Sõiralõ uma maa märk\nVõromaa ja Setomaa suurõmba sõirategijä omma sälä kokko pandnu ja küsüse mi kandin tettüle sõiralõ Euruupa Liidu kaitstut geograafilist tähüst. Sääne märk and ostjalõ teedä, et kaup om peri kimmäst piirkunnast ja õkva sääne, nigu tä vällä lubat om. Märgi küsümise üts vidäjit, Nopri talomeieri peremiis Niilo Tiit seletäs, et tuud kvaliteedimärgi saamist om aetu [...]\nHaanimaa vanõmb sai sepä tettü mõõga\nHaanimiihi nõvvokua rahvas om iks näüdänü umma linatsõst rõivast tettüt mundrit. No om haanimiihhi vanõmba mundri mano valmis saanu ka sepä tett mõõk. «Taa ei olõ sõamõõk, taa om meil rahu ja sõprusõ tunnismärk,» kõnõlõs haanimiihhi nõvvokua vanõmb Hollo Agu vahtsõst mõõgast. Mõõga tekk’ haanimiihile tutva sepp Rakvere kandist Siimuste lähküst. «Tegijä olõs lähembäst kah [...]\nVällä tull’ võrokeeline Räpimehe Risto raamat\nVõro keelen om valmis saanu vahtsõnõ latsiraamat, tuu om põnõvuslugu Räpimehe Ristost. Suumlaisi kirotõduid ja joonistõduid Risto-raamatit om Soomõn ilmunu jo 26 tükkü ja noid om ümbre pantu paarikümnehe kiilde. Raamadu «Aig om käen, Räpimehe Risto» päätegeläne Risto eläs kuun tädi Roosiga ja tälle miildüs väega trummi lüvvä. A ütele inemisele näide majan ei miildü [...]\nVahtsõt muudu «ristimõts»\nKäve ildaaigu Põlvamaal kodokandih ümbre sõitmah ja näi vahtsõt muudu ristimõtsa. Naid oll’ peris hulga üte tii veereh. Mõnõ olli joba är maaha võedu ja halgõs tettü, tõsõ uutsõva viil umma aigu ummi ristega. Õnnõs olliva ristega puu iks kuionu. Musta Riivo jutt ja pilt\nPõlvan tulõ Hurda seldsi kodoluukonvõrents\n28. märdikuul peetäs Põlva raamadukogo saalin kodoluukonvõrentsi. Kõnõldas parhillatsõst Põlva vallast, jutus tulõ ka Eesti lipu tähtpäiv. Konvõrendsil esitletäs vahtsõt Kolga Raimondi luulõkogomikku ja Põlva harrastustiatri mäng dokumentaallavastust 1944. aastaga sügüsest. Kodoluukonvõrendsi kõrraldas Hurda Jakobi nimeline Põlva rahvaharidusõ selts ja tugõ Põlva vallavalitsus. UL\nVõro keele nädäli tiidmiisi proovi vasta oll’ suur huvi\nVõro keele nädälil (5.–11.11) keelehuviliidsilõ vällä pakut tiidmiisi proovi «Ütski tark ei sata taivast» vasta oll’ seo aasta esieränis suur huvi: üten lei 2300 võro keele sõpra. Viktoriini kõrraldas Võro instituut ja viimätsil aastail om seo tiidmiisi pruuv olnu pääle opilaisi mõtõld kõigilõ keelehuviliidsilõ. Timahava olli keelemõistmist pututava küsümüse köüdedü söögi ja süümisega. Küsümüisi avit’ [...]\nKuvvõs Uma Pido peetäs 2023. aastagal\nJärgmine suur võrokõisi laulu- ja rahvapido Uma Pido peetäs 2023. aastaga 3. piimäkuul Põlvan Indsikurmun. Varrampa om Umma Pito peet kas katõ vai kolmõ aasta takast, a no omma kõrraldaja otsustanu, et viis aastakka om paras laulupido vaih. Viieaastadsõ vaihõga peetäs ka tõisi Eesti suuri laulupidosiid. UL\nLähküidsi naabridõ pidopäiv\nKats lätläst nägevä kavvõmban kedägi. «Kae, eestläne juusk!» ütles üts tõõsõlõ. Tõõnõ kaes kah, a ei jää nõuhtõ: «Taa om hoobis leedulanõ, kiä sais!» Säändsit nall’u kõnõlõsõ lätläse ummi naabridõ kotsilõ. Läti riigi 100. sünnüpäiv sai ka Eestin kõvva är kõnõldus. Kuigi mi olõmi perämädse 30 aastakka ütenkuun Lätiga esisaismisõ ja Euruupa tiid astnu, ei [...]\nHäniläne: inemine ei suta umma lühkeist ello mudsukalõ täütä\nKiränik Häniläne om valmis saanu vahtsõ raamadu. Uma Leht uur, minkast vahtsõst raamatust lukõ saa ja midä arvas Häniläne võro kirändüse täämbädsest saisust. Ti vahtsõ raamadu päälkiri om «Kibõna ütest rändämisest». Midä sõna «rändämine» Teil märk? Sõna «rändämine» märk mu raamatun inemise minekit puhtidõ igätsüisi poolõ, ilu ja õigõ elu poolõ. Seletäge tsipakõsõ, millest kõnõlõsõ [...]\nTsirgu ja eläje hoitva inemise ligi\nKõnõldagu no pääle, et mõtsa ei võeta põra iiba pall’u maha, taa kasus maru kipõlt asõmõlõ ja tõist-kolmadõt muudu, peris õigõ naa asja õks egäl puul ei olõ. Egä petäi vai kuus ei olõ siski paiuvõsa, mea paari aastaga niisama suurõs kasus nigu enne ragumist. Muiduki, tuu om kah hää, et kannistikõ päält lövvät mitu [...]\nOlõ pensionär ja aigu küländ. Nii autusõidus ku perrämõtlõmises. Määnegi tiidläse-pisiläne om kunagi sisse pugõnu, nii et tüki egal puul katsiid tegemä. Suvõl katsõti Võru-Tartu tii pääl. Sääl om suurõlt jaolt 90-märk iin, ma sõidi sis 90 ja 100 vahepääl, et nätä, mis sünnüs. Sündü tuu, et varsti tegüsi mu takka joru autiid. Kui nimä [...]\nMuusikast ja lihast kõrdapite\nMa olõ üldidselt peris suurõ süämega inemine, aga viimätsel aol tüküs süä ruttu täüs minemä. Tõnõkõrd peris tühä asja pääle. Näütüses muusikameeste pääle. Raadiost tulõ vahel saatiid, kon kuulõt tõtõstõ hääd muusikat, aga sis nakkas saatõjuht kõnõlõma ja putras umbõs kolm-neli kõrda kauõmb, kui muusika mängmises aigu lätt. Perän tulõ vast viil mõni hää lugu, [...]\nÜten perrega mõnõs aos Rumeeniä pääliina Bukaresti tüüd tegemä kolinu Võromaa miis Epleri Rain kirotas elost, tüüst ja mõttist puultõist tuhat kilomiitret lõuna puul. 22. kiri. Soomõ om tõistmuudu maa Oll’ vaia kõrras koton kävvü. Kõgõ odavamb ao ja raha mõttõn oll’ reisi läbi Soomõ – linnukiga Bukarestist Helsingile ja säält laivaga Eestimaalõ. Nigu [...]\nPriitahtligu pritsimehe Oravil\nOrava priitahtligu pritsimehe pidävä uma seldsi 90 aasta tegotsõmisjuubõlit. 26. märdikuul 1928 luudi Orava Vabatahtlik Tuletõrje Ühing. Üle viiekümne aasta umast elost om seldsiga köüdet olnu ja tollõ iinotsan saisnu Mällmanni Kalju (87), kiä kõnõlas pritsimiihi elost päälesõa aost täämbädse pääväni. Seldsi aastist inne ilmasõta om tiidä, et edimädses juhis oll’ Birnbaumi Karl. Näil olli [...]\nHenge lännü reis Lätimaad pite\nKäve märdikuu tõõsõl nädälivaihtusõl Võro reisibürooga Lätin. Oll’ väega huvitav reis. Kõgõpäält kävemi Gauja rahvuspargin Unguri mõisan (Ungurmuiža). Ku muido umma mõisa tettü inämbältjaolt kivist, sis seo oll’ puust ja barokkstiilin. 1728. aastal ostsõ tollõ mõisakotusõ parun Johann Balthasar von Campenhausen, kes oll’ ammõdi poolõst sõaväeläne. Tä oll’ kavva tiinnü Poolan, a ka muial Euruupan. [...]\nPikkä aigu traumapunktin tüütänü Urmi Aili tulõtas miilde, määndsit juhtumiisi meditsiinitüün ette om tulnu. Suu- ja sõrataud Oll’ aig, ku mi teie pääle panti suu- ja sõrataudi piätämises desinfitseeridü kasti. Ütskõrd sõitsõ latsi spordikooli buss vasta säändse kasti viirt nii, et buss läts’ põllu pääle ümbre. Kiirabi naksi sis meile noid vika saanuid tuuma [...]\nRahvakallendri tähtpäivi pidämine\nTimahavanõ aasta om rahvusvaihõlinõ rahvakultuuri ja -kombidõ alalõhoitmisõ ja tutvastegemise aasta. Eestimaal om iks vannust kombist kinni peetü. Nii ka 1950.–1970. aastil, ku Eesti maakoolõn oll’ kombõs rahvakallendri tähtpäivi pitä ja üten tuuga tekkü ka väiku etnograafianuka ja koolimuusõumi. Pall’o tuul aol kooliopilaisi kor’adu as’a ja mälehtüse omma täämbä löüdnü uma kotussõ Eestimaa muusõummõn. Täämbäne [...]\nViil üts avvosammas\nPätsi samba pandva Tammsaarõ parki. Mullõ tulõva Pätsiga miilde 80ndide lõpu ja 90ndide algusõ võro esämaalidsõ joodigu. Üü läbi röögiti: ma tahassi koton olla, ku Päts om president. Paar laulu oll’ viil: aitsihh-aitsahh, aitsahh, ai velle. Ku rohkõmb purjo jäädi, sõs laulti vallavanõmbast ja vallavaesõst. Perän tuud tull’ harilikult vinnekeeline laul, miä lõppi nii: mõ [...]\nTalinah pidol käümine\nTaa lugu om mu sõbrost ja juhtu 1960. aastaga sügüse. Mõlõmba sõbra omma jo taivaidsi teie pääl, näide jutt om mul ilostõ meeleh. Ollimi kolmõkõistõ väega hää sõbra. Ma, Mare ja Lainõ. Marel tulle mõtõ Talinahe pidolõ minnä. Täl olle sääl kavaliir, kellega tä peräh ka paari läts’. Lainõl opsõ sõsar edimäst aastat kaubandustehnikumih ja [...]\nSa olõt hullõmb ku luupainaja! Nii üteldi inemise kotsilõ, kiä uma jutu vai tegemiisiga tõsõ närvi ai. Kost tuu ütlemine om tulnu? Vanal aol panti riijalasõ PAINU ala, hobõsõ luuki PAINUtõdi esi kotoh ja suusanõnaki kääneti PAINU all ülespoolõ. Arva, et säält om tulnuki tuu nimetüs LUUPAINAJA. Luupainajat kiäki nännü ei olõ. Inemise mano tulõ [...]\nKodokäüjist ja näide kodo käümiisist om hulga juttõ. Umah kotoh ei olõ ma näist kunagi kedägi nännü. A ütel hämäräl õdagutunnil oll’ mul kodohoovih väega imelik nägemine. Aknõst paarkümmend meetrit kavvõmbah hõl’osi kats poolõmeetrise läbimõõduga kerrä. Nä es olõ nii helle ku päiv, kisksõ rohkõmb sinnä seebimulli muudu. Näide vahemaa oll’ paar meetrit ja nä [...]\nTütärlatsi pingirida nigu lillipinnär Taa mälehtüs jääs 80ndihe aastihe. Sääne lugu juhtu üten Lõuna-Eesti keskkoolin. Koolilatsõ kanni sis vormirõivit. Mäletämi külh noid tütärlatsi sinitsit pluusõsit kruudiliidsi ündrikõga. Sis pidi kõik koolilatsõ vormirõivit kandma. A ütel tütrigul juhtu äpärdüs: mõsun oll’ midägi verevät timä pluusõ lillakasroosas muutnu. Oppaja lepse olokõrraga. Sniti perrä oll’ iks vormipluusõga tegemist. [...]\nKalõvi kodotulõk Ma kuuli raadiost, et «Kalõvipoig» om vahtsõst läti kiilde ümbre pantu. Sada aastat tagasi ümbre pantu tekst oll’ vanas lännü ja aost maaha jäänü. Tuu om õigõ, et aoga piät ütte jalga käümä. Näütüses kirot’ Lutsu Oskar saa aasta iist näütemängo «Kalõvi kodotulõk», kon oll’ päätegeläne ihnuskoi Pliuhkam. Tä tahtsõ, et ku Kallõv [...]\nLeping Laivavärvmisfirma and sadaman umma tüüd üle. Vastjavõtja avastas, et värvitü om õnnõ puul laiva ja saa väega kur’as. «A tuu oll’ meil jo lepingun niimuudu kirän: mi ütelt puult ja Eesti Merelaivandus tõõsõlt puult,» jääs laivavärvjäl õigust ülegi.\nNummõr’ 426 – Märdikuu 22. päiv 2018


Mis on tõelised meemid? Kultuurimeemidest internetimeemideni\nPõhiline » Huvitav » Mis on tõelised meemid? Kultuurimeemidest internetimeemideni\nKas olete ülaltoodud pildiga tuttav?\nNeed, kes te, "Sõrmuse isanda" triloogia fännid, teate, kes ta on. Jah, see on Boromiri-nimelise tegelase vestlusfragment filmist "Sõrmuste isand".\nMiks teda nii palju meemina kasutatakse?\nSellele küsimusele vastamiseks on vastus sellesse manustatud teksti järgi: üks mitte lihtsalt~\nPõhjus, miks ma ülaltoodud meemi valisin peale meemide näidete toomise, on see, et meemidest pole lihtne kirjutada. Võib-olla sellepärast, et arutelu meemide üle on suhteliselt uus.\nSõna "meemid", mida te teate, võib sisaldada nalju, sarkasmi, poliitikat ja nii edasi. Seda tüüpi meeme leidub sageli Internetis.\nTegelik arutelu meemide üle on aga laiem kui ainult Internetis leiduv. Meemide kohta lisateabe saamiseks proovige lugeda järgmist teksti. Aga see on veidi keeruline.\nMõistet meem võttis esmakordselt kasutusele Richard Dawkins 1976. aastal oma raamatus The Selfish Gene.\nTa kasutab seda mõistet loomulikult oma eesmärkidel, nimelt kultuurilise evolutsiooni mõiste nimetamiseks. Mõiste, mis tema sõnul on tänapäeva inimese elu jaoks üsna oluline.\nMeem on kultuurilevi üksus, nagu laulud, ideed, moelaadid, soengud jne. Siis millisel kujul selle kultuuri levik? Imitatsiooni-imitatsiooni kujul.\n“Nii nagu geenid paljunevad geenivaramus sperma või munarakkude vahendusel kehalt kehale hüpates, paljunevad meemid end ajust ajju hüpates protsessi kaudu, mida võib laias laastus nimetada jäljendamiseks.-Richard Dawkins (Isekas geen, 11. peatükk)\nÜlaltoodud tsitaadi mõistmiseks toon näite järgmisest meemist.\nEeldatakse, et muusikas leiduvatel meemidel on paar rida boheemlasliku rapsoodialaulu sõnu, mis on üsna eristuvad ja kergesti meeldejäävad. Võtke laulusõnad lihtsalt järgmiselt,\n” Lihtne tulla, lihtne minna, kas sa lased mul minna?\nWL! Ei, me ei lase sul minna.\nLase tal minna"\nNäiteks laulan seda lüürilist osa sageli ainult korraga. Hetked sõpradega. Aja jooksul õpib mu sõber sõnad ja isegi tooni pähe. Isegi tüütuseni.\nTeinekord kuulevad nad neid sõnu kogemata ja loevad alateadlikult laulu ette. Seda võiks nimetada meemiks. Sest ma olen mõjutanud oma sõprade meelt (ajusid). Tõenäoliselt tegi mu sõber sama asja, mida ta tegi, ja levitas seda teistele nagu katk.\nDawkins nimetab oma raamatus meemi uueks replikaatoriks. Muidugi on vanad replikaatorid geenid.\nMis on replikaator?\nLühidalt öeldes on replikaator üksus, mis on võimeline ennast kopeerima. Tema koopia loodeti need säilitada.\nKui rääkida meemide säilitamisest, siis ärge unustage Interneti tähtsust. Internet on meemi vaate kaudu meemi enda säilitamise põlistav tööriist. Näiteks teate hiljuti levima hakanud meemi "See pole nii lihtne, Fergusso".\nMa ei tea, kust see meem tuli ja kes selle üldse lõi. Kuid nagu täna näete, on need meemid võrgus väga populaarsed. Vähemalt praegu. Alates facebookist, instagramist, youtubest.\nMaailma youtube'i naljamehed kasutavad seda meemi oma nalja tegemiseks intensiivselt. Interneti roll on siin väga selge. Internetiga on meemide leviku kiirus väga kõrge.\nKuid küsimus on selles, kui kaua see meem viiruslikuks läheb?\nSelgitamise hõlbustamiseks on ülaltoodud meemid sellised, nagu "Üks ei tee lihtsalt", "See pole nii lihtne, Ferguso". Ma nimetan seda "interneti meemiks". Muidugi selleks, et mitte segada teiste meemidega. Nagu teate, näib, et Interneti-meemidel on teatud ajavahemik, mis levib – seda kasutatakse sageli teatud kellaaegadel.\nKas olete kunagi kuulnud Ice bucket väljakutsest, mannekeeni väljakutsest või harlemi raputuse väljakutsest?\nNeed on mõned väljakutsed, mis on mõnda aega tagasi Internetis levima hakanud. Aga kas sa vastad väljakutsele nüüd? Ei.\nJustkui asendub varasem väljakutse uue ja uuemaga ning teeb seda ka edaspidi. Mõned meemid saavutavad lühiajalist edu ja levivad väga kiiresti, kuid ei püsi meemilaudas kaua. Väljakutse-väljakutse Näiteks, mis oli sotsiaalmeedias levima hakanud.\nOh jah, mõned neist väljakutsetest hõlmavad meeme.\nSest põhimõtteliselt on meem kopeerimise, jäljendamise – kopeerimise vorm. Algselt oli inimesi, kes esitasid väljakutse. Seejärel esitab see inimene kõigile küberruumis väljakutse täita seda väljakutset, mida ta tegi.\nJärgmisena juhtub kaks võimalust.\nEsiteks, väljakutse ebaõnnestub ja seda ignoreeritakse.\nTeiseks õnnestub väljakutse ja enamik Interneti-kasutajaid jäljendab seda.\nVäljakutse õnnestumise määravad mitmed tegurid. Nagu Nicki Lisa Cole, Ph.D. artiklis.\n„2014. aasta suvel sotsiaalmeedias levima hakanud The Ice Bucket Challenge on näide meemist, mis eksisteeris nii veebis kui ka väljaspool. Selle reprodutseeritavus põhineb selle reprodutseerimiseks vajalikel minimaalsetel oskustel ja ressurssidel ning sellel oli kaamerale öeldud sõnade ja tehtud toimingute skript. Need tegurid muutsid selle hõlpsasti kopeeritavaks, mis tähendab, et sellel on "koopia viljakus", mida Dawkinsi sõnul meemidelt nõutakse.Nicki Lisa Cole, Ph.D. (Mis teeb meemid nii meeldejäävaks?)\nÜlaltoodud tsitaadi mõte on selles, miks jääämbri väljakutse läks levima selle reprodutseeritavuse (jäljendamise võime) tõttu, mis põhineb oskuste lihtsusel ja selle väljakutse jäljendamiseks vajalikul meetodil.\nSee tegur muudab replitseerimise lihtsaks. Ice Bucket Challenge'il on "koopia viljakus". Dawkinsi sõnul on meemiks saamiseks vaja Copy Fecundity.\nDawkins ütleb selgelt, et koopia pikaealisus pole suhteliselt oluline. Väikese kaalutlusega ma detailidesse ei lasku.\nViljakus on üksuse võime paljuneda (selle kiiruse poolest). Meemide puhul tähendab reprodutseerimine levitamist. Ilmselt on viljakus palju olulisem kui koopia (indiviidi) pikaealisus.\nNäiteks meemid on ideed. Levimise ulatus on näha, kui kaugele inimesed idee aktsepteerivad.\nKui idee on laiemas kogukonnas aktsepteeritav ja rakendatav, võib öelda, et idee on kõrge viljakusega. Vastupidi. Kui ideed peetakse imelikuks ja seda kiputakse vältima, on viljakus madal.\n3. Replikatsiooni täpsus\nLihtsamalt öeldes, kui loen "Isekas geeni", saan ma raamatu sisust aru omaenda tajuga. Ja muidugi on minu arusaam mõnevõrra erinev või palju erinev sellest, mida Dawkins oma raamatus mõtles.\nSeejärel rääkisin teistele inimestele raamatu sisust. Tundub, et olen tahtlikult või tahtmatult Dawkinsi ideid oma ideede ja teistelt saadud viidete tulemuste kaudu pisut muutnud. Ütleme nii, et minu ideed on meemid ja teiste inimeste mõtted erinevad minu omadest.\nMa istutan need meemid teie ajusse. Nagu juba selgitatud, arenevad meemid ajust ajju. Tundub, nagu oleks meie aju supp, kus meemid paljunevad ja arenevad.\nSeega on Dawkinsi meem (tema idee) muutunud, segades minu meeme teiste inimeste omadega. Selle meemi levik on läbinud mutatsiooni. Kui räägite teistele inimestele oma ideedest, siis see meem muteerub ja seguneb pidevalt.\nAnaloogia geenidega on liikide ristumine.\nLiikidevaheline paaritumine on kahe vanema kahe geeni segunemine viljakate ja mitmekesiste järglaste saamiseks. Darwin ütles, et selles maailmas pole identseid indiviide, isegi kui nad on identsed kaksikud, nende kahe vahel peavad olema erinevused.\nSee tähendab, et iga indiviid on ainulaadne ja erineb alati teistest indiviididest. Need variatsioonid viivad hiljem protsessini, mida nimetatakse looduslikuks valikuks. Looduslik valik põhjustab evolutsiooni. Võimalik, et see meemide segu käivitab evolutsiooni. Ja see areng, ma loodan, annab aluse geniaalsele ideele.\nOletame, et teete meemi. Postitate oma meemi sotsiaalmeediasse. Näiteks maailmas on see tavaliselt 1cak või Meme Comic Worldis.\nNendele netimeestele meeldis teie meem ja nad jagasid seda oma sõpradega. Kui see meeldib ka nende sõpradele, teevad nad sama.\nSee muster jätkub ja lõpuks läheb teie meem viiruslikuks. Kas see ei tähenda, et kogute siit populaarsust? See tähendab, et teie loodud meemid on viljakad.\n2. Meedia turundus\nVaadates kiiresti levivaid internetimeeme, saab seda muidugi turundusvahendina kasutada. Ettevõtted peaksid sellest teadlikud olema ja saama sellest juhtumist oma toodete osas kasu.\nDawkins, Richard. 2017. aasta. Isekas geen. Jakarta: KPG\nMis teeb meemi nii meeldejäävaks?\nSõna "meem" taga olev tegelik tähendus\nViljakus – Vikipeedia\nMeemid.. Mis on selle tõeline eesmärk?\nInterneti-meemid – Vikipeedia


„Aasta tegija 2017“ kutsevõistlused on ukse ees - Tartu Kutsehariduskeskus\n„Aasta tegija 2017“ kutsevõistlused on ukse ees\n15.-16. märtsil toimuvad kutsehariduskeskuses koolisisesed kutsevõistlused, kus selgitatakse 34 eriala parimad tegijad. Võrreldes varasemate aastatega on võistlusülesanded seekord keerulisemad ning paljudel erialadel tuleb võistelda kaks päeva. Kõrvuti õpilastega panevad oma oskused proovile ka külalisvõistlejad.\nÜks tõsisematest jõukatsumistest seisab ees keskkonnatehnika lukkseppadel, kes peavad kahe päeva jooksul paigaldama vannitoa sanitaarseadmed, kondensaatgaasikatla koos sooja tarbevee boileriga, radiaator- ja põrandakütte- ning vee- ja kanalisatsioonitorustikud ning lõpuks tuleb seadistada etteantud väärtuste järgi katla küttegraafik ja sooja tarbevee temperatuur ning põrandakütte segusõlme automaatika. „Sellise keerukusastmega võistlusi pole seni Eestis peetud,“ märkis huvijuht Lilia Leiman. Võistlust toetab soojustehnika firma Viessmann, kelle katlaid võistluste käigus paigaldatakse ning kes autasustab parimaid keskkonnatehnikuid.\nTeiseks uuenduseks on külalisvõistlejate kaasamine. Näiteks tuleb TV3 saate “Eesti parim pagar” selle hooaja võitja Terhi Roll kondiitrite kutsevõistlusele. Kondiitrite tänavuseks võistlusteemaks on tordi valmistamine teemal „Meie kool“.\nVõistlusi toetab enam kui 70 ettevõtet, kes toetavad materjalidega või panevad välja auhindu.\nVaata võistluste infot siit: khk.ee/ataup/


ilm ja teooria — panipaik\nSaadaval on kolm täiesti erimeelset ilmateadet.\nForeca.fi kohaselt on nädala pärast 1-2 kraadi alla nulli, lauspilves ja sajab lund. Accuweather lubab kuni -27, lauspilve ja lund. Wunderground on kõige optimistlikum: ca -17 ja vahelduv pilv. Midagi igale maitsele.\nKõige olulisem on muidugi pilv. Kui on pilv, siis pole virmalist. St võibolla on, aga teda ei paista. Paraku ilmselt teavad soomlased ise kõige paremini, kuidas nende pilvedega neil seal lood on.\nKui on pilv, siis tuleb vaadata ilusaid virmaliste pilte: siin.\nÜks levinud väärarusaam virmaliste kohta on, et virmaline tuleb külma ilmaga. Tegelikult pole virmalistel temperatuuriga mingit seost, aga külmaga kipub talvel lihtsalt olema selge ilm ja seega on virmalised näha.\nVirmaline ise on kokkupõrke tulemus, kui ca 100 km kõrgusel maapinnast saavad Päikeselt tulevad elektronid (päikesetuul) kokku õhu osakestega. Nähtav kusagil 400 km raadiuses, edasi jääb juba maakera kumerus ette. Värv sõltub sellest, kui kõrgel ja millise osakesega kokku saadi. Harilik virmaline on roheline. Esinemissagedus sõltub päikesetormide aktiivsusest. Suuremat sorti plahvatuse puhul Päikesel on virmalisi oodata esialgu 1-2 päeva pärast (nii kaua kulub tuulel Maa atmosfääri jõudmiseks) ja uuesti 27 päeva pärast (nii kaua kulub Päikesel ümber enda keerlemiseks). Selle kohta on kinupilt ka.\nPraegu tundub kosmoseilm olevat vaikne nii Päikese kui ka geofüüsikalise aktiivsuse osas.\nTuleb ka välja, et koerakelgutaja peab turvalisuse tõttu kaaluma vähemalt 50 kilo. Söön hoolega.


Minu Lb elu Milla nüüd: haiglast väljas ja vapustav kaalulangus - Tervis Ja Ilu - 50 lb kaalulanguse teekond\n50 lb kaalulanguse teekond\nVarsti oli Lee kaal alla naela. Sotsiaalmeedia mitte ainult ei pidanud mind vastutusele, vaid oli ka peamine julgustuse, kamraadluse ja inspiratsiooni allikas.\nMinu naela elu Milla on vasimuse kurbuse kadu soogiisu ta maha jätnud hiljutised haigla hädad hästi taga ja elab nagu absoluutne kuninganna - koos kaalulangusega, mida peate uskuma. Milla Clark on üks kahest Minu naela elu olla hiljuti müstilise vaevuse tõttu pikemaks ajaks haiglas; tema 4.\nKodu Sobivus Sellel mehel oli pühapäevaõhtuti söögivalmistamise teel kaalulangetamise ümberkujundamine 50 naela Sellel mehel oli pühapäevaõhtuti söögivalmistamise teel kaalulangetamise ümberkujundamine 50 naela Ida-Yorkhire'i päritolu Alex Lee on peegliga alati võidelnud.\nKaalu langetamise edulugu: naela kaotamine - kaalukeskus - Healths -\nOolongi tee kaalulanguse jaoks - Nahahooldus -\nKuid nagu Gideon, näib ka Milla, et on vallutanud kõik seni tuvastamata vaevused, sest igas oma hiljutises värskenduses näeb ta välja nagu elaks seda, mis peab olema tema parim elu. Kuigi Milla oli langenud a tippkaal kuni naelani pärast dieedi pidamist ja maovarrukate operatsiooni ei olnud tema edu tragöödiata. Milla abikaasa Elroy suri samal ajal, kui ta oma jätkuprogrammi filmis, jättes leinava lese võitlema oma kaalulangetamiseesmärkidest kinni pidades, samal ajal ootamatult üksi maailmas ringi liikudes.\nSellest ajast alates pakkusime veebisaidile eksklusiivset värskendust Minu naela elu Milla nüüd selle aasta algusest. See värskendus oli ka murettekitav, nagu suutsime paljastada et Milla pakkus fännidele ja jälgijatele regulaarselt värskendusi haiglavoodist. Milla ei 50 lb kaalulanguse teekond kunagi, miks tundus, et ta on haiglas nii tihti - ega pöördunud tagasi ka omaenda halvustava huumori kaubamärgi poole.\nLouiiana väikee päevalehe väljaandjal Brian Trahanil on lapet aati olnud kaaluprobleeme. Ta on proovinud paljusid erinevaid dieete, kuid pole kunagi kaalulangetamisel märkimisväärset edu saavutanud. Kui tema elu oli joone peal, oli ta motiveeritud kaalu langetamise kallale asuma.\nSamal ajal paljastas Milla, et on pidanud regulaarselt visiite dr Nowzaradani juures; kaks kohtusid eelmise aasta lõpus vähemalt kaks korda ja sellest ajast lugematu arv kordi.\nMilla oli taaskord paaris Charity Pierce'iga - kelle enda kaalulangus on jätkuvalt üks kõrgeim aastal Minu naela elu ajalugu - ja tema uus episood lõppes väga kõrgelt, kuna dr Now teatas Millale, et võib jätkata naha eemaldamise operatsiooni, mida ta nii kaua ihaldas.\nMis kõige parem - tundub, et Milla on veel korra üleval ja kõnnib! Alustame oma funktsiooni fotoosa sisse Minu naela elu Milla nüüd kõige värskema foto, mille ta on avalikustanud.\nMilla klõpsatus koos tütre ja peretuttavaga läks elama vaid mõni tund tagasi:.\nLihtsalt poletage it fat burner arvustused


Noorte ettevõtlikkust arendav programm ENTRUM liigub Lääne-Eestisse | Bioneer\nNoorte ettevõtlikkust arendav programm ENTRUM liigub Lääne-Eestisse\nSügisel alustab Eesti Energia noorte ettevõtlikkuse arenguprogramm ENTRUM kolmandat hooaega arendades Hiiumaa, Pärnumaa, Saaremaa ja Viljandimaa noori. ENTRUM õpetab noortele aktiivses ja kaasahaaravas vormis, kuidas olla elus ettevõtlik. 7 õpikuu jooksul saavad Lääne-Eesti noored praktilised teadmised ja kogemused projekti algatamisel ja elluviimisel ning kohtuvad oma huvivaldkonna tipptegijatega. ENTRUM programmis osalemine on noortele tasuta.\nDarja Saar, SA Entrum tegevjuht\nProgrammi tegevjuhi Darja Saare sõnul on ENTRUMi kaks eelnevat hooaega näidanud, et Eesti noored tahavad enda ja oma kodukoha heaks midagi ära teha. „Noortel on nii tahtmine kui ka ideed. ENTRUM annab neile ideede teostamiseks vajalikud oskused, teadmised ja kontaktid ning aitab eluohjad enda kätte haarata,“ kirjeldab Darja Saar ENTRUM programmi kasulikkust. Ta lisab, et ENTRUMi läbinud noored oskavad märgata ühiskonna vajadusi ja mõistavad, et Eesti elu arendamine on nende endi kätes.\nViljandimaa Arenduskeskuse juhataja Kaarel Lehtsalu rõõmustab, et Viljandimaa üldharidus- ja ametikoolide vanemate klasside õpilastel avaneb võimalus arendada oma ettevõtlikust unikaalses ja uuenduslikus keskkonnas. „ENTRUM loob loovuse vallapäästmiseks ja oma ideede realiseerimiseks täiesti uued võimalused. Kombineerides ENTRUMi programmi poolt pakutavad võimalused ettevõtlus- ja majandusõppe õppekavaga gümnaasiumi tasemel saavutame täiesti uue olukorra reaalsete ettevõtlikkusega seotud kogemuste saamiseks juba koolipingis,“ kirjeldab Lehtsalu.\nTa usub, et koos õpilastega programmis osalevad lapsevanemad, õpetajad, mentorid, omavalitsuste noorsootöötajad ning kaasatud maavalitsuste ametnikud ja programmi koordinaatorid maakondlikest arenduskeskustest kindlustavad tausta ettevõtlikkusõppe jätkusuutlikkuse tagamiseks ka programmijärgsetel aastatel.\nENTRUM Lääne-Eesti õpihooaeg vältab oktoobrist 2012 maini 2013. Ettevalmistustööd programmi käivitamiseks koostöös Lääne-Eesti maakondlike arenduskeskustega on juba alanud. ENTRUM õpiprogramm koosneb igakuistest õpisessioonidest Pärnu kontserdimajas, ettevõtete külastustest, projektimeeskondade laadast ning ettevõtlike projektide konkursist „Olen ettevõtlik!“.\nENTRUM on Eesti Energia algatatud üle-eestiline noorte ettevõtlikkuse arenguprogramm, mille raames antakse ettevõtlus- ja ettevõtlikkusõpet olulisele osale Eesti gümnaasiumi- ja kutsekoolide õpilastest. ENTRUM tegutseb rotatsiooni põhimõttel kujundades ettevõtlikku hoiakut erinevates Eesti regioonides. Õppeaastal 2010/2011 tegutses ENTRUM Ida-Virumaal ja 2011/2012 Lõuna-Eestis arendades kokku rohkem kui 900 noort. ENTRUM Ida-Virumaa võiduprojekt InSpe lükkas käima noorte tööbörsi, Lõuna-Eestis üldvõidu pälvinud projektimeeskond VeniVidiVici aga algatas Eesti-sisese õpilasvahetusprogrammi.


Aed: Kohane Ph Kuninganna Palmipuudele - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kohane Ph Kuninganna Palmipuudele\nKuninganna peamud (syagrus romanzoffiana) on pikad, säilivad peopesad, mis kasvavad kuni 60 jalga pikk. Nad kasvavad ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimevalgustuse tsoonides 9 kuni 11. Lisaks tavalisele väetamisele ja juhuslikule jootmisele on kuninganna peopesad vajavad õiget ph-d, et tagada tervislik kasv ja vältida toitumist...\nKontrollige pinnase pH-d ja vajadusel korrigeerige seda.\nKuninganna peamud (Syagrus romanzoffiana) on pikad, säilivad peopesad, mis kasvavad kuni 60 jalga pikk. Nad elavad Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede vastupidavuse tsoonides 9 kuni 11. Lisaks tavapärasele väetamisele ja juhuslikule jootmisele peavad kuninganna peopesad vajaliku pinnase saamiseks õige pH, et tagada tervislik kasv ja vältida toitainete puudujääke.\nMuld on happeline, leeliseline või neutraalne. Need tingimused määratakse mulla pH taseme järgi. Neutraalsetel muldadel on pH 7, happelised mullad on alla 7 ja leeliselised pinnased on üle 7. Muldade põhiline pH pärineb selle koostisest, näiteks liivapõhjal või liivapõhjal, ning seda mõjutavad väetised ja sademete hulk. Ebaõige pH tase võib põhjustada toitainete puudujääke kuninganna peopesades, takistades toitainete kogumist. Madalad pH tasemed võivad põhjustada kaltsiumi, fosfori ja magneesiumi puudusi. Kõrge pH tase võib põhjustada lämmastikku, rauda ja mangaani puudusi.\nKuninganna peopesad näitavad kõige lehtede toitainevajadust. Need puudujäägid võivad olla kas puuduva väetise või ebapiisava pinnase pH-tasemed, mis piiravad olemasolevate toitainete kasutamist. Lämmastiku defitsiit esmalt esineb vanemate lehtede kollasusega. Kui puudust ei korrigeerita, kogu kuninganniku kuppel on kollane ja palmi kasv on aeglane. Kaaliumi puuduse sümptomiteks on kollased lehed ja surnud leheotsad või präänik. Magneesiumi puudusega kuninganna peopesad on roheliste spinaatidega kollased lehed. Uued lehed, mis on kollaseks nekrootiliste triibudega, viitavad mangaani puudusele.\nQueen peopesad vajavad pinnase pH taset vahemikus 6.2 ja 7.6. Pinnas peaks hästi ära viskama, kuid vesi peab olema piisav niiskuse hoidmiseks. Oluline on meeles pidada, et mulla pH ei ole puu seisundi tõttu kindlaks määratud; ainus usaldusväärne mulla pH-taseme kindlaksmääramise viis on mulla testimine. Käsitsi pinnase pH-tester on saadaval paljudes aiakauplustes. Teise võimalusena pakuvad mitmed maakonna laienemisametid mullatööd. Peate koguma mullaproove kogu kuninganniku peal või planeeritud istutuskohas ja võtma need proovidesse.\nKui soovite, et su kuninganna peopesad saaksid edeneda, tuleb parandada väga hapet või leeliselist mulda. Põllumajanduse lubi suurendab pH-taset, kuigi mulla neutraliseerimiseks võib kuluda kuni kuu. Puidu tuhk suurendab ka pH-taset. Tuhka kasutatakse ainult mullapinnal, kuna need võivad kahjustada juuri, kui need on pinnasesse töödeldud. PH taseme alandamiseks koheselt töödeldage alumiiniumsulfaati pinnasesse. Komposti pinnas parandab nii kõrgeid kui ka madalaid pH tasemeid. Enne kuninganniku istutamist võite komposti pinnasesse töödelda, või võite selle tööd teha kindlaksmääratud istanduste pinnasega.


Uuring: koertele ei meeldi ebaviisakad ja ülbed inimesed - Koerad -\nUuring: koertele ei meeldi ebaviisakad ja ülbed inimesed\n14. veebruar 2017 13:39\nKoer saab aru, kui inimene ei ole abivalmis. | FOTO: Publicdomainpictures.net\nEma ütles alati, et «kui sul pole midagi ilusat öelda, siis ära parem ütle midagi». Sama kehtib ka siis, kui mõni koer on läheduses.\nUus uuring näitab, et koerad ja ahvid hoiavad eemale vastikutest inimestest, kirjutas CBS Philly. Uurijate eesmärk oli teada saada, kas koerad ja ahvid reageerivad kuidagi teisiti neile, kes on abivalmid.\nPsühholoog James Anderson ja tema kolleegid alustasid kõige pealt katset ahvide peal, pannes nende ette inimese, kes oli hädas mänguasjakarbi avamisega. Hädasolija küsis abi näitlejate käest, kellest üks teda aitas ning teine mitte. Pärast pakkusid mõlemad näitlejad ahvile süüa ning loom pidi otsustama, kummalt ta söögi vastu võtab, kas abivalmi või ülbe inimese käest.\nUuringust tuli välja, et kui näitleja oli abivalmis, siis polnud ahvil vahet, kas võtab söögi vastu abi paluja või abi andja käest. Kui aga anti ahvile valida abi paluja ja keelduja vahel, siis hoidis ahv abivajaja poolele.\nSamamoodi katsetati koerte puhul, kas nad hoiavad inimese poole, kes nende omanikku millegagi aitas. Iga koeraomanik proovis avada anumat ja pöördus siis kahe näitleja poole, üks aitas või ei aidanud omanikku ning teine jäi passiivseks.\nKoerale näitlejaid esitledes tuli välja, et looma ei huvitanud, kas omanikku aidati või mitte, küll aga valis koer pigem passiivse näitleja selle ees, kes omanikku ei aidanud.\nAndersoni sõnul näitab selline uuring, et ahvid ja koerad saavad inimsuhetest aru sarnaselt inimestele. «Kui keegi käitub ebaviisakalt, siis on ka loomadel selle suhtes emotsionaalse reaktsioon,» selgitas ta.