Alkoholiseadus – Riigi Teataja\nAlkoholiseadus (lühend - AS)\nRT I, 13.03.2019, 30\n(1) Käesolev seadus sätestab erinõuded alkoholi käitlemisele, piirangud alkohoolse joogi tarbimisele, erinõuete ja piirangute järgimise üle teostatava riikliku järelevalve korralduse ning vastutuse seaduse rikkumise eest.\n(2) Erinõuded on nõuded, mis kehtivad alkoholiga teostatavatele toimingutele lisaks muus õigusaktis sätestatule.\n(3) Käesolev seadus ei laiene:\n1) etanooli sisaldavale ravimile ravimiseaduse tähenduses;\n[RT I 2008, 30, 190 - jõust. 14.07.2008]\n2) sünteetilisele alkoholile, esteraldehüüdfraktsioonile, puskariõlile ja denatureeritud alkoholile, välja arvatud juhul, kui neid aineid käideldakse alkoholina käesoleva seaduse tähenduses;\n[RT I, 20.02.2015, 1 - jõust. 01.07.2015]\n3) alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 27 lõike 1 punktide 1, 11 ja 9–18 alusel aktsiisist vabastatud alkoholile;\n4) alkohoolsele joogile, mille toimetab Eestisse reisija koos endaga liikuvas pagasis mitteärilisel eesmärgil kasutamiseks;\n5) alkohoolsele joogile, mis saadetakse välisriigist vähemalt kaheksateistaastasele füüsilisele isikule Eestis kasutamiseks mitteärilisel eesmärgil või mille füüsiline isik saadab mitteärilisel eesmärgil välisriiki;\n6) alkoholile, mis saadetakse võrdluskatsete tegemise eesmärgil postisaadetisena välisriigi labori poolt Eesti vastavateks analüüsideks volitatud laborile või Eesti vastavateks analüüsideks volitatud labori poolt välisriigi laborile;\n7) [kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]\n8) alkohoolsele joogile, mida toodetakse alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 21 lõikes 6 sätestatud tingimustel.\n(31) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.\n[RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]\n(4) Volitatud labor käesoleva seaduse tähenduses on alkoholianalüüside tegemiseks akrediteeritud labor, mis on saanud õiguse tegutseda volitatud laborina. Volitatud laborina tegutsemise õiguse andmise, muutmise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.\n(41) Volitatud laborina käsitatakse ka Euroopa Liidu teises liikmesriigis asuvat laborit, millele on andnud õiguse teha alkoholianalüüse teine liikmesriik, ja liiduvälises riigis asuvat laborit, mille õigusest teha alkoholianalüüse on teatanud Euroopa Komisjon.\n(6) Liidu alkoholina käsitatakse käesolevas seaduses alkoholi, mis on liidu kauba staatuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1–101) (edaspidi tolliseadustik), artikli 5 punkti 23 tähenduses.\n(7) Eestisse toimetamisena käsitatakse käesolevas seaduses liiduvälisest riigist Eestisse toimetatud alkoholi vabasse ringlusse lubamist tolliseadustiku tähenduses või alkoholi toimetamist Eestisse teisest liikmesriigist.\n(8) Alkoholi tarbimisse lubamist käsitatakse käesolevas seaduses alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 41 tähenduses.\n§ 2. Alkohol\n(1) Alkohol on toidugrupp, mille moodustavad piiritus ja alkohoolsed joogid.\n(2) Piiritus on põllumajandusliku päritoluga toorainest kääritamisel ja sellele järgneval töötlemisel saadud vedelik etanoolisisaldusega alates 96 mahuprotsendist.\n(3) Alkohoolne jook on õlu etanoolisisaldusega üle 0,5 mahuprotsendi ja muu joomiseks mõeldud vedelik etanoolisisaldusega üle 1,2 mahuprotsendi.\n(4) Õlu on linnastest või linnastest ja linnastamata materjalist, humalatest ja veest pärmi abil kääritamise teel valmistatud jook, mis võib olla pastöriseeritud.\n(5) Kange alkohoolne jook on alkohoolne jook etanoolisisaldusega üle 22 mahuprotsendi.\n(6) Lahja alkohoolne jook on alkohoolne jook etanoolisisaldusega kuni 22 (kaasa arvatud) mahuprotsenti.\n(7) Vähese etanoolisisaldusega alkohoolne jook on alkohoolne jook etanoolisisaldusega kuni 6 (kaasa arvatud) mahuprotsenti.\n(8) Etanoolisisaldus on alkoholi kangus mahuprotsentides, mis väljendab temperatuuril 20 ºC mõõdetud etanooli mahu suhet alkoholi üldmahtu samal temperatuuril.\n§ 3. Alkoholi käitlemine\n(1) Alkoholi käitlemiseks loetakse selle toidugrupi suhtes teostatavad järgmised toimingud:\n1) valmistamine, töötlemine ja villimine ehk pakendamine (edaspidi tootmine);\n2) import alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 10 tähenduses (edaspidi import);\n3) eksport alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 11 tähenduses (edaspidi eksport);\n4) müügiks pakkumine või müük ühelt ettevõtjalt teisele ettevõtjale või muule isikule, kes ei ole tarbija tarbijakaitseseaduse tähenduses (edaspidi hulgimüük);\n[RT I 2004, 13, 86 - jõust. 15.04.2004]\n5) müügiks pakkumine, müük või mis tahes võlaõigusliku lepingu sõlmimine või mis tahes õiguslikul alusel majandustegevuse raames kättesaadavaks tegemine või üleandmine tarbijale tarbijakaitseseaduse tähenduses (edaspidi jaemüük);\n6) hoidmine, ladustamine või edasitoimetamine kaubanduslikul eesmärgil.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 6 nimetatud toimingutel on kaubanduslik eesmärk, kui need on suunatud isiku käsutuses oleva alkoholi müügile, töötlemisele, pakendamisele või kasutamisele vahetuskaubana.\n(3) Hulgikaubanduse, jaekaubanduse või toitlustamise tegevusalal tegutseva ettevõtja või asutuse müügikohas ja selle juurde kuuluvas laos või muus kauba hoiuruumis on keelatud hoida või ladustada alkoholi, sõltumata selle alkoholi kuuluvusest ja hoidmise või ladustamise eesmärgist, kui majandustegevuse registri andmetes märgitud tegevuskoha osas puudub käideldava alkoholi määratlus vastavalt käesoleva seaduse § 2 lõigetes 2 ja 4–7 sätestatule.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatut ei kohaldata alkoholi suhtes, mida kasutatakse toorainena toidu valmistamisel, välja arvatud käesoleva seaduse§ 40 lõikes 3 sätestatud juhul.\n[RT I 2008, 8, 58 - jõust. 15.05.2008]\n2. peatükk ALKOHOLI KÄITLEMISE ERINÕUDED\n1. jagu Käitlemiseks lubatud alkohol\n§ 4. Käitlemiseks lubatud alkohol\n(1) Käideldav alkohol peab lisaks muudele õigusaktiga kehtestatud nõuetele:\n1) vastama alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise nõuetele;\n2) olema kantud riiklikku alkoholiregistrisse;\n3) [kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]\n4) vastama riiklikku alkoholiregistrisse kandmisel esitatud katsetulemuste protokollis või sertifikaadis (edaspidi katseprotokoll) märgitud näitajatele;\n5) vastama tarbijapakendi ja selle märgistuse poolest riiklikku alkoholiregistrisse kandmisel esitatud tootenäidisele;\n6) olema alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduses sätestatud juhtudel maksumärgistatud.\n(2) Alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise nõuded kehtestab Vabariigi Valitsus.\n(3) Katseprotokollis sisalduvate andmete loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–5 sätestatu ei laiene:\n1) piiratud käitlemiseks lubatud alkoholile, kui järgitakse selle alkoholi käitlemist kitsendavaid tingimusi;\n2) alkoholile, millele kohaldatakse käesoleva seaduse§ 3 lõike 1 punktis 2 nimetatud tolliprotseduurist erinevat tolliprotseduuri selle alkoholi käitlemist kitsendavate õigusaktiga sätestatud tingimuste järgimisel;\n3) rahvusvahelisel reisijateveol kasutatava vee- või õhusõiduki pardal asuvale või pardale toimetatavale alkoholile;\n4) Eestisse toimetatud liidu alkoholile, mis ei ole tarbimisse lubatud ja mida ei kasutata tootmises;\n5) liidu alkoholile käesoleva seaduse § 6 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel;\n6) Eestisse toimetatud teises liikmesriigis tarbimisse lubatud alkoholile, mille sihtliikmesriik ei ole Eesti;\n7) Eestisse toimetatud alkoholile selle tutvustamiseks messil, näitusel või muul samalaadsel üritusel.\n[RT I 2009, 59, 387 - jõust. 20.12.2009]\n§ 5. Alkohoolse joogi tarbijapakendi märgistuse erandid\n(1) Alkohoolse joogi tarbijapakend on käesoleva seaduse tähenduses müügipakend, mis vahetult ümbritseb tarbijale üleantavat alkohoolset jooki.\n(2) Alkohoolse joogi tarbijapakendi märgistus võib olla võõrkeelne, kui originaaltekstist lähtuvat tõest eestikeelset teavet võimaldatakse kauba müügil.\n(3) Kui alkohoolse joogi tarbijapakendi käsitsemine nõuab erilist kasutusoskust, siis peab see olema varustatud eestikeelse kasutusjuhendiga.\n(4) Kui tarbijapakendis alkohoolse joogi hulgimüüki teostaval ettevõtjal on selle alkohoolse joogi tootja kirjalik nõusolek täpsustada või muul viisil täiendada alkohoolse joogi tarbijapakendi tootjapoolset märgistust, võib ettevõtja teha seda tingimusel, et:\n1) tootjapoolset märgistust ei kaeta lisamärgistusega, seda ei eemaldata, parandata ega tehta selle suhtes muid toiminguid, mis annaksid alust arvata, et märgistus on võltsitud;\n2) lisamärgistus ei ole vastuolus õigusaktis sätestatud nõuetega või tootjapoolse märgistusega;\n3) [kehtetu - RT I, 20.02.2015, 1 - jõust. 01.07.2015]\n(5) Alkohoolse joogi tarbijapakendi märgistusena ei käsitata tarbijapakendile kinnitatud maksumärki ega tarbijapakendile kantud pakendi tagatisraha suuruse märki.\n(6) Siseriiklike õigusaktidega kehtestatud tarbijapakendi märgistamise nõudeid ei kohaldata ekspordiks toodetud alkohoolse joogi suhtes, kui alkohoolse joogi tarbijapakendi märgistus vastab liiduvälise riigi nõuetele.\n2. jagu Piiratud käitlemiseks lubatud alkohol ja käitlemiseks mittelubatud alkohol\n§ 6. Piiratud käitlemiseks lubatud alkohol\n(1) Käesoleva seaduse § 9 lõikes 2 sätestatud tingimustele vastav ettevõtja võib alkoholi toota katsetuste käigus enne riiklikku alkoholiregistrisse kandmist, et teha selle alkoholi edasiseks käitlemiseks vajalikud toimingud või taotleda nende toimingute tegemist.\n(2) Jae- või hulgikaubanduse või toitlustamise tegevusalal tegutsev ettevõtja, kelle kohta majandustegevuse registri andmetes on vastava alkoholi määratlus, võib importida või teisest liikmesriigist Eestisse toimetada riiklikku alkoholiregistrisse kandmata alkoholi, kui tegemist on:\n(3) Jae- või hulgikaubanduse või toitlustamise tegevusalal tegutsev ettevõtja, kelle majandustegevuse registri andmetes on vastava alkoholi määratlus, võib välisriigi ettevõtjalt saada ja talle üle anda riiklikku alkoholiregistrisse kandmata alkohoolset jooki sellega tutvumiseks ning vajaduse korral selle tutvustamiseks kolmandale isikule, kusjuures kaubakoguse ja selle veopakendi kogukaal ei tohi ületada 20 kg.\n(4) [Kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]\n(7) Sellise alkohoolse joogi eksport ja hulgimüük, mida toodetakse kooskõlas alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 35 lõikes 1 sätestatuga, on keelatud. Nimetatud alkohoolse joogi jaemüük on lubatud vaid selle alkohoolse joogi tootjal.\n§ 7. Käitlemiseks mittelubatud alkohol\n(1) Keelatud on käidelda:\n1) alkoholi, mis ei vasta käesoleva seaduse § 4 lõikes 1 sätestatud nõuetele;\n2) piiratud käitlemiseks lubatud alkoholi selle alkoholi käitlemist kitsendavate tingimuste vastaselt;\n3) piiritust, mille pakend on identne või äravahetamiseni sarnane alkohoolse joogi tarbijapakendiga;\n4) tarbijapakendis alkohoolset jooki, mille etanoolisisaldus on üle 80 mahuprotsendi;\n6) [kehtetu - RT I 2009, 59, 387 - jõust. 20.12.2009]\n7) sünteetilist alkoholi, esteraldehüüdfraktsiooni, puskariõli ja denatureeritud alkoholi, kui neid aineid käideldakse alkoholina käesoleva seaduse tähenduses.\n(2) Puskar on kodusel viisil pärmilisel alkoholkäärimisel tekkiva liitse vedeliku destilleerimisel saadav kange alkohoolne jook, mis sisaldab puskariõlisid.\n(3) [Kehtetu - RT I 2009, 59, 387 - jõust. 20.12.2009]\n(4) Ettevõtja peab tagama, et tema ettevõtte ruumides või territooriumil ei asu käitlemiseks mittelubatud alkoholi, sõltumata selle alkoholi kuuluvusest või hoidmise või ladustamise eesmärgist.\n(5) Käitlemiseks mittelubatud alkoholi on suures koguses, kui käitlemiseks mittelubatud alkoholi kogusele vastav arvestuslik aktsiis ületab kahekümne viie kordselt või enam alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 46 lõikes 6 nimetatud aktsiisisummat.\n(6) Puskariaparaadi omamine või valdamine on keelatud, vastava aparaadi leidmise korral tuleb sellest kohe teavitada politseid. Puskariaparaati võib eksponeerida riigi- ja munitsipaalmuuseumis museaalina ning Politsei- ja Piirivalveameti nõusolekul eramuuseumi kollektsioonis. Politsei- ja Piirivalveametil on õigus nõusoleku andmisest keelduda, kui see tooks kaasa olulise ohu ebaseaduslikuks alkoholi käitlemiseks.\n3. jagu Riiklik alkoholiregister\n§ 8. Riikliku alkoholiregistri toimimise üldalused\n(1) Riikliku alkoholiregistri (käesolevas jaos edaspidi alkoholiregister) pidamise põhiülesanded on:\n1) käesolevas seaduses sätestatud juhtudel alkoholi kandmine alkoholiregistrisse (registrikande tegemine);\n2) alkoholiregistrisse kantud alkoholi käsitleva teabe töötlemine;\n3) alkoholiregistris säilitamiseks võetud tootenäidiste hoidmine;\n4) riikliku järelevalve teostamisel võetud alkohoolse joogi tootenäidise võrdlemine alkoholiregistris säilitatava tootenäidise või muu materjaliga.\n(11) Alkoholiregistri eesmärk on avaldada teavet Eestis toodetud ja Eestisse toimetatud alkoholi kohta ning võimaldada pidada arvestust ja teostada järelevalvet nimetatud alkoholi käitlemise üle.\n(2) Alkoholiregistri põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(3) Alkoholiregistri vastutav töötleja on Maaeluministeerium ja volitatud töötleja määratakse alkoholiregistri põhimääruses.\n(4) Alkoholiregistrisse kantakse:\n1) taotleja, alkoholi tootja ja Eestisse toimetaja või vastuvõtja nimed ja kontaktandmed;\n2) andmed alkoholi nimetuse, liigi, etanoolisisalduse ja tarbijapakendi kohta ning muud asjakohased andmed;\n3) andmed ekspordiks, hulgimüügiks ja jaemüügiks suunatud veini partii numbrite, koguste ja saajate kohta ning muud asjakohased andmed.\n§ 9. Registrikande tegemise taotlemine\n(1) Eestis toodetud alkoholi puhul taotleb selle alkoholi kandmist alkoholiregistrisse alkoholi tootja. Kui tootjaid on mitu, on taotlejaks see ettevõtja, kes alkoholi oma nimel tarbimisse lubab.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotlejal peab olema alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse §-s 38 sätestatud aktsiisilao tegevusluba ning ettevõte, kus alkohol toodeti, peab vastama toiduseaduses sätestatud nõuetele.\n(21) Eestisse toimetatud tarbijapakendis liidu alkoholi puhul taotleb selle alkoholi kandmist alkoholiregistrisse isik, kelle nimel alkohol tarbimisse lubatakse.\n(22) Eestisse toimetatud tarbijapakendisse pakendamata liidu alkoholi puhul taotleb selle alkoholi kandmist alkoholiregistrisse isik, kelle nimel alkohol tarbimisse lubatakse, või isik, kes kasutab seda alkoholi tootmises.\n(23) Teises liikmesriigis tarbimisse lubatud ja kaubanduslikul eesmärgil Eestisse toimetatud alkoholi puhul taotleb selle alkoholi kandmist alkoholiregistrisse alkoholi vastuvõtja.\n(3) Imporditud alkoholi puhul taotleb selle alkoholi kandmist alkoholiregistrisse alkoholi importija.\n(41) Alkoholi registrisse kandmise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõiv riigilõivuseaduses sätestatud määra järgi.\n(5) Alkoholiregistrisse registrikande tegemiseks esitatava taotluse vorminõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister.\n(6) Kui riigi infosüsteemide andmevahetuskihis on avatud asjakohane teenus, siis ei pea käesolevas seaduses nimetatud taotlusele, mis esitatakse riigi infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu, lisama digitaalallkirja.\n§ 10. Registrikande tegemiseks esitatava taotlusega kaasnev materjal\n(1) Tarbijapakendis alkohoolse joogi kandmiseks alkoholiregistrisse peab koos vastava taotlusega esitama alkoholiregistri volitatud töötlejale:\n1) [kehtetu - RT I, 20.02.2015, 1 - jõust. 01.07.2015]\n2) [kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]\n3) volitatud labori väljastatud katseprotokolli;\n4) alkohoolse joogi tarbijapakendil kasutatavate etikettide näidised või värvifotod;\n5) tolli poolt aktsepteeritud tollideklaratsiooni originaali tootenäidise impordi kohta, kusjuures tollideklaratsioonis peab olema märge, et see tootenäidis tuleb esitada registrikande tegemiseks (imporditud alkohoolse joogi puhul);\n6) Eestisse toimetatud liidu alkoholi puhul alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse §-s 45 sätestatud saatelehe;\n7) tootja kirjaliku nõusoleku täpsustada või muul viisil täiendada alkohoolse joogi tarbijapakendi tootjapoolset märgistust (lisamärgistusega tarbijapakendis alkohoolse joogi puhul).\n(2) Tarbijapakendisse pakendamata alkoholi kandmiseks alkoholiregistrisse peab koos vastava taotlusega esitama alkoholiregistri volitatud töötlejale:\n1) [kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]\n2) volitatud labori väljastatud katseprotokolli;\n3) imporditud alkoholi puhul tollideklaratsiooni;\n4) Eestisse toimetatud liidu alkoholi puhul alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse §-s 45 sätestatud saatelehe.\n(21) Veinitoote kandmiseks alkoholiregistrisse võib käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 ja lõike 2 punktis 2 nimetatud katseprotokolli asemel esitada saatedokumendid, mis on kehtestatud:\n2) komisjoni määrusega (EÜ) nr 436/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses istandusregistriga, kohustuslike deklaratsioonide esitamise ja turu jälgimiseks vajaliku teabe kogumisega, toodete veo saatedokumentidega ning veinisektoris peetavate registritega (ELT L 128, 27.05.2009, lk 15–53).\n(22) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 5 ja 6 ning lõike 2 punktides 3 ja 4 nimetatud tollideklaratsiooni või alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse §-s 45 sätestatud saatelehte ei pea koos taotlusega esitama juhul, kui nimetatud dokumendid on alkoholiregistri volitatud töötlejale kättesaadavad Maksu- ja Tolliameti asjakohase elektroonse süsteemi kaudu.\n(3) Lisaks kohustuslikule esitamisele kuuluvale materjalile võib taotleja esitada alkoholiregistri volitatud töötlejale muid dokumente ja näidiseid, kui see võib olla taotluse läbivaatamisel vajalik või kui lisamaterjal hõlbustab riikliku järelevalve teostamist.\n(4) Alkoholi kandmiseks alkoholiregistrisse koos sellekohase taotlusega esitatud paberkandjal dokumendi originaal tagastatakse selle esitanud isikule kohe pärast seda, kui alkoholiregistri volitatud töötleja töötaja on teinud originaaldokumendist ametlikult kinnitatud ärakirja.\n§ 11. Registrikande tegemine\n(1) Alkoholi kandmine alkoholiregistrisse tuleb otsustada kümne tööpäeva jooksul sellekohase taotluse ja kohustuslikule esitamisele kuuluva materjali laekumise päevast arvates.\n(2) Alkoholiregistri volitatud töötleja võib registrikande tegemise otsustamiseks:\n1) küsida taotleja poolt esitatud kirjalike või suuliste andmete kohta täpsustavaid andmeid ja teha päringuid esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks;\n11) nõuda taotlejalt tootenäidist andmete õigsuse kontrollimiseks;\n2) nõuda taotlejalt tema poolt esitatud tootenäidise võõrkeelse märgistuse või tema poolt esitatud võõrkeelse dokumendi eestikeelset tõlget.\n(3) Alkoholi kandmist alkoholiregistrisse tõendab alkoholiregistri volitatud töötleja koostatav õiend, mis väljastatakse viivitamata pärast registrikande tegemist sellele ettevõtjale, kes taotles alkoholi kandmist alkoholiregistrisse.\n(4) Registrikande tegemise taotlemise korral vastutab taotleja poolt esitatud andmete õigsuse eest registrikande tegemise taotleja.\n§ 12. Registrikande tegemisest keeldumine\n(1) Alkoholiregistri volitatud töötleja keeldub alkoholi kandmisest alkoholiregistrisse, kui taotleja:\n1) ei oma aktsiisilao kehtivat tegevusluba või kui alkoholi on tootnud Eestis tegutsev ettevõtja, kellel ei ole toidu käitlemise tegevusluba või kes ei ole esitanud majandustegevusteadet toidu käitlemise kohta;\n2) [kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]\n3) ei esita käesoleva seaduse § 10 lõikes 1 või 2 sätestatud dokumente või muud materjali;\n4) taotleb sellise alkoholi kandmist alkoholiregistrisse, mis ei vasta käitlemiseks lubatud alkoholile kehtestatud nõuetele;\n5) on esitanud tootenäidise, mis on nähtavalt deformeerunud või kahjustatud;\n6) esitab võltsitud või fiktiivse dokumendi või kui esitatud dokument ei ole nõuetekohane või antud tootenäidisega identifitseeritav;\n7) on jätnud täitmata alkoholiregistri volitatud töötleja nõude esitada käesoleva seaduse § 11 lõike 2 punktis 2 nimetatud tõlge;\n8) ei ole tasunud riigilõivu.\n(2) Registrikande tegemisest keeldumisest teavitatakse taotluse esitanud ettevõtjat kirjalikult ja motiveeritult hiljemalt registrikande tegemisest keeldumise päevale järgneval tööpäeval.\n(4) [Kehtetu - RT I 2009, 59, 387 - jõust. 20.12.2009]\n(5) Alkohoolse joogi alkoholiregistrisse kandmisest keeldumisel tagastatakse ettevõtjale tootenäidis 30 päeva möödumisel registrikande tegemisest keeldumise päevast arvates. Alkohoolse joogi alkoholiregistrisse kandmisest keeldumise vaidlustamise korral tagastatakse tootenäidis ettevõtjale pärast kaebuse lõplikku lahendamist (välja arvatud käesoleva seaduse § 13 lõike 1 või 3 kohaldamisel alkohoolse joogi alkoholiregistrisse kandmise korral). Tootenäidise tagastamise kohta tehakse märge vastavas taotluses.\n(6) Registrikande tegemisest keeldumine ei võta taotlejalt õigust uuesti taotleda selle alkoholi kandmist alkoholiregistrisse.\n§ 13. Alkoholiregistrisse kantud alkohoolsete jookide näidised\n(1) [Kehtetu - RT I, 20.02.2015, 1 - jõust. 01.07.2015]\n(2) [Kehtetu - RT I 2009, 59, 387 - jõust. 20.12.2009]\n(3) Kui ettevõtja, kelle taotlusel on alkohoolne jook alkoholiregistrisse kantud, leiab, et riikliku järelevalve hõlbustamise eesmärgil on alkoholiregistrisse kantud alkohoolse joogi tootenäidise säilitamine alkoholiregistris vajalik, võib ta selle esitada mis tahes ajal alkoholiregistri volitatud töötlejale säilitamiseks alkoholiregistris.\n(4) Korrakaitseorgani ettepanekul nõuab alkoholiregistri volitatud töötleja riikliku järelevalve hõlbustamise eesmärgil alkohoolse joogi tootjalt või Eestisse toimetajalt, et see esitaks viivitamata ühe tootenäidise säilitamiseks alkoholiregistris.\n(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud juhtudel esitatud tootenäidis tagastatakse selle säilitamise vajaduse lõppemisel tootenäidise esitanud ettevõtjale. Tagastamine toimub kas tootenäidise esitanud ettevõtja või alkoholiregistri volitatud töötleja algatusel. Tootenäidise edasise säilitamise vajaduse kohta võib küsida arvamust ühelt või mitmelt korrakaitseorganilt. Kui tootenäidise suhtes on kohaldatud käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatut, siis on arvamuse küsimine korrakaitseorganilt, kelle ettepanekul tootenäidis säilitamiseks võeti, kohustuslik. Tootenäidise tagastamise kohta koostatakse akt.\n(6) Kui säilitatava tootenäidise riknemise tõttu satub ohtu teiste isikute tervis või vara, on alkoholiregistri volitatud töötlejal õigus riknenud tootenäidis hävitada. Tootenäidise hävitamise kohta koostatakse akt ning hävitamisest teavitatakse selle tootenäidise esitanud ettevõtjat.\n(7) Käesoleva paragrahvi lõike 6 kohaselt hävitatud alkohoolse joogi tootenäidise asemel peab tootenäidise esitanud ettevõtja esitama uue tootenäidise alkoholiregistri volitatud töötleja määratud tähtaja jooksul, kui selle alkohoolse joogi tootenäidise säilitamine alkoholiregistris on kohustuslik. Uue tootenäidise esitamiseks määratav tähtaeg peab olema vähemalt 30 tööpäeva.\n§ 131. Registrikande ajaline kehtivus\n(1) Alkoholiregistrisse tehtud registrikanne kehtib viis aastat.\n(2) Kui ettevõtja esitab vähemalt 30 päeva enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaja möödumist alkoholiregistri volitatud töötlejale asjakohase taotluse, pikendatakse tema taotlusel tehtud registrikande kehtivust alkoholiregistris viie aasta võrra. Registrikande pikendamise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõiv riigilõivuseaduses sätestatud määra järgi.\n(3) Alkoholile, mille registrikanne on tähtaja möödumise tõttu kehtivuse kaotanud, kohaldatakse käesoleva seaduse § 14 lõigetes 3–6 sätestatud nõudeid.\n(4) Alkoholiregistri volitatud töötleja avaldab registrikande kehtetuks muutumise teadaande alkoholiregistri veebilehel.\n§ 14. Registrikande kehtetuks tunnistamine\n(1) Alkoholiregistri volitatud töötleja tunnistab registrikande kehtetuks, kui:\n1) registrikande kehtetuks tunnistamist taotleb ettevõtja, kelle taotlusel on alkohol alkoholiregistrisse kantud;\n2) jõustunud kohtuotsusega on tuvastatud, et alkoholiregistrisse kantud alkoholi käitlemine kahjustab kolmanda isiku õiguspäraseid huvisid, millest kohus on teavitanud alkoholiregistri volitatud töötlejat;\n3) alkoholi alkoholiregistrisse kandmise taotlemisel on ettevõtja esitanud tegelikkusele mittevastavaid andmeid;\n4) alkoholiregistrisse kantud alkohol ei vasta nõuetele, mis kehtivad käitlemiseks lubatud alkoholile.\n(2) Alkoholiregistri volitatud töötleja teavitab registrikande kehtetuks tunnistamise otsusest kohe selle alkoholi alkoholiregistrisse kandmist taotlenud ettevõtjat ja korrakaitseorganeid ning korraldab registrikande kehtetuks tunnistamise kohta teadaande avaldamise ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded ja alkoholiregistri veebilehel.\n(3) Kui seadus, kohtuotsus või -määrus või pädeva ametniku ettekirjutus ei sätesta teisiti, tuleb alkoholi, mille registrikanne on tunnistatud kehtetuks, tootmine, tootmises kasutamine, import ja tarbimisse lubamine lõpetada kolmandal päeval, arvates registrikande kehtetuks tunnistamise otsuse tegemisest. Eelviidatud tähtaja möödumisel loetakse alkohol, mille registrikanne on tunnistatud kehtetuks, käitlemiseks mittelubatud alkoholiks, arvestades seejuures käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatut.\n(4) Registrikande kehtetuks tunnistamine ei oma õiguslikku tähendust selle alkoholi osas, mis on toodetud, imporditud ja tarbimisse lubatud enne registrikande kehtetuks tunnistamist, kui seadus, kohtuotsus või -määrus või ettekirjutus ei sätesta teisiti.\n(5) Alkohoolse joogi, mille registrikanne on tunnistatud kehtetuks, alkoholiregistris säilitatavat tootenäidist selle esitanud ettevõtjale ei tagastata. Tootenäidis jääb alkoholiregistri volitatud töötleja valdusse. Tootenäidise säilitamise vajaduse lõppemisel hävitab selle alkoholiregistri volitatud töötleja, mille kohta koostatakse akt.\n(6) Registrikande kehtetuks tunnistamine ei võta ettevõtjalt õigust uuesti taotleda selle alkoholi kandmist alkoholiregistrisse.\n§ 15. Alkohoolse joogi alkoholiregistrisse uuesti kandmise kohustus\n(1) Alkoholiregistrisse kantud alkohoolse joogi tarbijapakendi märgistusel esitatud kohustusliku teabe muutumisel (välja arvatud tootjapoolse partii tähistuse või selle asukoha muutumisel) kuulub alkohoolne jook uuesti alkoholiregistrisse kandmisele käesoleva seaduse §-des 9–13 sätestatud alustel.\n(2) Alkohoolse joogi alkoholiregistrisse uuesti kandmise kohustus ei laiene juhtumile, mil alkoholiregistrisse kantud alkohoolset jooki soovitakse lasta turule:\n1) ühises ümbrises muu alkohoolse joogiga või alkohoolsest joogist erineva tootega;\n§ 16. Alkoholiregistri veebileht\n(1) Alkoholiregistri veebilehel avaldatakse andmed:\n1) alkoholiregistrisse kantud alkoholi kohta;\n2) kehtivuse kaotanud või kehtetuks tunnistatud registrikannete kohta.\n(2) Alkoholiregistrisse kantud alkoholi kohta avaldatakse:\n2) registrikande kuupäev;\n3) liik kui alkohoolse joogi seaduslik nimetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18–63), artikli 17 tähenduses (edaspidi liik);\n6) päritoluriik või lähtekoht veini puhul;\n8) tarbijapakendi maht (tarbijapakendis alkohoolse joogi puhul);\n10) vajaduse korral märkused tarbijapakendi kohta;\n11) tarbijapakendi värvifoto.\n(3) Kehtetuks tunnistatud registrikannete kohta avaldatakse alkoholiregistri volitatud töötleja otsused.\n(4) [Kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]\n4. jagu Alkoholi ringluse dokumenteerimine\n§ 17. Tootjapoolse partii tähistuse arvestus\n(1) Alkoholi käitleja peab pidama arvestust tema toodetava või Eestisse toimetatava alkoholi kohta selle müügipakendil kasutatava tootjapoolse partii tähistuse järgi.\n[RT I 2004, 45, 317 - jõust. 01.01.2005]\n(2) Veini käitlev ettevõtja peab edastama riikliku alkoholiregistri volitatud töötlejale iga kuu 15. kuupäevaks aruande paberkandjal või elektrooniliselt tema poolt eelmisel kuul ekspordiks, hulgimüügiks või jaemüügiks suunatud veini kohta.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustused ei kehti käitleja suhtes, kes teostab ainult alkoholi jaemüüki.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud aruande esitamise korra ja aruande vorminõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister.\n§ 18. Dokumendid alkoholi impordil\n(1) Alkoholi impordil peab tolliametnik kontrollima lisaks tollieeskirjades sätestatud nõuetele riikliku alkoholiregistri registrikande olemasolu, millest nähtub, et imporditav alkohol on kantud riiklikku alkoholiregistrisse importija taotlusel.\n(2) Alkoholi impordil ei ole riikliku alkoholiregistri registrikande olemasolu nõutav, kui alkoholi kohta koostatakse tollideklaratsioon lähtuvalt käesoleva seaduse § 6 lõikes 2 või 3 sätestatust.\n(3) Käesoleva seaduse § 6 lõikes 2 nimetatud juhtudel tehakse tollideklaratsioonis asjakohane märge.\n(4) Imporditava alkoholi kohta koostatavas tollideklaratsioonis peab kajastuma:\n1) selle alkoholi käesoleva seaduse § 21 lõike 1 punkti 1 kohane määratlus.\n§ 19. Dokumendid alkoholi ekspordil\n(1) [Kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]\n(2) [Kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]\n(3) [Kehtetu - RT I 2004, 45, 317 - jõust. 27.05.2004]\n(4) Eksporditava alkoholi kohta koostatavas tollideklaratsioonis peab kajastuma:\n§ 20. Arveldamine alkoholi käitlemisel\n(1) Alkoholi impordi, hulgimüügi ja ekspordi korral arveldatakse selle alkoholi eest sularahata arvelduse korras.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõue ei kehti rahvusvaheliselt käitatava vee- või õhusõiduki pardal kasutamiseks mõeldud alkoholi suhtes.\n§ 21. Alkoholi saatedokument\n(1) Alkoholi hulgimüük ja eksport tuleb vormistada saatedokumendiga, mis võimaldab kaupa ja selle partiid identifitseerida. Saatedokumendile peab lisaks muudele õigusaktis sätestatud nõuetele olema kantud:\n1) alkoholi määratlus (liik, nimi, tootja, müügipakendi maht, etanoolisisaldus, tootjapoolne partii tähistus, kusjuures partii numbri ja aastakäigu samaaegsel kasutamisel peavad olema märgitud mõlemad tähistused);\n2) käideldava alkoholi registrikande number, kui see alkohol on kantud riiklikku alkoholiregistrisse.\n3) [kehtetu - RT I, 25.03.2011, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]\n4) [kehtetu - RT I, 20.02.2015, 1 - jõust. 01.07.2015]\n(2) Alkoholi vastuvõtmisel hulgimüügi korras peab kontrollima saatedokumendi nõuetekohasust ja tootjapoolse partii tähistuse vastavust saatedokumendile.\n(3) Alkohoolse joogi jaemüük on lubatud vaid juhul, kui selle alkohoolse joogi kohta on käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõuetele vastav saatedokument.\n(4) Nõuetekohane saatedokument tuleb korrakaitseorganile esitada tema soovil kohe, välja arvatud juhtudel, kui saatedokumenti pole kontrollimomendil võimalik esitada ettevõtjal seadusega lasuvate muude kohustuste tõttu.\n§ 22. Ettevõttesisene saatedokument\n[Kehtetu - RT I 2008, 8, 58 - jõust. 15.05.2008]\n5. jagu Alkoholi import, jae- ja hulgimüük ning eksport\n§ 23. Teatamiskohustus\n(1) Alkoholi müügiga tegelemiseks peab majandustegevusteate esitama järgmistel tegevusaladel:\n(11) Majandustegevusteadet ei esitata alkoholi müügiks avalikul üritusel.\n1) tegevuskoht või tegevuskohad (tegevuskoha määrang, nimi, e-kaubanduse korral veebilehe aadress);\n2) käideldava alkoholi määratlus vastavalt käesoleva seaduse § 2 lõigetes 2 ja 4–7 sätestatule, kusjuures vastavasisuline teave märgitakse iga tegevuskoha osas;\n3) kui hulgikaubanduse tegevusalal tegutsev ettevõtja soovib tegeleda alkoholi impordi või ekspordiga, siis sellekohane teave;\n4) kui jaekaubanduse või toitlustamise tegevusalal tegutsev ettevõtja soovib tegeleda alkohoolse joogi impordi või ekspordiga, siis sellekohane teave.\n(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud teatamiskohustus täidetakse üksnes Eesti teabevärava või notari kaudu.\n[RT I, 29.06.2014, 1 - jõust. 01.07.2014, kohaldatakse 2016. aasta 30. juunini.]\n§ 25. Registreerimismenetlus\n§ 26. – § 28. [Kehtetud - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]\n§ 29. Territoriaalsed piirangud alkoholi hulgimüügil\nAlkoholi hulgimüük on lubatud vaid majandustegevuse registri andmetes märgitud tegevuskoha kaudu, välja arvatud alkoholi ekspordil või juhul, kui alkoholi realiseeritakse selle edasisele käitlejale viimase tegevuskohas.\n6. jagu Alkoholi jaemüük\n1. jaotis Piirituse jaemüügi keeld ja alkohoolse joogi jaemüügi õiguse peatamine\n§ 30. Piirituse jaemüügi keeld\nPiirituse jaemüük on keelatud.\n§ 31. Registreerimistaotlus\n§ 32. Registreerimismenetlus\n§ 33. – § 35. [Kehtetud - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]\n§ 36. Alkohoolse joogi jaemüügi õiguse peatamine\n(1) Avaliku korra tagamise huvides võib alkohoolse joogi jaemüügi õiguse peatada kuni peatamise tinginud asjaolu äralangemiseni:\n1) Vabariigi Valitsus – riigis tervikuna;\n2) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor või tema volitatud politseiametnik – maakonnas tervikuna;\n3) valla- või linnavalitsus – oma haldusterritooriumil tervikuna või teatud müügikohtades või ühes müügikohas.\n(2) Alkohoolse joogi jaemüügi õiguse peatamisel riigis, maakonnas või kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil tervikuna teavitatakse alkohoolse joogi jaemüügi õigust omavat isikut sellest viivitamata massiteabevahendite kaudu.\n(3) Alkohoolse joogi jaemüügi õiguse peatamisel teatud müügikohtades või ühes müügikohas edastatakse alkohoolse joogi jaemüügi õigust omavale isikule viivitamata sellekohane teade.\n§ 37. – § 39. [Kehtetud - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]\n2. jaotis Alkohoolse joogi jaemüügi nõuded\n§ 40. Piirangud alkohoolse joogi jaemüügil\n(1) Alkohoolse joogi jaemüük on lubatud:\n21) väljaspool ettevõtja tegevuskohta, kui toitlustamise tegevusalal tegutsev ettevõtja müüb alkohoolset jooki toitlustamise käigus;\n4) etendusasutuse, rahvamaja või muuseumi ruumides või territooriumil, kui seda tehakse selle asutuse ruumides või territooriumil kohapeal tarbimiseks või kui alkohoolset jooki müüakse kaasa muuseumi ekspositsiooniga seonduvalt valmistatud meenena;\n[RT I, 10.07.2013, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]\n5) sõitjateveo teenuse osutamisel kasutatavas vee- või õhusõidukis;\n6) reisirongi restoranvagunis;\n8) avalikul üritusel;\n9) kutseõppeasutuse ruumides või territooriumil asuvas õppurite praktikakohana kasutatavas müügikohas tulenevalt õppeasutuse õppekavast;\n10) põhikooli, gümnaasiumi ja kutseõppeasutuse ruumides ning territooriumil, kui seal toimub õppetöövälisel ajal täisealistele suunatud üritus;\n11) täitemenetluse käigus;\n12) e-kaubanduse korras majandustegevuse registri andmetes märgitud ettevõtja kaupluse või toitlustusettevõtte kaudu.\n(11) Alkohoolse joogi jaemüük on lubatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 7 osundatud müügikohtades alates kella 10.00 kuni 22.00. Piirangut ei kohaldata rahvusvaheliseks liikluseks avatud lennujaama ainult reisijatele ette nähtud alal asuvas müügikohas ja rahvusvahelisi reise teostava vee- või õhusõiduki pardal.\n(12) Alkohoolsed joogid tuleb kaupluses paigutada teistest kaupadest eraldi. Alkohoolseid jooke ei tohi paigutada nii, et tarbija puutuks kaupluse külastamisel nendega vältimatult kokku, ning alkohoolsete jookide väljapanek ei tohi olla märgatavalt nähtav ülejäänud müügisaalist, välja arvatud juhul, kui nende nõuete täitmine ei ole müügisaali suurusest tulenevalt mõistlikult teostatav.\n[RT I, 09.01.2018, 2 - jõust. 01.06.2019]\n(13) Alkohoolsete jookide väljapanek ei tohi olla märgatavalt nähtav väljastpoolt müügikohta.\n(2) Alkohoolse joogi jaemüük kohapeal tarbimiseks on lubatud ainult käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2–6 ja 8–10 osundatud müügikohas. Alkohoolse joogi kaasamüük on keelatud ajavahemikul kella 22.00-st kuni 10.00-ni.\n(21) Alkohoolse joogi esitlus on lubatud alkohoolse joogi müügile spetsialiseerunud müügikohas, messil, laadal või muul samalaadsel üritusel, välja arvatud peamiselt lastele suunatud ürituse toimumise paigas selle ürituse toimumise ajal. Alkohoolse joogi esitlus on lubatud kaupluse alkoholimüügi alal, kui alkohoolse joogi esitlus ei ole märgatavalt nähtav ülejäänud müügisaalist.\n[RT I, 09.01.2018, 2 - jõust. 01.06.2018]\n(3) Alkoholisegu (jook, mis koosneb kahest või enamast komponendist, millest vähemalt üks on alkohoolne jook) valmistamine on lubatud tarbija poolt sellekohase tellimuse esitamise korral müügikohas, kus toimub alkohoolse joogi jaemüük kohapeal tarbimiseks.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõike 12 teises lauses ja lõikes 13 sätestatut ei kohaldata rahvusvahelisel reisijateveol kasutatava vee- või õhusõiduki pardal ning rahvusvahelise lennujaama ja sadama julgestuspiirangu alal asuvale müügikohale.\n§ 41. Keelud alkohoolse joogi jaemüügil\n(1) Alkohoolse joogi jaemüük on keelatud alljärgnevate isikute, asutuste ja organisatsioonide ruumides ning territooriumil:\n1) koolieelne lasteasutus, põhikool, gümnaasium, kutseõppeasutus, noorsootööasutus, noorteühing, huvikool, noorte püsilaager ja noorte projektlaager (välja arvatud käesoleva seaduse § 40 lõike 1 punktides 9 ja 10 sätestatud juhul);\n2) tervishoiuteenuse osutaja;\n(2) Alkohoolse joogi jaemüük on keelatud:\n2) sõitjateveo teenuse osutamisel kasutatavas mootorsõidukis;\n3) kandekaubandusena (jaemüük käest, kärust, käsikorvist, kandelaualt või -kastist);\n4) lastele suunatud ürituse toimumise paigas selle ürituse toimumise ajal.\n(3) Alkohoolse joogi jaemüük kioskist või tänava- või turukaubanduse korras on keelatud. Nimetatud keelu järgimise tagamiseks on kioskis või tänava- või turukaubanduse müügikohas keelatud hoida või ladustada alkoholi, sõltumata selle alkoholi kuuluvusest või hoidmise või ladustamise eesmärgist.\n(4) Kui alkohoolse joogi jaemüügi korral on õigusaktiga kehtestatud kitsendused alkohoolse joogi sortimendi suhtes, on alkohoolse joogi müügikohas keelatud hoida või ladustada lubatud sortimendi hulka mittekuuluvat alkohoolset jooki, sõltumata selle alkohoolse joogi kuuluvusest või hoidmise või ladustamise eesmärgist.\n(5) Alkohoolse joogi tarbijale üleandmine kohaleveoteenuse osutamisel on keelatud ajavahemikul kella 22.00-st kuni 10.00-ni.\n(6) Ettevõtjal on lubatud jaemüügi korras müüa üksnes majandustegevusteates määratletud alkohoolseid jooke üksnes majandustegevuse registri andmetes märgitud tegevuskoha kaudu.\n§ 42. Kohaliku omavalitsuse pädevus alkohoolse joogi jaemüügi reguleerimisel\n(1) Kohaliku omavalitsuse volikogu võib oma haldusterritooriumil:\n1) kehtestada alkohoolse joogi jaemüügil lisaks käesoleva seaduse §-des 40 ja 41 nimetatule sortimenti, müügikohti ja müügivormi puudutavad kitsendused;\n2) [kehtetu - RT I 2008, 30, 190 - jõust. 14.07.2008]\n3) piirata alkohoolse joogi jaemüüki kohapeal tarbimiseks kogu haldusterritooriumil või selle mõnes osas korrakaitseseaduse § 56 lõikes 2 sätestatud ajavahemikus.\n§ 43. Alkohoolse joogi müügihind\n(1) Alkohoolse joogi müügihind peab olema alkohoolse joogi jaemüügil avaldatud.\n(2) Alkohoolse joogi müügihinda ei ole lubatud avaldada selliselt, et tarbijale on samaaegselt nähtavad alkohoolse joogi algne ja uus müügihind.\n(3) Koos alkohoolse joogi müügihinnaga peab olema avaldatud:\n1) alkohoolse joogi liik ja nimi;\n3) avaldatud müügihinnale vastav alkohoolse joogi kogus – alkohoolse joogi jaemüügil kohapeal tarbimiseks.\n(4) Alkohoolse joogi müügikohas tehakse õigusaktidest tulenev, tarbijapakendi märgistusel esitatav kohustuslik teave kirjalikult kättesaadavaks eesti keeles.\n§ 44. Kassaaparaadi olemasolu ja kasutamise nõue\nAlkohoolse joogi jaemüük kaupluses ja toitlustusettevõttes on lubatud, kui tegevuskohas asub kassaaparaat, mille kaudu tuleb fikseerida kõik alkohoolse joogi jaemüügil sooritatavad tehingud.\n§ 45. Meetmed korra ja turvalisuse tagamiseks\n(1) Keelatud on müüa alkohoolset jooki joobeseisundile viitavate tunnustega isikule.\n(2) Müüja ei tohi teadvalt teenindada isikut, kes ostab alkohoolset jooki selle joobeseisundile viitavate tunnustega isikule pakkumise või üleandmise eesmärgil.\n(3) Müüjal on õigus jätta teenindamata isik, kes tarbib müügikohas, kus teostatakse alkohoolse joogi jaemüüki kohapeal tarbimiseks, väljaspool antud müügikohta omandatud alkohoolset jooki, ja nõuda selle isiku lahkumist.\n3. peatükk PIIRANGUD ALKOHOOLSE JOOGI TARBIMISELE\n§ 46. Alaealisel alkohoolse joogi tarbimise keeld\nAlaealisel on alkohoolse joogi tarbimine keelatud.\n§ 47. Meetmed alaealisel alkohoolse joogi tarbimise keelu tagamiseks\n(1) Alaealisel on keelatud omada või vallata alkohoolset jooki.\n(2) Alkohoolse joogi pakkumine, võõrandamine või üleandmine alaealisele on keelatud.\n(3) Alkohoolse joogi valduse üleandmisel peab senine valdaja tuvastama valduse omandaja vanuse isikut tõendava dokumendi alusel. Isikut tõendava dokumendi alusel ei pea valduse omandaja vanust tuvastama, kui ta on ilmselgelt täisealine või tema isik on senisele valdajale teada. Kui valduse omandaja ei ole senisele valdajale teadaolevalt täisealine ning ta ei esita isikut tõendavat dokumenti, ei või senine valdaja anda alkohoolse joogi valdust üle.\n[RT I, 09.01.2018, 2 - jõust. 19.01.2018]\n(4) Alkohoolset jooki ei tohi teadvalt võõrandada või üle anda isikule, kes võtab alkohoolse joogi vastu selle alaealisele pakkumise või üleandmise eesmärgil.\n(5) Alaealist ei tohi rakendada töödel, mis on seotud alkoholi käitlemisega, välja arvatud ladustamisel või edasitoimetamisel kaubanduslikul eesmärgil, kui on tagatud, et alaealine puutub selle käigus kokku üksnes avamata pakendis alkoholiga.\n(6) Kui alkohoolne jook on alaealise omandisse üle läinud pärandvara koosseisus, tagab tema seaduslik esindaja, et alkohoolne jook ei satuks alaealise otsesesse valdusesse.\n§ 48. Alkohoolse joogi tarbimine avalikus kohas\n(1) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmise üle, välja arvatud toiduohutuse, alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise nõuetele vastavus, riikliku alkoholiregistri toimimisega, alkoholi impordi ja ekspordiga seonduvad nõuded ning käesoleva seaduse §-s 46 ning § 47 lõigetes 1, 5 ja 6 sätestatud nõuded, teostab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet.\n(2) Riiklikku järelevalvet alkoholi käitlemisega seonduvate nõuete, välja arvatud toiduohutuse ning alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise nõuetele vastavus, täitmise üle teostab Maksu- ja Tolliamet.\n(3) Riiklikku järelevalvet toiduohutuse, alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise ning riikliku alkoholiregistri toimimisega seonduvate nõuete täitmise üle teostab Veterinaar- ja Toiduamet.\n(4) Riiklikku järelevalvet alkohoolse joogi jaemüügiga seonduvate nõuete täitmise ning alkohoolse joogi tarbimise piirangute järgimise üle teostab oma haldusterritooriumil valla- või linnavalitsus.\n(5) Riiklikku järelevalvet alaealise alkohoolse joogi tarbimise piirangute üle teostab politseiametnik.\n§ 491. Riikliku järelevalve erimeetmed\n(3) Politseiametnik võib lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud erimeetmetele kohaldada riikliku järelevalve teostamiseks ka korrakaitseseaduse §-des 37, 38, 39, 40, 42, 47 ja 48 sätestatud erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.\n(4) Korrakaitseorgan võib võtta vallasasja läbivaatusel isiku kulul proove ja näidiseid ning vajaduse korral tellida ekspertiise. Kui vallasasja näidis või proov on eksperdi arvamuse kohaselt nõuetekohane, kannab korrakaitseorgan ekspertiisi tegemisega seotud kulud ja vallasasja näidise või proovi mittetagastamise korral hüvitab ettevõtjale selle maksumuse. Kui vallasasja näidis või proov ei ole eksperdi arvamuse kohaselt nõuetele vastav, kannab kontrollimisel tekkinud dokumentaalselt tõendatud kulud ettevõtja ning vallasasja näidise või proovi tagastamata jätmise korral selle maksumust ettevõtjale ei hüvitata.\n§ 50. Riikliku järelevalve erisused\n(1) Korrakaitseseaduse §-des 49 ja 50 sätestatud meetmeid võib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet, Maksu- ja Tolliamet, Veterinaar- ja Toiduamet ning valla- või linnavalitsus kohaldada üksnes sisenemisel alkoholi käitleja territooriumile, hoonesse, rajatisse ja ruumi või avades tema veovahendeid käitleja või tema esindaja juuresolekul.\n(2) Korrakaitseorganil on täiendavalt õigus:\n1) plommida või pitseerida hoiukoht, kus olev alkohol kuulub või võib kuuluda konfiskeerimisele;\n2) kui ta avastab mootorsõidukis või selle haagises alkoholi, mis kuulub või võib kuuluda konfiskeerimisele, suunata see mootorsõiduk alkoholi mahalaadimiseks lähimasse paika, kus on võimalik äravõetud alkoholi hoida;\n3) saada ametialaseks kasutamiseks riiklikust alkoholiregistrist kõiki andmeid.\n§ 51. Politsei- ja Piirivalveameti pädevus avaliku korra tagamisel\n§ 52. Hoiulevõetud alkoholi hoidmine\n(1) Hoiulevõetud alkoholi hoitakse kuni selle edasise käsutamise otsustamiseni selle hoiule võtnud korrakaitseorgani asitõendite hoidlas või muus tema valduses olevas ruumis.\n(2) Kui hoiulevõetud alkoholi ei ole sellises koguses võimalik selle hoiule võtnud korrakaitseorgani asitõendite hoidlas või muus tema valduses olevas ruumis hoida, antakse see vastutavale hoiule tollilattu, aktsiisilattu või ajutise ladustamise kohta.\n(3) Hoiulevõetud alkoholi hoidmise tollilaos, aktsiisilaos või ajutise ladustamise kohas korraldab tolliasutus.\n(4) Hoiulevõetud alkoholi tollilaos, aktsiisilaos või ajutise ladustamise kohas hoidmise kulud nähakse ette sihtotstarbeliste kuludena riigieelarves.\n(5) Politseiametnikul on õigus korrakaitseseaduse §-s 52 sätestatud riikliku järelevalve erimeetme kohaldamisel korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras hoiulevõetud alkohol üle anda alaealise seaduslikule esindajale.\n§ 521. Nõuete järgimise kontrollimine kontrolltehinguga\n(1) Kui käesoleva seaduse §-s 491 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmega ei ole võimalik või on oluliselt raskendatud teostada järelevalvet alkoholiga kauplemise nõuete täitmise üle, kuid see on vajalik ohu väljaselgitamiseks või tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks, võib § 49 lõikes 2 nimetatud korrakaitseorgan riikliku järelevalve erimeetmena teha kontrolltehingu.\n(2) Kui käesoleva seaduse §-s 491 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmega ei ole võimalik või on oluliselt raskendatud teostada järelevalvet § 47 lõigetes 2–4 sätestatud nõuete täitmise üle, kuid see on vajalik ohu väljaselgitamiseks või tõrjumiseks või korrarikkumise kõrvaldamiseks, võib § 49 lõigetes 1, 4 ja 5 nimetatud korrakaitseorgan riikliku järelevalve erimeetmena teha kontrolltehingu.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kontrolltehingu tegemisse võib korrakaitseorgan vajaduse korral kaasata avaliku korra eest mittevastutava isiku vaid tema nõusolekul. Kaasatav isik peab olema vähemalt kuueteistaastane. Alla kaheksateistaastase isiku kaasamiseks on lisaks tema enda nõusolekule vajalik ka tema seadusliku esindaja kirjalik nõusolek.\n(5) Kontrolltehing on müügilepingu või muu võlaõigusliku tehingu tunnustega toiming, mille eesmärk on kontrollida õigusaktidega kehtestatud nõuetest kinnipidamist. Kontrolltehingut tegev ametiisik või kaasatud isik võib varjata isiku eest, kelle suhtes kontrolltehing tehakse, ja teiste isikute eest tehingu eesmärki. Kontrolltehingut tegev ametiisik ei pea ennast esitlema, samuti ei pea ametiisik kandma vormiriietust ega esitama ametitunnistust enne, kui kontrolltehingu eesmärk on saavutatud.\n§ 53. Alkoholi käitlemise korra rikkumine\n(1) Käitlemiseks mittelubatud alkoholi tootmise, samuti maksumärgiga märgistamata või käitlemiseks mittelubatud alkoholiga kauplemise või kaubanduslikul eesmärgil ladustamise, hoidmise või edasitoimetamise eest –\n(3) Käesoleva seaduse § 73 punktides 1 ja 2 nimetatud kohtuväline menetleja või kohus võib konfiskeerida käesolevas paragrahvis sätestatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud aine ja eseme.\n§ 54. Käitlemiseks mittelubatud alkoholi hoidmine ja edasitoimetamine\n(1) Käitlemiseks mittelubatud alkoholi teadvalt hoidmise või edasitoimetamise eest –\n(2) Käesoleva seaduse § 73 punktides 1 ja 2 nimetatud kohtuväline menetleja või kohus võib konfiskeerida käesolevas paragrahvis sätestatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud aine ja eseme.\n§ 55. Puskariaparaadi valmistamine, hoidmine, edasitoimetamine, omandamine ja edasiandmine\n(1) Puskariaparaadi valmistamise, hoidmise, edasitoimetamise, omandamise või edasiandmise eest –\n(3) Käesoleva seaduse § 73 punktides 1 ja 2 nimetatud kohtuväline menetleja või kohus konfiskeerib käesolevas paragrahvis sätestatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme.\n§ 56. Riikliku alkoholiregistri volitatud töötlejale tootenäidise esitamata jätmine\n§ 57. Tegutsemiskoha varjamine\n[Kehtetu - RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004]\n§ 58. Saatedokumendi puudumine\n(1) Nõuetekohase saatedokumendita alkoholi ekspordi, hulgimüügi, jaemüügi või kaubanduslikul eesmärgil edasitoimetamise eest –\n§ 59. Saatedokumendi kontrollimomendil esitamata jätmine\n(1) Alkoholi ekspordil, hulgimüügil, jaemüügil või kaubanduslikul eesmärgil edasitoimetamisel nõuetekohase saatedokumendi kontrollimomendil esitamata jätmise eest –\n§ 60. Saatedokumendi koostamata jätmine\n(1) Alkoholi hulgimüügil või ekspordil nõuetekohase saatedokumendi koostamata jätmise eest –\n§ 61. Sularahata arveldamise nõude järgimata jätmine\n(1) Alkoholi omandamisel või müügil käesoleva seadusega sätestatud sularahata arveldamise nõude järgimata jätmise eest –\n§ 62. Alkohoolse joogi jaemüügil tehingu fikseerimata jätmine\n(1) Alkohoolse joogi jaemüügil tehingu kassaaparaadis fikseerimata jätmise eest –\n§ 63. Teabe avaldamata jätmine alkohoolse joogi müügihinna kohta\n§ 64. Alkoholi hoidmine või ladustamine kioskis või tänava- või turukaubanduse müügikohas\n(1) Alkoholi hoidmise või ladustamise eest kioskis või tänava- või turukaubanduse müügikohas –\n§ 65. Alkohoolse joogi jaemüügil kehtivate piirangute ja keeldude rikkumine\n(1) Alkohoolse joogi jaemüügil kehtivate piirangute või keeldude rikkumise eest, kui puuduvad mõne teise käesolevas peatükis nimetatud väärteo tunnused, –\n§ 66. Alkohoolse joogi kohaleveoteenuse osutamisel kehtivate nõuete rikkumine\n(1) Alkohoolse joogi kohaleveoteenuse osutamisel kehtivate nõuete rikkumise eest –\n§ 67. Alkohoolse joogi käitlemisel vanusepiirangu rikkumine\n(1) Alkohoolse joogi käitlemisel vanusepiirangu rikkumise eest –\nkaristatakse rahatrahviga kuni 10 000 eurot.\n§ 68. Alkohoolse joogi müümine joobeseisundile viitavate tunnustega isikule\n(1) Alkohoolse joogi müümise eest joobeseisundile viitavate tunnustega isikule –\n§ 69. Alkohoolse joogi ostmine alaealisele või joobeseisundile viitavate tunnustega isikule\nAlkohoolse joogi ostmise eest alaealisele või joobeseisundile viitavate tunnustega isikule –\n§ 70. Alkohoolse joogi tarbimise eest avalikus kohas või avalikku kohta joobnud olekus ilmumine\n§ 71. Alkohoolse joogi tarbimine alaealise poolt\nAlaealise poolt alkohoolse joogi tarbimise eest –\n§ 72. Alkohoolse joogi ostmine alaealise poolt\nKäesolevas peatükis sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:\n1) Maksu- ja Tolliamet;\n2) Politsei- ja Piirivalveamet;\n4) Veterinaar- ja Toiduamet;\n5) valla- või linnavalitsus.\n§ 74. Trahvide laekumine\nKui hoiatustrahvi või rahatrahvi määranud kohtuväline menetleja on valla- või linnavalitsus, kantakse käesoleva seaduse §-des 53–72 sätestatud väärtegude eest määratud hoiatustrahv ja rahatrahv otsuse teinud kohaliku omavalitsuse eelarvesse.\n§ 75. Toimingud konfiskeeritud ainete ja esemetega\n(1) Konfiskeeritud alkohol hävitatakse või denatureeritakse alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 13 lõikes 1 sätestatud tingimustele vastavaks.\n[RT I, 08.03.2012, 1 - jõust. 01.04.2012]\n(2) Konfiskeeritud alkoholi võõrandajal on õigus nõuda seda alkoholi omandada soovivalt isikult tõendeid, mis kinnitavad tema kavatsust ja võimalusi kasutada omandatavat alkoholi tehnilisel otstarbel, ning kontrollida esitatud andmete õigsust, sealhulgas antud isiku ettevõttes.\n(3) Konfiskeeritud alkoholi võõrandaja peab hiljemalt selle alkoholi üleandmise päeval edastama Maksu- ja Tolliametile ning Veterinaar- ja Toiduametile teatise võõrandatud alkoholikoguse ning alkoholi omandanud isiku kohta.\n(4) Maksu- ja Tolliametil ning Veterinaar- ja Toiduametil on õigus kontrollida konfiskeeritud alkoholi omandanud isiku ettevõttes selle alkoholi edasist kasutamist.\n(5) Konfiskeeritud puskariaparaat hävitatakse.\n§ 76. Üleminekusätted\n(1) Kehtetuks tunnistatava alkoholiseaduse § 10 lõike 2 punktides 1–6 nimetatud tegevusluba kehtib, kui tegevusloaga lubatud tegevus ei ole vastuolus käesolevas seaduses sätestatuga, kuni tema omaja kohta majandustegevuse registris tehtava registreeringuni, kuid mitte kauem tegevusloale märgitud tähtpäevast.\n(2) Kehtetuks tunnistatava alkoholiseaduse § 10 lõike 2 punktides 7–10 nimetatud tegevusluba kehtib, kui tegevusloaga lubatud tegevus ei ole vastuolus käesolevas seaduses sätestatuga, kuni tema omajale väljastatud kauplemisloa õigusaktiga kooskõlla viimiseni, kuid mitte kauem tegevusloale märgitud tähtpäevast.\n(3) Enne käesoleva seaduse jõustumist riiklikus alkoholiregistris säilitamiseks võetud tootenäidis, välja arvatud viina tootenäidis, tagastatakse tootenäidise esitanud ettevõtjale selle tootenäidise säilitamise vajaduse lõppemisel. Tagastamine toimub kas tootenäidise esitanud ettevõtja või registri volitatud töötleja algatusel ja selle kohta koostatakse akt. Tootenäidise edasise säilitamise vajaduse kohta võib küsida arvamust ühelt või mitmelt järelevalveasutuselt.\n(31) Enne 2015. aasta 1. juulit riiklikus alkoholiregistris säilitamiseks võetud viina tootenäidis tagastatakse tootenäidise esitanud ettevõtjale selle tootenäidise säilitamise vajaduse lõppemisel. Tagastamine toimub kas tootenäidise esitanud ettevõtja või registri volitatud töötleja algatusel ja selle kohta koostatakse akt. Tootenäidise edasise säilitamise vajaduse kohta võib küsida arvamust ühelt või mitmelt järelevalveasutuselt.\n(4) Kehtetuks tunnistatava alkoholiseaduse alusel antud õigusaktid kehtivad niivõrd, kuivõrd nad ei ole vastuolus käesoleva seadusega ja kuni uute õigusaktide vastuvõtmiseni, aga mitte kauem kui neli kuud, arvates käesoleva seaduse jõustumise päevast.\n(5) Käesoleva seaduse § 43 lõikes 4 sätestatud tarbijapakendi märgistusel esitatav kohustuslik teave peab olema eesti keeles kirjalikult kättesaadavaks tehtud alates 2013. aasta 1. juulist.\n(6) Käesoleva seaduse § 23 lõiget 4 kohaldatakse 2016. aasta 30. juunini.\n(7) Käesoleva seaduse § 23 lõiget 3 kohaldatakse alates 2016. aasta 1. juulist.\n(8) Majutusettevõtja, kelle majutusettevõtte registreeringus majandustegevuse registris sisaldub majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse jõustumisel märge alkohoolse joogi jaemüügi kohta majutusettevõtte majutus- või vastuvõturuumis, peab vastava majandustegevuse jätkamisel esitama käesoleva seaduse § 23 lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevusalal majandustegevusteate majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 76 lõikes 3 nimetatud tähtaja jooksul.\n§ 761. Riikliku alkoholiregistri registrikande kehtivuse kaotamine\n(1) Riiklikus alkoholiregistris enne 2004. aasta 1. juunit tehtud registrikanded kaotavad kehtivuse 2009. aasta 1. juunil.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kehtivuse kaotava registrikande kehtivust võib pikendada käesoleva seaduse § 131 lõikes 2 sätestatud korras.\n§ 762. Riiklik alkoholiregister\nKäesoleva seaduse § 8 lõikes 2 nimetatud alkoholiregistrina käsitatakse riiklikku alkoholiregistrit, mis on asutatud käesoleva seaduse § 8 lõike 2 alusel 2002. aasta 1. septembril kehtinud redaktsioonis.\n§ 77. Varasema seaduse kehtetuks tunnistamine\nKäesolev seadus jõustub samaaegselt karistusseadustikuga.\nRT I, 01.07.2020, 24\n(3) Riiklikku järelevalvet toiduohutuse, alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise ning riikliku alkoholiregistri toimimisega seonduvate nõuete täitmise üle teostab Põllumajandus- ja Toiduamet.\n(1) Korrakaitseseaduse §-des 49 ja 50 sätestatud meetmeid võib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet, Maksu- ja Tolliamet, Põllumajandus- ja Toiduamet ning valla- või linnavalitsus kohaldada üksnes sisenemisel alkoholi käitleja territooriumile, hoonesse, rajatisse ja ruumi või avades tema veovahendeid käitleja või tema esindaja juuresolekul.\n4) Põllumajandus- ja Toiduamet;\n(3) Konfiskeeritud alkoholi võõrandaja peab hiljemalt selle alkoholi üleandmise päeval edastama Maksu- ja Tolliametile ning Põllumajandus- ja Toiduametile teatise võõrandatud alkoholikoguse ning alkoholi omandanud isiku kohta.\n(4) Maksu- ja Tolliametil ning Põllumajandus- ja Toiduametil on õigus kontrollida konfiskeeritud alkoholi omandanud isiku ettevõttes selle alkoholi edasist kasutamist.


Dopinguspetsialist: Heiki Nabi argumendid ei pea vett - Uudis.net\n23 koht 58\n229 Dopinguspetsialist: Heiki Nabi argumendid ei pea vett\nPostimees · 09.04.2021 10:59\nMargus Annuk, Eesti kogenumaid asjatundjaid keelatud ainete vallas, selgitab pärast Eesti esimaadleja ja tema kaitsja pressikonverentsi nädala algul, miks nende juttu ja väiteid ei maksa tõsiselt võtta.\nJaga (2,357) Tweet\nJaga (1,967) Tweet\nIlmateenistus andis 4 maakonnale esimese taseme tormihoiatuse.\nadmin @ MinuAeg 2 koht · täna 15:29\nRiigi ilmateenistuse teatel puhub tugev tuul Pärnu- ja Läänemaal ja suursaartel, samuti merel. Lääne- ja loodetuul tugevneb rannikul puhanguti 15–20 meetrini sekundis, merel tõuseb tuul veel. Läänemere põhjaosa 23.04 põhja- ja loodetuul 12-17, puhanguti kuni 23 m/s. Liivi lahe põhjaosa 23.04 lääne- ja loodetuul 12, puhanguti kuni 17 m/s, päeva jooksul jätkub tugevnemine 14, puhanguti … Vaata lähemalt\nDelfi 1 koht · täna 12:30\nTeisipäeval tulistas Ohio politseinik surnuks 16-aastase Ma'Khia Bryanti. Laialdast vastukaja saanud intsidendist avaldati politsei kehakaamera kaadrid. Vaata lähemalt\nKuldse Mäe treener Raska: Epp on teinud arengus sammu edasi ja läinud enesekindlamaks\nEigo Kaljurand @ Õhtuleht 2 koht · täna 17:25\nKehakaalus kuni 76 kg Euroopa meistriks kroonitud maadleja Epp Mäe treener Ahto Raska sõnul on hoolealune teinud arengus sammu edasi ja enne EMi oli tunne, et ta võib kõiki võita. Kuigi esikoht süstis olümpia eel enesekindlust, siis Tokyos on stardinimekiri tugevam ning seal unistavad medalist kümmekond naist. Vaata lähemalt\nMairi Kikkas @ Geenius 1 koht · täna 10:45\nKuigi õudusfilmi žanr on Eestis veel algeline, on aastakümnete jooksul kodumaistel teleekraanidel seigelnud mitmed judinaid tekitavad tegelased, kes hirmutasid lapsi, eelkõige oma väljanägemisega, juba tollal. Loe "Pildid ja videod: 6 eriti hirmsat Eesti lastesaadet, mis meid noorena eluks ajaks traumeerisid" täispikka artiklit portaalist Diktor. Vaata lähemalt\nPostimees 2 koht · 22.04.2021 08:00\nPostimees 3 koht · 21.04.2021 19:06\nPostimees · 22.04.2021 09:30\nEesti mehed on ülekaalus, suitsetavad ja joovad, aga on eluga rohkem rahul kui naised\nPostimees 3 koht · 22.04.2021 00:01\nTervise Arengu Instituudi (TAI) uuringust nähtub, et Eesti inimesed hindavad oma tervist üsna heaks. Küll aga veedeti märksa rohkem aega ekraani taga, suitsetati kanepit ja kurdeti stressi üle. Uuringu näitajatest kujuneb ka Eesti naiste ja meeste keskmine profiil – mõlemad on elujärje ja oma füüsisega valdavalt rahul. Eesti naine on normaalkaalus, tarbib alkoholi kord kuus ning Eesti mees samas on ülekaalus ja joob vähemalt kord nädalas. Vaata lähemalt\nLP - Eesti Päevaleht 10% 10\nUudiste reiting uuendatud: 19:42.


Kolmapäev 12.02 tarokaart on PÄIKE - Elulife\nKolmapäev 12.02 tarokaart…\nKolmapäev 12.02 tarokaart on PÄIKE\nVõtmesõnad: potentsiaal, õnn, elujõud, muretu, valgustumine\nPäike on fantastiline kaart!!! Päikese eesmärk on tunda end vaba ja õnnelikuna. Miks mitte kasutada tänast päeva maksimaalselt ära ja teha midagi nende heade tunnete maksimaalseks ärakasutamiseks! Naudi !!!\nTäna võib teie suhetes tunda rahu, tõelist õnnepotentsiaali. Isegi kui olete vallaline, võite tunda end lootusrikkamana võrreldes sellega, kui olete pikka aega tundnud, tõeline armastus on teie jaoks silmapiiril!\nTööelus tunnete end liikuvat suuremate ja paremate asjade ning uhiuute võimaluste poole. Suur potensiaal on leida parem töö või tõusta ametiredelil.\nHingeliselt tunnete end vabana, kõik vana ja halb on unustatud. Olete valmis andestama ning see on suur samm vabaduse poole.\nHelista 900 1727 ning vali 14 – http://www.ennustamine.ee\nAitan sind meeleldi. Ennustaja Mari\nSarnased teemad ebbustus Ennustamine taro Tarokaardid


Apteegid ja apteegigrupid - lihtne mitme ekraaniga - digitaalsed märgistused\nApteegigrupid usaldavad meid ka!\n"Easy Multi Display'i planeerimisfunktsioon võimaldab mul ekraani ette planeerida!"\nApteek Errobi on apteek, mis asub Baski piirkonnas Edela-Prantsusmaal. See apteek pakub teile häid plaane aastaringselt ja annab teile personaliseeritud nõuandeid.\nErrobi apteegi veebisait\nGrupi direktor soovis kogu päeva jooksul esile tuua tema parimad pakkumised, samuti soovis ta hõlpsasti kasutatavat digitaalsete siltide tarkvara, mis võimaldaks tal oma väljapanekut eelnevalt planeerida.\nLisaks saab ta hõlpsalt oma ekraani teisest arvutist või telefonist muuta, tegelikult saab Google'i esitluste abil oma pilte muuta ilma Easy Multi Display-d kasutamata!\nSellel apteegil on 3 monitori, millest esimene asub sissepääsu juures. Seda monitori kasutatakse kohaliku ilma kuvamiseks reaalajas, teist monitori on apteegi keskel ja seda kasutatakse parimate pakkumiste esiletoomiseks. viimane on leti kohal ja aitab apteekritel harivate videote kaudu kliente harida.\nSelle apteegi tegelik konfiguratsioon on 3 monitori, 1 "mänguarvuti", 3 "HDMI" kaablit ja 1 Easy Multi Display standardversioon. Kõik see konfiguratsioon maksab umbes 1800 €.


Kus mängitakse mikroskoope?Kaasaegseid laborimikroskoope kasutatakse teaduse võimuses väga väikeste objektide otsimiseks. Professionaalseid mikroskoope kasutatakse bioloogilises, biokeemilises, tsütoloogilises, hematoloogilises, uroloogilises ja dermatoloogilises otsingus ka kliinilistes laborites erinevates meditsiiniasutustes. Bioloogias kasutatakse muu hulgas laborimikroskoope mikroorganismide otsimisel ning rakkude ja kudede morfoloogia kontrollimisel. Nende testide eest maksavad teaduslikud distsipliinid on mikrobioloogia, histoloogia ja tsütoloogia. Mõnes keemias ja füüsikas on mikroskoobid suunatud isegi kristallograafiasse või metallograafiasse. Geoloogid kasutavad neid kivimi struktuuri analüüsimiseks.\nKujutise suumimineTraditsioonilisi laboratoorseid mikroskoope, mis kasutavad optilises süsteemis looduslikku või kunstlikku valgust (mõnikord nimetatakse neid ainult valgusmikroskoopideks, kasutatakse mõnikord ka hariduses teadustundide ajal toetava õppevahendina. Tänu projektsiooniadapteri kasutamisele vaadeldakse uuritavat objekti isiklikult okulaari kaudu või ekraanil. Kujutise suurenduse maksimaalne füüsiline piir optilistes mikroskoopides määratakse objektiivi nurge eraldusvõimega, mis on seotud valguse lainepikkusega, omakorda vastutab objektiivi täpsuse eest pildi täpsus. Esimesed laborimikroskoobid võimaldasid suurendust kuni kümme korda, ehkki uued optilised mikroskoobid võimaldavad suurendust üle tuhande korra.


Eeterlike õlide reflekspunktid Pood hulgihinnaga | AroomiLihtne\nEeterlike õlide reflekspunktid Pood parima hinnaga\nEeterlike õlide refleksi punktid Parandage oma tervist. Ergutage oma meeli ja kogege aroomiteraapia difuusorite eeliseid. Erinevate funktsioonide ja tööajaga. Meie ultraheli pihustid on saadaval erinevates stiilides, mis sobivad ideaalselt igasuguse kujunduse jaoks. Sirvige meie kollektsiooni, et leida teie jaoks parim eeterlike õlide hajuti.\nEeterlike õlide reflekspunktid


juure1 `juure R eP(`juurõ Khn; rõhutus asendis ka juure ~ jure)\nI. adv (koos pöördsõnaga moodustab sag ühendverbi)\n1. lähedale, ligi, lähikonda niikui `vuodi `eitasid, ko˛e [kass] tuleb `juure Jõe; `trehvasin `juure [maarjasõnajalale], ku õli juba `õilend, jo `marjad `küljes Lüg; Soo on `pehme, kust kaudu `sönna [küüni] `juure soab Pöi; nõue oo ää `umbun, õhk põle `juure saan Aud; lähän `juure ja `vuatan, teeb, mis teeb; lühikese nägemisegä inimene, `juure näeb, `kaugele ei näe Kod; `autuga päris `juure ei saa SJn || (millegi) kallale ea `kińnine kaśt, ea `kindel koaś peal, `sõnna `juure ei soa `keegi, ei iir ega arakas Juu || sia `põrsas `maksab pali, ei `jõua `juure `jääda Lüg\n2. ühes, kaasa võta üks suurem riie koa `juure, ehk akkab sadama Muh; `lõika karjasele kanikas `juure Rid; käsn teese vanagu neljäbä `õhta jälle `tulla, et üksi `tulle, mitte `tõisi `juurõ võttõ enäm Khn; kui ta `lõunel ei käind, siis sai leevakot́t `juure `pandud Amb; [heinamaale] `võet́i kohe leivad `juure ja pada ja `tehti `süüa ja VMr; leevale pannasse juurekakk juure, et kui säädab uuesti `leiba, siis lähab ruttu apust Äks\n3. külge ouemäŕk igalühel isi `moodi, paneb oma märgi `juure, kut pailu ühtnägu `aśju segamidi Jäm; seal kahe kibi vahel olid inimese kondid, nii abrad, et kui `juure `puutusid, nii purunesid põrmuss Mih; suitsuräimed tahvad lepabu `suitsu, muidu `tõmmab kibeda maigu `juure Hää; lehma inge mekk jääb piimale `juure Kad; viimäte lei nõnna ineto `koltond mao `juure [kaljale] Kod; jahud `tõmmavad seakse koppund aesu `juure SJn\n4. lisaks lehm akkab `piima `juure lisamaie Lüg; ku niit on `pienikene, siis `tõmma [kedrates] linu `juure Jõh; `kümnel neli `juure teeb neli`teissend Käi; pane köiele `jätku `juure Rid; lapsele tu̬u̬b `aasta `juure, vana inimesel võtab maha Vig; üsna jooniga kasvab rohi, iga päev ulga maad `juure tuln Han; `juure `võtma (tüsenema, kosuma) Tor; me tasume veel `juure, mis `võlga on Juu; kui pääv akas `lu̬u̬ja minemä, elendus võt́tis (hrl võt́t) `rohkem `juure (helendus suurenes); `kauplemise juuren `ütled et, jätä maha, ma paan `juure Kod; [pruut] pidi kakste·ist, kolmte·ist `särki jägama, sinna käis `juure sokid, `kindad Ksi || (millegi) kõrvale keedeti koorega kardulesi ja keedeti `räimi `sõnna `juure Mar\n1. (kellegi, millegi) lähedale, ligi, (kellegi) seltsi; lähikonda; kuhugi, millenigi isä mäni `sauna `juure Vai; laps äb `julgu `vööra `juure `minna Khk; natsutasse `pörsad toidu `juure Jaa; pässu oo aja vahelt läbi pugend küla lammaste `juure Mär; `käemes akas pulmalesi pruudi `juure vädämä Vig; Andrese pere paśtab jaama `juure HMd; `lauba `mińdi kiriku `juure lugema ja pühäbä `ööldi esimest `korda maha Juu; Lienu jäi siis kua tuppa teiste `juure Jür; `saole `pańdi aod `alla ja `veeti küene `juure Tür; `kondab aga `ringi ühe juurest teise `juure Sim; inimesed läksid `lauba `õhta puadi `juure kokko Kod || oma söna `juure `jääma Rei; ma ei `oska nende sõnade `juure jääda, mis lehes oo (ei hakka uusi sõnu kasutama) Aud\n2. (kellegi) poole (elama, teenima, visiidile, jutule, asjaõiendusele jne) Tuli `viiä `enne pruut `saksa `juure ja saks `pruukis tämä `enne ärä, kui `poisile `andas Lüg; taarist targa `juure `minna ~ minna, saab `ohtu Jäm; määra viiatse täku `juure paaritama Jaa; lehvad tüdrugate `juure magama Phl; ennevanast ku pisike äda `juhtus loomaga, sis läks kohe maa arsti `juure Vän; `tuĺli minu `juure jutule Tor; Liiva-Annuse ~ `Peetruse `juure minema (surema) Hää; läksid teise pereme `juure [teenima] HJn; ema suri `seie `tütri `juure ära KuuK; läksin ise sepa `juure adra `sahka teritama VMr; poeg võt́tis ühe lese naese. ema läks ka poja `juure Pil\n3. (mgi tegevuse, ülesande) kallale laps käib välja pääl `lambas, `luomide `juure ei usalda viel `saata Lüg; `enni `tehti tule lõke ülesse, kui `ooste `juure `mindi Mar; Me oleme tü̬ü̬ juure tulnu, aga ei akka viil `pihta Hää; eśtiks läksin karjatseks lammaste ja sigade jure, siis läksin `loomade `juure Koe; ma tulin `teile reie (rehe) `juure appi VJg; küll olid sial tüńnis iad eeringud, ommukute `toodi töö `juure Lai\n4. a. ühes, kaasa ta läks üsna kuiva leivaga `metsa, ta võttend `miskit `märga eese `juure Mar b. (millegi) kõrvale, (millegagi) koos toedu `juure, liha `juure süiäse [mädarõigast] Tõs; parve `juure käis vel keis, keiega oĺl `kalda `küĺgi kinni `siutud Vän; `kartula `kõrva ja supi `juure `sü̬ü̬daks [soolaräimi]; Mis puu nõnda sikke `oĺli, `pańti sia`kartulte `juure patta `ki̬i̬ma, vinnutadi Hää\n5. (millegi) jaoks, tarvis; (millegi) suhtes pappi tuuakse saabaste töö `juure Vll; mere liib kibidega segämesi ei `aita `tööstuse `juure Mar; kui vesi uhub liiva ära, jäävad pisikesed kruusa kivid järele - - kõige parem ehituse `juure lubja teha Sim; paĺgid ja kivid ehituse `juure tuleb viädä pääväkõrran (küüdikorras); õege ualik oma aśja `juure Kod\njuure2 juure Han Var kohetis Lebajuuret pandi ikka apu nõu `sisse `apnema. Juure läks rutem `apnema, kui oli juurekakk `lõimes Han; pane leiva juure ära (panen leiva hapnema) Var


Palkamisel rääkigem ka palgast\n31.01.20, Urmas Orula, Kommentaarid: 0\nKuidas värbamisel palgast räägitakse\nEestis töökuulutustesse palga suurust enamasti ei märgita, isegi Töötukassa vahendatavatesse mitte. Lähiminevikus, aastail 2005-2009 ehk enne toonast majanduslangust ilmus küll üks Äripäeva tasuta jagatav töökuulutuste leht, kus kuulutuses pidi kindlasti olema kirjas palga suurus, vähemalt et alates ... krooni tunnis/kuus. Selle lehe väljaandmine lõpetati, kui tööturg n-ö maha jahtus.\nOsas töökuulutustes on tööandjad palga suuruse siiski vabatahtlikult märkinud ja mõnes isegi rõhutatult välja toonud. Neid on aga väike osa kõigist kuulutustest. Kuid Eesti lõunanaabritel on lood teistmoodi. Näiteks Leedus muutus 27. juulil 2019 kohustuslikuks avaldada töökuulutustes ka kuupalga/tunnitasu suurus (bruto). Eesmärgiga suurendada töövõtja teadmisi palgakokkuleppeks.\nSamamoodi on see kohustuslik Lätis 2018. aasta 1. novembrist -- töökuulutuses peab olema aasta- või kuupalk või tunnitasu, brutoväärtuses.\nMis toimub aga Eestis töövestlustel, on enamasti kassi-hiire mäng. Näiteks mõned seigad elust.\nTööandja: „Ja lõpetuseks küsin, kui suur on teie palgasoov?"\nKandidaat: „Sellel ametikohal sooviksin saada 1600 eurot, bruto."\nTööandja: „Selge. Võtame kindlasti arvesse. Praegu tänan kohtumise eest. Edasi lähevad asjad nii, et me teatame nädala jooksul Teile meie otsusest."\n[Saate ise oma kogemusest/kuuldust muid sarnaseid vestlusi meenutada]\nSellisel juhul ei saanudki kandidaat teada, kas küsitud palk oli mõistliku suurusega. Tööandjal võis see lihtsalt olla enda jaoks vajalik/vormiliselt kohustuslik küsimus. Tööandja kaalub nii kandidaadi oskusi kui ka palgasoovi koos ja võrdleb teiste kandidaatidega. Ja võib olla see kandidaat saabki selle töö.\nMõnikord on tööandjale juba vestluse lõpuks teada, et seda kandidaati ei palgata, kuid tööandjal on ikka tore ja kasulik uurida, mis palgaturul toimub, et kui suurt palka töötajad küsivad.\nKuidas kandidaat võib veel vastata. Kuidas sellisel juhul tööandja vastab?\nEeldusena peaksid töösuhte pooled ju võrdsete õigustega olema.\nTööandja: „Ja kui suur on teie palgasoov?"\nKandidaat: „Ahaa, saan aru et kuna jõudsime palga suuruseni, siis ma olen muidu sobiv inimene sellele ametikohale. Tore. Sooviksin saada 1600 eurot, bruto."\nTööandja: „Teie C.V.-s polnud palgasoovi kirjas. Mis on teie soovitud palga suurus?"\nKandidaat: „Jah, tahtsin ka just selleni jõuda. Töökuulutuses polnud palka märgitud, soovingi küsida, milline selle ametikoha palgatase teie ettevõttes on?"\nKandidaat: „Jah, tahtsin ka just selleni jõuda. Töökuulutuses polnud palka märgitud, küsiksin läbirääkimise algatuseks 2000 eurot. Kui palju teie pakuksite?"\nKandidaat: „See on huvitav töö. Teeksin seda isegi tasuta, aga ilmselt teie asutuses on mingi süsteem, mis sunnib ikkagi palka maksma. Ja seda oskate juba Teie öelda, mis on teil selle ametikoha palga suurus."\n[Saate ise täiendada]\nKandidaat võib vastata palga suuruse küsimusele asjalikult/humoorikalt/jultunultki, aga ühtki viisi ei tohiks talle küll pahaks panna. Kui palk on läbirääkimise teemaks ja tööandja pole suurusjärku ise avaldanud, siis ei tasu imestada, kui inimestel on sellised ootused/küsimused. Lehmakauplemisel nii juhtubki.\nEnamasti püüab kandidaat siiski olla tulevasele tööandjale meele järele. Selle-pärast, et tööandja on läbirääkimisel sageli jõupositsioonil ja iga häiriv asi võib tema otsuse subjektiivsust suurendada, kandidaadi kahjuks.\nTöökuulutuses palga (suurusjärgu) märkimine aitaks sageli vältida asjatut aja- ja närvikulu. Seda eelkõige kandidaatidel, kui tööandja püüab lihtsalt võimalikult odavalt ametikohta täita või n-ö õngitseda turult sobiva palgaga töötajat.\nTegelikult on tööandjal palga suurusjärk niikuinii paigas. Suuri erinevusi ja keerukamaid läbirääkimisi tekib pigem vaid eriti andekate tippspetsialistide ja tippjuhtidega, kui ühest inimesest mingil ametikohal sõltub väga palju ja kokku lepitakse algsest arvatust näiteks 50% suurem/väiksem palk.\nTööandja probleemiks jääb, et eri ettevõtete palgatase võib muutuda töötajaile läbinähtavaks. S.t, et sarnase töö eest makstakse mujal ehk suuremat/väiksemat palka. See võib tekitada tööandjale lisavaeva rohkem oma tasustamise põhimõtteid töötajaile selgitada ja suhteid siluda.


• Vaata teemat - Interjöör\n68 postitust • 1. leht 7-st • 1, 2, 3, 4, 5 ... 7\nPostitas Caspar 27 Dets 2008, 17:47\nÜldine arutlus veoautode interjööri kohta ja pildid.\nPostitas swenska 28 Dets 2008, 01:51\nSiin hea võrrelda MAN TGA ja TGX-i sisustust.\nMeeldetuletuseks enne TGA:\nEnda arvamus,pärast pisut üle 2 aasta TGA-s elamist:\nPlussid:üllatavalt hea ruumilahendus,kannatab ka kahekesi pikemalt reisida ja RUUMI JAGUB!Saab ka rahulikult püsti majandada(mul pikkust 1,85m)Külmkapp sees on pluss ja miinus.Pikematel "tõmmetel" kipub käsi liigagi tihti mõne palakese järele .Samas ideaalne külma joogi hankimiseks.Mis peamine ruumikas.Nutikas on luuk vasakul voodi all,kust saab autost väljumata küljekasti(produktide või pliidi) kallale.\nSuuremad miinused:puudub koht 1,5l joogipudeli jaoks;samuti käeulatuses päikeseprillide ja A4 formaadis paberite hoidmiseks.Palju on mõttetuid lahtisi topsikuid,mis tolmu sisse koguvad.\nNB!Kindlasti tasub ära Kaunase mehe klapplaud. Seal hea võibse vorpida ja väga mugav läpparit hoida(tuleb külmar ettepoole,vast lauda sikutada)Külmkapi lüliti tuleb originaalasukohast ringi paigutada,liigagi sageli on oht kapp sulama lasta.\nSamuti käib närvidele peeglite puudulik ehitus.Parempoolsed viskab kohe umbe,kui kojamehed tööle panna.Axtrosel näiteks seda jama ei ole.\nTalteri MAN-il puudus nn,"ukseposti" peegel.Lasin selle külge panna.Kui see peegel õigesti välja regullida,näeb auto ees toimuvat ja seda lausa tee telgjoonest kuni teepeenrani. (V.t. alumisel pildil lisapeeglist avanevat vaadet )\nPostitas kasekas 28 Dets 2008, 02:25\nIsegi kaasas käinud mõne MAN TGA-ga ja tõesti väga avar ja ruumikas kabiin\nPostitas swenska 28 Dets 2008, 02:50\nPole ise roolis olnud,aga esmapilgul paistab vähemalt minu jaoks sobib:Enamus puudusi kadunud. Hästi on ära kasutatud seni mõttetu ruum keskel põranda kohal ja sinna 2 sahtlit tekitatud.Ka pudeli jaoks koht,uksetaskus.\nPikk pind armatuuri peal on ka õige lahendus,väga kobeda laua saab sinna peale sättida.\nPeeglid on kenasti spoiladega ühendatud.Kas keegi teab,kuidas see pritsmete eest kaitseb.\nPostitas Rene 28 Dets 2008, 09:25\nR-Seeria sisemus(pildid Karo autodest): R-Seeria täiskõrge kabiin on euroopa tööks ideaalne. Ruumi piisavalt(kõrgus 2.23m, 1.90 pikkusega mahub vabalt toimetama), sõita mugav jne. Karo autodes on see hea, et toidutegemise teeb lihtsamaks mikrolaine ahi. Volvost Scaniasse minna on ikka nagu väikesest üürikorterist ikka suurde maamajja. Igatahes R-Seeria mulle küll meeldib igatpidi\nPostitas kasekas 28 Dets 2008, 13:20\nswenska kirjutas: Peeglid on kenasti spoiladega ühendatud.Kas keegi teab,kuidas see pritsmete eest kaitseb.\nEi saa täpselt aru mida sa nende spoilade all mõtled ,aga kindlasti on kasulik selline asi rattakoopa ääres:\nPostitas Rene 28 Dets 2008, 16:37\nScania laial kummil on kummi küljes selline poritakistus riba, ma olen näind et uutel Manidel ja Mersudel ka. Päris hea asi. Volvodel on jama, Volvo lai kumm pritsib koguaeg pasase ilmaga peeglid sitaseks.\nPostitas swenska 28 Dets 2008, 16:59\nTGX-l peeglid ühtses korpuses ja väljaspool servas midagi spoila taolist(must riba )\nTGA-l peeglid eraldi ja pritsmed saavad pööristega täpselt peeglite peale maanduda.\nP.S.See laiendus,mis Kaseka pildil rattakoopal peal,on laia rehviga suht vähe abiks.Niikaua,kui rattad otse,pole paha,aga pöördel taob ikka aknad ja küljed mustaks.Kobedam on variant,kus esiratastel kasutatakse laia rehvi,millel vett suunav välisrant.Linfordi R-del jpt olemas.\nRene kirjutas: R-Seeria sisemus(pildid Karo autodest): R-Seeria täiskõrge kabiin on euroopa tööks ideaalne. Ruumi piisavalt(kõrgus 2.23m, 1.90 pikkusega mahub vabalt toimetama), sõita mugav jne.... Volvost Scaniasse minna on ikka nagu väikesest üürikorterist ikka suurde maamajja. Igatahes R-Seeria mulle küll meeldib igatpidi\nMehed,kes 4.-nda Scania pealt R-desse istusid,kurdavad et vanema auto voodite lahendus oli kobedam.Ees üleval hea magada ja polnud vaja patjadest aset kompunnida nagu R-s. Külmikusse ei mahu suured pudelid püsti.\nKa klõbisevat plastikut rohkem,kui eelmises variandis.\nNB!Kirjutan meeste arvamustest,ega proovi R-i maha teha.\n2.-l pildil paistab tagaseinas pisut lisaks ehitatud kapi nurk.Kus need kapid tehtud ja kas tagaseinast pilte ka on?\nPostitas Jarmo 28 Dets 2008, 17:20\nRene kirjutas: Scania laial kummil on kummi küljes selline poritakistus riba, ma olen näind et uutel Manidel ja Mersudel ka. Päris hea asi. Volvodel on jama, Volvo lai kumm pritsib koguaeg pasase ilmaga peeglid sitaseks.\nRene, volvodel on täpselt samamoodi laia kummi poritiib ! Kõik seisneb tellimuses\nKui muidu pole näind, siis vaata netis ringi\nPostitas Rene 28 Dets 2008, 18:23\nSwenska, ühel Karo Scannil on jah taga ülemise voodi asemel suured kapid. Need on Scaniast kohe tellitud. Ja olen kuulnud jah et paljud kiidavad 4-seeria ülemist voodit. Ju ta siis hea on, kui paljud kiidavad. Selline külmkapp,mis onul on(asub kõrvalistuja taga), pidavat hea olema. Aga kirutakse seda keskmist külmkappi, sest see pisem jms. Naljaga öeldakse et ei jõua Kalvarijassegi kui külmkapp tühi(külmkapp ju juhi kõrval ja hea nosida sealt koguaeg). Endal kogemust 4-seeriaga pole. R-il on jälle teised eelised 4 suhtes. Kuidas kellegile rohkem meeldib. Lisan nendest kappidest ühe pildi(mul oli veel neid, aga ei leia arvutist, ju plaatidel kuskil) ja viimane pilt on sellest autost väljast(muideks täna vormistatud).:\nJarmo kirjutas: Rene, volvodel on täpselt samamoodi laia kummi poritiib ! Kõik seisneb tellimuses\nOlen näinud jah, kuid pole kursis, kuda nad Volvol töötavad. Igatahes paljud räägivad ja onu volvol oli ka et tavalise laia kummiga viskab kõik peeglid ja aknad sitta täis. Tavalise kummiga ka.


Kolme erakonna koalitsioonilepingu tekst - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKolme erakonna koalitsioonilepingu tekst\n26. märts 2007 20:00\nPostimees Online avaldab Reformierakonna, Isamaa ja Res Publica Liidu ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna koalitsioonilepingu eelnõu teksti seisuga 22. märts.\nVALITSUSLIIDU PROGRAMM AASTATEKS 2007- 2011\nPere- ja rahvastikupoliitika\nValitsusliidu peaeesmärk on saavutada Eesti rahvastiku positiivne iive sündimuse kasvu, keskmise eluea pikenemise ja elukvaliteedi tõstmise teel.\nSelleks kavandab Valitsusliit ja viib ellu 2007-2011 järgmised fiskaal-, majandus- ja õigus- ning hariduspoliitilised sammud:\n1) võimaldab vanemail olla kauem oma väikelapse juures, selleks pikendab Valitsusliit vanemahüvitise maksmise perioodi lapse 1,5-aastaseks saamiseni (ehk tänasega võrreldes nelja kuu võrra);\n2) isade rolli väärtustamiseks maksab isale ema rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal või kahe kuu jooksul pärast lapse sündi 14 kalendripäeva jooksul täiendavat hüvitist tema palga alusel analoogselt vanemahüvitise põhimõtetega;\n3) ergutab kolmandate ja neljandate laste muretsemist perre, selleks muudab seadusi selliselt, et alates kolmandast lapsest makstakse vanemale vanemahüvitise maksmise perioodi jooksul täiendavat toetust 0,5-kordset vanemahüvitise ning alates neljandast lapsest ühekordse vanemahüvitise määras (seadustatakse nn Eesti taassünni preemia). Vanemahüvitise seaduse muudatused võetakse vastu 2007. aasta esimesel poolel;\n4) maksab alates vanemahüvitise maksmise lõppemisest lapsetoetust kolmanda ja järgneva lapse kohta 2000 krooni kuus;\n5) et tagada väikelastega peredele haiguse korral hool ja arstiabi, maksab riik vanemahüvitist saava vanema eest vanemahüvitise määra alusel 13 protsenti ravikindlustusmaksu  väikelastega perede terviseriskid saavad kindlustatud;\n6) väärtustamaks laste kasvatamist tõstab kodus oleva vanema riikliku pensionikindlustuse aastakoefitsiendi vanemahüvitise maksmise järgsel ajal kuni lapse 3-aastaseks saamiseni üheni;\n7) suurendab vanemahüvitise maksmise lõppemisest kuni lapse 3-aastaseks saamiseni makstavat lapsehooldustasu määra 2009. aastaks 1200lt kroonilt 1600 kroonini kuus;\n8) loob lasteaiakohtade arvu suurendamiseks ning lasteaiaõpetajatele põhikooliõpetajatega võrdse alampalga maksmisele kaasaaitamiseks uute lasteaedade ehitamise riikliku investeeringute programmi «Igale lapsele lasteaiakoht!» 400 miljoni krooni suuruses aastamahus ning algatab seadusemuudatused, mis aitavad lahendada lasteaiakohtade nappust;\n9) täiendab koolieelse lasteasutuse seadust sättega, mille kohaselt omavalitsus, kes ei taga sobivat lasteaiakohta seda sooviva vanema lapsele, peab vanemale kompenseerima lasteaialapse nn. pearaha - et vanem saaks ise korraldada lapsele hoiuteenuse ja alushariduse andmise;\n10) et suurendada vanemate valikuid oma laste arendamisel ja töö- ja pereelu ühitamisel ning lihtustada vanemate tööturule tagasipöördumist, arendab edasi paindlikke töö- ja lastehoiuvõimalusi, toetab lapsega kodus oleva vanema tööturukoolitust ning arvestab vanema lapsehoolduspuhkusel oldud aja töötuskindlustuse staai arvutamise hulka;\n11) kehtestab riikliku ringiraha: 2000-kroonise iga-aastase pearaha igale kooliealisele (6-19 aastasele) lapsele, mida saab kasutada üksnes spordi- või huvialaringis osalemise eest tasumiseks. Ringiraha administreerimine hakkab toimuma omavalitsuste kaudu. Eesmärk on hoida lapsed pahedest eemal ja anda igale lapsele võimalus osaleda vähemalt ühes spordi- või huvialaringis;\n12) eraldab lastetusravi kulude kompenseerimiseks igal aastal riigieelarves 100 miljonit krooni;\n13) et võimaldada ka vanemliku hooleta jäänud lastele kasvada perekonnas, tõstetakse hooldusperedele makstava toetuse määr praeguselt 1500lt kroonilt 3000 kroonile kuus ehk samaväärseks reaalsete kuludega lastekodus;\n14) hakkab lasterikka pere toetust maksma alates viiendast lapsest (praegu alates seitsmendast);\n15) eraldab lasterikaste perede eluaseme probleemide lahendamiseks 50 miljonit krooni aastas;\n16) kaalub riiklike perepoliitiliste sammude mõju sündimusele ning tõhusust laste kasvatamisele kaasaaitamisel;\n17) et tõsta Eesti inimeste keskmist aktiivset eluiga ja elukvaliteeti, tõhustab riik HIV-, narkomaania-, alkoholismi-, suitsetamise-, liiklushuligaansuse, ebatervisliku toitumise ning väheliikuva eluviisi vastast teavitustööd ning eraldab selleks riigieelarvest igal aastal vähemalt 20 miljonit krooni. Selleks, et vähendada tööõnnetustega seotud hukkumisi ja raskeid vigastusi tugevdatakse riiklikku järelevalvet tööohutusreeglitest kinnipidamise üle.\nValitsusliidu majanduspoliitika pikaajaline eesmärk on Eesti inimeste jõukuse suurendamine. Selleks peame vajalikuks senise eduka liberaalse majanduspoliitika edasiarendamist ning Eesti majanduse struktuuri ümberorienteerimist suuremale tootlikkusele, efektiivsemale energia- ja materjalikasutusele ning teadmiste tootmisele. Eesti edu valem saab olla: rohkema väärtuse loomine vähema tööjõu ning loodusressurssidega.\nSuurendamaks Eesti inimeste jõukust, Valitsusliit:\n1) jätkab range ja ülejäägiga eelarvepoliitikaga ja valitsuse võlakoormuse vähendamisega;\n2) seab ülemineku eurole prioriteetseks eesmärgiks ning ühtlustab aktsiisi- ja ressursimaksupoliitika eesmärgiga minna kroonilt eurole üle võimalikult kiiresti. Suurendab avaliku sektori palgakulu üksnes samas tempos nominaalse tootlikkuse kasvuga erasektoris;\n3) säilitab kõigile ühetaolise tulumaksumäära. Langetab 2011. aastaks tulumaksumäära 18 protsendile (2010 19 protsenti; 2011- 18 protsenti), tõstab tulumaksuvaba miinimumi 3000 kroonini kuus (2008  2250 krooni; 2009  2500 krooni, 2010  2750 krooni) ning seab sisse tulumaksuvabastuse alates esimesest lapsest tulumaksuvaba miinimumi ulatuses. Neid muudatusi sätestav seadus võetakse vastu 2007. aasta esimesel poolel. Muid uusi maksusoodustusi või erisusi ei kehtesta;\n4) muudab kohustuslikuks tööandja poolt makstavate ja kinnipeetavate kindlustusmaksete kajastamise töölepingus;\n5) ei toeta käibemaksuerisusi ja ei muuda käibemaksumäära;\n6) säilitab Eestile edu toonud tulumaksusüsteemi, mille kohaselt ettevõtlusse investeeritud ettevõtja kasumit ei maksustata, vastavad seadusemuudatused võetakse vastu 2007. aasta esimesel poolel;\n8) loob seadusandlikud tingimused väikese omakapitaliga (minimaalselt 1 miljon krooni) ettevõtete osalemiseks väärtpaberibörsi alternatiivturul;\n9) suurendab riigi investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning teaduse infrastruktuuri arendamisse;\n10) kodumaise innovaatilise info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ettevõtluse toetamiseks käivitatakse järgmised programmid:\n innovaatiliste ettevõtete toetusprogramm, mis toetab uuenduslike lahenduste muutmist rahvusvaheliselt konkurentsivõimelisteks toodeteks;\n intellektuaalse omandialase teadlikkuse tõstmise programm. Riik aitab ettevõtteid patenteerimise, tarkvara legaalsuse ja kaubamärgialaste teadmistega;\n kaugtöö soosimine seadusandluse kaudu.\n11) muudab lihtsamaks väike- ja keskmise suurusega ettevõtlusega tegelemise;\n12) õiguskindluse tugevdamiseks teeb kinnistusraamatu veebikeskkonnas tasuta kättesaadavaks. Jätkab riiklike registrite täiustamist ja igaühele tasuta kättesaadavaks muutmist. Suurendab oluliselt õigusalaste e-teenuste pakkumist ja kättesaadavust. Asutab riikliku ettevõtjaportaali ja õigusinfo veebi. Kõik õigusaktid ja nende seletuskirjad avaldatakse ja muudetakse veebipõhiselt igaühele kergesti kättesaadavaks tasuta Riigi Teataja poolt;\n13) vähendab tegevusalasid, millega tegelemisel nõutakse ettevõtjalt tegevuslubasid ja litsentse. Kogu tegevuslubadega seonduv regulatsioon koondatakse ühte.\n14) annab kasutamiseks või müüb riigi ülesannete täitmiseks mittevajaliku riigile kuuluva kinnisvara ning teeb seda avaliku ja läbipaistva konkursi korras;\n15) nüüdisajastab ja muudab paindlikumaks tööjõuturu. Võtab vastu uue töölepingu seaduse, mis saab osaks tsiviilseadustikust. Olulisemad muudatused tehakse koostöös tööturu osapooltega;\n16) kiirendab tööloataotluste läbivaatamist ning vähendab sellega seotud bürokraatlikku asjaajamist. Euroopa Liidu siselt lähtutakse tööjõu vaba liikumise põhimõtetest;\n17) loob pankrotimenetluse kõrvale saneerimismenetluse, mis võimaldab ettevõtet säilitada ka ajutiste makseraskuste korral.\n18) tagab vaba ja õiglase turukonkurentsi ettevõtjate vahel. Monopolide, kartellide ja turumanipulatsioonide suhtes, mis kergitavad tarbijahindu, rakendatakse riiklikku sundi;\n19) seab nõuded riigihangetega seotud kaupade ja teenuste kvaliteedile ning loob riigihangetega soetatud kaupadele ja teenustele toimiva kvaliteedijärelevalve. Juurutab roheliste riigihangete mehhanismi. Kriminaliseerib riigihangete puhul igasugused pakkumiseelsed ja järgsed kokkulepped;\n20) loob kohtumenetluse kõrvale vajalikud lepitusmenetlused, mis võimaldavad vaidluste lahendamist ja kokkulepete täitmist kohtumenetlusest kiiremini;\n21) loob Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) programmina noorte ettevõtlusvaimu ja uuenduslike ideede rakendamiseks tudengifirma stardiraha  riik katab poole aasta jooksul tudengite poolt loodud firma ettevõtlusinkubaatoris töötamise tegevuskulud;\n22) loob Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) programmina disaini toetusprogrammi, mille eesmärgiks on Eesti disaini toetamine;\n23) toetab töötajate võrdset kohtlemist ning ei toeta täiendavate eripensionide sisseseadmist.\nValitsusliidu eesmärk on konkurentsivõimelise palgapoliitika juurutamine, mis tagaks töötajate motivatsiooni sisenenda ja olla Eesti tööturul ning kindlustaks teadmistepõhise majanduse toimimise.\n1) suurendab avaliku sektori palgakulu üksnes samas tempos nominaalse tootlikkuse kasvuga erasektoris;\n2) suurendab avaliku sektori palgapoliitika läbipaistvust ja avaliku sektori palkade konkurentsivõimelisust. Eri haldusalades, kuid samas valdkondades töötavate avalike teenistujate palgapoliitika ühtlustatakse. Kõigi avaliku sektori töötajate palgad avalikustatakse;\n3) viib õpetajate alampalga 4 aasta jooksul keskmise palga tasemele ja tõstab seejärel õpetajate palku vähemalt keskmise palga kasvuga samas tempos;\n4) tõstab kõrgharidusega kultuuritöötajate palka vastavuses õpetajate palgatõusuga ja politsei, päästjate, piirivalvurite ning vangivalvurite alampalka ennaktempos.\nValitsusliidu eesmärk on poliitika juurutamine, mis kindlustaks Eesti elanikele konkurentsivõimelise, võrdseid võimalusi pakkuva hariduse kättesaadavuse ning Eesti teaduse arengu ja selle kaudu oskused ning teadmised edukaks toimetulekuks üleilmastumise tingimustes. Selleks teeb Valitsusliit aastatel 20072011 teoks järgmised eelarve-, majandus- ja õiguspoliitilised sammud:\n1) Tõstab hariduskulutusi igal aastal vähemalt samas tempos eelarvekulutuste keskmise kasvuga;\nÜld- ja kutsehariduses\n2) taotleb Eestile demograafiliselt ja logistiliselt põhjendatud koolivõrku, et tagada haridusvõimaluste võrdsus Eesti erinevates piirkondades;\n3) kehtestab rahastamismudeli, milles pearaha suurus sõltub õppevormist ja kooliastmest. Kapitalikomponent sisaldub pearahas. Õppekulude rahastamisel käsitleb Valitsusliit koole ühtmoodi, sõltumata omandivormist;\n4) sõlmib lasteaia, üldhariduskoolide, kutseõppeasutuste ning huvikooli juhtidega tähtajatud töölepingud asendades iga 5 aasta tagant toimuva konkursi atesteerimisega;\n5) tagab kõigile alghariduse saamise võimalikult elukoha lähedal. Selleks maksab algklassides pearaha lisana nn baasraha komponenti, mida teatud õpilaste arvust alates makstakse ka iga täitmata õpilaskoha eest;\n6) suurendab iga-aastaselt kapitalikomponenti üldhariduskoolide pearahas, eesmärgiga muuta üldhariduskoolide klassiruumid soojaks ja valgeks ning koolihooned energiasäästlikuks;\n7) seab sisse väikelinnadesse ja maapiirkondadesse esmakordselt tööle asuvale pedagoogilise kõrgharidusega õpetajale tagastamatu stardiraha 200 000 krooni ulatuses, mis makstakse välja teatud hulga koolis töötamise aastate jooksul. Rakendab stardiraha ka eesti õpetajate tööleasumise motiveerimiseks tänastesse vene õppekeelega gümnaasiumidesse;\n8) kehtestab kogu põhikooli ulatuses klassitäituvuse piirmääraks 24 õpilast;\n9) põhikoolist väljalangejate arvu vähendamiseks pöörab erilist tähelepanu laste paremale ettevalmistamisele kooliks, soodustab individuaalset õpet, koduõpet ja huvihariduse sidumist tasemeharidusega ning teeb algust abiõpetaja süsteemi juurutamisega;\n10) suurendab gümnaasiumi õppekava kau


VE: Schindleri nimekiri - www.virumaa.ee\nVE: Schindleri nimekiri\nAustraalia raamatukogust leiti Schindleri nimekiri\n06. aprill 2009 11:43\nAustraalia raamatukogust leiti Saksa töösturi Oskar Schindleri koostatud nimekiri, millega aidati Teise maailmasõja ajal sadadel juutidel surmasuust pääseda.\nNimekiri leiti Austraalia kirjanikule Thomas Keneallyle kuulunud märkmete hulgast. Keneally kirjutas raamatu „Schindleri Noa laev”, mis on aluseks filmile „Schindleri nimekiri”, vahendab BBC News.\nDokument leiti Uus-Lõuna-Walesi raamatukogust Sydneys. See koosneb 13 haprast kollasest leheküljest, millele on trükitud 801 juudi nimed ja kodakondsused.\nNimekiri koostati kiirustades 18. aprillil 1945 Saksa töösturi Schindleri poolt. Schindler päästis väidetavalt vähemalt tuhat juuti holokaustist.\nKeneally sai nimekirja enese käsutusse umbes 30 aastat tagasi ühes poes Los Angeleses. Selle andis talle üks Schindleri poolt päästetud juut – Leopold Pfefferberg.\n25.11.2004 14:42PM Online\nSeni oli teada vaid fakt, et Schindler tegeles Tðehhoslovakkias Saksamaa kasuks spioneerimisega.\n«Schindleri nimekiri» oli reklaamist prii\nSLÕhtuleht, Eve Heinla\nHolokaustipäeval TV3 ekraanil näidatud Steven Spielbergi filmi «Schindleri nimekiri» ei katkestanud ükski reklaam. Programmijuhi Jüri Piheli sõnul tegi telekanal sellega kummarduse mälestuspäevale.\nKuid tegelikult poleks TV3 lepingu järgi selle filmi vahel igasugust reklaami näidata tohtinudki.\nPiheli sõnul on Spielbergi kompanii mõnele filmile, nende hulgas on ka näiteks «Jurassic Park», kehtestanud erireeglid. ««Jurassic Parki» vahel on näiteks keelatud reklaamida tooteid, mille mõju või kasutamine võib olla keskkonnale kahjulik. «Schindleri nimekirja» puhul pole põhimõtteliselt reklaam keelatud, aga on väga rangelt määratud, milliseid kaubanduslikke teadaandeid, kuidas ja mis kell tohib näidata. Reegleid on mitu lehekülge. Keelatud on näiteks alkohol, keemiatooted, pesupulbrireklaamid,» loetleb Pihel, viidates, et ta ei või lepingutingimusi täpselt avalikustada. «Selle filmi loomisel ja müümisel on lähtutud põhimõttest, et holokaustist tehtud linateosega ei tohi keegi rikastuda. Me otsustasime olla lõpuni ausad ja ei pannud sinna mitte mingit reklaami,» ütleb Pihel. Ta nimetab seda austavaks kummarduseks holokaustipäevale.\nPiheli sõnul on «Schindleri nimekiri» ülikallis film. «Üks kalleimaid filme, mida me sel aastal näitame. Kuid samas kategoorias on näiteks ka Oscari võitnud «Chicago», mis on ekraanil märtsis.»\nPihel oletab, et TV3 kaotas kümneid tuhandeid kroone reklaamiraha. «Kuid selline oli meie otsus. Teadsime, et me selle filmi pealt ei teeni, aga otsustasime siiski osta, sest see on väga hea, võimsalt tehtud ja suurepäraste näitlejatöödega.»\nKas on mõni Eesti film, kuhu ei peaks reklaami müüma? Näiteks küüditamisest rääkiv «Äratus» või Vabadussõja-teemaline «Nimed marmortahvlil». Sel teemal Pihel spekuleerida ei taha. «Meil puudub tegelikult võimalus filmi ilma reklaamita näidata. Usun, et Eesti vaataja saab sellest aru: kui tahad telerist filmi tasuta vaadata, siis tuleb ka reklaamidega leppida.»


Tarbijate Kaitse Ühendus UGANDI | Tarbijakaitse Eestis\nTarbija õigusi kaitstakse Eestis\ntarbijakaitse vabaühenduste tasandil ja\nkohalike omavalitsuste tasandil.\nRiiklikul tasandil kaitseb tarbija õigusi Tarbijakaitseamet,\nkes on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus.\nTarbijakaitse vabaühenduste tasandil tegutsevad:\nTarbijate Kaitse Ühendus UGANDI,\nSaaremaa Tarbijakaitse Ühing,\nTartu Tarbijanõustamis- ja Infokeskus.\nKohalike omavalitsuste poolt volitatakse sageli tarbijakaitse küsimusi lahendama selleks vastavad ametiisikud, aga mõnel pool ka ametnikud, kes lahendavad tarbijaprobleeme oma põhitöö kõrvalt.\nTarbijakaitseameti pädevusse kuulub tarbijate seaduslike huvide ja õiguste kaitsmine suhetes kõigi ettevõtjatega, sõltumata nende ettevõtete omandivormist ja ametkondlikust alluvusest.\non katusorganisatsiooniks seitsmele vabatahtlikel alustel töötavale tarbijaorganisatsioonile. Tema pädevusse kuulub osalemine tarbijakaitsepoliitika kujundamisel ja elluviimisel, tarbijakaitsealase teavitamise, õppe ja nõustamise korraldamine, tarbijakaitsealaste uuringute korraldamine, koostöö tegemine tarbijakaitse järelevalveasutustega ning tarbijate huvide esindamine kohalikul või riigi tasandil.\nVabatahtlikel alustel töötavate sõltumatute tarbijaorganisatsioonide\nTartu Tarbijanõustamis- ja Infokeskuse\npädevusse kuulub osalemine tarbijakaitsepoliitika kujundamisel ja elluviimisel, tarbijakaitsealase teavitamise ja koolituse korraldamine, tarbijate nõustamine, tarbijauuringute läbiviimine, koostöö tarbijakaitse järelevalveasutustega ning tarbija huvide esindamine kohalikul tasandil. Tartu Tarbijanõustamis- ja Infokeskus on valitud kolmeks aastaks ministeeriumi strateegiliseks partnerorganisatsiooniks.\nKohalike omavalitsuste tasandil töötavatel ametnikel on kohustus: korraldada tarbijakaitsealast nõustamist ja tarbijate abistamist ning õigus: kontrollida tarbijakaitsealaste õigusaktide täitmist, anda suulisi hoiatusi, teha ettekirjutusi või kohaldada haldusvastutust.