakud oma sõbrale võimalust müüa neid kaste ning teenida pisut raha. Sõber võib ka ise kedagi kutsuda müüma. Kõik pooled jagavad omavahel teenitud raha ära, kui õunakastid on müüdud. See ei ole püramiidiskeem.\nSa lubad sõbrale, et annad talle 10 kasti õunu, kui ta liitub sinuga ning maksab sulle 10 eurot liitumise eest. Sõber võib omakorda kutsuda kedagi. Mida aga keegi kunagi ei saa, on need 10 kasti õunu. See on püramiidiskeem.\nMuidugi ulatub asi tunduvalt kaugemale sellest lihtsast näitest ning programmide nagu Amway puhul on väga küsitav, kas tegemist on või ei ole püramiidiskeemiga. Siiski on põhiline eristuspunkt see, kas raha teenitakse uute liitujate pealt või reaalsete toodete või teenuste müümise pealt.\nSeevastu on püramiidiskeemid paljudes riikides seadusega keelatud, kuna need toovad kaasa tohutuid probleeme ning tegemist on sisuliselt sulaselge pettusega, kus räägitakse heausklikele kokku kena lugu teenimisvõimalusest, mida aga ei pruugi mitte kunagi saabuda.\nKuidas eristada pettust reaalsest teenimisvõimalusest?\nOn selge, et internetis levib kuhjaga pettuseid ning kahjuks võib vahel olla keeruline nende eristamine. Siin on aga mõned asjaolud, mis võivad aidata.\nVäldi olukordi, kus sulle lubatakse kiiret rikastumist või meeletuid boonuseid. Programmid, mis lubavad, et saad kiirelt miljonäriks, saad uhke auto või muid boonuseid, võivad suure tõenäosusega osutuda pettuseks.\nKontrolli, kuidas täpselt süsteem toimib ning kust tuleb tulu. Nagu mainitud, siis püramiidiskeemi puhul ei saa sa raha mitte selle eest, et müüd mingit toodet või teenust, vaid selle eest, et hangid uusi inimesi programmiga liituma.\nPüramiidiskeemid ja muud pettused nõuavad liikmemaksu või muud kompensatsiooni (mille arvelt püramiidi ülemised tasandid rikastuksid). Kui sulle räägitakse ilusast teenimisvõimalusest, aga küsitakse sellega liitumise eest raha, siis peaksid olema eriti valvas.\nLoe väga tähelepanelikult lepingut. Pettuste puhul ei ole mingit garantiid, et saad liitumise jaoks tasutud summa kunagi tagasi või teenid üldse midagi. Just vastupidi – enamus inimesi kaotavad oma raha ja ei saa süsteemist ühte sentigi.\nKontrolli, kuidas sinu isikuandmeid töödeldakse. Paljud petuskeemid võivad su delikaatseid isikuandmeid väga kurjasti ära kasutada, eriti siis, kui oled jaganud oma pangaandmeid või muud sellist. Kui sa hoolid privaatsusest, siis ei tohiks kindlasti oma andmeid jagada taoliste kahtlaste osapooltega.\nÕnneks aga kukuvad sellised püramiidid üsna kiirelt kokku. Inimesed, kes on alumisel tasandil, jäävad oma loodetud sissetulekust ilma ning miski ei tekita rohkem furoori, kui oma rahast ilmajäämine, mistõttu hakatakse kahtlaseid skeeme ka kiirelt uurima, kuni leitakse piisavalt tõestusmaterjali programmi keelustamiseks.\nMuidugi võivad seni aga skeemid üsna kaua ringluses olla ja tekitada probleeme. Üks selliseid programme on Eestis kurikuulus Kairos Technologies, mis pakub pilveteenust – sisuliselt saab inimene rentida oma kõvakettamahu välja ning saada selle eest renditasu. Liitumiseks tuleb maksta üsna kenake liitumistasu, kuid kahjuks pole paljud inimesed teeninud seal sentigi. Kuigi ka selle programmi puhul on veel vaidlused üsna tulised, siis nagu valedelgi, on ka pettusel lühikesed jalad ning varem või hiljem tuleb asjale lõpp.\nVaatamisi: 2475 Avaldatud: aprill 20, 2017 (Viimati uuendatud: detsember 14, 2018 )\nAitäh, et valisid ettevõtte Ära lange ohvriks! Õpi, kuidas tunda ära püramiidiskeem ja pettus. Kui sa sooviksid jätta sellele ettevõttele oma arvustuse, aitaks see ka teisi.\nPalun hinda ettevõtet Ära lange ohvriks! Õpi, kuidas tunda ära püramiidiskeem ja pettus


Pandeemia-järgne tutvumisreis Kreetale\nIrina Blagova, reisikonsultant\nSel aastal on nii innukad rändurid kui ka kogu turismitööstus tervikuna pidanud vastu võtma mitmeid väljakutseid. Inimesed olid pikka aega suletud oma kodudes ning said vaid meenutada vanu ning unistada uutest reisidest. Sestap tellimuslendude avanemisel Kreetale pakkus TEZ Tour oma edasimüüjatele uue olukorraga tutvumiseks agendireisi saarele. Me nõustusime kohe osalema.\nVäikese seltskonna reis toimus 4.–8. juulil. Oli lühike, kuid intensiivne see reis ja sai aasta üheks seniseks kõrghetkeks. Nägime ja hindasime olukorda pärast pandeemiat seestpoolt, kaalusime riske ja tundsime end oma turistidena.\nReisi tulemuste põhjal võin ajaveebi lugejatele kinnitada, et kui teil on soov ja võimalus, siis ei tohiks Kreeka puhkusest loobuda. See riik on soe ja mõnus mitte ainult kliima poolest, vaid ka ajaloolise armastuse tõttu turistide vastu.\nKreeka tervikuna ja selle saared on väga külalislahked, helded ja ootavad pikisilmi külalisi, kellele pakkuda oma teenuseid kooskõlas uute tingimustega. Riik on pandeemia üle elanud ja kogemustest õppinud. Valitsus ja epidemioloogiateenistus on välja töötanud reeglite ja nõuete komplekti, millega on tuttavad kohalikud omavalitsused, hotelli töötajad ja reisikorraldajate esindajad ning kõik said koolituse käitumisreeglite osas. Need koolitused lõppesid testide ja eksamite sooritamisega ning tulemuste põhjal tunnistuste saamisega. Ikka selleks, et turistidel saarel võimalikult ohutu viibida oleks. Kõik tööstuse töötajad peavad rangelt kinni protokollis nõutud reeglitest.\nKreeta on alati olnud ja on usutavasti ka edaspidi õigustatult meie turistide kõige nõutum puhkusekoht Kreekas. Imeline ilm, õrn meri, turvalisuse kõrge tase, kohalike elanike suhtumine külalistesse, võimalus valida puhkus erineva kestvuse, eelarve ning maitse järgi muudab saare absoluutseks müügihitiks. Soovitame siiralt puhkust Kreetal!\nRiiki sisenemiseks peate isikliku QR-koodi saamiseks täitma kaks lihtsat küsimustikku:\nnagu see siin, printige iga reisija kohta kahes eksemplaris https://s.tez-tour.com/article/50002153/MYX_COVID19_-_Pax_questionnaire_ET_2544.pdf\nja selline: https://travel.gov.gr/#/\nVastus täidetud küsimustikule tuleb e-postile enne väljalendu, see tuleb kaasavõtmiseks kas välja printida või telefoni salvestada.\nPalume ankeetide https://travel.gov.gr/#/ täitmisel pöörata erilist tähelepanu järgmistele punktidele:\n1. Ankeet on vaja täita IGA reisija kohta, s.h. ka IGA LAPSE kohta. Iga reisija peab saama oma personaalse QR koodi.\n2. Ankeet peab olema täidetud hiljemalt 24 tundi enne väljalendu.\nAjalised piirid küsimustiku täitmisel toimivad automaatselt ja kui küsimustikku ei täidetud õigel ajal, siis hiljem ei saa seda enam teha. Turiste, kes pole täitnud avalduse vormi ja pole saanud QR-koodi, lennule ei lubata. Kui siiski juhtub, et nad on pardale saanud, siis ootab reisijat Kreeta lennujaamas ees trahv 500 €.\nSoovitame lisaks kindlasti sõlmida reisikindlustuse.\nKõike eeltoodut kontrollitakse kõigepealt lennule registreerimisel Tallinna lennujaamas, seejärel saabumisel ja väljumisel Heraklionisse. Heraklioni lennuväljal teostatakse saabuvate reisijate juhuslik tervisekontroll ja testimine. Kedagi meie lennureisist ei kontrollitud.\nMeditsiinilisi maske on soovitatav kasutada lennujaama hoonetes ja lennuki salongis ning Heraklioni saabumisel on kohustuslik kasutada maske transfeeride ajal. Bussis on istekohtade paigutus ette ära määratud.\nHotellides ei pea külalised maski kandma. Küll aga kasutavad nii maske kui kindaid oma töös kõik Kreeta hotellide töötajad. Hotellides asuvate külaliste tubade koristamise ja desinfitseerimise kõrgendatud nõuete tõttu on sisse- ja väljaregistreerimise aega muudetud kõikjal: check in kell 15:00 ja check out kell 11.00.\nTube koristatakse iga kolme päeva tagant; kui külaline soovib koristust tihedamini, siis tuleb see ette tellida. See kehtib ka voodipesu, rätikute ja hügieenitarbete vahetamise-täiendamise kohta, samuti minibaaride ja veevarude täiendamise kohta, kui need on olemas. Kõik tehakse selleks, et minimeerida inimestevahelisi isiklikke ja lähedasi kontakte.\nRestoranides, baarides ja hotelli söögikohtades on vaaganad söökidega asetatud läbipaistvate kaitseekraanide taha ning roogade serveerimist ja nõude vahetamist toimetavad ainult kelnerid. Kuid ärge muretsege!- sööjatel pole mingeid ebamugavusi. Mulle isegi meeldis uuendus. Kõik kelnerid töötavad kohusetundlikult, kaunilt ja üllalt, nad on väga lahked ning serveerimine on minu arvates muutunud tõhusamaks ja mõistlikumaks. Süüa saab endiselt piiranguteta. Kreeta köök on suurepärane nagu alati.\nNii hotellides kui ka saarel tervikuna on tühistatud need tegevused siseruumides, kus on palju rahvast ja kus on võimalikud tihedad kontaktid töötajate või külaliste vahel. Kõik vaba-ajategevused hotellides on SOFT-stiilis, eelistatult värskes õhus, austades sotsiaalset distantsi. Spaad on suletud, spordisaalide külastamine on võimalik ettetellimisel.\nSuurenenud sanitaarohutusnõuete tõttu on Kreeta hotellide täituvus kuni 65%. Seega on hotellides ja kogu kuurortis valitsemas täiesti rahulik õhkkond, võimaldamas pinge- ja sagimisvaba puhkust töötajate tähelepaneliku suhtumise saatel.\nKreeta ootab Sind!\nSoovin ilusat puhkust,


Riisi terrasside inspireeriv ilu - 2020\n9. Banaue, Filipiinid\nBanaue'i riisi terrassid on hingematvalt nähtavad. Mäed, millel terrassid on nikerdatud, on suurel kõrgusel ja on järsemad kui teised maailma terrassid. Lisaks on 2000 aastat tagasi ehitatud Banaue'i riisi terrassid maailma vanimad. Ainulaadne fakt Banaue riisi terrasside kohta on see, et kui terrassid paigutatakse kõrvuti, siis nad hõivaksid poole maailma. 1995. aastal teenisid terrassid UNESCO maailmapärandi nimekirja. Praegu on nad 8. maailma ime. Järelikult on Banaue'i riisi terrassid muutunud nii kohalike kui ka rahvusvaheliste külastajate turismisihtkohaks.\nMu Cang Chai riisi terrassid asuvad Vietnami mägistes piirkondades. Need on valmistatud mitmekihilistest, mis toovad kaasa kaunid maastikud. Riisi kasvatatakse suvehooajal, mis on maist oktoobrini. Selle tulemusena jootavad terrassid suvised vihmasajud. Mu Cang Chai riisi terrassidel on meeldiv kliima, mis on külastajatele mugav. Seega saavad turistid igal ajal igal ajal külastada. Kuid need, kes soovivad terrassidest ilusaid fotosid, võivad neid mai ja juuli vahelisel ajal võtta. Selle aja jooksul veedavad kohalikud elanikud riisiterrassid istutushooajaks. Hmongi inimesed moodustavad 95% elanikkonnast, kes elab mägede nõlvadel.\n7. Tegalalang, Bali, Indoneesia\nIlusad Tegalalangi riisi terrassid Balis, Indoneesias.\nTegalalang Rice Terrace on üks parimaid turismisihtkohti Balis. See asub Tegalalangi külas, mis asub Ubud Bali põhja pool. Tegalalangi riisi terrassidel on rohelised maastikud, mis avanevad kaljudele, muutes need hämmastavalt ilusaks. Riisi mõlad õitsevad tänu kõrgelt organiseeritud tööle, mida pakuvad subak, kes on sotsiaalne kord. Riisi terrassidel käivatel turistidel on ainulaadne võimalus vaadelda põllumajandustootjaid riisiterrassidel. Lisaks ilusatele maastikele puutuvad ka Tegalalangi riisiterritooriumiga külastajad kokku Bali kultuuridega.\n6. Mae-Jam, Tai\nMae-Jami riisi terrassid Tais.\nMae-Jam on küla, mis asub Tai Chiangmai provintsis. Mõned riisi mõlad leiduvad küla mägistel osadel. Siiski on enamik mõlaid haritud küla lamedatel aladel. Enamik riisimarju kasvatatakse kohalike elanike poolt. See praktika on üle antud ühelt põlvkonnalt teisele.\nVietnami Sapa riisi terrassid.\nSapa on kaunis linn, mis asub Vietnami loode mägipiirkondades. Seda leidub piki Hiina piiri. Sapa on populaarne oma rikkaliku kultuuripärandi ja suurepäraste, kuid karmide maastikega. Lisaks sellele on koduks hästi kasvatatud riisiterrassidele, mis on hiljuti muutunud populaarseks turismisihtkohaks. Riisiväljad asuvad Fansipani mäe ja Sapa linna vahel.\n4. Maninjau järv, Sumatra, Indoneesia\nManinjau järve riisi terrassid Indoneesias Sumatras.\nManinjau järv on vulkaaniline järv, mis asub Indoneesias Sumatra lääne pool. See on üheteistkümnes suurim järv Indoneesias. Kaldera moodustati rohkem kui 50 000 aastat tagasi vulkaanipurskete läbi. Järve külastamine annab ühe lõõgastava atmosfääri ja võimaluse vaadata päikeseloojangut. Järve ümbritsev ala on vaikne ja rahulik. Järve kasutatakse kalakasvatuseks, ujumiseks ja konserveerimiseks. Lisaks ümbritsevad järve kaunid riisikellad. Riisikasvatus toimub järve ümbruses madalamates nõlvades ja soodes.\n3. Chiang Mai, Tai\nRanna terrassi Chiangmai linnas.\nChiang Mai on suurim linn Põhja-Tais, Chiangmai provintsis. Ta saab igal aastal rohkem kui 14, 1 miljonit turisti. Üks aspekte, mis meelitavad turiste Chiang Mai juurde, on ainulaadne iidne kultuur, mida näitavad mäe hõimud. Sellel on ka palju riisivälju ja seda nimetatakse sageli „Miljoni riisiväljade kuningriigiks”. Riisiväljad on paigutatud järskudele mägedele, mis ümbritsevad Chang Mai. Lisaks seiklusele imelistele riisi terrassidele on turistidel ka võimalus öösel käia. Lisaks saavad nad nautida ka mõningaid Tai kuulsaid roogasid, nagu "khao soi".\n2. Jatiluwih, Indoneesia\nJatiluwih riisi terrassid Balis, Indoneesias.\nNimetus „Jatiluwih” tähendab „tõeliselt ilusat” nime, mida kasutatakse Batukaru mäe nõlvadel leiduvate kõikjal esinevate riisiterade kirjeldamiseks, kus terrassid moodustavad nii istutus- kui ka koristusperioodil hingekosutav vaade. Rikkaliku kultuuriga inimesed, kes külastavad terrassid, saavad näha kohalikke elanikke, samas kui põllumajandustootmisega kaasnevad kohalikud elanikud tavaliselt veepühvlid ja pardiparjad, kes kasutavad orgaanilisi ja traditsioonilisi Bali põllumajandustehnikat. hiljuti loetleti Jatiluwih riisi terrassid maailmapärandi nimistusse.\n1. Yuanyang, Hiina\nYuanyuangi riisi terrassid on ainulaadne ja suurepärane vaatepilt. Nad asuvad Yuanyangi maakonnas, Yunnan provintsis Hiinas. Terrassid on põlisrahvaste hani rahva meistriteos, kes elasid Ailao mägedes üle 2500 aasta tagasi. Püüdlustes elada, panid hani inimesed oma loovuse katsetama, kui nad kaunistasid kaunilt mägede nõlvadel terrasse. Selle tulemusel austasid nad Ming-dünastia keisri pealkirjaga „Skillful Sculptor”. Nende jõupingutused on viinud ka Yuanyuangi riisiterrasside muutumisele turismiobjektiks. Yuanyuangi riisi terrassid on maailmapärandi kultuuripärand.


Miks "turvalisus" ei ole turvaline? - USS Security\nMiks “turvalisus” ei ole turvaline?\nNii nagu hooneid, kus tegutsevad avaliku sektori asutused, ohustavad ka teisi büroohooneid ja ettevõtete kontoreid mitmed riskid. On riskid, mis ohustavad materiaalseid ja immateriaalseid varasid, samuti hoonete külastajaid ja seal töötavaid inimesi.\nKüsimus taandub eelkõige riskide teadvustamisele, hindamisele ja meetmete rakendamisele riskide maandamiseks. Nende tegevuste tase on organisatsioonides erinev. Erisused tekivad organisatsiooni suurusest, juhtimiskultuurist ja paljudest muudest asjaoludest.\nRiskid mõjutavad eesmärkide saavutamist\nÜks olulisemaid asjaolusid, mida siinkohal silmas pidada, on arusaamine, kuidas riskid mõjutavad organisatsiooni eesmärkide saavutamist. Kas riskid on sellised, mis ähvardavad strateegilisi eesmärke, või on need seotud ainult funktsionaalsete üksuste eesmärkidega? Kas riske tuleb vaadata ainult üksusepõhiselt või tuleks riskijuhtimist käsitleda üksuseüleselt? Koondades kokku eri üksustest riskide tervikpildi, on võimalik teha otsuseid, anda organisatsiooni liikmetele volitusi ja luua pühendumus maandamistegevuste elluviimisel.\nNüüdisaegne riskijuhtimine suunab aina rohkem integreeritud riskijuhtimisele, mida ISO 31000:2018-s “Riskijuhtimise juhised” nimetatakse ka lõimitud riskijuhtimiseks. Selle järgi toimub riskijuhtimine organisatsiooni igas osa ja igaüks organisatsioonist on vastutav riskijuhtimise eest. Seetõttu on asjakohane küsida: kas Postimehe artiklis kirjeldatud inimeste sissepääs hoonesse ja seal liikumine on ainult turva- või haldusosakonna vastutus?\nPüüdes lahti harutada pealkirjas püstitatud küsimust “Miks turvalisus ei ole turvaline?”, tuleb aru saada turvalisusmeetmete vajadusest. Teadvustades esimeses järjekorras riske ja nende realiseerumise võimalikku kahju organisatsiooni strateegilistele eesmärkidele, saame seejärel rakendada meetmeid nende maandamiseks.\nInfraobjektidele kõrgemad nõudmised\nTurvariskide juhtimises on viimastel aastatel hakatud väga selgelt eristama ühe segmendina kriitilise infrastruktuuri objekte. Lennujaamad, raudtee, sadamad, elektrijaamad ja -võrk on ühed olulisemad infrastruktuuriobjektid, mille turvalisusele esitatakse kõrgemaid nõudmisi. Kuid nende nõuete aluseks on siiski väga selge riskikaardistus.\nKriitilise infrastruktuuri objektide hulka saab arvata ka elutähtsat teenust osutavad ettevõtted. Nimetatud segmendid on oma ohuallikate osas aga nii eripärased, et nende riskihindamiste metoodikat ja maandamismeetmete rakendamist tuleks käsitleda eraldi riigiasutuste ning teiste hoonete turvalisusest.\nTurvasüsteemide areng aitab kaasa ja loob võimalusi turvalahenduste ülesehituse muutmisel, tagades samas kontrolli riskide üle. Tulles riigiasutuste hoonete ja teiste büroohoonete juurde, siis valdavalt kasutatakse büroohoonetes turvatöötajaid ja administraatoreid, kes on esimene “filter” piiramaks sissepääsu hoonesse.\nÜha enam aga vähendatakse sellistes hoonetes vastuvõtu või ööpäevaringse turvatöötaja mahtu ning hakatakse kasutama nn virtuaalseid administraatoreid. Osa turvaülesannete täitmine seadistatakse turvasüsteemidele ja osa turvaülesannetest tehakse distantsilt. See aga tähendab, et turvasüsteemide ülesehitus ja funktsionaalsus mõeldakse hoolikalt läbi iga ukse ning kaamera täpsusega.\nTurvasüsteemides palju ebaefektiivsust\nKogemustele tuginedes võin väita, et praegu esineb turvasüsteemide kasutamises palju ebaefektiivsust. See tähendab, et turvaintsidentide avastamise ja hilisema faktide kontrollimise funktsionaalsust, turvasüsteemide abil, ei ole maksimaalselt ära kasutatud.\nEesti tavapraktika ja uute hoonete ehitusprojektid näevad ette paljuski valve- ning läbipääsusüsteemide ühildamist. Videosüsteem on jäetud eraldiseisva osana. Turvalisuse seisukohast on aga isegi olulisem video- ja läbipääsusüsteemide integreerimine, et tuvastada just selliseid liikumisi, nagu eksperimendi käigus tehti. Turvalisuse tõhustamiseks on videosüsteemi funktsionaalsust võimalik täiendada videoanalüütika kasutamisega.\nSiin tuleb aga väga selgelt tõmmata piir odavama hinnaklassi videosüsteemidel kasutatavate liikumise avastamise funktsioonide ja spetsiaalsete videoanalüütika tarkvarade vahele. Tavapärane liikumise tuvastamine ei ole videoanalüütika, mida kasutada turvafunktsioonideks või mis annaks videosüsteemile olulist efektiivsust. Videoanalüütika toimimisest ja võimalustest saab täpsemalt lugeda Springeri kirjastuse poolt 2012. aastal välja antud raamatust “Video Analytics for Business Intelligence”.\nPeale videosüsteemide on ka läbipääsusüsteemides toimunud viimastel aastatel uuendusi, mis teevad läbipääsusüsteemi kasutamise otstarbekaks ja taskukohaseks väiksemas mahus, kui seda suurtel büroohoonetel rakendatakse. Nendeks kasutajad saavad olla nii väiksemad bürood, majutusasutused, koolid, raamatukogud kui ka rendikorterid. Kõikjal, kus on vaja leida võimalus administraatori töötundide vähendamiseks või kaotada näiteks tavapärane läbipääsukaartide ja võtmete haldamine, võimaldavad läbipääsusüsteemid paindlikke lahendusi. Oleme enda ettevõttes viinud selle kokku USSbnb teenusesse, aidates klientidel vähendada kulusid isikkoosseisule, kuid tagades siiski kontrollitud liikumise hoonetes. Kui lisada siia eelnimetatud video- ja läbipääsu integratsioon, saavutame turvasüsteemide mõjusama kasutamise. Enne on vaja siiski teadvustada riske ja hinnata intsidentidega tekkivat võimalikku kahju ning selle baasil kujundada turvasüsteemide iga osa funktsionaalsus.\nOhutus osaks organisatsioonikultuurist\nTehnoloogia aitab küll turvalisuse tagamisele oluliselt kaasa, kuid küsimus, kui palju on turvalisus organisatsiooni iga üksikisiku kätes, jääb ikkagi. Organisatsioonid, mille põhitegevus on seotud tavapärasest suuremate riskidega, korraldavad ohutust ja turvalisust ühe osana organisatsioonikultuurist. Vastutus selle eest, et iga töötaja saab pärast tööpäeva enda pere juurde naasta, lasub organisatsiooni igal töötajal. Organisatsiooni juhtimises on siin väljakutse, kuidas saavutada liikmetelt soovitud käitumine.\nMõnevõrra võib seda võrrelda nutijoobega. Me kõik saame aru, et autoroolis kõrvaliste asjadega tegelemine võib tuua kaasa väga raskete tagajärgedega autoavarii. Me kõik saame aru, et siin esineb suur risk inimese elule ja tervisele. Kui paljud meist seda aga teadvustavad ja käituvad selliselt, et seda riski ei oleks? Esimesena öeldakse, et miks on politseid nii vähe näha, selle asemel et teadvustada vajadust endi turvalisele käitumisele.\nSama lugu on ka hoonete turvalisusega. Me saame aru, et hoonetes on varguse-, tulekahju- jm riskid, aga kas meie endi käitumine on selline, mis aitaks neid riske minimeerida? Kas me aitame ohutusvestiga, kuid ettevõtte tunnusmärkideta inimesel hoonesse siseneda ja seal liikuda? Või me teeme kõik selgitamaks välja, kas seal viibijal on ikka selleks alust. Pigem me eeldame, et ju on sel inimesel liikumiseks luba olemas, ja toimetame edasi omi asju. Samuti võib see juhtuda töötaja teadmatusest organisatsiooni riskijuhtimisel või lihtsamatest turvategevustest.\nEt “turvalisus” ei ole turvaline, saab alguse sellest, kas ja kuidas me riske teadvustame. Ootuspärane võiks olla hinnata riske struktuuri igas osas ja integreerituna eri funktsionaalsete üksuste üleselt. See annab fookuse, millele suunata tähelepanu, ja eraldada ressursse, saavutamaks strateegilisi eesmärke. Võttes aluseks riskikaardistuse, saab kujundada ja üles ehitada turvasüsteemid ning seadistada need tööle iga ukse või kaamera täpsusega.\nSelleks et turvaline oleks ka tegelikult turvaline, on vaja saavutada muutus inimeste käitumises. Igaühel meist on oluline roll selles, et meie endi ja kaastöötajate päev mööduks ohutult.\nArtikkel ilmus: http://www.ehitusuudised.ee/uudised/2018/10/29/miks-turvalisus–ei-ole-turvaline


Kuidas aastavahetus möödus – Manjana blogib\n3. jaanuar 2018 24. jaanuar 2018 Manjana\nKuidas aastavahetus möödus\nKui paar päeva netist eemal olla, koguneb lugemata blogipostide arv nii suureks, et pärast läheb mitmeid päevi, et end reapeale saada. Alguses mõtlesingi, et äkki ei peks blogima, teistel ju sama jama, pole vaja inimesi tühja lugemismaterjaliga koormata, aga siis lugesin eelmise aastalõpu kokkuvõtet ja huvitav oli. Kirjutan vähemalt enda jaokski. Ärge teie lugege, tehke midagi asjalikku. Magage näiteks. Kindlasti pole kõik oma eelmise aasta unevõlga veel tasa saanud.\nAlgas kõik niisamati nagu alati – 28. detsembril polnud mul halli aimugi, mida ma aastavahetusel teen, aga teha ma tahtsin. Midagi. Kellegagi koos. Reedel, ehk 29. kuupäeva lõuna paiku küsis üks kallis sõber FB-s, et mida ma pühapäeval teen. Saatsin vastu ahastushüüde, et ma ei tea. Kui ta laupäeval mulle vastas, olin ma juba omadega kohal ja õnnelik. Kuid enne seda juhtus veel palju asju.\nReede õhtul kirjutas üks teine hea sõbranna FB-sse, et ta on linnas ja kedagi teist ei ole. Üksi-üksi ja homme pole tööpäeva. Kui sõbranna nii kurvalt midagi kirjutab, võtan mina kohe jalad alla ja tuiskan kohale. On see nüüd empaatia või omakasu, jumal seda teab. Poole tunniga olin riides ja vanalinnas. Sel korral sain kasu ka. Selgus, et reede öösel oli karjade kaupa häid tuttavaid linna peal. Mitte kohe. Kohe polnud kedagi peale tilkuva sõbranna. Vihma ju kallas. Natukese aja pärast leidsime ühest kõrtsist paksu kasukaga teise sõbra, sest kunstlik karvkate kaitseb vihma eest paremini kui tänapäevased kahtlased vihmajoped ja ta oli varem näituseid väisanud. Ta alati väisab noid. (Nii tore sõna, nagu oleks tegemist pussitamisega.) Hiljem tarvitasime siidrit ja õlut ja siis hakkas neid sõpru välja ilmuma. Selliseid, keda pole mitmeid kuid näinud ja neid keda olin. Ja nad olid kõik armsakesed. Koju jõudsin hommikul viieks. Kuid varem jõudsime sõbrannaga kokkuleppida, et laupäeval sõidame koos aastavahetust veetma. Saaremaale. Samasse, kus jaanipäeva veetsime. Metsa ja mere äärde.\nLaupäeval ärkasin lõunapaiku ja mõtlesin, et eelmine öö oli nii meelirahuldavalt lõbus, et äkki ma ei viitsigi Saaremaale minna. Tühja sest aastavahetusest. Kuid sõbranna helistas ja rääkis, et kohale tulevad kõik noodsamad sõbrad, kellega me jaanipäeva veetsime ja mõned isegi lisaks, et ma ei kahelnud enam. Kolm autotäit häid inimesi. Parim seltskond, mida mul 2017. aastal võtta on olnud. No ja nii me Saaremaale sõitsimegi.\nMuideks, aastavahetusel pole vaja laevale bronni teha, saab vabalt ilma ka. Isegi esmaspäeval sai lihtsalt tagasi, kuigi netis näitas ärasõidul, et bronnida saab ainult kaks autot lisaks. Ja veel üks positiivne asi praamisõidul – õpilaspiletiga on inimese praamipilet poole odavam, täpselt poole. Uhh, mulle meeldib õpilane olla, kõlab nagu ma oleks ikka veel noor!\nAastavahetus kulges sama mõnusalt nagu jaanidki. Käisime saunas ja jõime ja natuke sõime ka. Söögiks oli aedviljaasi ja verivorstid, mida ma kord aastas ära maitsen. Pohlamoosiga on vist suvaline vorst hea. Öösel tuli osale rahvale hea mõte, et võiks pannkooke teha ja teisele osale, et aeg on kiluleibadeks paras. Kiluleivad kadusid laualt väga kiiresti. Pannkoogitaigent jätsime hommikusteks pannkookideks ka, nende küpsetamine on aegavõttev. Ehk mu aasta vahetus ja uus aasta algas pannkookidega. Jaaniööga sarnane oli ka see, et osa naisi otsustas meres suplemas käia. Jääd ei olnud, vesi oli külm, õues pime, suht sama nagu jaanide ajal. Kiljumine oli küll samasugune ja mina ei soovinud kummalgi korral merre sukelduda.\nPildil uusaastaööl merest majja suunduvad näkid\nIlutulestikku tegime. Ühe selle paki, kus on mitu erinevat pauku. Säraküünlaid oli ka. Loodetavasti metsaloomad ja merel ujunud kari luiki paukudest ei traumeerunud. Teiste seltskondade ilutulestikke võis väga kaugelt aimata. Me olime oma mõnusa seltskonnaga eemal-kaugel kõigest peale metsa ja mere.\njaanuari hommikul leidsid kõik, et kuigi oli lõbus, siis pohmelli küll kellelgi pole ja keegi ei oksendanud ka kummalgi ööl. Stripp ja imelikud tantsud ja mängud ilma liigse alksita. Mõnus aastavahetus. Kolm ööd järjest.\nPrevious Brändikott, mida järgi ei tee\nNext Meeste kotid lähevad moodi, juhhuu!\n3. jaanuar 2018, 22.24\nMa küll lugesin ja sul oli igatahes kõige mõnusam vana-aasta õhtu võrreldes nende teistega, millest lugenud olen! Ei vahtinud sa kuskil teleka ees ega märkinud üles, mis kõik valesti oli…Ma oleks ka sellist aastavahetust tahtnud, aga sel aastal kahjuks ei õnnestunud, aga küll jõuab veel 🙂 Head uut aastat!\n3. jaanuar 2018, 22.33\nTegelikult me natuke vaatasime telkut. Ärapanija esimese laulu (enamus seltskonnast eesti uudiseid ei jälgi ja nad ei teadnud, et oja joomisega vahele jäi), edasi tundus veel igavam ja siis panime teleka kinni ja hakkasime ühte mängu edasi mängima, kus inimesele kleebitakse mingi nimi otsaette ja siis ta esitab teistele küsimusi, et teada saada, mis nimi kirjas on.


Nii kriminaalkoodeksi kehtivusajal kui ka ajavahemikul 1. septembrist 2002 14. märtsini 2007 moodustasid varavastaste süütegude koosseisud erinormi ka ametiseisundi kuritarvitamise koosseisu (KrK § 161, KarS § 289) suhtes (RKKKo 3-1-1-100-09, p 28). Asjaolu, et mõni KrK §-s 160 või enne 15. märtsi 2007 kehtinud KarS §-s 288 sätestatud ametiisiku tunnustele vastanud isik ei ole alates 15. märtsist 2007 kehtiva KarS § 288 redaktsiooni kohaselt enam ametiisik, ei välista võimalust lugeda tema poolt enne 15. märtsi 2007 toime pandud tegu 15. märtsile 2007 eelnenud perioodil karistatavaks ametiseisundi kuritarvitamisena. Küll on vaja arvestada, et tulenevalt KarS § 5 lg-st 2 saab alates 15. märtsist 2007 isiku sellises teos süüdi tunnistada üksnes juhul, kui tema tegu vastab mõnele sellisele kehtivale kuriteokoosseisule, mis ei eelda kuriteo subjektina ametiisikut. Kui KrK §-s 160 ja enne 15. märtsi 2007 kehtinud KarS §-s 288 sätestatud ametiisiku tunnustele vastav isik, kes kehtiva õiguse kohaselt enam ametiisik pole, pööras enne 1. septembrit 2002 ametiseisundit ära kasutades enda või kolmanda isiku kasuks suures ulatuses võõral pangakontol olevat raha, tuleb tema tegu kvalifitseerida toimepanemise ajal kehtinud KrK § 1411 lg 3 p 1 järgi ja lugeda see tegu jätkuvalt karistatavaks järgmiselt: 1) 1. septembrist 2002 kuni 31. detsembrini 2003 KarS § 289 järgi; 2) 1. jaanuarist 2004 kuni 14. märtsini 2007 KarS § 201 lg 2 p-de 2 ja 3 järgi; 4) alates 15. märtsist 2007 KarS § 201 lg 2 p 2 järgi. Sellisele isikule karistuse mõistmisel tuleb lähtuda 14. märtsini 2007 kehtinud KarS § 201 lg 2 sanktsioonist (rahaline karistus või kuni kolmeaastane vangistus), kuna see on kõige leebem.\nAsjaolu, et mõni KrK §-s 160 või enne 15. märtsi 2007 kehtinud KarS §-s 288 sätestatud ametiisiku tunnustele vastanud isik ei ole alates 15. märtsist 2007 kehtiva KarS § 288 redaktsiooni kohaselt enam ametiisik, ei välista võimalust lugeda tema poolt enne 15. märtsi 2007 toime pandud tegu 15. märtsile 2007 eelnenud perioodil karistatavaks ametiseisundi kuritarvitamisena. Küll on vaja arvestada, et tulenevalt KarS § 5 lg-st 2 saab alates 15. märtsist 2007 isiku sellises teos süüdi tunnistada üksnes juhul, kui tema tegu vastab mõnele sellisele kehtivale kuriteokoosseisule, mis ei eelda kuriteo subjektina ametiisikut. Kui KrK §-s 160 ja enne 15. märtsi 2007 kehtinud KarS §-s 288 sätestatud ametiisiku tunnustele vastav isik, kes kehtiva õiguse kohaselt enam ametiisik pole, pööras enne 1. septembrit 2002 ametiseisundit ära kasutades enda või kolmanda isiku kasuks suures ulatuses võõral pangakontol olevat raha, tuleb tema tegu kvalifitseerida toimepanemise ajal kehtinud KrK § 1411 lg 3 p 1 järgi ja lugeda see tegu jätkuvalt karistatavaks järgmiselt: 1) 1. septembrist 2002 kuni 31. detsembrini 2003 KarS § 289 järgi; 2) 1. jaanuarist 2004 kuni 14. märtsini 2007 KarS § 201 lg 2 p-de 2 ja 3 järgi; 4) alates 15. märtsist 2007 KarS § 201 lg 2 p 2 järgi. Sellisele isikule karistuse mõistmisel tuleb lähtuda 14. märtsini 2007 kehtinud KarS § 201 lg 2 sanktsioonist (rahaline karistus või kuni kolmeaastane vangistus), kuna see on kõige leebem.\nRiigikohus, sedastades, et maakohus on jätnud kohtuotsuse KrMS § 312 ja § 339 lg 1 p 7 eirates isiku süüküsimuses nõuetekohaselt põhistamata, ei saa saata kriminaalasja uueks arutamiseks ringkonnakohtule, vaid peab saatma asja uueks arutamiseks maakohtule. Mõistliku menetlusaja möödumine võib välistada õigeksmõistva kohtuotsuse tühistamise ja kriminaalasja madalama astme kohtule uueks arutamiseks saatmise (RKKKo 3-1-1-100-09, p-d 23-24).\nJuhul kui kriminaalmenetluse jätkamine riivaks süüdistatava õigust menetlusele mõistliku aja jooksul ebaproportsionaalselt võrreldes avaliku menetlushuviga konkreetses asjas, tuleb kohtul kriminaalmenetlus lõpetada või süüdistatav õigeks mõista vaatamata võimalusele menetlusaja ülemäärane kestus hiljem karistust kergendades või muul moel isikule hüvitada (RKKKo 3-1-1-43-10, p-d 20-21). Mõistliku menetlusaja möödumine võib välistada õigeksmõistva kohtuotsuse tühistamise ja kriminaalasja madalama astme kohtule uueks arutamiseks saatmise (RKKKo 3-1-1-100-09, p-d 23-24).\nJuhul kui kriminaalmenetluse jätkamine riivaks süüdistatava õigust menetlusele mõistliku aja jooksul ebaproportsionaalselt võrreldes avaliku menetlushuviga konkreetses asjas, tuleb kohtul kriminaalmenetlus lõpetada või süüdistatav õigeks mõista vaatamata võimalusele menetlusaja ülemäärane kestus hiljem karistust kergendades või muul moel isikule hüvitada (RKKKo 3-1-1-43-10, p-d 20-21). Ringkonnakohus pole apellatsioonimenetluses pädev tühistama samas kriminaalasjas maakohtu poolt tehtud määrust, millega on ühe süüdistatava suhtes kriminaalmenetlus KrMS § 202 alusel avaliku menetlushuvi puudumise tõttu lõpetatud. Kui jõustunud kohtuotsusega on tuvastatud, et täideviijana süüdistatud isik ei ole toime pannud kuritegu, mille väidetava osavõtja suhtes on varem kriminaalmenetlus KrMS § 202 alusel avaliku menetlushuvi puudumise tõttu lõpetatud, võib see analoogia korras KrMS § 366 lg 1 p-ga 5 anda aluse kriminaalmenetluse lõpetamise kohtumääruse teistmiseks. KrMS § 202 kohaldamine eeldab, et eelnenud kriminaalmenetluse käigus on kahtlustatava või süüdistatava käitumises tuvastatud KarS § 2 lg-s 2 sätestatud teo karistatavuse üldised eeldused - süüteokoosseis, õigusvastasus ja süü (RKKKo 3-1-1-19-10, p 8.3).\nMenetlusaja mõistlikkust tuleb hinnata konkreetse kohtuasja asjaolude põhjal, lähtudes seejuures eeskätt järgmistest kriteeriumidest: 1) kohtuasja keerukus; 2) kaebaja käitumine; 3) asjaomaste asutuste (riigivõimu) käitumine ja 4) selle olulisus, mis on kaebaja jaoks konkreetses menetluses kaalul (RKKKo 3-1-1-43-10, p 30). Ehkki menetleja isiku vahetumist pole teatud juhtudel võimalik vältida, ei saa sellega kaasneda võivat menetlusaja pikenemise riski panna süüdistatavale. Olukorras, kus riigivõimu vastutusalasse jäävate asjaolude tõttu on kriminaalasja menetlemine mingil perioodil pidurdunud, tuleb järgnevalt üles näidata erilist hoolikust asja võimalikult kiireks lahendamiseks. Juhul kui kriminaalmenetluse jätkamine riivaks süüdistatava õigust menetlusele mõistliku aja jooksul ebaproportsionaalselt võrreldes avaliku menetlushuviga konkreetses asjas, tuleb kohtul kriminaalmenetlus lõpetada või süüdistatav õigeks mõista vaatamata võimalusele menetlusaja ülemäärane kestus hiljem karistust kergendades või muul moel isikule hüvitada (RKKKo 3-1-1-43-10, p-d 20-21). Mõistliku menetlusaja möödumine võib välistada õigeksmõistva kohtuotsuse tühistamise ja kriminaalasja madalama astme kohtule uueks arutamiseks saatmise (RKKKo 3-1-1-100-09, p-d 23-24).\nIsiku süüditunnistamine ja karistamine on KarS § 5 lg-te 1 ja 2 kohaselt võimalik üksnes juhul, kui tema tegu on olnud jätkuvalt karistatav igal ajahetkel arvates teo toimepanemisest kuni kohtuotsuse jõustumiseni. Isiku süüditunnistamine ja karistamine on välistatud nii siis, kui kohus leiab, et isiku tegu ei vasta toimepanemise ajal kehtinud kuriteokoosseisule, kui ka juhul, mil teo karistatavus on ära langenud alles hiljem. (Vt nt RKKKo 3-1-1-35-08, p 18.) Olukorras, kus kuriteokoosseis, millele tegu selle toimepanemise ajal vastas, tunnistatakse kehtetuks, on isiku süüditunnistamine KarS § 5 kohaselt lubatav, kui see tegu vastab mõnele kehtivale kuriteokoosseisule. Seejuures võib isiku teo lugeda jätkuvalt karistatavaks nii lähtudes kuriteokoosseisust, mis kehtis juba teo toimepanemise ajal, kuid mis teo toimepanemise ajal kehtinud õiguse järgi taandus teise kuriteokoosseisu ees, kui ka lähtudes kuriteokoosseisust, mis kehtestati alles varasema karistusnormi kehtetuks tunnistamisel (RKKKo 3-1-1-61-09, p 34.2). Samuti on võimalik olukord, kus kuriteokoosseis jääb küll endisel kujul kehtima, ent karistusseadust täiendatakse erikoosseisuga, mis erinormina tõrjub senini kohaldunud kuriteokoosseisu konkreetse teo karistatavuse alusena kõrvale. Kuriteokoosseis, mille järgi on võimalik tegu pärast karistusseaduse muutumist jätkuvalt karistatavaks lugeda, ei pea olema suunatud sama õigushüve kaitsmisele nagu see kuriteokoosseis, mille järgi tegu oli karistatav toimepanemise ajal või ka pärast seda karistusseaduse mõne teise redaktsiooni kohaselt. Seadus, mis muudab mingi käitumise karistatavuse eelduste paiknemist karistusseaduse struktuuris, ei välista teo karistatavust KarS § 5 lg 2 mõttes. Teo kvalifitseerimisel tuleb üldjuhul lähtuda karistusseaduse sellest redaktsioonist, mis kehtis teo toimepanemise ajal. Otsesõnu on see seaduses nii ette nähtud nende tegude puhul, mis pandi toime enne karistusseadustiku jõustumist (KarSRS § 3 lg 2). Sõltumata sellest, millise seaduseredaktsiooni järgi isiku tegu kvalifitseerida, tuleb karistuse mõistmisel lähtuda isikule soodsaimast redaktsioonist (RKKKo 3-1-1-139-05, p 23). Nii kriminaalkoodeksi kehtivusajal kui ka ajavahemikul 1. septembrist 2002 14. märtsini 2007 moodustasid varavastaste süütegude koosseisud erinormi ka ametiseisundi kuritarvitamise koosseisu (KrK § 161, KarS § 289) suhtes (RKKKo 3-1-1-100-09, p 28). Asjaolu, et mõni KrK §-s 160 või enne 15. märtsi 2007 kehtinud KarS §-s 288 sätestatud ametiisiku tunnustele vastanud isik ei ole alates 15. märtsist 2007 kehtiva KarS § 288 redaktsiooni kohaselt enam ametiisik, ei välista võimalust lugeda tema poolt enne 15. märtsi 2007 toime pandud tegu 15. märtsile 2007 eelnenud perioodil karistatavaks ametiseisundi kuritarvitamisena. Küll on vaja arvestada, et tulenevalt KarS § 5 lg-st 2 saab alates 15. märtsist 2007 isiku sellises teos süüdi tunnistada üksnes juhul, kui tema tegu vastab mõnele sellisele kehtivale kuriteokoosseisule, mis ei eelda kuriteo subjektina ametiisikut. Kui KrK §-s 160 ja enne 15. märtsi 2007 kehtinud KarS §-s 288 sätestatud ametiisiku tunnustele vastav isik, kes kehtiva õiguse kohaselt enam ametiisik pole, pööras enne 1. septembrit 2002 ametiseisundit ära kasutades enda või kolmanda isiku kasuks suures ulatuses võõral pangakontol olevat raha, tuleb tema tegu kvalifitseerida toimepanemise ajal kehtinud KrK § 1411 lg 3 p 1 järgi ja lugeda see tegu jätkuvalt karistatavaks järgmiselt: 1) 1. septembrist 2002 kuni 31. detsembrini 2003 KarS § 289 järgi; 2) 1. jaanuarist 2004 kuni 14. märtsini 2007 KarS § 201 lg 2 p-de 2 ja 3 järgi; 4) alates 15. märtsist 2007 KarS § 201 lg 2 p 2 järgi. Sellisele isikule karistuse mõistmisel tuleb lähtuda 14. märtsini 2007 kehtinud KarS § 201 lg 2 sanktsioonist (rahaline karistus või kuni kolmeaastane vangistus), kuna see on kõige leebem.\nTeatud juhtudel võib riigil tekkida tsiviilõiguslik kahju hüvitamise nõue äriühingu maksudeklaratsioonid esitamata jätnud või nendes valeandmeid esitanud juhatuse liikme vastu (vt RKKKo nr 3-1-1-60-07, p-d 43-49). Äriühingu juhatuse liikme poolt maksudeklaratsioonide esitamata jätmise või nendes valeandmete esitamisega riigile tekitatava kahju tuvastamiseks tuleb võrrelda riigi varalist olukorda pärast varjatud maksunõude ilmsikstulekut (maksu- või kriminaalmenetluse käigus) varalise olukorraga, kus riik oleks olnud, kui ta oleks saanud oma maksunõudest teada õigeaegselt esitatud ja tõesest maksudeklaratsioonist (s.t kui juhatuse liige oleks oma deklareerimiskohustust täitnud). Seega saab riigi kahju väljenduda eeskätt riigi maksunõude muutumises täielikult või osaliselt mittesissenõutavaks sel ajal, mille jooksul maksuvõla sissenõudmine deklareerimis-kohustuse rikkumise tõttu viibis. Sellise kahju arvestamiseks tuleb maksuvõla osast, mis õnnestunuks riigil äriühingult viimase majanduslikku olukorda arvestades reaalselt sisse nõuda siis, kui riik oleks maksunõudest teada saanud maksukohustuse tekkimise ajal, lahutada maksuvõla osa, mis õnnestu(nu)ks riigil äriühingult sisse nõuda pärast maksunõudest tegelikku teadasaamist. Juhatuse liikme poolt äriühingu maksudeklaratsioonide esitamata jätmise või nendes valeandmete esitamisega riigile tekitatav kahju võib lisaks maksunõude reaalväärtuse vähenemisele hõlmata ka maksuintressi, arvestatuna maksuvõla sellelt osalt, mis oleks olnud maksukohustuse tekkimise ajal äriühingult sissenõutav.\nKuna KarS §-s 288 kirjeldatakse täpselt neid tunnuseid, mille olemasolul saab lugeda isikut ametiisikuks karistusõiguse mõttes, siis tuleb neid tunnuseid ametiisikuks olemise küsimuse selgitamisel kohtuotsuses ka täpselt kirjeldada. Isiku süüditunnistamisel altkäemaksu andmises ilma isiku vastavust ametiisiku tunnustele nõuetekohaselt tuvastamata, on käsitatav nii materiaalõiguse ebaõige kohaldamisena KrMS § 362 p 1 mõttes kui ka kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 1 p 7 mõttes. Ametiisik KarS § 288 lg 2 tähenduses ei saa vastutada selles sättes otsesõnu nimetamata karistusseadustiku paragrahvide järgi, mis näevad subjektina ette ametiisikut (KarS § 201 lg 2 p 3, § 298^1, § 299 jt - vt ka RKKKo nr 3-1-1-66-07, p 9).


Cousinella: Suussulav avokaado-tomatisalat\nKunagi sain Prantsusmaal maitsa maailma parimat salatit, mis jäi meelde just oma mahlasuse poolest. Tegemist ei olnud traditsioonilise roheliste salatilehtedega salatiga, pigem oli sinna pandud kõikvõimalikke ebatavalisi asju: konservoakaunu, tomatit, lõhe jne..\nSama salati maitse meenus mulle ootamatult ühel päeval, kui segasin kokku salati külmkapis juhuslikult olnud ideaalselt küpsest avokaadost, tomatist, rohelises sibulast. Lisasin soola, pipart, kuivatatud peterselli ja piparmünti. Arvan, et just piparmünt oli süüdi selle salati taevalikus maitses.\nMarju @Tassike.ee January 2, 2011 at 8:45 PM\nMulle meeldib väga avokaado ja just samamoodi salateid "kokku keerata" asjadest, mis kapis parajasti ootel või riiulis olemas. Edu ja magusaid katsetamisi uuel aastal! :)


Arhitektuuri kriitilised küsimused. Liina-Liis Pihu vestlus Tristan Boniveriga – Eesti arhitektuuriajakiri MAJA\nRotor on grupp inimesi Belgiast, kes on juba üle kümne aasta tegelenud ühise huvi, materjalide ringlusega tööstus- ja ehitussektoris. Jätkuvalt kasvav arhitektuuribüroo hakkas kujunema mittetulundusühingu vormis pärast asutajaliikmete Tristan Boniveri ja Maarten Gieleni kohtumist. Millega te praegu peamiselt tegelete?\nPraegu tegeleme Rotoris üsna palju arhitektuuriküsimustega, kuid alguse sai büroo inimestest, kellel on väga erinev taust ja huvitav elutee. Meie suhted arhitektuuriga on keerulised. Mingil hetkel jõudsime tupikusse (blind spot), mistõttu arendasime välja muid vaatlemise viise, millest paljud on muutunud omakorda kinnisideelisteks. Me ei lähene arhitektuurile üksnes ruumilisest küljest, vaid paljudelt erinevatelt positsioonidelt. Põhiliselt tegeleme ruumide materiaalsuse ja narratiiviga. Töötame tihti koos teiste arhitektidega, kes tegelevad ruumiküsimustega. Meid kutsutakse projektide juurde lugude ja/või materjalidega tegelema.\nRotor on tellimustööde käigus loonud omale võimalusi uurida materjalide ringluse erinevaid külgi – on tegeletud nii taaskasutamisest tulenevate juriidiliste küsimuste lahendamisega (Vade Mecum for Off-site Reuse), materjalide kulumisega (2010. a Veneetsia arhitektuuribiennaali Belgia paviljon Usures), ringkonnas rolli mängivate tegijate väljaselgitamisega (Opalis) jne. Praeguseks olulisimaks kõrvalliiniks arhitektuursete projektide kõrval paistab olevat hoonete dekonstrueerimine ja hangitud materjalide vahendamine (Rotor Deconstruction). Kas materjalide ringluses kehtivad mingid üldised põhimõtted?\nMis iganes järeldusi me materiaalsusest (füüsilisest ruumist) teha saame, võivad need ühes kohas kehtida, mujal aga täiesti kehtetud olla. Näiteks kui miski on Belgias loogiline, võib see Eestis vaid osaliselt kehtida ning Hongkongi kinnisvaraarenduse kontekstis täiesti kasutu olla. Seal võib olla ennetamine hoopis loogilisem kui hetkeolukorda sekkumine või tagajärgedega tegelemine. Seal võib-olla tuleb mõelda, mida materjalidega teha 30 aasta pärast, kui praegu ehitatud hooned uutega asendatakse. Samuti tuleb seal tegeleda inimeste teadlikkuse kasvatamisega, mis Lääne-Euroopa kontekstis juba tehtud tööks võib lugeda.\nIga kord, kui ma siin Tallinnas tühja hoonet näen, tekib minus belglaslik impulss teha see hoone kenasti korda. See on väga tugev impulss, samal ajal kui kohalikud suudavad neist varemetena näivatest hoonetest külmalt mööduda. Puuduvad universaalsed vastused materjalide ringlusega seotud küsimustele, kuid küsimuste esitamine on igas olukorras põhjendatud. Õnneks on meil siin toimunud väikestviisi euro-globalisatsioon – on hea teada, et sarnased töövõtted kehtivad eri kohtades. See on oluline, sest me räägime tööst, mis loob väärtust.\nMaterjalide taaskasutamine on Euroopas muutumas üha populaarsemaks nähtuseks, kuid protsessi juures on endiselt palju takistavaid tegureid. Taaskasutus on vaid üks võimalus kahanevate ressursside ja reostuse problemaatika käsitlemiseks.\nMa loodan, et kõik maailmas teevad, mida iganes saavad, vahenditega, mis neile kättesaadavad on. Loomulikult on inimesi, kelle positsioon võimaldab paremat ligipääsu võimule ja ressurssidele. Teistel jälle on teistsugused võimalused, millest tulenevalt on mõistlik rakendada hoopis teistsuguseid meetmeid.\nRotor tegeleb materjalide ringlusega põhiliselt jätkusuutlikkuse eesmärgil. 2013. aasta Oslo arhitektuuritriennaali „Behind the Green Door” näituse ja raamatu kuraatoritena on põhjalikult käsitletud ka jätkusuutlikkuse mõiste olemust ja muutumist 600 objekti kaudu. Kuidas te praegu seda teemat käsitate?\nOn olemas teatud hulk sõnavara, mida me kasutame keeruliste teemade üle arutlemiseks. Näiteks, kuidas me suhestume materiaalsusega ning kuidas me sellega tegeleme. Meil on hulk mõisteid nagu jäätmed, taaskasutamine, korduskasutamine, väärtustav ja mitteväärtustav taaskasutamine, mõnikord ka keerulisemad terminid nagu passiivmaja või stabiilsus. Meil on mõisted, mida kasutame teatud nähtuste või objektide iseloomustamiseks ning tihti on nendel sõnadel võime liita suurt hulka inimesi.\nMõisted eksisteerivad, sest paljud inimesed on need omaks võtnud. Tihti kaasneb sellega aga tõsiasi, et sõnade tähendus on paindlik – erinevate inimeste jaoks võib sisuline/kitsam tähendus olla erinev. Endiselt on aga olemas üldine arusaam, mis võimaldab sujuvat arutelu. Mõisted võimaldavad inimestel koguneda, arutada ning edasi liikuda – see on väga hea. Samal ajal on tegu pelgalt tähistajate, mitte reaalsusega.\nNäiteks „jätkusuutlikkuse” mõistet kasutati pikka aega ühiskondlike suundumuste küsimuse alla seadmiseks. Praeguseks on selle termini aga kasutusele võtnud võimuesindajad ja suurfirmad, kes kasutavad seda tegelikust sisust sõltumata oma võimu kinnistamiseks. Suur naftafirma võib kasutada terminit „jätkusuutlik”, et selle abil endast paremat kuvandit luua.\nMõistel „jätkusuutlikkus” oli algselt teatud jõud, mis nüüdseks on kadunud – teisisõnu on see kaotanud võime küsimusi esitada. Praegu on alles mingi õrn konsensus ja arusaamine selle sõna tähendusest, kuid kõik kasutavad seda omaenda huvides. Isegi püüd mõistet uuesti määratleda ei lahendaks probleemi, sest defineerimine kitsendaks ja sulgeks osaliselt debati. See ei ole sõna, milles peitub tõde – see on konstrueeritud mõiste. Jätkusuutlikkuse mõiste võeti kasutusele 1980-ndatel maailma keskkonna- ja arengukomisjoni kogunemisel. Eesmärk oli luua kontseptsioon, mis koondaks inimesi ühise eesmärgi nimel. Taasdefineerida mõistet, mis on kunstlikult loodud, on võimatu.\nMe saame sarnast loogikat laiendada enamikule sõnavarale, mida kasutame keeruliste teemade käsitlemiseks. Siinkohal teen üleskutse jääda kriitiliseks oma eneseväljenduse suhtes. Teen üleskutse olla ühenduses objektide tähendusega ning tegeleda rohkem objektide endi kui nende kohta loodud abstraktsioonidega. Meil on kalduvus tegeleda objektidega vahendatult – sõna ja pilt on tugevad meediumid. Näiteks tegeletakse arhitektuuriga tarkvara ja ekraanide vahendusel või kogutakse elamusi fotograafia abil. Peame meeles pidama, et objektide kirjeldamine on vaid vahend pääsemaks nende endini. Mõnikord peame astuma sammu tagasi ning kogu olukorra küsimuse alla seadma.\nSelliste mõteteni jõudmist mõjutas tugevalt Oslo arhitektuuritriennaali näituse ja raamatu koostamine. Paljud on hiljem meie juurde tulnud ning tunnistanud, et pärast raamatu „Behind the Green Door” lugemist on neil võimatu kasutada mõistet „jätkusuutlikkus” endisel viisil. See sõna on otsekui tähendusest tühjendatud ning tuleb kasutada muid sõnu. Kuna väited tuleb ümber sõnastada, siis tuleb ka oma mõtted üle mõelda.\nSee võib tunduda takistavana, kuid tegelikult võib see olla parim asi, mis üldse juhtuda sai. See ajendab minema edasi ehk tagasi esialgsete küsimuste juurde. Kui meil mõnda aega oli olemas otsetee, siis nüüd tuleb taas avada põhiküsimus: mis on meie esmane eesmärk?\nTRISTAN BONIVER on Belgia arhitekt ja maailmaparandaja, kes on praktiseerinud ka graafilise disaineri, konsultandi ja arendajana. Lisaks on ta figureerinud Brüsseli alternatiivse põrandaaluse elektroonilise muusika skeenes. Eelmisel kevadel esines ta ettekandega EKA avatud loengute sarjas.


Kunstikeskus — 2019. aastal alustab Noblessneris tegevust uus rahvusvaheline kunstikeskus\n2019. aastal alustab Noblessneris tegevust uus rahvusvaheline kunstikeskus.\n520 m2 näituseruume\nKontorid ja nõupidamisruumid kaasaegse kunstiga seotud organisatsioonidele\nValdkondlik haridus- ja arenduskeskus\n2 residentuuriruumi väliskuraatoritele ja -kriitikutele\n2019. aastal alustab Noblessneris tegevust uus rahvusvaheline kunstikeskus\nISCP residentuurprogrammi stipendiumikonkursi võitis Anu Vahtra\nMiks on see ainulaadne?\nSpetsiaalselt selleks otstarbeks ehitatud näituse- ja tööpinnad.\nUus koostöömudel kaasaegse kunstiga seotud organisatsioonidele – institutsionaalne residentuur:\nKoos töötamise sünergia – teadmiste, kontaktide ja info jagamine.\nJagatud kulutused tugiteenustele nagu kommunikatsioon, raamatupidamine ja õigusteenused.\nVõimalus produtseerida näituseprojekte Eesti ja rahvusvaheliste partneritega.\nAastaringne residentuur väliskuraatoritele ja –kriitikutele, mis hetkel Tallinnas puudub.\nValdkondlik hariduskeskus kunstiprofessionaalidele.\nPiirkond ja ajalugu\nUus kunstikeskus avaneb Tallinna lahele ning selle lähedusse jäävad nii Lennusadam kui ka ajalooline Kalamaja piirkond.\nNoblessneri sadamalinnaku ajalugu ulatub tagasi 1912. aastasse, mil rootsi-vene päritolu ettevõtja ja metseen, maineka Nobeli preemia algataja vennapoeg, Emanuel Nobel ning allveelaevade tootja Gustav Lessner asutasid tulevase Noblessneri kunstikeskuse aladele Venemaa keisririigi laevastiku arendamise tarbeks allveelaevatehase, millele nad on andnud ka oma nime − Nobel+Lessner.\nUnikaalse arhitektuuriga Noblessneri jahisadama ala on olnud mitmete ambitsioonikate kultuuriürituste toimumiskohaks.\nKes asuvad uues keskuses?\nProjekti algatajaks ja eestvedajajaks on Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskus (EKKAK). Uude majja on oodatud kaasaegse kunstiga seotud organisatsioonid, kes soovivad jagada ühist tööpinda ning vajalikke tugiteenuseid nagu kommunikatsioon, raamatupidamine ja õigusabi.\nTäienev nimekiri uue keskuse asukatest:\nEKKAK on mittetulunduslik organisatsioon, mille peamiseks eesmärgiks on Eesti kaasaegse kunsti rahvusvahelise nähtavuse suurendamine ning Eesti kaasaegse kunsti välja toetamine ja arendamine. Oma partnerinstitutsioone ühendava organisatsioonina on EKKAK eesmärgiks rahvusvaheliste partnerlussuhete loomine kaasaegse kunsti väljal. 2012. aastal asutatud arenduskeskuse tegevust toetab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus.\n2017-2019 on EKKAKil kavas koostööprojektid järgmiste rahvusvaheliste partneritega:\nOutset Contemporary Art Fund (London, Tel Aviv, Amsterdam, Berliin, New Delhi, Ateena, Edinburgh)\nCuratorial Program for Research (New York, Buenos Aires)\nVideobrazil (Sao Paolo)\nCPR on rahvusvaheline mittetulunduslik organisatsioon peakontoriga Ameerika Ühendriikides ning satelliitharudega 15 linnas üle maailma. CPR toetab dialoogi rahvusvahelise praktikaga kuraatorite ning kohalike kunstiväljade vahel. CPR meeskond ja külaliskuraatorid töötavad oma Tallinna kontorist Eesti uurimisreiside planeerimise ja toimumise ajal.\n2015. aastal ühendasid seitse edukat Eesti ettevõtjat jõud Eesti kaasaegse kunsti toetuseks asutades koos Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskusega mittetulundusliku ühingu Outset Eesti. Tegemist on esimese sellises mahus ja võtmes erarahastuse platvormiga, mis toetab liikmetasudest uute kunstiteoste loomist, suurprojekte ning Eesti kunstnike teoste jõudmist avalikesse kunstikogudesse kas ostu või kingina. Outset Eesti on autonoomne organisatsioon, mis liitus kõrgelt tunnustatud ja väga eduka rahvusvahelise võrgustikuga Outset Contemporary Art Fund.\nFotokunstnike Ühendus (Foku), mis tegutseb alates 2007. aastast, on professionaalseid kunstnikke ühendav organisatsioon. 2011. aastast on Foku korraldanud rahvusvahelist kaasaegse kunsti biennaali Tallinna Fotokuu, mis võtab lähtepunktiks fotograafia ja kaamerakultuuriga seotud arengud ning keskendub kunsti seostele protsessidega kaasaegses ühiskonnas, majanduses ja poliitikas. Samuti korraldab Foku Eesti Fotokunstimess, mis toimub järgmisest aastast alates Noblessneris.\nTallinna Rakenduskunsti Triennaal on 1979. aastal loodud rahvusvaheline kunstisündmus. Triennaali eesmärgiks on pakkuda uut, aktuaalset ja ootamatut fookust, mille abil lähemalt vaadelda nüüdisaegseid rakenduskunsti- ja disainipraktikaid võimalikult laial skaalal. Igal triennaalil on uus teema ja täienenud formaat. Triennaal on alati koondunud põhinäituse ümber ning teema lahtimõtestamiseks ja selgitamiseks toimub hulgaliselt lisaüritusi.\nArtishoki biennaali näol on tegemist eksperimentaalse näituseformaadiga, mis koondab kümmet kunstnikku ja kümmet kirjutajat. Iga kunstnik esitab näitusele ühe uue teose ning kriitikud kirjutavad artikli kõigi esitatud teoste kohta. Kirjutajate tekste eksponeeritakse näitusesaalis samaaegselt vastava kunstniku teosega.\n2014. aastal väljaantud ajakiri-kunstiprojekt „Uus Materjal“ oli esimene number muutliku identiteediga mitteperioodilisest väljaandest. Teine väljaanne kandis pealkirja „Uus Number“, mis oli pühendunud kunstikommunikatsiooni teemadele.\nPeetri 12, 10411 Tallinn


Tervisliku toitumise töötoad – Liina Laur\nTervisliku toitumise töötubades räägime kvaliteetsest toorainest ja õigetest toidu valmistamise viisidest. Igas töötoas valmib 4-5 tervislikku ja maitsvat retsepti, mida ka üheskoos degusteerime.\nTöötoad toimuvad spordiklubis Reval-Sport aadressil Aia 20, Tallinn. Täpsemate toimumisaegade osas ja registreerumiseks võta minuga ühendust.\nTöötuba keskendub just täisväärtuslikule ja tasakaalustatud hommikueinele. Mida süüa hommikuks ning kuidas panna kokku tervislik ja maitsev hommikusöök, mis hoiaks kõhu kaua täis? Üheskoos teeme läbi soolase pudru, magusa pudru, muffinid, omleti koos salatiga ning pannkoogid.\nSee töötuba võtab fookusesse vahepalad. Mida süüa söögikordade vahepeal ning kuidas valida vahepala oma elustiili järgi. Räägime ka sellest mida süüa enne ja peale treeningut ning kuidas sättida oma söögiaegu kui trenn on planeeritud varahommikusse või hilisõhtusse.\nKes meist ei tahaks süüa aeg-ajalt burgerit, friikartuleid, kooki või jäätist? Kõiki neid eineid saad nautida ka patuvabalt ning tervislikus võtmes. Antud töötoas just sellele keskendumegi. Lisaks räägime kuidas teha paremaid ja tervislikumaid valikuid igapäevasel toidulaual, et ükski eine ei oleks nö “keelatud” või “patueine”.\nTöötuba on mõeldud kõikidele magusaarmastajatele, kes ei suuda magusale “Ei” öelda. Räägime lähemalt miks magusaisu tekib ning kuidas seda ohjata. Kõik koostatud retseptid on kaalusõbralikud ning valmivad ainult tervislikust toorainest.\nRäägime toitumisest üldiselt ning tegema teadlikke valikuid toidupoes\nTeeme üheskoos läbi 4-5 erinevat retsepti\nDegusteerime ja naudime maitsvaid toite, mis toetavad meie eesmärke\nTervislik toit ei ole igav ja üksluine, kui õpid seda õigesti valmistama.