Kristiina Kivil: Jahve imetabased ettevõtmised | Edmund Burke'i Selts\nAdministraator 14 august, 2019\nMinu esimene kokkupuude Carl G. Jungi raamatuga “Vastus Iiobile” oli piisavalt ehmatav, et muuta mind tõrksaks või vähemalt ettevaatlikuks. Kas ma ei saa ehk osaliseks mingis kuriteos? Tegu – oli see siis hea või kuri – sai siiski tehtud ning sündis üks lõpututes tõlgendusvõimalustes ekslev (või mänglev) suhe, millega nii pöörase raamatu tõlkijat ehk paratamatult õnnistatakse.\nMida võiks üks 76-aastane psühhoanalüütik veel soovida kui mitte seda, et tema kirjutatud raamatu mõju oleks teraapiline, s.t sunniks inimest läbi elama ja mõistma midagi võõrast või ammu unustatut, aga sellele vaatamata või nimelt selle tõttu nii mõjusat.\nNii võtab Jung oma tõrksa või juba võlutud lugeja kaasa jalutuskäigule läbi hämara tihniku, kommenteerides üpris jultunult kõikjal lahti hargnevaid sündmusi ja ilmutusi, milles kohtume Aadama, Eeva, prohvetite, Kristuse, apostel Johannese, jumaliku tarkuse Sofia ja teiste Suurtega. Ringkäigu pealkiri võiks olla “Jahve imetabased ettevõtmised” või ka näiteks “Jumala inimesekssaamise seiklusrikas teekond” või ehk hoopis “Taevariik on seespidi teie sees”. Midagi väga ümberpööratut või ümberpööravat kogu selles ettevõtmises on. Saatanat nimetatakse Jumala üleannetuks pojaks, Jahve tahab saada inimeseks, sest inimene on temast teadlikum, Kristus sureb ristil selleks, et heastada ülekohut, millega Jumal inimest ühtelugu kostitab. Lõpuks tulevad kogu segaduse ja blasfeemiana näiva kiuste meelde Ristija Johannese sõnad: “Metanoiete, sest taevariik on lähedal.” Ja “lähedal” pidavat olema siin hoopis õigem tõlkida “äkitselt ligi tulnud”. Jung toob Jumala inimesele väga lähedale.\nKui inimene tahab, et midagi temas teadvustuks (ja kui üldse midagi, siis just seda võiks inimene Jungi meelest soovida), siis peab ta taluma ära sisemise konflikti. Jung ütlebki eessõnas hoiatavalt: “Ma ei saa end väljendada külma objektiivsusega, vaid pean andma sõna ka oma emotsionaalsele subjektiivsusele, kirjeldades, mida tunnen, kui loen teatud Piibli raamatuid või mulle meenuvad muljed, mille jättis meie usuõpetus.”\nKui inimene tahab, et midagi temas teadvustuks (ja kui üldse midagi, siis just seda võiks inimene Jungi meelest soovida), siis peab ta taluma ära sisemise konflikti. Jung ütlebki eessõnas hoiatavalt: “Ma ei saa end väljendada külma objektiivsusega, vaid pean andma sõna ka oma emotsionaalsele subjektiivsusele, kirjeldades, mida tunnen, kui loen teatud Piibli raamatuid või mulle meenuvad muljed, mille jättis meie usuõpetus.” Enda sõnul vastab ta “ebaõiglusele ebaõiglusega”. Usuõpetuse ja Iiobi loo Jumal ei tundu pidavat lugu inimese inimväärikusest ja ka Jung ei kavatse kõneleda just kõige lugupidavamal toonil.\nPühamast püham asetatakse pikali hingearsti diivanile ning psühhoanalüütik asub teda pikast elukogemusest sündinud vilumusega analüüsima. Eriti terav konflikt võib tekkida neis, kes on tuttavad käsuga, et nime, mille asemel peaks üldse ütlema aupaklikult Adonai, ei tohi asja ees, teist taga nimetada. Nii Jumal, Jumalaema kui ka näiteks Püha Vaim ongi tõlkes väikese tähega mõneti meelevaldselt ja ehk vastutulekuna kristlastele, et neil oleks kergem mitte pahandada, vaid pidada meeles seda, mida Jung ise sõnastab järgmiselt:\n“Mil iganes me räägime religioossest ainesest, räägime piltidest, mis osutavad millelegi sõnades väljendamatule… Hakates nüüd järgnevalt tegelema “metafüüsiliste” objektidega, olen ma täiesti teadlik, et liigun piltide maailmas ja mitte ükski mu arutluskäik ei puuduta mõistusele kättesaamatut.”\nKolm päeva tagasi, otsisin mingil põhjusel üles ühe ammu loetud ja unustatud raamatu. See on anglikaani piiskopi John A. T. Robinsoni “Honest to God”, mis ilmus 1963. aastal. Jungi “Vastus Iiobile” oli ilmunud umbes 10 aastat varem. Robinson Jungile ei viita. Ta on aga väga mõjutatud näiteks Dietrich Bonhoefferist, kes oli muuseas psühhiaatri poeg, teoloog ja kannatustega isiklikult tuttav mees ning kes hukati koonduslaagris 1945. aastal.\nRobinson kirjutab nii: “Kristlik sõnum on pidevas konfliktis inimeses olevate jumalapiltidega, isegi nendega, mis on kristlastes, kes põlvkond põlvkonna järel püüavad selle sõnumi tähendust mõista. Nende piltide olemuslik ülesanne on tuua fookusesse see, mida ei ole võimalik teada, piiritleda piiritut, nii et tavalised inimesed saaksid Jumalast mõelda ning neil oleks midagi, millele suunata oma kujutlusvõime ja palved. Ent niipea, kui need pildid hakkavad asendama Jumalat, niipea, kui neist saab Jumal, nõnda et see, mida pilt ei väljenda, jäetakse sellest välja ja seda eitatakse, niipea on sündinud uus ebajumala kummardamise vorm.”\nKonflikt tabab “Vastust Iiobile” lugedes ka mütoloogiast mitte huvituvaid mittekristlasi, sest nemad on jälle sunnitud rabelema selles muinasjutulises rägastikus, teadmata, kas sellest kõigest üldse midagi mõistlikku sünnib või mitte. Kas me peame tõesti arutlema selle üle, mida tähendab Maarja ihuliku taevassevõtmise dogma väljakuulutamine, mida Jung peab lausa olulisimaks sündmuseks pärast reformatsiooni? Millest me siin õigupoolest üldse räägime?! Vähemalt on Jung teekaaslasena empaatiline, kommenteerides Jahve tegemisi kriitiliselt mõtlevale inimesele meelepärases vaimus.\nKohe järgmises lauses tuletabki Jung meelde: arhetüübid ei ole paljalt ettekujutuse viljad, vaid autonoomsed, s.t elus subjektid, ning seega võib mõelda, et teadvuse diferentseerumist põhjustab miski, mis on tingitud transtsendentsest. Mis peamine – see, mida me nimetame psüühiliseks, ei ole mitte kuidagi vähem reaalne kui see, mida me nimetame füüsiliseks. Ühesõnaga – jutt ei käigi Jumalast ja tema õukondlastest, vaid inimesest ja tema avastusretkest, kus avastatavad ise enda avastamisele inimesest sootuks targemal viisil kaasa aitavad.\nViimase peatüki alguses ütleb Jung siiski lootusrikkalt või ehk lootust andvalt: “Küllap on lugeja mõistnud, et seni kirjeldatud arengud vastavad inimteadvuse diferentseerumisprotsessile.” Diferentseerumisprotsessi võib ehk esialgu vaadelda kui inimeses (aga miks mitte hoopis inimese ja teda ümbritseva vahel) elavate tegelaste tundmaõppimist: nood on mõjuvõimsad, aga ikka kuidagi osavalt varju jäävad saatjad, sõbrad ja saboteerijad, kellest ei pääse mingi valemiga. Kohe järgmises lauses tuletabki Jung meelde: arhetüübid ei ole paljalt ettekujutuse viljad, vaid autonoomsed, s.t elus subjektid, ning seega võib mõelda, et teadvuse diferentseerumist põhjustab miski, mis on tingitud transtsendentsest. Mis peamine – see, mida me nimetame psüühiliseks, ei ole mitte kuidagi vähem reaalne kui see, mida me nimetame füüsiliseks. Ühesõnaga – jutt ei käigi Jumalast ja tema õukondlastest, vaid inimesest ja tema avastusretkest, kus avastatavad ise enda avastamisele inimesest sootuks targemal viisil kaasa aitavad. Sellele enese varjamisele ja paljastamisele viitab Jung ka sõnadega: “Jumal tahab saada inimeseks, aga mitte päris. Alateadvus tahab voolata teadvustatusse, et pääseda valguse kätte, ning samas ta ka takistab end selles, kuna tahab pigem jääda alateadlikuks.”\nKa ütleb ta seda, et antropomorfistlikud ettekujutused Jumalast ei suuda vastu seista mitte mingisugusele ratsionalistlikule kriitikale, samas on need antropomorfistlikud pildid ülimalt tugeva emotsionaalse mõjuga. Seega ei saa neid lihtsalt niisama kõrvale heita.\nParalleele Jahve ja inimese vahel ei joonita alla, ehkki muud justkui pildil polegi. Eksplitsiitselt väidab Jung hoopis vastupidist: Jahve ei ole inimene, vaid fenomen, pigem midagi loomalik-looduslikku – ta on vähem kui inimene. Paralleeli Jahve ja arhailise valitseja vahel nimetab ta küll. Ka ütleb ta seda, et antropomorfistlikud ettekujutused Jumalast ei suuda vastu seista mitte mingisugusele ratsionalistlikule kriitikale, samas on need antropomorfistlikud pildid ülimalt tugeva emotsionaalse mõjuga. Seega ei saa neid lihtsalt niisama kõrvale heita. Pähe tuleb igasuguseid paralleele laste ja suurte vahelistest võimalikest suhetest ja nende mõjust, mida täiskasvanuna saab võib-olla transformeerida üksnes läbi ajapikku transformeeruva suhte Jumalaga. Või siis inimesega, kes mingil kummalisel viisil ilmutab ühtaegu jumalikku ja heidutavat, nii nagu vanem mõjub jumaliku ja heidutavana lapsele, eriti nii väikesele, kes mõistab maailma ainult piltides ja üldsegi mitte sõnades.\nÜks korduvaid teemasid selles vägagi mitmehäälses loos on jumaliku unustuse teema. See leplik, ent siiski kaeblev viis tõstatab ikka ja jälle küsimuse: miks ei rakenda Jahve oma kõigeteadmist. Jungi vastus on ilus (ja ma ei saa parata, et mulle meenub siinkohal nii vastsündinu kummaliselt sügav pilk kui veidi suuremate, aga ikka veel väikeste laste maailmaavastamise rõõm). Tsiteerin:\n“Me võime oletada midagi sellesarnast, et Jahve oli oma järjestikustest loomisaktidest niivõrd haaratud ja huvitatud, et ta seetõttu oma kõigeteadmise unustas. On täiesti mõistetav, et kõikvõimalike, mitte kunagi varem sellisel vaatemängulisel viisil eksisteerinud objektide materialiseerumine tekitas piiritut jumalikku rõõmu. Sofial on see päris hästi meeles, kui ta ütleb:\n„Kui ta kinnitas maa alused,\nsiis olin mina tema kõrval kui lemmiklaps,\nolin päevast päeva temale rõõmuks.” (Õp 8:29j)\nSee suursugune loomisrõõm kajab vastu ka veel Iiobi raamatus, kui Jahve kõneleb oma suurtest, hästi õnnestunud loomadest:\n„Vaata ometi jõehobu,\nkelle ma olen loonud nagu sinugi,\nTa on Jumala töödest parim\nTema on kõigi uhkete loomade kuningas.”\n(Ii 40:15,19; 41:26)\nVeel Iiobi ajalgi on Jahve võlutud oma loomingu tohutust väest ja suurusest. Mis on selle kõrval saatana torkimine või ühes jõehobuga loodud inimese kaebed, isegi kui too kannab endas jumala kujutist? Tundub, et Jahve on ülepea unustanud, mida see viimane veel tähendas, muidu ei oleks ta Iiobi inimväärikust nii täielikult ignoreerinud.”\nJahved võib vaadelda kui seda aspekti inimesest, mis on alateadvusest pidevalt otsustavalt mõjutatud, aga ise seda ei tea. Ta on nagu ebateadlik laps inimeses, “kelleks me jääda tahaksime”, mitte see laps, kes sünnib individuatsiooniprotsessi tulemusena, kellele viitavad Kristuse sõnad “Kui te ei saa otsekui lapsed…” ja kelle kohta Jung ütleb, et ta “sünnib meheea küpsusest”. Üleüldse hakkab tunduma, et õigus on neil, kes ütlevad, et elu on uni. Kõik, mida ma enda ümber näen, saab Jungi mõjuväljas viibides Jumala unenäo või jumaliku alateadvuse varjundi. Maailm ja inimesed mu ümber on alateadlik Jumal, keda “saab armastada, aga peab ka kartma”, sest ta ei tea, mida ta teeb. Ometi on tema kätte mängitud tohutu võim hävitada.\nJa minus tõstab pea kummaline igatsus Jumala järele, kes ei oleks minu nägu, vaid kes oleks Täiesti Teine ja – vaatamata sellele, et ta läbistab kõik maailmad ja inimesed – seisaks ometi vaikivast taevast või inimnäolisest kurjusest üle, nõnda et võiksin tema kohta ikkagi isepäiselt öelda summum bonum. Ja ma mõtlen: soovides kohata Jumalat inimeses ja pöörates sel eesmärgil oma peegeldav teadvus inimese (olgu enda või teise) poole, on tõesti paratamatu, et see Jumal, keda ma sel moel kohtan (ja keda ma ju samuti igatsen), ei saa kuidagi olla summum bonum, vaid jääb alati just selliseks, nagu kirjeldab teda Jung terve selle raamatu vältel.\nJa siis ütleb Jung: “Oletust, et maailma looja on teadvustav olend, tuleb pidada tõsiste tagajärgedega eelarvamuseks.” Ja siis: “Reflekteerival teadvusel on võimatu uskuda Jumalat, kes peaks olema summum bonum”, s.t “kõige hea summa”. Ja seejärel saabub minu sisse vaikus. Ja kurbus. Ja minus tõstab pea kummaline igatsus Jumala järele, kes ei oleks minu nägu, vaid kes oleks Täiesti Teine ja – vaatamata sellele, et ta läbistab kõik maailmad ja inimesed – seisaks ometi vaikivast taevast või inimnäolisest kurjusest üle, nõnda et võiksin tema kohta ikkagi isepäiselt öelda summum bonum. Ja ma mõtlen: soovides kohata Jumalat inimeses ja pöörates sel eesmärgil oma peegeldav teadvus inimese (olgu enda või teise) poole, on tõesti paratamatu, et see Jumal, keda ma sel moel kohtan (ja keda ma ju samuti igatsen), ei saa kuidagi olla summum bonum, vaid jääb alati just selliseks, nagu kirjeldab teda Jung terve selle raamatu vältel. “Isegi valgustunud inimene jääb ikka selleks, kes ta on, ega ole kunagi midagi enamat kui ta piiratud ego selle ees, kes temas elab, kelle kujul ei ole tajutavaid piire, kes teda igast küljest ümbritseb, põhjatu nagu maa sügavikud ja ääretu nagu taevas.”\nJa lugedes edasi Robinsoni raamatut, lohutab see mind järgmiste mõtetega: “Võib-olla on võimatu kujutleda kogu meie olemise isiklikku vundamenti teisiti kui kõikvõimsa Isikuna, kellel on samasugune teadvuse keskpunkt ja tahe nagu meil endil ja kes on samas ka täiesti teine. Sümbolitena on need pildid võimsad ja omal kohal. Neist saavad ebajumalad vaid siis, kui neid hakatakse nägema reaalsuse mõistmiseks vältimatult vajalikena; nad muutuvad ohtlikeks vaid siis, kui nad lakkavad reaalsust vahendamast ning saavad hoopis barjääriks.”\nIgatsusest räägib ju ka Jung, taas ümberpöördult, nimetades Jumala igatsuseks (lausa vajaduseks) seda, mis teda peegeldaks. Raamatu kõige pimedama lõigu järel ütleb ka tema kõige lohutavamad sõnad, kirjeldades midagi hetkel, kui see on sündimas. Ta ütleb, et see on “liigutavalt, koguni maagiliselt ilus, kuna sündimise hetkel kujutab iga asi kõige väärtuslikumat, kõige sügavamalt igatsetut ja õrna asja – nimelt mudelit looja lõputust armastusest ja headusest.”\nEks see igatsus summum bonum’i järele võib olla jälle omamoodi pimestav, toites inimese lennukas fantaasias kõikvõimalikke kujutlusi, nii et ununevad hoopis need “mitte kunagi varem sellisel vaatemängulisel viisil eksisteerinud materiaalsed objektid”, mille nimel kogu maailma loomine ometi ette võeti, ja eriti kipub ununema siis see, et “loomisel (s.t maailma üleminekul konkreetseteks ajas ja ruumis toimuvateks sündmusteks) hakkavad asjaolud üksteise vastu hõõrduma ja põrkuma.” Ja inimene ärkab oma unelustest taas ehmatusega.


Technics Hi-Fi tooted ja vinüülplaadimängijad. Nüüd ka SL-1200M7L\n2014 aastal Hi-Fi maailma tagasi tulnud ja eelkõige oma legendaarsete SL-1200 seeria DJ-vinüülplaadimängijate uute versioonide (SL-1200GA ja SL-1200GAE, hiljem ka SL-1200Gr ja SL-1210GR) turule toomisega palju meediakära tekitada suutnud Jaapani firma Technics toodete hinnakiri.\nBowers & Wilkins High-End, Hi-Fi ja kodukino kõlarid, subwoofrid, kõrvaklapid, installatsiooni- ja välikõlarid. Nüüd ka uus 800 D4 Diamond seeria!\nMõnikümmend miili eemal tuntud Lõuna-Inglismaa suvituslinnast Brightonist asub Worthing - asula, kus 1966-st aastal pani John Bowers aluse tänapäeva ühele tuntuimale ja hinnatuimale kõlarifirmale Bowers&Wilkins. Järgneva 50 aasta jooksul on sealt tulnud kõlariteseeriaid ja muud tooted, millede nimed kõnetavad paljusid audiofiile praegu ja ka tulevikus - CM, DM, Matrix, Nautilus, Diamond, ikoonilise tähendusega on ka Zeppelin juhtmevaba kõlar ja ka kollased, Kevlarist elemendid. Käesoleval ajal on B&W valikus aga ka kõrvaklapid ja multiroom lahendused. Suurima valiku Eestis neist toodetest leiate ValiHeli-st\nUued kuulamisruumid. 2020 aasta novembris saab valmis ka soundbaride kuulamisruum!\nTEATAME UHKUSEGA, ET ON VALMINUD MEIE PREMIUM-KLASSI HELITEHNIKA KUULAMISRUUMID\nUued ruumid on loodud eesmärgiga rahuldada ka kõige nõudlikuma helitehnika-gurmaani vajadusi. Meilt leiad:\nSennheiser kõrvaklapid. Ainsana Eestis on meil esindatud nii High-End kui ka Premium seeriate mudelid ja Ambeo soundbar\nSaksamaa üle 60 aastase ajalooga kõrvaklappide valmistaja Sennheiser toodete hinnakiri seisuga 01.05.2022\nTarneaeg: paljud tooted on meil oma laos, vähempopulaarsete mudelite korral on see umbes 1-2 nädalat.\nSonus Faber kõlarid. Nüüd ka Olympica Nova, Lumina ja Sonetto seeria ja 35. juubeli erimudel Electa Amator III\nSonus Faber asutati aastal 1983 ja toodab käsitööna kokku pandud ja kaunilt kujundatud kõrgema klassi Hi-Fi kõlareid. Asudes Põhja-Itaalias (Milano ja Veneetsia vahel), ajaloolises väikeses Vicenza linnas, kannavad Sonus Faberi poleeritud puidu, naha ja metalliga viimistletud kõlarid endas edasi selle piirkonna disaini, kunsti ja muusika ajalugu. Sonus Faber, mis tähendab "käsitööna loodud heli" ühendab teaduse ja peene käsitöö et anda edasi emotsioonid ja muusika kogu oma eheduses. Koge parimat, mida kõlaridisainil sulle pakkuda on.\nGrado kõrvaklapid, vinüülplaadimängijate helipead ja lisatarvikud\nAllpool on meie poolt pakutavate üle 50-aastase ajalooga Ameerika firma Grado kõrvaklappide ja vinüülplaadimängijate helipeade hinnakiri seisuga 25.01.2020. Hinnad on koos käibemaksuga. Kallimate mudelite puhul küsige hinnapakkumist!\nLisainfo: tootja kodulehekülg\nSoovitame kindlasti lugeda What Hi-Fi? poolt testitud Grado toodete ülevaateid. 10-st testitud mudelist on 9 saanud maksimaalsed 5 tärni! Seega ei ole mitte vale öelda, et maailma parimad kõrvaklapid on Grado kõrvaklapid :)\nAudiolab HI-FI tooted - CD-mängijad, võimendid, DAC-id. Nüüd ka uus 6000 seeria, mobiilsed DAC-id ja kõrvaklapid!\nAudiolab alustas tegevust 80-te alguses lastes siis välja 8000A nime kandnud võimendi, millest kujunes läbi ajaloo üks edukamaid stereovõimendeid üldse. Edust ajendatult lisandusid peagi eel- ja lõppvõimendid, tuunerid, CD-mängijad jne. Olles vahepeal kuulunud vormel-1 tiimile ja kandnud nime TAG McLaren Audio, liituti 2004 aastal suure IAG Grupiga ja nüüd jagatakse koos Wharfedale, Missioni, Quadi ja teiste sama grupi firmadega Hiinas üle 400 tuhande ruutmeetri suurust tehast ja arenduskeskust. Sellise koostöö viljadega (näiteks 6000 seeria toodete näol) soovitame meie salongi tutvuma tulla kõikidel helitehnika huvilistel.\nAastal 1998 kõlaritootmisega alustanud Amphion on aastate möödudes hakanud järjest enam tähelepanu pöörama nii kõlari disainile ja ruumikujunduslikule rollile kui ka võimalusele kasutada kõlarit nii töölaual kui ka terve ruumi helindamiseks. Põhjamaade disain ja tehniline arendustöö maailma tippülikoolide laboratooriumites ühendatud Soome käsitöö ja materjalidega - see ongi Amphion.\nSaksamaal Kielis kõlareid tootva 2016 aastal oma 90-t sünnipäeva tähistanud Electroacustic GmbH toodete hinnakiri seisuga 10.06.2020\nPeale 2016 aastal Andrew Jonesi oma peainseneriks palkamist ja tema käe all valminud Debut, Uni-Fi ja Adante seeriate väljatulekut on veel hiljuti peamiselt vaid Saksamaal tuntud brändist saanud kõikjal maailmas laineid lööv kõlarifirma, nende toodete headusest räägivad nii paljud testivõidud ja positiivsed ülevaated eri helitehnikaväljaannetes kui ka kasutajate / Hi-Fi entusiastide kiitvad hinnangud.\nLisainfo: tootja koduleht, Elac Facebook: www.facebook.com/weareELAC\nKodukino ja multimeedia projektorid: Epson, Panasonic, Optoma, Sony, JVC. Nüüd ka uued, 2019 sügisel välja kuulutatud mudelid\nFyne audio stereo- ja kodukino kõlarid ning subwoofrid. UUS!\nDynaudio Hi-Fi ja kodukino kõlarid, subwoofrid, stuudiomonitorid, juhtmevabad komplektid. Nüüd saadaval ka uus Contour i seeria\nFocal Hi-Fi kõlarid, installatsioonikõlarid, multimeediatooted, kõrvaklapid. Nüüd ka uus Chora seeria


Elering - Elering maksab ka tänavu talumistasuna välja maamaksu\nElektri ja gaasi süsteemihaldur Elering maksab ka sellel aastal talumistasuna elektri- ja gaasitaristu kaitsevööndiga hõlmatud kinnistuosa maamaksu.\nJooksva aasta eest on tasu saamise õigus isikul, kes oli kinnistu omanik 1. märtsi seisuga, juhul kui ta esitab talumistasu taotluse seaduses ettenähtud tähtajaks ehk 1. juuliks. Neilt talumiskohustusega kinnistute omanikelt, kes pole talumistasu varem taotlenud, aga soovivad 2016. aasta eest tasu saada, ootab Elering taotlusi seega 1. juuliks. Maaomanikud, kes on taotluse talumistasu saamiseks esitanud mõnel varasemal aastal, ei pea taotlust uuesti esitama.Eleringi juhatuse esimees Taavi Veskimägi ütles, et Elering loodab juba lähiajal suurema õigusselguse tekkimist talumistasu osas ja justiitsministeeriumi algatatud talumistasu ühtse regulatsiooni väljatöötamise kiiret realiseerumist.Täpsem info talumistasu kohta on leitav Eleringi kodulehelt, kust leiab ka taotluse vormi. Taotlus tuleb saata elektronposti aadressile ene.antik@elering.ee või info@elering.ee või ka kirja teel aadressile Elering AS, Laki 24, 12915 Tallinn. Talumistasu maksab Elering välja 1. detsembriks.Elering haldab enam kui 5500 kilomeetrit kõrgepingeliine ning ligikaudu 900 kilomeetrit gaasitorustikke. Copyright © Elering, kõik õigused kaitstud.


Terviseameti teavitus läbiviidud uuringust\nSaasteainete modelleerimine näitas, et suurimad benseenisisaldused on Narva ümbruses, Narvast läände jäävatel aladel ning Jõhvi kandis. Terviseameti keskkonnatervise osakonna nõunik Märten Lukki sõnul ilmnevad mitmel puhul väga olulised erinevused raporteeritud heitmete alusel modelleeritud ning õhuseire raames mõõdetud sisalduste vahel. "Erinevuste põhjused vajaks tulevikus väljaselgitamist," ütles Lukk, kelle sõnul võivad siin olla põhjuseks näiteks raporteerimata hajusheited, millele viitab passiivsete proovikogujatega mõõdetud väärtuste sarnasus Ida-Virumaa eri paigus.\nLaste hingamisteede haiguste ja kaebuste raporteerimine oli sarnane 2015. aastal läbiviidud "Põlevkivisektori tervisemõjude uuringuga". Vähem kui protsendi võrra oli tõusnud diagnoositud astma levimus, mis ulatus nüüd 13,8 protsendini. Ent 2015. aastal läbiviidud uuringuga võrreldes ilmnes praeguses kliinilises uuringus 602 lapse väljahingatavas õhus oluliselt vähem hingamisteede põletikumarkerit ehk fraktsioneeritud lämmastikoksiidi kõrgenenud sisaldust. "Kõrgenenud sisalduste vähenemine võib viidata asjaolule, et astma on võrreldes 2015. aastaga mõnevõrra paremini diagnoositud, lapsed saavad ravi ning nende hingamisteede põletike hulk on vähenenud," ütles Lukk. "On oluline, et kohalikud perearstid mõistaksid haiguste diagnoosimisel piirkondlikku eripära ehk seoseid õhu saastatuse ja haigestumise vahel."\nLisatud 25.02.2020, 09:33\nMuudetud 25.02.2020, 10:01


Kure ja Nautleja kohvik läksid ühe omaniku kätte - Maakond - Saarte Hääl\nKure ja Nautleja kohvik läksid ühe omaniku kätte\n21. mai 2020, 0:22\nKOHVIKUOMANIK: Rainis Lõuke kinnitab, et Kure jätkab oma tuntud headuses.\nSeni Diva ööklubiga tegelenud Rainis Lõuke ostis ära Kure ja Nautleja kohviku ning avab üsna pea veel ühe uue söögikoha.\nMüügisoovi avaldanud senistelt omanikelt kohvikud ära ostnud Lõuke ütles, et Kure on juba avatud ja Nautleja loodetakse lahti teha juunis.\nKure kohvikus ei muutu tema sõnul midagi. “Kogu kontseptsioon, kujundus ja vibe jäävad samaks,” märkis Lõuke perekond Kõrvitsa asutatud pisikese kohviku kohta. Nautlejas tuleb mõningaid muudatusi, kuid üldpilt jääb samaks. “See jääb ikkagi kohvikuks,” kinnitas Lõuke. Suvel loodab ta Nautleja terrassil ka mõnusaid üritusi korraldada ning Nautleja peaks avatuks jääma septembri-oktoobrini.\nKure kohviku kõrval asuvates Saarte Hääle endistes toimetuseruumides plaanib Lõuke jätkata toitlustamise pakkumisega. Seal praegu tegutsev toidukoht läbib uuenduskuuri ja edaspidi keskendutakse tänavatoidu pakkumisele.\n“Ega me ette teadnud, mis juhtuma hakkab,” rääkis Lõuke, viidates, et hakkab kohvikutega tegelema ajal, mil turismi olukord on üsna nutune. Hirmu ta siiski ei tunne. Kohvikupidamine on tema jaoks ka nii-öelda harrastus. “Vanust juba nii palju, et võiks teha seda, mida meeldib,” naeris ta.\nTegutsema jääb ka ööklubi Diva, kui see lõpuks lahti tehakse. Praegu ööklubide avamise aegu riiklikult teada antud veel pole, kuid Lõuke kavatseb vaatamata sellele “käe sooja” hoida. Juulis ja augustis sooviks ta lossihoovis korraldada kontserdisarja. Praegu pole veel kindel, et kas ja mis kuupäevadeks luba saadakse, kuid töö selle mõttega käib.


Medvedev lubab olla hea president - DELFI\nUus Venemaa president Dmitri Anatoljevitš Medvedev vannutati täna Kremli suures lossis toimunud pidulikul tseremoonial ametisse.\nPresident Medvedev andis ametivande talle ulatatud erilisel Venemaa konstitutsiooni väljaandel, mis on tavaliselt tallel presidendi raamatukogus, kirjutab infoagentuur RIA Novosti.\nPannes käe põhiseadusele lausus Medvedev presidendi vande: „Vannun Venemaa Föderatsiooni presidendi kohustusi täitma asudes austada ja kaitsta inimese ning kodaniku õigusi ja vabadusi, täita ja kaitsta Venemaa Föderatsiooni põhiseadust, kaitsta suveräniteeti ja iseseisvust, kaitsta riigi julgeolekut ja terviklikkust, teenida ustavalt rahvast.”\nOma lühikeses tervituskõnes lubas vastne riigpea pühendada kogu oma jõu rahva teenimisele ja olla Venemaale heaks presidendiks. Medvedev lubas luua inimestele paremaid elutingimusi ning hakata väljaarendama kesklassi. Kõne põhirõhk ja tulevikuplaanid olidki seotud kodanike elu edendamisega.\nAmetivande andmist peetaksegi uue presidendi ajastu alguse hetkeks. Dmitri Medvedev valiti presidendiks 2. märtsil 2008 kui ta kogus üle 70 protsendi häältest, kuigi opositsioon nimetas seda farsiks ja võltsinguks.\nKaheksa aastat riiki juhtinud Vladimir Putin jääb endiselt võimu juurde ning siirdub Kremlist Valgesse majja presidendiks, võttes endaga kaasa ka suure osa presidendivolitutest.\nAstrid Kannel uuest Venemaa presidendist


“Aasta Mesinik 2012” tiitli pälvis perekond Lugus | Eesti Mesinike Liit\nEsileht→EML info→Aasta Mesinik→“Aasta Mesinik 2012” tiitli pälvis perekond Lugus\n← EML osales Tallinna Loomaaia sünnipäeval\nMaaülikool uurib taimekaitsemürkide mõju mesilastele →\n“Aasta Mesinik 2012” tiitli pälvis perekond Lugus\nPosted on 25. nov. 2012 by metsamesinikmai 12, 2015\nEesti Mesinike Liidu juubeli raames valiti 24. novembril Jänedal “Aasta Mesinik 2012”. Tiitli pälvisid perekond Olvi ja Jüri Lugus Põltsamaa lähedalt Pisisaare külast. Palju õnne!\nJüri ja Olvi Lugus on väga pika staažiga mesinikud Põltsamaa lähistel Pisisaare külas. Nad on alati lahkesti jagamas oma kogemusi teistele mesinikele ja meelsasti tutvustavad õppepäevadel oma mesilat ning põhjalikke mesindusalaseid teadmisi. Nii sirgetes ridades rivistunud mesitarude juures kui mesilamajas on igal pool märgata Jüri osavate meistrikäte jälgi, millele Olvi on omalt poolt kunstilisi kaunistusi ja silmarõõmu lisanud. Kuigi mesindushuviliste rohked külaskäigud nende mesilasse on pererahvale kindlasti üsna väsitavad, on Olvi ja Jüri alati väga seltsivad, abivalmid ja heatahtlikud.\nJüri mesindab väga novaatorlikult, kasutades ja katsetades erinevaid tarutüüpe ja tehnilisi abiseadmeid. Näiteks on ta välja mõelnud mesiniku selga säästva abivahendi, millega saab kerge vaevaga tõsta ka meekärgedest raskeid tarukorpuseid. Sellest tõsteseadmest on suur abi juba kevadisel tarupõhjade vahetamisel, et tööga üksi hakkama saada. Ka kärjeraamide kokkulöömisel ja traadistamisel ning kärjestamisel on Jüril kõik vajalikud tegevused eelnevalt detailselt läbi mõeldud ja ratsionaalselt järjestatud, et töö käigus mitte asjatult aega kulutada.\nJüri on tuntud fotograaf ja filmimees, kelle salvestisi on kindlasti näinud enamus Eestimaa mesinikest. Ka mesinike kalendris on üsna palju tema pilte avaldatud.\nOlvi jagab oma mesindusalaseid teadmisi samuti läbi koolituste. Näiteks Täiskasvanute Õppe Nädala (TÕN) raames on ta huvilistele rääkinud meeravist ja mee headest omadustest.\nOlvi ja Jüri Lugus on nii Põltsamaa Mesinike Seltsi kui Eesti Mesinike Liidu ühed aktiivsemad liikmed ja paljude tegemiste eestvedajad. Olgu siis tegu tubaste mesindusloengutega, kus Jüri tihti nõuandja ja küsimustele vastaja rolli satub, nagu targale mesinikule kohane. Või siis mesinike bussireisidega kodu- või väljamaale, kus Jüri oma fotoaparaadi ja kaameraga on enamasti üks esimesi bussist väljujaid ja viimaseid sisenejaid – nii palju põnevat ju vaadata ja jäädvustada. Siis on, mida hiljem mesindusreise meenutades ise vaadata ja teistele rõõmuks jagada.\n“Aasta Mesinik 2012” valiti 24.novembril 2012 Jänedal Eesti Mesinike Liidu avatud koosolekul.\nPosted in Aasta Mesinik, EML info\tpermalink


Ulmefoorum.eu :: Vaata teemat - Lingikogu\nPostitatud: Nelj Dets 30, 2004 9:28 pm Teema: Lingikogu\nMõtlesin, et peaks siis tegema ühe lingikogu, kuhu panna Eesti ulmesaite Aeg-ajalt üritame täiendada, nii et hoidke pilk peal.\nVäga asjalik ja huvitavat infot sisaldav lehekülg, kuigi seda pole enam ammu uuendatud\nStargate Estonia foorum\nEestikeelne Tähevärava infoleht\nJa eelmise lehe juurde kuuluv foorum\nSci-Fi portaal, pole uuendatud mõnda aega\nEesti Ulmeühingu ulmeportaal\nSuur ja lai\nKah tõsine tegija\nRohelise Draakoni kõrts\nFantaasia foorum ja portaal\nHuvitav foorum paranähtuste teemadel\nViimati muutis seda Enterprise (Reede Märts 04, 2011 7:36 pm). Kokku muudetud 9 korda\nPostitatud: Laup Juul 29, 2006 7:04 pm Teema: Re: Lingikogu\nMahukas eestikeelne B5 infosait, samuti pole ammu uuendatud\nVõtsin selle eile üldse maha...õigemini muutsin index lehe ära. Panin S5 logo asemele. Sait oli juba liiga vana, liiga palju vanat infot (ja pooleliolevat infot). Võibolla kunagi tuleb mõni idee midagi praktilisemat asemele teha (ma ei mõtle mingit üldist B5 infokogu, vaid midagi spetsiifilisemat - kui uuest B5: The Lost Tales'ist asja saab siis võibolla äkki midagi selle kohta. Midagi lihtsat ja informatiivset)\nPostitatud: Püh Juul 30, 2006 10:01 am Teema:\nPostitatud: Kolm Nov 10, 2010 9:06 am Teema:\nEemaldasin esimesest postitusest surnud lingid ning lisasin paar uut, mis vahepeal on ette jäänud. Olge lahked ja täiendage nimekirja, kui veel mõnda huvitavat ulmeteemalist eestikeelset lehekülge teate.


LIPIKAR STICK AP+ pulkkreem- atoopilisele ekseemile kalduvale, väga kuivale ning ärritunud nahale. LIPIKAR STICK AP+ koostist on rikastatud naha kaitsevõimet taastava Aqua Posae Filiformis´e, toitva, niisutava ja lipiidisisaldust taastava võiseemnikuõli, põletikuvastase ja naha paranemist soodustava Madekassosiidi, bakterite vastase tsinkglükonaadi ning anitok…\nLIPIKAR STICK AP+ pulkkreem- atoopilisele ekseemile kalduvale, väga kuivale ning ärritunud nahale. LIPIKAR STICK AP+ koostist on rikastatud naha kaitsevõimet taastava Aqua Posae Filiformis´e, toitva, niisutava ja lipiidisisaldust taastava võiseemnikuõli, põletikuvastase ja naha paranemist soodustava Madekassosiidi, bakterite vastase tsinkglükonaadi ning anitoksüdantse, kaitsva ja rahustava toimega La Roche- Posay termaalveega. Toote kasutamine vähendab hetkega kratsimisvajadust ning atoopilise ekseemi koldeid.Toodet on mugav kaasas kanda ning lihtne ja hügieeniline kasutada olenemata kohast või ajast. Sobilik imikutele, lastele ja täiskasvanutele. Sobib kasutamaks näole (sh. silmalaugudele) ja kehale. Allergeenide suhtes testitud. Dermatoloogiliselt ja oftalmoloogiliselt kontrollitud atoopilisele ekseemile kalduval nahal.\nKandke toodet ärritunud kolletele igapäevaselt, nii sageli kui vaja.\nSpecial Price 17,90 € Regular Price 26,10 €\nMAUBE KEHASPREI STELLAN 200ML


Inno ja Irja kohvik: 25 de abril sempre, fascismo nunca mais!\nKui Eestis tekitavad kuupäevad 25-27 aprill õudu, sest tähistavad Pronksiööd ja Tallinna segipeksmist, siis Portugalis on 25. aprill rõõmus päev. Tegemist on vabaduse päeva ehk Dia de Liberdade'ga. Sest just sel päeval 1975. aastal kukutati kapten Maia juhtimisel Antonio Salazari diktatuurirežiim. Läinud aasta kevadel õnnestus ka meil 25. aprilli paraadist osa saada ja portugallaste rõõmu jagada. Portugalis on hetkel võimul sotsialistid, kuid valitsuses on oluline roll ka kommunistidel.\nSee tädike laulis meile üht revolutsioonilist laulukest, millest me, tõsi küll, aru ei saanud :).\nMina Avenida da Liberdadel, vabaduse tänaval sündmuste keskel.\nSee revolutsioonilistest sündmustest osa võtnud toredal onul jätkus aega, et ka Roosiga paar sõna juttu puhuda. Tema kinkiski Roosile nelgiõie, mis tal ülemisel pildil käes on.\nJuulike rõõmustab nagu alati.\nTeemad Ajalugu, Lapsed, Poliitika


Saksamaa soovis emiteerida kuue miljardi euro eest kümne aastaseid võlakirju, kuid sai pakkumisi tuli vaid 3,889 miljardi euro eest. Võlakirjade tootluseks kujunes 1,98 protsenti.\n"Oksjonil ei jäänud puudu palju Saksamaa õnnetusest," ütles Southwest Securitiese tegevdirektor Mark Grant. "Kui Euroopa tugevaimal riigil on sellist sorti raskused kapitali hankimisel peaks see panema murelikult vaatama teiste Euroopa maade tulevasi võlaoksjoneid."\nSaksaamaa 30aastase võlakirja tootlus tõusis kahe nädala kõrgeimale tasemel ehk 2,68 protsendile aasta baasil.


20+ isetehtud kingi ideed | Mutukamoos\nVaja läheb puitplaati, puitkuuli, puidukruvi. Kui tööriistad on olemas, siis tegemine ei tohiks kaua aega võtta :) Juhend ja pildimaterjal.\nKingituse puhul sobiks ideaalselt vikerkaarevärvides riis – selle värvimisega ilmselt iga lapsevanem jännata ei viitsi ja hea ju kui keegi valmis teeb :) Enne palun muidugi veenduda, et lapsevanem on üldse nõus sellise segadust tekitava kingiga ;)\nIlmselt see pisike aare ei anna päris jõulukingi mõõtu välja, kuid see on nii armas :) Juhend.\nKingi lapsele mõnus lugemisnurk koos vastava raamatuga ;)\nTänane juhend pärineb Mutukamoosi blogist :) Lisaks tööjuhendile leiate sealt mängude juhendi väljaprintimiseks.\nLubadused võivad olla kas ühised teatris, muuseumis või kinoskäigud, kohvikuring või siis koos legode kokkupanemine. Või ka ekstra unejutt :)\n← Kolmapäevaõhtused mõtted. Jõululainel. Isetehtud kingitus: inspiratsioonikohver väikesele õmblejale →\n6 mõtet “20+ isetehtud kingi ideed” kohta\nKristiina november 30, 2015, 19:25\nKeskmise lapse, poja, esimeseks sünnipäevaks meisterdamise kiik-draakoni. Suurema poisi lasteaia kingipakki panime ühe puidust kastiauto tükid, väikese haamri, mõõdulindi, väikesed naelad, paar laste plaastrit (juhuks, kui peaks töö käigus õnnestus juhtuma ;-)) ja muidugi joonise, mille järgi auto kokku panna. Laps võis ise seda hiljem värvida. Meil siiani see alles, 10 a hiljem. :-) Sel aastal teeme lasteaias sabaga villapalle :-)\nmutukamoos Postituse autor november 30, 2015, 19:56\nKristiina detsember 1, 2015, 21:45\nMa ei tea veel täpselt, kuidas neid villapalle tehakse, peale 8.ndat detsembrit aga juba tean ja siis võin jagada õpetust :) Aga arvan ise, et see on viltimise tehnikas ja saba siis vilditakse ka külge. Eelmisel vanemate õhtul viltisime igatahes lambaid, täitsa vahvad said :D Ma nii ootan Waldrof nuku koolitust, mis aga tuleb vist alles kevadel. Suur unistus on lastele ise nukke teha :)\nmaggy, red ted art detsember 1, 2015, 11:07\nThank you for including us :-)\nmutukamoos Postituse autor detsember 2, 2015, 11:31\nYou are welcome, Maggy! :)


Web eID arendusversiooni (1.0.0-RC2) - ID.ee\nAnname teada, et avalikustasime uue Web eID arendusversiooni (1.0.0-RC2) ning ootame selle piloteerijaid. Lisaks muutsime ka Web eID avalikustamise ajakava.\nWeb eID komponendid on planeeritud lisada 2021 sügisel avalikustatavasse ID-tarkvara paigalduspaketti. Täpsema informatsiooni uuendatud ajakava kohta leiab siit (https://www.id.ee/artikkel/web-eid/#ajakava).\nRIA asendab järk-järgult senise ID-kaardi veebis autentimise ja allkirjastamise lahenduse uue Web eID lahendusega. Web eID lahendus võimaldab Eesti digitaalseid dokumente (ID-kaart, digi-ID, e-residendi digi-ID, elamisloakaart jms) kasutada veebis turvaliseks autentimiseks ja allkirjastamiseks.\nWeb eID kasutusele võtmiseks tuleb ka e-teenustes teha täiendavaid muudatusi. Praegu on saadaval e-teenustele valmisteek ja näidised Java platvormile. Arendused .NET platvormile on töös. Teiste platvormide tugi on planeerimisel.\nWeb eID-le üleminek e-teenustes eeldab, et kasutajatel on paigaldatud Web eID laiendus ja rakendus. Web eID komponendid kavatseme lisada sel sügisel avalikustatavasse ID-tarkvara paigalduspaketti.\nWeb eID versioon 1.0.0-RC2 avalikustati 11.06.2021 ning selle leiab koos infomaterjalidega lehelt: https://www.id.ee/artikkel/web-eid/\nWeb eID versioon 1.0.0-RC2 peamised muudatused:\nLisainfot Web eID kohta leiab nendelt linkidelt\nMida peab e-teenuse pakkuja tegema, et Web eID saaks kasutada: https://www.id.ee/artikkel/web-eid/#mida-pean-tegema\nOotame kõiki partnereid uut lahendust testima! Tagasiside ja küsimuste korral võtke meiega ühendust e-posti aadressil [email protected].\nRohkem informatsiooni Web eID lahenduse kohta leiab siit (https://www.id.ee/artikkel/web-eid/)


Rebelil on oma valdkonnas stabiilseim MIG-i keevituskaar. Tehke see veel paremaks, kasutades traati AristoRod 12.50, mis on stabiilseima etteandega MIG-keevitustraat, mida iganes kasutanud olete.\nÜlitõhus vasetamata traat, millel on eritehnoloogia abil töödeldud pind.\nÜlimalt head etteandeomadused, mis tagavad stabiilsema kaare ja tekitavad vähem pritsmeid\nEsmaklassiline kaare süüde\nPikendab põleti traadijuhiku ja DMAW-keevituse kuluvosade tööiga\nVedel keevisvann on ülihea valgumis omadustega\nEriti vähene suitsu eraldumine\nRebel võimaldab MIG-i keevituskaart ülihästi kontrolli all hoida. Kui kasutate traati OK Autrod 12.51, saavutate veelgi parema kontrolli keevisvanni ja keevisõmbluse ristlõike mõõtmete üle.\nSee on vasetatud täistraat, millega saavutate vedelama keevisvanni ja sujuvama kujuga keevisõmbluse.\nLaitmatu traadi pinnakihi tõttu esineb vähem vaseosakeste eraldumist, võrreldes odavate traatidega.\nHoolikalt kontrollitud keemiline koostis tagab muutumatud mehaanilised omadused.\nRoostevaba terase keevitamisel kasutage vedelama keevisvanni saamiseks Rebeli induktsioonifunktsiooni ja valgumise parandamiseks, keevisõmbluse ristlõike madaldamiseks ning sidususe parandamiseks traati OK Autrod 308LSi.\nKroomnikkeltraat Cr-sisaldusega 18% ja Ni-sisaldusega 8% austeniitsete kroomnikkelteraste keevitamiseks.\nMadal süsinikusisaldus 0,01% vähendab kristallidevahelist korrosiooni.\nKõrgem ränisisaldus, tavaliselt 0,9%, parandab keevitatavusomadusi, nagu valguvus, ristlõike kuju ja sidusus keevisõmbluse alaosaga.\nHea üldine korrosioonikindlus\nLaialt kasutatav keemia- ja toiduainetööstuses, samuti torustike, toruosade ja katelde keevitamisel.\nRebeli täiendfunktsioonid, nagu indukttiivuse reguleerimise kasutamine täistraadiga OK Autrod 316LSi keevitamisel, võimaldavad parandada roostevaba terase korrosioonikindlust happelistes ja klooritud keskkondades.\nKroomnikkelmolübdeentraat on ette nähtud 18% Cr-sisaldusega ja 8% Ni-sisaldusega austeniitsete roostevabade teraste ning 18% Cr-sisaldusega, 8% Ni-sisaldusega ja Mo-sisaldusega terasetüüpide keevitamiseks.\nMadal, tavaliselt 0,01%, süsinikusisaldus vähendab kristallidevahelist korrosiooni.\nHea üldine korrosioonikindlus, eriti hea korrosioonikindlus happelistes ja klooritud keskkondades.\nLaialt kasutatav keemia- ja toiduainetööstuses, samuti laevaehituses ning ehitiste rajamisel.\nRebeli poolt tagatud stabiilne kaar kogu oma tööpiirkonnas ja traat Coreshield 15 (E71T-GS) läbimõõdus 0,8 mm on parim valik galvaniseeritud terase ja õhukese lehe keevitamiseks.\nSee täidistraat on ettenähtud kaitsegaasita igas tööasendis ühekordse keevisõmbluse tegemiseks.\nTagab stabiilse kaare, täieliku räbustikaitse, lihtsa räbueemalduse ja tekitab vähem pritsmeid.\nEi vaja gaasiballooni, mis on suurepärane kaasaskantavate seadmete puhul.\nEriti sobiv õhukeste materjalide puhul (0,8-5,0 mm).\nTalub roostet ja valtsitagi.\nSobib väga hästi galvaniseeritud pleki ülekatte- ja nurkõmbluseks.\nRebel tagab eriti hea kaare tunnusjoone ja traat OK Tubrod 15.14 (E71T-1) tagab pihustuskaare režiimis nii argoon-CO2-seguga kui 100%-lise CO2-ga eriti head töökarakteristikud.\nSee täidistraat on ettenähtud igas tööasendis keevitamiseks ja sobib madala süsinikusisaldusega ning keskmise tõmbetugevusega ehitusteraste keevitamiseks.\nKõikide suuremate järelevalveametite poolt 3. klassi heakskiiduga.\nRebel teeb ajalugu oma silmapaistva MMA-käsikeevituse funktsiooniga. Elektrood ESAB OK48.00 on madala vesinikusisalduse nõude korral keevituse jaoks eelisvalik.\nJärgmise põlvkonna kattesegu E7018-H4R on välja töötatud selleks, et alandada liigniiskuse kogunemist väga niisketes tingimustes.\nVastupanu niiskuse sisseimbumisele aitab vältida vesinikpragusid ega lase tekkida pooridel, mis on eriti oluline merekonstruktsioonide tootmisel.\nTõestatud stabiilsus ja püsiv kaar, tekitab vähem pritsmeid.\nEsmaklassiline kaare süttimine on saavutatud grafiidist elektroodiotsakuga.\nTäielik slakikate on hõlpsalt eemaldatav ja vajab vaid vähest järelpuhastust.\nPakitud ESAB-i vaakumpakendisse VacPac™, mis tagab parima kaitse niiskumise vastu, ilma et oleks vaja kulukat korduskuumutust või erikohtlemist hoidmisel.\nRebel on oma klassi parim universaalne keevitusaparaat, seega - miks mitte kasutada saadolevaid universaalseid rutiilelektroode OK 46.00.\nElektrood E6013 pole eriti tundlik rooste ja muu pinnamustuse suhtes.\nSujuv keevisvann igas asendis, kaasa arvatud keevitamisel ülevalt alla.\nLihtsalt katkestatav ja uuesti alustatav, mis teeb selle väga sobivaks lühikeste keevisõmbluste jaoks, juurkeevituseks ja punktimiseks.\nLihtsalt eemaldatav slak.\nKasuta DC+ Rebeli keevitusvoolu.\nRebel võimaldab keevitamisel kasutada kõiki tööstuslikke MMA-elektroode, kaasa arvatud eriti väikese süsinikusisaldusega elektroode, näiteks OK 61.30 (E308L-17).\nSobib 19% Cr - 10% Ni terasetüübi keevitamiseks.\nSobib ka sarnaste koosteainetega stabiliseeritud roostevabade teraste keevitamiseks (välja arvatud siis, kui alusmaterjal peab olema täielikult roomekindel).\nEriti väike süsinikusisaldus (0,03%) vähendab kristallidevahelist korrosiooni.\nRäbustikiht on peaaegu iseeemalduv.\nEtte nähtud töötemperatuuriga kuni 350ºC roostevabade teraste 304, 304L, 321 ja 347 keevitamiseks.\nAITAME TEIL LEIDA SOBIVA TÄITEMATERJALI, MIS TEIE VAJADUSTELE KÕIGE PAREMINI VASTAB.\nPÖÖRDUGE OMA ESAB-I MÜÜGIESINDAJA POOLE JUBA TÄNA.


Eesti õigeusklike tüli vajab kiiret lahendust - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n"Juba see on tunnustus, et mind on märgatud ja kandidaadiks esitatud." Aasta sädeinimeseks valitud Lii Undusk\nEesti õigeusklike tüli vajab kiiret lahendust\n18. oktoober 2010, 12:42\nMoskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku preester Toomas Hirvoja ootab, et Eesti Apostlik Õigeusu Kirik tunnustaks Moskva patriarhi ülemvõimu. Samuti loodab Hirvoja, et nn Eesti kirik lubaks riigil 18 kirikuhoonet tema kirikule anda.\nKuigi õigeusu kirikud Eestis unistavad ühtsest kirikust, ootavad mõlemad pikisilmi teise poole head tahet. Nii Eesti Apostlik Õigeusu Kirik (EAÕK) kui ka Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirik (MPEÕK) leiavad, et kõigepealt peaks üks teise autonoomiat tunnustama.\nTallinnas Nõmmel asuv Ristija Johannese kirik on üks 18 kirikuhoonest, mis on küll sümboolse tasu eest Moskva kirikule alluva MPEÕK kasutuses, kuid mitte nende, vaid Eesti riigi omandis. Metropoliit Korneliuse referenti, preester Toomas Hirvoja paneb see nördima.\nMPEÕK kasutuses olevad 18 kirikuhoonet kuuluvad Eesti riigile seetõttu, et esimese vabariigi aegse kiriku ametlik õigusjärglane EAÕK ei taotlenud neid endale ja jättis riigile tingimusel, et neid ei müüda konkureerivale MPEÕK-le.\nRistija Johannese kiriku abihoone kõrval, kus maalitakse ikoone, müüs riik mõni aeg tagasi osa maast erafirmale. MPEÕK-l kui üürilisel polnud tehingu takistamiseks palju teha. Nüüd saadakse seal nägijaks maisemal moel. Pühitsetud maale kerkis silmakliinik, kirikule on maatükk aga jäädavalt kadunud.\nLahendamata varade küsimuse tõstatas septembris Moskva patriarhaadi välissuhete juht metropoliit Ilarion, kui ta Eestis visiidil käis. See on vaid jäämäe tipp. Hoolimata tollastele teravatele sõnavõttudele järgnenud vaikusest pole tüli kahe õigeusu kiriku vahel kustunud, vaid söed hõõguvad tuha all edasi, sest mõlemad peavad end esimese vabariigi aegse kiriku õigusjärglaseks.\nMPEÕK preester Hirvoja naeruvääristab EAÕKd, väites, et nende omaaegne üleminek Moskva patriarhaadi alt Konstantinoopoli alla on võrreldav olukorraga, kui Venemaa kuulutaks Ida-Virumaa sealsete elanike palvel oma autonoomseks oblastiks. EAÕK ülempreester Mattias Palli nimetab aga MPEÕKd oma otsustes sama vabaks kui Karjala vabariiki Venemaal.\nKuigi tüli nüansse on palju, on probleemide aluseks erinev suhtumine ajaloosse. Kui Eesti esimest korda iseseisvus, andis Moskva patriarh Tihhon siinsetele kogudustele (EAÕK) 1920. aastal autonoomia. Selle vastu ei vaidle praegu kumbki pool.\n«Moskva kirik peab seda autonoomia aluseks siiamaani,» kinnitas Hirvoja. Kahe kiriku vaidlused said alguse suhtumisest 1923. aastal toimunusse, mil EAÕK vahetas Moskva patriarhaadi Konstantinoopoli patriarhi vastu, kes on õigeusu kogukonna peamine eestkõneleja.\nMPEÕK preestri Hirvoja hinnangul tehti seda kanoonikat rikkudes tagaselja, ilma vajaliku äralaskmiskirjata, kasutades ära asjaolu, et Nõukogude võim oli Moskva patriarhi Tihhoni vangistanud.\n«Enamlaste surve kirikule tugevnes ja kuna patriarh oli vangis, jäid paljud kooskõlastust nõudvad asjad tegemata. EAÕK piiratud autonoomia ei saanud toimida,» põhjendas Palli. «Tihhon oli andnud piiskoppidele õiguse moodustada kohalikke struktuure juhul, kui kiriku keskvalitsus ei toimi.»\nEAÕK ülempreestri Palli väitel kuulus 1922. aastal õigeusu kirikusse umbes 20 protsenti rahvast ja olnuks ohtlik, kui seda oleks juhitud enamlikult Venemaalt. Nii jäi EAÕK autonoomsena Konstantinoopoli patriarhi alla.\nKui tuli Nõukogude okupatsioon, läbis EAÕK metropoliit Aleksander patukahetsuse ja Eesti kirik võeti taas Moskva rüppe. See välistab praeguse MPEÕK jaoks 1923. aasta patriarhaadivahetuse tähtsuse.\nPalli on seda meelt, et patukahetsus ja taasühendamine oli sama vabatahtlik kui Eesti astumine Nõukogude Liitu. Hirvoja seevastu on veendunud, et metropoliit kahetses siiralt.\nSaksa okupatsiooni ajal ütles metropoliit Aleksander jälle Vene kirikust lahti. Hirvoja peab 1942–45 toimunut skismaks ehk kirikulõheks ning ütleb, et EAÕK likvideeriti juba 1941. aastal Vene kirikuga liitmisel.\nEAÕK usub, et 1944. aastal punaväe eest Eestist põgenenud metropoliit Aleksander kandis EAÕK järjepidevust ja iseseisvust edasi välismaal. MPEÕK hinnangul kiriku kaanonid sellist asja ei võimalda.\nNõukogude ajal oli Eestis vaid Moskvale alluv Tallinna piiskopkond. Ent kui Eesti taasiseseisvus, oli põhjust küsida: kes on kelle järeltulija? Algas varade tagastamise aeg.\nKui esialgu, 1992. aastal, tunnistati metropoliit Korneliuse kirik EAÕK õigusjärglaseks, siis 1993. aastal registreeriti EAÕK, kes sai kohtuotsuse järgi kogu sõjaeelse kiriku õiglusjärglaseks. EAÕKga liitus kahe aasta jooksul üle 50 koguduse 81st.\n«See oli surveavaldusvahend kogudustele, kes oleks Moskva alla jäädes kaotanud oma varad,» sõnas Hirvoja. Nii jagunesid kogudused kahte ossa. 1996. sai EAÕK taas Konstantinoopolilt autonoomia.\n«See on tungimine teise patriarhaadi territooriumile,» lausus Hirvoja.\nMPEÕK registreeriti 2002. aastal. Sinnamaani taotles ta EAÕK nime, kuna peab end endiselt 1920. aasta autonoomia järgi EAÕK järeltulijaks. Asuti varade küsimust lahendama.\n«Tänaseks on see lahendatud,» leidis Palli. EAÕK loovutas Moskva patriarhaadi kasutatavad varad riigile ja viimane andis need MPEÕK kogudustele üürile. EAÕK lisas aga klausli, et võõrandada neid varasid ei tohi.\nKuidas peaks tüli lahenema? «Kõigepealt peaks EAÕK tunnustama Tihhoni ja Aleksiuse antud autonoomiat,» leiab Hirvoja. «Metropoliit Korneliuse kirikut tuleb tunnustada autonoomse kirikuna.»\n«Ühe ajaloolise etapina seda tunnustame, aga otsustav hetk oli 1923. aastal,» vastab Palli.\n«Stefanuse hea tahte märk oleks, kui ta loobuks klauslist, et meile renditud kirikuid ei tohi anda meie omandisse,» sõnab Hirvoja.\n«Oleme nõus, et riik annab need kirikuhooned ja majad neile, aga Moskva patriarhaat peab tunnustama Eesti kirikut autonoomsena,» kinnitas Palli. «Vastasel korral peavad nad meid võõrstruktuuriks ja ennast kohapealseks kirikuks. Kui nad meid tunnustavad, siis tunnustavad nad ka ajaloolist järjepidevust.»\nMõlemad kirikud soovivad tulevikus üht õigeusu kirikut Eestis, ühiseid jumalateenistusi ja koostööd. Mõlemad ootavad teise poole siirast head tahet. Mõlemad leiavad, et seda pole.\nSiseministeeriumi usuasjade osakonna juhataja Ilmo Au sõnul saab probleemi lahendada vaid kahe õigeusu kiriku läbirääkimiste ja kokkulepete tulemusena. MPEÕK ei ole varade küsimuses viimasel ajal riigi poole pöördunud.\nKuidas suhtuvad kahe kiriku tülisse ja võimalikku ühinemisse aga siinsed õigeusklikud? Millised on kahe koguduse liikmete omavahelised suhted?\n«Suhted on erinevad,» tõdes Hirvoja. «Mõne vahel on suhted head, aga tihtipeale on need ka rahvuspinnal vastakad.»\n«See võib tooni anda, et meil on rohkem eestlasi ja neil venelasi, aga pole määrav, sest ka meil on palju venekeelseid usklikke,» leidis EAÕK ülempreester Mattias Palli.\n• MPEÕK peab end 1920. aastal EAÕK-le antud autonoomia järgi selle õigusjärglaseks ega tunnusta EAÕK minekut Moskva patriarhaadi alt Konstantinoopoli patriarhaadi alla 1923. aastal.\n• Praegune EAÕK peab end samuti varasema EAÕK järeltulijaks, rõhutades, et 1923. aastal saadi Konstantinoopolilt Moskvast sõltumatu autonoomia ja hilisem taasliitmine Vene kirikuga oli sundkäik.\n• Kuna kohus tunnistas 1993. aastal registreeritud EAÕK selle eelkäija õigusjärglaseks, sai ta õiguse Nõukogude ajal võõrandatud varad tagasi nõuda. Mõnes neist kirikutest olid aga MPEÕK kogudused.\n• Kui MPEÕK loobus 2002. aastal endale EAÕK nime ja staatust taotlemast, lubas EAÕK riigil anda need varad MPEÕK-le üürile, kuid mitte omandisse.\n• MPEÕK peab end siiani EAÕK õigusjärglaseks, ainsaks siinseks autonoomseks õigeusukirikuks, ega ole rahul, et nende kasutuses olevad kirikud pole nende omad.\nMPEÕK-le üüritud kirikud\n• Jumalaema Kaitsmise kirik (Nina küla, Alatskivi vald)\n• Kogudusemaja (Haapsalu, Surnuaia 16)\n• Püha Georgi kirik (Tartu, Narva mnt 103)\n• Kogudusemaja (Tartu, Narva mnt 103/105)\n• Ristija Johannese kirik (Tapa, Pikk 1)\n• Püha Nikolause kirik (Mustvee, Tartu 14)\n• Jumalailmumise kirik (Jõhvi, Narva mnt 2a)\n• Jumalailmumise kirik (Lohusuu, Järve tee 5)\n• Issanda Ülestõusmise kirik (Narva, Bastrakovi 4)\n• Püha Piiskop Nikolause kirik (Illuka vald, Jaama küla)\n• Püha Prohvet Eelija kirik (Vasknarva, Alajõe vald)\n• Jumalaema Sündimise kirik (Rakvere, Tallinna 17)\n• Kogudusemaja (Rakvere, Tallinna 17)\n• Jumalaema Sündimise kirik (Alajõe vald, Alajõe küla)\n• Tallinna Püha Nikolause kirik (Tallinn, Vene 24)\n• Ristija Johannese kirik (Tallinn, Tähe 2)\n• Kogudusemaja (Tallinn, Tähe 2)\n• Tallinna Jumalaema Sündimise kirik (Tallinn, Liivalaia 38)\nMPEÕK koosseisu kuulus 2009. aasta lõpul 31 kogudust, 57 vaimulikku ja ca 170 000 liiget.\nEAÕK koosseisu kuulus 2009. aasta lõpul 64 kogudust, 43 vaimulikku ja ca 27 000 liiget.\nAllikas: siseministeerium, Riho Saard\nTuleb kahetsusega tõdeda, et kõikidest Eestis tegutsevatest kristlikest kirikkondadest on sise- ja välispoliitilistesse konfliktidesse kõige rohkem kistud siinsed õigeusklikud, kes jagunevad kahte eraldi jurisdiktsiooni.\nEesti ühiskonna sisejulgeolekus oleks õigeusu kirikutel täita suur roll integratsiooni teostumisel. Tuleviku keskne küsimus tekkis juba 1988. aastal: milliseks kujunevad kirikus eestlaste ja muulaste suhted? See küsimus pole oma tähtsust kaotanud. 1989. aastal loodud Eesti Kirikute Nõukogu, mille liikmeks on ka mõlemad tülitsevad õigeusu kirikud, ei ole suutnud kahe kiriku suhteid normaliseerida.\n«Oleme lahendanud õigeusu kirikute probleemi. Kui õigeusu kirik pole enam opositsioonis Eesti riigiga, on see suur samm ka integratsioonis,» rõhutas peaminister Siim Kallas pärast riigi ja EKNi ühishuvide allkirjastamist 2002. aastal. Riik oli teinud, mida suutis.\nKahe kiriku leppimise esimesteks sammudeks oleks poliitilisest demagoogiast loobumine – ajaloos toimunu aktsepteerimine, sellest tulenevate tõepõhiste järeldusteni jõudmine ja nendega arvestamine. Mõlemad kirikud peaksid selgeks rääkima autonoomia ja autokefaalia mõisted ja sisu. Praegu tõlgendab kumbki pool neid erinevalt.\nKirikuvarade küsimus ei ole selle probleemi juures üldse primaarne, vaid kolmandajärguline küsimus. MPEÕK ei ole Eesti Vabariigis sugugi omandita. Nende omandis on mitu uut kirikut ja pole keelatud omandit legaalsel teel kasvatada.\nKas oleks mõeldav, et Eestis on üks õigeusu kirik? See sõltub, kuidas piiskopkonna tunnustega MPEÕK ja autonoomse kiriku tunnustega EAÕK vastavad ülalnimetatud küsimustele. Teatud kirikuvälistel võimuinstantsidel võib praeguse olukorra säilitamine olla väga kasulik Eesti riigi sisejulgeoleku häirimiseks. Kõik sõltub sellest, kuidas suudavad need kirikud saada ja jääda kirikuteks.


Valitud elupaikade talilinnustik 2010. a.\nAsute siin: Avaleht 2010. aasta aruandlus Eluslooduse mitmekesisuse ja maastike seire 2010 Valitud elupaikade talilinnustik 2010. a.\nTalilinnuloenduse loendustulemuste 2009/10 aasta talveperioodi kohta laekusid kokku 48-lt transektilt (seega 10 transekti kohta enam kui eelmisel talvel), kesktalvise e jõululoenduse kohta laekus andmeid 42 transekti kohta, seega 4 raja kohta enam kui eelmisel aastal.\nEsmakordselt hõlmas analüüs hõbekajaka ja sinikael-pardi andmeid. Sinikael-pardid loendati valdavalt siseveekogudel, hõbekajakad aga prügimägedel. Ajavahemikul 1987–2009 on tugevalt tõusnud hõbekajaka ja rohevindi arvukus (arvukusindeks oli möödunud talvel 48,7!), mõõdukas on olnud haki talvise arvukuse tõus. Mõõdukas arvukuse langustrend on tuvastatav kümnel liigil: sinikael-part, siidisaba, kodutuvi, hallvares, rasvatihane, põhjatihane, sootihane, koduvarblane, harakas (üks kõige ühtlasemalt kahanenud liikidest) ja leevike. Stabiilseks võib pidada sabatihase, ronga, suur-kirjurähni, pasknääri, sinitihase, põldvarblase, pöialpoisi ja puukoristaja arvukust. Lindude koguarvukuse muutus (st. kõik liigid koos) 23 aasta jooksul on olnud nulli-lähedane.


Lavendli alaliikidest aroomiteraapias | Bio4You Blogi\nBy Bio4You ökopood • 9. mai 2016 • Blogi, Puhas ilu\nAroomiteraapia on võrratu maailm, kuid ilma teadmisteta on väga lihtne petta saada. Inimesi peibutab soodne hind ning mõjuvad reklaamtekstid, mistõttu võib juhtuda, et lahkud poest millegagi, mida sa üldse ei vaja.\nEeterlike õlide riiulil seisavad kõrvuti kolm lavendli liiki – laialehine ehk nn päris lavendel, tähklavendel ning lavandiin. Hinnaerinevus on märgatav – kas tasub teha kõige soodsam valik? Mis neil kolmel taimel üldse vahet on?\nTaimedest eeterlike õlide saamiseks kasutatakse aurudestillatsiooni. Ühe liitri eeterliku õli saamiseks kulub tuhandeid kilosid taimi, seega on nende kõrge hind õigustatud ning sõltub tugevalt taimeliigist. Lenduvad osakesed aurutatakse taimest välja ning tekkinud aurul lastakse kondenseeruda. Kondensvee pinnale jääb õhuke kiht eeterlikku õli, mis vedelikust eraldatakse.\nLavendel kuulub huulõieliste sugukonda. Erinevaid liiki lavendleid on umbes nelikümmend ning neid eristada on keeruline. Ka keeleliselt on nimed ebamäärased ning kattuvad – laialehist lavendlit tuntakse nii inglise lavendlina kui ka prantsuse lavendlina. Lavendel esineb looduses üle kogu maailma – Vahemeremaades, Indias, Aafrikas, Ameerikas ning ka Eestis.\nTähklavendel, laialehine lavendel ja lavandiin\nLavandiin (Lavandula hybrida ehk Lavandula burnatii) on lavendlite perekonna uusim liige, laialehise ning tähklavendli ristand, mis ilmus pildile 1900. aastate alguses. Seda on kerge lavendliga segi ajada, eristamiseks tuleb vaadata taime vart – lavendel kasvab ühevarrelisena, kuid lavandiini vars haruneb kolmeks. Lavandiini looduses ei esine, seda kasvatatakse tööstuslikult põldudel. Lavandiinist saab eeterlikku õli rohkem ning seetõttu on see hinnalt soodsam.\nLavandula angustifolia – peamiselt estrid ja alkoholid\nLavandula latifolia – peamiselt oksiidid ja alkoholid, millele järgnevad ketoonid ning monoterpiinid\nLavandula hybrida – peamiselt alkoholid ja estrid\nPärast eeterliku õli eraldamist jääb järele vedelik, mida nimetatakse hüdrosooliks ehk lilleveeks. Selles on säilinud veidike eeterlikke õlisid, mis annavad vedelikule õrna lõhna ning kosmeetilised omadused. Lavendli lillevesi rahustab ning on suurepärane näotoonik või kehaniisutaja. Hüdrosooli lõhn erineb tugevalt eeterliku õli omast ning sellest ei maksa end häirida lasta – lavendli lilleveel on murulõhn, mis seguneb õrna lillelõhnaga.\nTee ise lõhnakotike!\nLõpetuseks kiire õpetus neile, kes armastavad isetegemist.\nMeisterda väike kotike. Täida see poolenisti lavendliõitega. Lisa raskuse saavutamiseks riisi, millele on tilgutatud lavendli eeterlikku õli. Kotike sobib kapi või auto lõhnastamiseks. Kui lõhn mõne aja pärast hajub, ava kotike ja tilguta eeterlikku õli juurde.\nTõlkinud ja refereerinud Bio4You, kasutatud materjalid:


Vedeltapeet SilkPlaster - Premium 809\nAvaleht/Vedeltapeedid/Vedeltapeet Premium 809\nVedeltapeet Premium 809\nSilkplaster vedeltapeet Premium 809 on põnev looduslik dekoratiivkrohv seinte ja lagede viimistlemiseks ning on hea alternatiiv tavalistele tapeetidele ja värvidele. Vedeltapeedil on palju plusse, neist olulisim on ohutus tervisele, kuna selle koostis on täiesti looduslik. Vedeltapeet on lõhnatu, antistaatiline, heli summutav, õhuniiskust reguleeriv, hea katvusega ning meistrisõbralik materjal.\nÜhest kotist PREMIUM 809 jagub ca 3 m². Vastavalt sellele on lihtne välja arvestada, kui palju materjali tarvis on.


Flotexi pinna puhastamise juhised - Kiilto Estonia\nFlotexi pinna puhastamise juhised\nRegulaarselt puhastades on Flotexi põrandakatte hooldamine lihtne. Juhised töötati välja koostöös Flotexi ja KiiltoClean Ltd. maaletooja Travico Ltd. loodud.\nRegulaarne puhastamine tagab materjali vastupidavuse ja sobivuse ettenähtud otstarbeks. Nende juhiste järgi on see iseenesestmõistetav.\nHoolduspuhastus: Regulaarne puhastus tolmuimeja Lindhaus LS50 tolmuimejaga.\nPerioodiline puhastamine: Puhastage pind Lindhaus LW46 Hybrid Dual Core’ga, st iga kahe nädala tagant või vastavalt vajadusele ja kui hoolduspuhastus LS50 Hybridiga. Kasutage Kiilto Unidropi (doseering 0,2 ml / 1l vett).\nPõhipuhastus: vajadusel puhastage pinnad Cleanfix TW 300 S või TW 412 ja Kiilto Unidropiga (annus 0,2 ml / 1 l vett). Vajadusel suurendage Kiilto Unidropi annust.\nÜksikud kohviplekid jms: eemaldage niiske mikrokiudlapiga. Kasutage Lindhaus Hybrid LW46 Dual Core, kui on mitu plekki ja need on värsked.\nKuivanu ja kinnitunud plekid: niisutage plekki, eemaldage lahtine mustus ja puhastage pärast kuivamist tolmuimejaga. Alternatiivina võib kasutada Cleanfix TW 300 S või TW 412.\nNärimiskumm: kasutage Cleanfix DS 8 või IPC SG-30 aurugeneraatorit või külmutage närimiskumm aerosooliga Freeze -55 ° C ja eemaldage see pinnalt.\nPuhastusmasinad ja -seadmed\nVaipade ja põrandate tolmuimeja


Ampeliini petunia - ilu ja võlu juga - Lilled 2020\nMillises vees tulvilde esikülg ja kuidas kimp taaselustada?\nAia kuninganna pidas hoolikalt roos. Kuid kindlasti on petunia - tema esimene asepresidendina au! Üks huvitav liiki Petuuniad riputada-langetamine on petuunia, mis on graatsiline pikliku rippuvad võrsed koos ekstravagantne värve. Ampeliini petunia unikaalsust ja ilu pole võimatu üle hinnata. Olles näinud lillede säravaid hingetõkete sujuvalt kiigset juga, pole selle nägemise võimatu unustada. Ampelnaya petunia ühendab sellised märkimisväärsed omadused nagu lihtne ja tagasihoidlik ilu.\nArvestades funktsioon ampelnoe Petuuniad, see on tavaliselt kasvanud rõdudel, kasutatakse vertikaalset istutamine lillepeenar, paigutades terrassid kohvikud ja restoranid. Orgaanilised ja elegantne välimus hang-Downing petuunia rock aiad, kus paljunevad kohapeal oma pika šahtid, kus on palju värve, täiesti määrab ära ilu muud taimed ja tõmbab tähelepanu.\nParimad sortid petunia ampelnaya\nPetunia ampeli sortide mitmekesisus võib rahuldada mis tahes, isegi kõige nõudlikuma lillepoodi maitset. Ampeliidipuunia sorte on üsna mitmekesine. Vaatame mõnda neist:\n"Lumikuninganna", hübriid. Lumivalgete lillede ilu, millel on unikaalne aroom, võlub ja tekitab kerguse ja puhtuse tunnet. Võred ulatuvad 80 cm pikkuseks.\nDiamond Pearly Shedes. Lillede pehme roosa värv täidab keskkonda värskuse ja elegantsi. Laagrite pikkus on 100 cm.\nPetunia ampelnaya "Explorer". Üks levinumaid liike. Tal on lai valik värve. Põrsaste pikkus jõuab rekordilise suurusega kuni 1,5 m. Vallandatud tugev struktuur võimaldab tuule tugevate puhangute ülekandmist. Lilled on suured, neil on ebatavaline vaha, mis kaitseb vihma eest.\nLõhe šerid Velvet. On haruldane, ebatavaline petunia aprikoosipunase värvusega. Uus sort, mida kasvatavad Tšehhi kasvatajad.\nLihtne laine punane. Vartide pikkus on 80-100 cm. Roheliste võrsetega heledad punased pungad loovad meeleolu tõusmiseks puhkuse võlu.\nPetunia ampelnaya "Catherine", hübriid. Lilled küllastunud lõhe värvi, kuni 6 cm läbimõõduga triibud. Maagiliste heledate värvide kaskaad loovad unikaalse mugavuse ja naudingu.\nPetunia "Svetlana". Selline petunia ampelnaya koos elegantsete kuni 1 m pikkade heledate harudega varte külge. Lehed keskmise pikkusega petioles on paigutatud järgmisesse järku. Lilled on lainelauad, kanüüli kuju on 5-5,5 cm läbimõõduga ja hele roosad veenid.\n"Mashenka." Ampeli tüüp, mille varred kuni 80 cm pikkused, mis ripuvad tihedate koontega. Infolehed keskmise pikkusega aeda, mis on paigutatud järgmisesse järku. Sellel on lehtrikujulised 6-7 cm läbimõõduga lilled, helekollane, helekollase keskusega lilled.\nRambling Neon Rose on tõeline ilu, väga tähelepanuväärsete suurõieliste vormide omanik. Sordi eripära on see, et see tõuseb vaid 35 cm, kuid ulatub peaaegu külje poole, kukub võimsa kaskaadi alla.\n"Must samet" - fantastiline hübriid, hämmastav kujutlusvõime! Ebatavaline värvitooni sametine must lilled, läbimõõt 8 cm, Tihedalt silnovetvisty bush kõrgus 25-35 cm. Salapäraselt graatsiline ja salapärane petuunia väga ilus ka koos teiste petuunia sordid ampelnoe.\nPärast lugemist mõned sordid Petuuniad riputada-langetamine, kes oli suur soov saada omaniku selline ilu saab osta lilli poest ja saate töötada natuke ja kasvada ise.\nAmpeliini petuunia kasvatamiseks peate kohe arvestama, et see kerge armastav taim. Soovitatav on seda kasvatada aknalaual, mis on suunatud lõuna poole. Kui see ei ole võimalik, siis on vaja anda täiendavat valgustamist 14-20 tundi päevas.\nAmpelnoe petunia kasvab seemnetest, lisaks on see hea kvaliteediga. Parimad on lääne tootjate seemned, mille kvaliteeti kontrollitakse aja jooksul. Valides kõige sobivama sorti, jätkame istutamist\nPetunia areneb aeglaselt ja nii, et suveks on õnnelikud õisikupungad, tuleb istutada väga varakult, eelistatavalt veebruaris. Niisugune idanemise taim eelistab liivast ja rasusele pinnasesse ning paremaks õitsenguks on vaja toitaineid, lahtist pinnast.\nKuidas kasvatada õunte petunia seemnetest?\nEt ampelia petunia seemneid korralikult külvata, peate järgima mitut põhimõtet:\nvalmistada konteiner, milles kavatseme istutada seemneid;\nKuumene ettevalmistatud pinnas pruunist või ahjus;\ntäitke mullal kaaliumpermanganaadi tugev lahus;\noodake mõnda aega, et maa pisut kuivaks;\nlevitada õrnalt seemneid mulla pinnale, mitte prisypaya top;\nKatke anum klaasiga ja asetage see pimedasse, sooja kohta;\nkui esineb tekkimist, võite eemaldada katte ja määrata võsud võrsed hästi valgustatud kohale;\njootmine toimub korrapäraselt, kuivõrd pinnas kuivab;\nKõrge lämmastikusisaldusega mineraalväetisi kasutatakse kaks korda kuus. See protseduur on vajalik rikkaliku õitsemise tagamiseks;\nTransplantatsiooni lõpetanud seemikud saab juba mais, niipea kui külmumise oht kaob.\nTäiendava hoolduse korral petuploki ampeliinide puhul tuleb erilist tähelepanu pöörata pakkumisvõimalustele esimesel kuul. Sellel perioodil on võrsed eriti levinud haiguse nimega "must jala".\n"Must jalg" on mingi seenhaigus, mis mõjutab noori võrseid. Ainult läbides nad hakkavad mädanema väga pinnal, langevad ja kuivavad. Selle vältimiseks on vaja vett kaaliumpermanganaadi nõrga lahusega.\nEt luua lopsakas lill, maa potis vaja valada kohakuti servad pot, mis takistab edasist kahjustamist rippuvad oksad.\nPunanaha ampeliidi kasvu ajal on soovitatav võrsed hõõruda. See protseduur soodustab uute võrsete kasvatamist, mis annab taime suurejoonelisuse ja dekoratiivsuse.\nKuidas kasvatada ampeliat petuniast seemnetest?\nMõne taime ilu ja elegants on lihtsalt hämmastav. Isegi looduse põlised kujul iseloomustavad neid delikaatsed mahlakad värvid ja arvukad liigid. Aga kui kasvatajad liigist töötavad, on ilu lihtsalt uskumatu. Nii juhtus tubakapere esindaja sellel lehel.\nPetunia Hang-langetamine - lilled, mis rõõmu silma kõikjal: rõdudel ja lodžade, kaunistamiseks terrassid ja varikatused, väravad rühmade ja paljud teised kohad, kus soovid peita mõned vead või maha ilu looduslikust kivist. Maastikukujundus, petite petunia on kindlalt võtnud oma aukoha. Kuigi mõnikord nimetatakse seda ka kaskaadiliikide klassi ja selles on teatud tõsi.\nKuidas kasvatada õunte petunia seemneid seemnevalikus oma kätega ilma lisaaega ja raha? Seda küsimust käsitletakse kavandatud artiklis. Ja minevikus kaalutlege meie aia tulevaste külade sorte, liike ja toone.\nLilled petunias ampel ja kaskaad: erinevus ja fotod taimed\nTegelikult on see taim on elanik kuum ja niiske kliima, mõned liikmed liikide vajavad pikaajalist valgusperiood need tingimused - temperatuur, niiskus ja päeva pikkus võib muutuda takistavad edukat kasvatamise lilled olemasoleva Kesk-Venemaal. Kuid igal ülesandel on oma lahendus.\nAmpelnye ja kaskaadi petuniad on selle olemasolu aastateks, kuna kultuurtaimed on muutnud palju ümberkujundamist. Tänu kasvatajate hoolikale tööle toodetakse F1-seeria hübriidid, mis pole kasvavates tingimustes naljakas ja võivad anda oma omanikele pikkade õienemisperioodide jooksul suurepäraseid lillakaarte.\nVahetult selgitame, et ampeli ja kaskaadiga petuuniate vahe on ainult nimes, st Vaatlust saab vähemalt sellisel viisil vähemalt sellisel viisil kutsuda. Nagu nad ütlevad, kes on sellega harjunud, kuid tegelikult on see sama. Vaadake fotod petunia lillede kaskaadist ja ampelist - kas näete erinevust, kui jah, siis milline neist:\nPiirkondades, kus keskmine aastane temperatuur ei lange alla 10 kraadi Celsiuse järgi, saab seda kultuuri kasvatada pideva kasvu kujul ja korrapäraselt kärpida, et eemaldada tuhmistud võrsed. Karmikas kliimas on võimalik ka mitmeaastane kasvatamine, kuid selleks on vaja tagada talviseks sobivate tingimuste olemasolu. See peaks olema kerge, kuid lahe ruum, kus temperatuur ei tõuse üle 12 kraadi. Kastmine praegusel ajal määratakse vastavalt ajakavale, mis arvestab mulla seisundit. See ei tohiks täielikult kuivada. Piisab vett kord nädalas.\nSelle liigi edukaks kasvatamiseks on vaja teada põllumajandustehnoloogia põhireegleid ja valida kliimatingimustele vastavaid sorte. Kuidas seda teha, analüüsime edasi. Vahepeal vaadake oma maal kasvatavate erinevate sortide petunia lilledest fotosid:\nFoto ampeliidiga petuniadide sordid: "Avalanche", "Opera", "Velvet", "Shock Wave" jt\nPraegu on müügil erinevad põlvkonnad nii lihtne kui ampeliidne petunia ja hübriidid. F1-seeria hübriide on soovitatav iseseisvaks kasvatamiseks - nad on ebasoodsates kasvutingimustes püsivad ja on ebapiisava hooldusega stabiilsed.\nPakutavad ampeliidide petuunid on jaotatud vastavalt nende bioloogilistele ja botaanilistele omadustele. Nende seas on mitu liigirühma:\nlehed ja pungad tihedalt söödavad piitsad jõuavad pikkusega kuni 100 cm (tõeline ampelkultuur, moodustab külgsete võrsete tiheda loori);\npoluampelnaya kultuuri, mis on esialgu kasvu periood kõik võrsed, sealhulgas pool ülespoole, kuid pärast nad jõuavad kõrgus 15 cm, nad ripnema ja alustada kaskaadi alla alla (see vorm sobib teket kerajas lilleseaded);\nkaskaadiga petuunaiad eristuvad piiratud pikkusega ripsmetega, mis ei kasva üle 50 cm, neid taimi kasutatakse rõdukultuuriks ja dekoratiivraamide maastikuks.\nJärgmisena saate vaadata mõne Petunia ampeli sortide fotosid, noh, vaatame mõnda oma aia kasvatamiseks mõeldud hübriidid:\nAmpelnaya petuniya "Avalanche" on veetlev taim, mis sobib ideaalselt sisikondade, rõdude, aia kujundamiseks varjuliste paviljonide kaunistamiseks. See erineb kroonlehtede küllastumisest pungadesse. Siin on sinine ja valge, punane ja oranž värv. See võib olla segu kujul, mis annab korralikult kasvatamisel väga erinevaid toone. Pikk õieaeg ja kõrged dekoratiivsed omadused.\nCascade ampel Petunia "Shock Wave" - hübriidvorm, mis võimaldab teil nautida mitte ainult lihtsaid, vaid ka kahekordset lillipungreid. Kõige dekoratiivsem valge värv, mis on kaunilt varjutatud rikkaliku smaragdist värvi lehestik. See sord sobib siseruumide kasvatamiseks talvel ja seda saab kergelt korrutada pistikute lõikamisega.\n"Velvet" on ampeliivne petuunia, mida iseloomustab sametine pinnaga mitte ainult lehestik, vaid ka pungade kroonlehed. Kergelt karmid, nad meelitavad tähelepanu mitte ainult meestele, vaid ka paljudele putukatele. Taim on suurepärane kärgstruktuur. Seetõttu on "Velvet" istutamine kasulik nendes aedades, kus kultiveeritud aia- ja aia taimede jaoks on vaja tolmeldajate puudust.\nAmpelny Petunia "Opera Suprem" (Opera Supreme) viitab Jaapani kasvatajate saadud hübriidide F1 Petunia levikule. Iseloomulik tunnus - päevavalgustundide kestvus on tagasihoidlik. Seetõttu võib sordi suurepäraselt kaunistada maja ja korteri sisemust talvel. Absoluutselt tagasihoidlik kasvutingimustele ja ei vaja pidevat hoolt. Piisavalt regulaarsed jootmise ja pügamise moodustavad ilusa taime. Üks seeme, kui seda kasutatakse mullakatteks, võib moodustada vaiba, mille pindala on kuni üks ja pool ruutmeetrit. Kuid see tundub kõige paremini kujul ampel kultuuri istutatud rõdu või lodža. Sellisel juhul ulatub kudude pikkus peaaegu 120 cm, kuid pungad on suhteliselt väikesed ja neil ei ole vaalu.\nPange tähele, et see sord nõuab suurel hulgal mulda. 1 istutamise ajal vajab vähemalt 8 liitrit mahu. Vastasel juhul muutub taim halvasti.\nVaadake ampeliidide petuunia sorte fotodel, mis illustreerivad toonide ja värvide rikkust:\nTeine seeria sordid, mis on väärt floristi tähelepanu, on surfinia. Need taimed on resistentsed kõikide teadaolevate haiguste ja kahjurite suhtes. Nad kannavad poolteist ja puuduvad kastmist. Täielikult sobib maastikukujunduseks territooriumil suvekuudel. Surfiaani ei saa seemnest kasvatada, nende istutamiseks on vaja eelnevalt ette valmistatud pistikud.\nTerry-lilled annab ülevaate TUMBELINA sortide aednike seeriast. Need taimed on enamasti lilla, sinine ja violetsed kroonlehed. Kuid "Fortune" (WONDERWAVE) ja CONCHITA võimaldavad teil jälgida nii lihtsaid kui ka kahekordset õisikuid üheaegselt ja samal ajal paljudes toonides.\nPeamised reeglid seemnete ampelia petunia seemikute kasvatamiseks\nAmpeliini petunia kasvuprotsess algab ajal, mil valgeid kärbib ikka akna ümber ja pragu külmas. Parim aeg seemikute külvamiseks seemikute jaoks on jaanuari lõpus või veebruari alguses. Sel juhul võib mai lõpus moodustada ilus ja tugev õistaim. Kasvatamise põhireeglid on, et muld peaks olema viljakas ja mõõdukalt jootma. Päikese suurenemine, täiendav valgustus, õigeaegne koristamine ja väetamine mineraalsete väetistega on tulevase hoolduse kõik aspektid.\nAmpeliidse petunia seemikud on suhteliselt vastupidavad ebasoodsate kasvutingimuste suhtes, kuid lisavalgustus võib olla väga kasulik. Seemendist kasvatatav ampelihiline petunia on üks hämmastav omadus. Järkjärgulise istutamise abil saate pikemat õitsemist, kui külvite kahe nädala jooksul enne märtsi lõppu. Nii et salvestage heledaid seemneid.\nEnne ampeliini petunia kasvamist seemnetest peate valmistama kõike, mida vajate. Kindlasti pöörake tähelepanu istutusmaterjali kvaliteedile - ostke ainult tuntud firmade seemneid, mis tagavad nende idanemise ja sordiomaduste säilimise.\nSee nõuab ka lahtist ja kerget struktuurilist praimerit. Muld enne külvamist steriliseeritakse. Selleks võite kasutada mikrolaineahju, milles pinnas on täisvõimsusel 10 minutit. Siis täidetakse istutamine konteinerisse tihendatakse millega pinnale ja lumi kõrgusele, et ülemine serv äärikute oli umbes 1 cm. Lumi on tihendatud ning paigaldatud selle ampelnoe petuunia seemned, puistatakse alates maapinnast ei nõua läbiviiku päikesevalgust idanemiseks. Seejärel kaetakse ülemine osa klaasist või läbipaistvast polüetüleenkilega ja paigaldatakse lõuna aknalauale. Korrapäraselt eemaldage kile ja ventileerige pinnas, niisutage seda seemnepiirkonnas tilguti niisutamise abil. Seemikud ilmuvad 10 kuni 15 päeva pärast.\nPärast seemnete turule laskmist, hommikul ja õhtul viiakse pihustatavatest kapslitest pihustades sooja veega puhastatud vesi. Jõudes etapi moodustamise teine paar pärislehte pick toimub üksikute turvas potid läbimõõduga 5 cm. Pärast 30 päeva seemikud saab siirdatud pottides ja rõdu kastidesse. Avatud jahvatatud seemikud istutatakse pärast stabiilse õhu ja mulla temperatuurini jõudmist ilma korduvate külmade ohtu.\nIstutamine ja hoolitsemine ampeliumi petunia suvel ja talvel\nAmpelia petunia istutamine on võimalik ka emataimede pistikute abil. st. piisab, kui külvata seemneid ükskordse seemneseguga, et saaksite seda seemnekate abil paljundada. Tavaliselt koristavad pistikud veebruaris-märtsis talvistest taimedest. Care talvel on pakkuda puhkeaeg, et vähendada temperatuuri välisõhu ja vähendada irrigatsioonivoolukiirus anda fosfori ja kaaliumi mulla järgnevaks järjehoidja õienupud. Talvises ruumis tuleb petunia korrapäraselt pihustada toatemperatuuril veega. Tehke seda vähemalt üks kord päevas.\nSuveperioodil on ampeliidipuunia eest hoolitsemine peamise mullakihi regulaarse vabastamisega, mineraalide kompleksi ja orgaaniliste väetiste kasutuselevõtmisega. Pügamine toimub ainult selleks, et moodustada ilusa põõsaskuju. Kindlasti eemaldage kõik pleekinud pungad - see meede stimuleerib õitsemise õitsemist. Samuti eemaldatakse regulaarselt kõik kuivatatud oksad ja viljapuud.\nAmpeliini petunia istutamisel vali konteiner õigesti. Sellel taimel on tugev juurusüsteem. 1 seemne puhul on vaja mahtu 6-10 liitrit. Taimede 2 või rohkem põõsaid ühes konteineris ei ole soovitatav. Nad takistavad teineteist korralikult arenema.\nPekunia korrektne istutamine ja hooldus tagab pika ja küllusliku õitsemise. Kuid selleks peate teadma põhireegleid. Kõigepealt pöörake tähelepanu maapinnale - see peaks olema kerge ja struktuuriline, rikas orgaaniliste ja mineraalsete ainetega. Mahuti põhjas valatakse kanalisatsiooni kiht 3 cm võrra. Enne istutamist valmistatakse ette auk, mis rikastatakse rohkesti vett. Pärast turbapuistu paigaldamist (mida saab eemaldada kahjustamata juursüsteemi), mulda täiendab küljel.\nVajalik on regulaarne väetamine magneesium- ja kaaliumisisaldusega väetistega. See on vajalik õisikute õitsenguks. Hommikul ja õhtul pihustatakse taime pihustatud veega. Kuid õitsemisperioodi ajal tuleb seda protseduuri teha väga hoolikalt, proovige mitte vett kroonlehtedele ja pungadele saada.\nEelmine ArtikkelLihtne hoolitsus geraaniumi eest kodus Järgmine ArtikkelLoch on India ja Tšiili, kas seal on puu?\nKuidas haugi saba tõuseb: teed ja reeglid\nPaprika: omadusedKaloritase: 34 kcal.KirjeldusPaprika on Osmundi perekonna esindajaks mõeldud rohttaim.


Maailma maitsed: oktoober 2010\nPostitaja: Gaili kell 23:03 Kommentaare ei ole:\nSildid: Aasia, India köök, Karrid, Taimetoit\nPostitaja: Gaili kell 13:12 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Gaili kell 10:25 Kommentaare ei ole:\nSildid: Köögivili, Vahemere köök\nSeekord õigustab toit vähemalt blogi aadressi :)\nSulata potis või ja šokolaad kaneelipulga ja kardemoniga. Vahusta munavalged tugevaks vahuks. Vahusta munakollased suhkruga ning sega munavalge hulka. Vala sisse šokolaad ning vahusta veel 5 minutit. Sõelu sisse jahu, vahusta 2 minutit ning pane võiga määritud muffinivormidesse. Küpseta 180 kraaadi juures 9-11 minutit. Serveeri kuumalt koos jäätisega.\nPostitaja: Gaili kell 23:35 Kommentaare ei ole:\nSildid: Küpsetis, Magustoidud\nPostitaja: Gaili kell 09:02 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Gaili kell 09:47 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Gaili kell 09:29 Kommentaare ei ole:


MEGANANDJACK profiil | Camzchat\nViimase sisselogimise aeg: 11.05.21 12:18:48\nKlõpsates nupul, tõstad MEGANANDJACK esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. MEGANANDJACK hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja MEGANANDJACK kohta\nKasutaja MEGANANDJACK tööaeg\nKasutaja MEGANANDJACK amatöörvideod


Püha Loomaaia 10. Veteranide Velotuur (29.6-1.7.2007) - SPORTINFO\nPüha Loomaaia 10. Veteranide Velotuur (29.6-1.7.2007)\nDistants I etapp 29.06. proloog 5,1 km 19:00\nII etapp 30.06, grupisõit 65,3 km 14:00\nIII etapp 01.07, grupisõit 33 km 14:00\nKorraldaja MTÜ Klubi Püha Loomaaed Niidu 17 Pärnu 80010, Andres Sepp Tel. +372 503 7663\nTulemused 2007 (Excel)\nPüha Loomaaia 10.Veteranide Velotuur 2007\nPärnu Spordi Meelelahutuse ja Meeleheite Klubil "Püha Loomaaed" on nüüd juba traditsiooniliselt ja iga-aastaselt hea meel kokku kutsuda kõik oma armastatud ja vihatud sõbrad ja konkurendid. Eesmärk on ...\nII etapp 30. juuni 2007. Start kell 14:00 Pärnus vibustaadioni eest Pärnu-Paide maanteel.\nStardist Tori sillani 9 km, Tori 25 km-l, Paide maantee 30 km-l, Tootsi rist 32 km-l, kruusalõigu algus 35 km (kruusa kokku 4 km), kruusalõigu lõpp 39 km-l, Paide mnt 47 km, finish 65,3 km\nStardimaksud eelregistreerimisega kuni 27.06.2007 kell 15:00-ni:\nVanuseklassid M-30 kuni M-55 200 EEK\nVanuseklassid M-60 ja vanemad 100 EEK\nTäiendav registreerimine kuni 28.06.2007 kell 17:00-ni:\nKõik vanuseklassid 300 EEK\nKohapeal registreerides (NB! 30.06 ...\nRegistreerimine Sportinfos on lõppenud! Täiendavalt saab registreerida veel stardipaigas 29.06 kell 17.00-18.00!\nEelregistreerimine toimub kuni 27.06.2007 kell 15:00-ni aadressil www.sportinfo.ee\nEJLi ametlikul võistlustele ülesandmisvormil (E-post: ja koopia )\nKokku registreerunud: 42 Põhisõit: 41 Mehi: 42 Võistkondade arvestus: 5\n1. Andre Kull CC Rota Mobilis M-30 (1973-77) Põhisõit\n2. Neeme Jõgi CFC-Ruutmeeter M-40 (1963-67) Põhisõit\n3. Priit Laansalu CITYMARK M-35 (1968-72) Põhisõit\n4. Rein Irik COSMOS M-45 (1958-62) Põhisõit\n5. Kaido Kampus Extreme Sport M-35 (1968-72) Põhisõit\n6. Innar Aas M-35 (1968-72) Põhisõit\n7. Marek Armulik M-30 (1973-77) Põhisõit\n8. Vello Reinik M-35 (1968-72) Põhisõit\nPriit Laansalu, priit@laansalu.ee, 04.07.2007 20:01\nTore rahvaspordiüritus oli. Tahaks oma nime ka lõpuprotokollis nähä. Palun otsige mind oma paberitest ja piltide pealt üles. (nr 48) Sõitsin ka viimase sõidu ka kaasa.. Ette tänades! Priit\nRein Solnask, rei@baltem.ee, 26.06.2007 09:56\nVastus "Põtt3"-le: Kuna tegu on rahvaspordiüritusega, siis EJL litsentsi olemasolu kohustuslik pole. Tänan vea osundamisele aasta osas, mis on sisse jääud nii PL ja kui SPORTINFO kodulehtedele. EJL kodulehel on viga parandatud, kuupäev on õige, 29.06. Head osavõttu!\nPõtt33, tpindis@hot.ee, 19.06.2007 10:24\nTere ja jõudu korraldajatele! Tekkis väike küsimus: Kas osavõtmise üheks eelduseks on ka litsentsi olemasolu? Lisaks väike tähelepanek - SPORTINFOs, kui ka Püha Loomaaia kodulehel on mandaadi toimumise ajaks aasta 2006 ja päevaks 30.06. Aasta on kindlasti vale aga kuupäeva osas ei tea. Olen huvitatud osalemisest.


Maamess – sel aastal läbi aegade suurim - Kommentaarid 1-12\nMaaleht Aialeht Foorum Paberleht veebis Maaleht > Maamajandus > Maamess\naga et kuna toimub\noo vist vägevam kui Soome Jyväskylä konekiller.\nmis sel messil mõtet\nmaainimesed on ju laar ja ansip oma tegevusega välja suretanud. tänapäeval maal ainult vurled järgi, kellejaoks seda messi peetakse?\nEi tea kas autor on ise üldse maal elanud, täitsa linnavurle jutt\nOn küll, tegu on väga asjaliku poisiga\nAnsip küll maaelu põhjalaskmises süüdi pole\nOleks ju tore,kui ka kuupaeva ja kuu saaks teada,samuti,nagu ma ei tea,mis asi see,,kirre,, ,,edel,, ja ,,jyripaev,, ja ,,maarjapaev ,, on ,ei tea ka mis pagan see ,,jyrikuul,, on ja mis relvast voi pyssist see tulistatakse ?Vast hoopis revolver ?\nKas keegi oskab öelda, kas messile sissesaamiseks peab pileti ka ostma? Läheks isegi uudistama, kuigi pole ei põllumees ega talupidaja, kõigest kogenematu aiapidaja.\nJuba leidsin oma küsimusele vastuse Maamessi kodulehelt. 6 eurot on minu jaoks paraku natuke liiga krõbe hind, et niisama huvi pärast uudistama minna :(\nSee 6 eurot ei ole suur summa, arvestades kui palju läks maksma tehnika siia kohale vedamine ja asja korraldamine, et sulle neid näidata! ;)\nEga need korraldajad seda tehnikat kohale vedanud. Ikka firmad ise. Ja need firmad maksavad korraldajale pinna eest palju-palju raha. Kui see pileti hind tõepoolest 6 euri on, siis on messikorraldajad ikka õige ahneks läiud.\nNojah, selles ma ei kahtlegi, et see läks palju maksma. Eks see ole iga inimese isiklik asi, kas asi (tehnika vaatamine) on seda väärt või mitte, sest selle 6 euro eest siiski eriti palju vastu ei saa. Arvan, et 3 euro eest oleks neil rohkem külastajaid ja summa summarum ilmselt ka sissetulek suurem. Aga ok, rohkem ei virise, lihtsalt jätan oma pere ja külalistega minemata (ainuüksi piletid läheksid maksma 24 eurot pluss veel ilmselt 3-eurone parkimispilet - see on kokku arvestatav summa lihtsalt millegi vaatamise eest). Rikaste lõbu.\nMina arvasin alati, et messide mõte on selles, et oma firmat-tooteid inimestele tutvustada ja võimalusel ka kohapeal äri teha. Selle eelduseks oleks võimalikult palju inimesi, kellele tutvustada ja müüa. Ka mul endal ei oleks kahju sealt kohapealt midagi vajalikku osta, aga kui arvestada juurde veel lausa 6-eurone piletihind, siis võin samahästi investeerida oma aega sellesse, et vajalikud firmad-tooted omal käel üles otsida. Lihtsalt kurb, et Eestis elu nii kallis on.


ANTS JUSKE: Millal saabub iseseisvus? - Eesti Päevaleht\nANTS JUSKE: Millal saabub iseseisvus?\nEile tähistasime suurejooneliselt taasiseseisvumispäeva. Igaühel meist on 1991. aasta 20. augustist omad mälestused. Kes oli lihtsalt oma suvilas, kes tegi rutiinset tööd, kes kaitses teletorni, kes pages esimese laevaga Eestist.\nMeil oleks nagu kaks vabariigi aastapäeva: üks on 24. veebruaril, teine 20. augustil. Viimast nimetatakse hellitlevalt ka “edgaripäevaks”. Augustipäevad olid, jah, mõnes mõttes traagilised, kuid minul ei tekkinud hetkekski hirmu, et putš võiks läbi minna. Piisas näha pressikonverentsi telepildis hirmunud nägudega riigipöörajate õlist ilmet.\nMiks aga taasiseseisvumispäev, mille puhul peab lipu heiskama? Mis siis peale emotsionaalse laengu meie elus muutus?\nTegelikult mitte midagi. Elu läks samamoodi edasi. Võib küsida: miks me tähistame 24. veebruari? Kohe olid ju kohal Saksa väed ja Eesti okupeeriti. Iseseisvuse väljakuulutamine oli deklaratiivne nii 1918. kui ka 1991. aastal. Kuidas saanukski ENSV ülemnõukogu kui võõrriigi kõrgema seadusandja otsus olla uue riigi väljakuulutaja? Huvitav on seegi, miks tähistavad venelased 9. maid ja nn Tallinna vabastamise aastapäeva. Nii nemad kui ka neile toetuvad erakonnad on unustanud ühe olulise tähtpäeva: 1918. aasta 28. novembril kuulutati Narvas välja Eesti nõukogude vabariik ehk Eesti töörahva kommuun. Pronkssõduri ümber askeldamise asemel võiks Narvas just seda päeva meeles pidada. Taasiseseisvumispäeva võiks aga tähistada ka Otto Tiefi valitsuse puhul, mis püsis tunde, enne kui venelased 1944. aastal Tallinna jõudsid.\nRevolutsioon pole lipuvahetus\nAinuüksi deklaratsioonidest ei sünni mitte midagi, need on lihtsalt tähtpäevad. Ameerika Ühendriikide rahvuspüha on 4. juuli, sest sel päeval 1776. aastal kuulutati välja iseseisvusdeklaratsioon. Alles seitse aastat hiljem tunnustas Suurbritannia oma kolooniate iseseisvust Pariisi rahulepinguga. Ja mis kuupäev on 14. juuli 1879, kui Prantsusmaal vallutati üks vihatud vangla? Suur Prantsuse revolutsioon uppus omaenda verre ja demokraatiani kulus veel mitu vabariiki. Oma rahvuspüha on raske leida ka venelastel. Mis toimus uue kalendri järgi 7. novembril 1917? Mina soovitaksin neile lipupäeva asemel rahvuspühaks 15. veebruari 1917, mil moodustati ajutine valitsus – vaid mõneks kuuks püsima jäänud demokraatia ilming.\nRevolutsioon algab enamasti deklaratsioonidega, oodatakse tunnustust välismaalt. Ludwig Wittgenstein on eristanud keeles lauseid, mida ta nimetas performatiivseteks. Need on näiteks “Ma õnnitlen”, “Ma avan”, “Ma ristin selle lapse Jane´iks”, “Ma annetan” jne. Selleks et sõnad omandaksid sisu, peab sündima tegu. See omakorda nõuab lausujalt institutsionaalset autoriteeti – mitte igaüks ei saa lapsele nime panna ega vabariiki välja kuulutada.\nMinu meelest on mõlemad tähtpäevad, nii 24. veebruar kui ka 20. august, mõttetud. Mingit iseseisvust ju kätte ei võidetud. Revolutsioon võib küll alata deklaratsioonide ja lipuvahetusega, kuid tema tegelik tähendus teostub omandisuhete muutumise, võõrvägede lahkumise ja maailmaorganisatsioonidega ühinemisega. Meenub, kuidas väliseesti luuletaja Kalju Lepik teatas, et ta ei tule Eestisse enne, kui Pikas Hermannis lehvib sinimustvalge lipp. Noh ja siis? Lipp tõmmati üles, juures enamik endisi EKP tippliikmeid, võõrväed olid alles siin, piiri valvasid nemad – oli see siis iseseisvus?


Messil tegid ilma ärikinnisvaraprojektid - Ehitusuudised\nAutor: Mariliis Pinn • 23. november 2011\nEuroopa suurimal rahvusvahelisel messil Expo Real 2011 osalejad nägid Euroopa kinnisvaraturul toimuvat pigem positiivses valguses ja kuigi viimase aja majanduslikud uperpallid on teinud ettevõtted ettevaatlikuks, on huvi kinnisvarasse investeerida säilinud.\nMessil osales sel aastal üle 37 000 inimese 72 riigist. “Stabiilsed numbrid näitavad, et Expo Real on üritus, millelt kinnisvarainimesed ei tohiks kõrvale jääda,” kommenteeris messi korraldanud Messe München Internationali juht Eugen Egetenmeir ja lisas, et meeleolu oli üritusel ülev ja kõik leidsid soodsaid ettevõtlusvõimalusi.\nAtlantic Partnersi president Bradley A. Olsen nõustus, et hoolimata maailma majanduse ebakindlusest olid messile kokkutulnud huvitatud tehingutest. Ka leidis 71% messi külastajatest, et olukord kinnisvarasektoris on positiivne. Wirtschaftsförderung Metropoleruhr GmbH juht Thomas Westphali sõnul näitab selle aasta Expo, et kinnisvaraturg on tõusnud eelmise aasta tasemest kõrgemale. “Näen sektoris kasvutrendi,” üles Sanus AG juht Marc Wiese ja lisas, et mess tõi välja tõsiasja, et kui sul on hea projekt, leiad kindlasti sellele ka rahastaja.\n“Messil suheldes selgus, et nii mõnigi projekt oli endale kliendi leidnud. See näitab, et Expo on koht, kus saab tutvuda Euroopa kinnisvara projektidega ja luua esimesed sidemed edasiseks koostööks. Expo on mess, kuhu tullakse ikka ja jälle otsima uusi ja põnevaid investeerimisvõimalusi ja ennast investeerimistrendidega kurssi viima,” ütles DTZ Kinnisvaraeksperdist äri- ja korporatiivklientide maakler Gert Rahnel.\nMess aitab partnerit leida\nEesti kinnisvarafirmade liidu esimees Peep Sooman käis kinnisvaramessil enne kriisi. “Hiljem ei ole põhjust näinud minna.” Tema sõnul on messide võlu efektiivse suhtlusvõrgu loomine. “Kui otsid motiveeritud äripartnerit, siis tasub messile minna. Need, kes sinna kokku tulevad, on koostööle äärmiselt avatud. Näiteks ühe päevaga on võimalik sõlmida 5-6 edukat lepingut ja leida kontakte, kellega hiljem ka tehinguks läheb,” jagas Sooman oma kogemusi.\n“Võib tunduda kummaline, et messide külastamine on tegelikult kontaktide leidmiseks odavam kui virtuaalses maailmas tegutsemine. Näiteks kui otsida äripartnerit Prantsusmaale, siis on guugeldamine ja meilivahetus on tunduvalt ajamahukamad kui kohaleminek. Ka loba ajamine jääb ära. Messile tulevad koostööst huvitatud ettevõtted ja teineteise huvid ja soovid kaardistatakse kiirelt.”\n“Expol esitletud projektid olid valdavalt koondunud kahte suuremasse valdkonda: büroo- ja kaubanduspindade ning äri- ja logistikaparkide arendusprojektid,” jagas messil käinud Rahnel muljeid. “Väga palju oli Saksamaa arendusprojekte. Kõrvuti olid nii omavalitsused, kui ka kommertsettevõtted. Mitmes linnas pakutakse büroohooneid keskmise suurusega 10 000–15 000 m2, mille loodetav üüritootlus on 5,5–7%.”\n“Kinnisvaramessi analüüsides võib öelda, et lääne eurooplaste huvi Eesti kinnisvara vastu on tagasihoidlik. Kõige rohkem huvilisi on pärit Põhjamaadest, kelles tekitame investeerimissoovi soodsate ärioludega. Võrreldes enamiku Euroopa riikidega on maksukoorem Eestis oluliselt väiksem, tööjõud odavam ning piirangud äritegevuse viljelemiseks sobilikumad. Just seetõttu on ka Soome ja Rootsi ettevõtted läbi aegade oma tootmistegevust Eestisse toonud ja tundub, et see soov on isegi suurenenud,” rääkis Rahnel.\nSooman tõi välja, et lisaks põhjanaabritele investeerivad siia ka idanaabrid. “Venemaa on suur ja lai, seal on palju investoreid, Eesti ja Baltimaad on neile tuttav kant ja siin on nende meelest positiivne aura, esindame arenenud ärikultuuri,” lisas Sooman.\n“Euroopa kinnisvaratrendid on Eestiga küllaltki sarnased. Äri- ja logistikaparke on Eestisse viimastel aastatel mitmeid ehitatud. Samuti on investoritel jätkuvalt huvi hea rahavoo tootlusega büroohoonete ning segakasutusega projektide ostmise vastu. Kortermajade arendajate huvi on ettevaatlik, kuna ehitushind on tõusnud ja ostjate ring piiratud,” ütles Rahnel.\n“Kuigi viimase poole aasta sündmused eurotsooni võimaliku killustamise suunal on teinud ettevõtted ettevaatlikuks, tunnevad suuremad fondid jätkuvalt huvi investeerimisvõimaluste vastu. Eesti on majanduskasvu silmas pidades küll eurotsoonis esirinnas, kuid siiski ollakse pigem äraootaval seisukohal ja soovitakse näha, mis Euroopa majanduses juhtuma hakkab. Ka pangad ei taha ülemäära suuri riske võtta, kuna Euroopa emapankadel on likviidsusega raskusi,” lisas Rahnel.\nEXPO-l tutvustatud projektid SaksamaaQuartier am Mailänder Platz, StuttgartisMarmara Park, IstanbulisNew Karolina, Ostrava,Forum Radunia, Gdansk,NEO konverentsikeskus Brüsselis\nBoulevard Berlin, Berliini Siemensi peakorterM-Campus ja The Bogenhauser Tor, MünchenQuartier an der Stadtmauer, BambergTürgi


Eesti hakkas tootma maailma esimesi isejuhtivaid hübriidajamiga roomiksõidukeid - Seadmed - Tehnika\nEestis on hakanud vaikselt aga kindlalt tekkima oma kaitsetööstus - kaitsetehnika arendusega tegelev AS Milrem esitleb täna Londonis maailmale esimest hübriidajamiga mehitamata roomiksõidukit.\n«Milremi arendatud mehitamata roomiksõiduk ehk UGV on mõeldud kasutamiseks keskkondades, kuhu inimese saatmine on ohtlik, näiteks sõja- ja kriisikolletes, ohtlikes töökeskkondades või kohtades, kuhu inimesel on raske pääseda,» kirjeldas uut toodet Milremi juht Kuldar Väärsi.\nVäärsi sõnul on ettevõte roomiku esimese töötava prototüübi kallal vaeva näinud ligi aasta ning arendusjärgus on roomik ka veel praegu. Koostööd tehakse sealjuures nii Eesti kaitseministeeriumi, kaitseväe kui Eesti, Läti ja Leedu ülikoolidega.\n«Esimese reaalse sõidukatsetuse teeb Eesti kaitsevägi selle roomikuga juba järgmise aasta alguses,» hindas Väärsi tööde hetkeseisu.\nHuvitav on see, et nii roomiku disain, projekt kui enamik komponente on valmistatud Eestis – siinsete ettevõtete poolt. Erandiks on vaid kummilindid ja mootorid.\nHübriidseks muudab roomiku sarnaselt tavasõidukitega see, et sellel on nii diisel- kui elektrimootor. Viimase osas on pööratud pilk Viimsi ettevõtte Skeleton poole. Nimelt annaksid selle ultrakondensaatoritel põhinevad energialahendused masinale kiire manöövervõime ja vähendaks märkimisväärselt energiakulu.\nVõrreldes juba sõjapiirkondades tegutsevate mehitamata lahendustega on Milremi Type 1 UGV puhul kõik vajalikud komponendid peidetud roomikute sisse, jättes keskplatvormi vabaks pealisehituste jaoks.\n750 kg kaaluva roomiku pooletonnine kandevõime võimaldab UGV kasutamist näiteks relvaplatvormina, jälgimisseadmete alusplatvormina, haavatute transportplatvormiga ning paljude muude pealisehitustega.\n«Kuna sõiduki surve maapinnale on tänu roomikutele sama, mis suusatajal, jõuab see oma sihtmärgini igal pinnasel, olgu selleks lumi, liiv või raba,» ütles Väärsi.\nTema sõnul on seni eelkõige levinud mehitamata maismaalahenduste arendused, mis täidavad üksikuid kitsaid ülesandeid, nagu pommirobotid. Eesti toode on välja töötanud tooteperekonna platvormi, mis pakub pataljoni tasemel terviklikku uut võimekust.\nIsejuhtiva roomiku tööpõhimõte\nMiks ikkagi Eestis roomikuid valmistama hakati?\n«Analüüsisime seda, mis hakkab maailmas kaitsetööstuse trendidena juhtuma ja milline on Eesti teaduse tase. Oleme kindlad, et mehitamata maismaasõidukid on järgmise 5-10 aasta jooksul sõjalise võimekuse moderniseerimise järgmiseks etapiks kogu maailmas,» selgitas Väärsi, miks üldse roomiku ehitamine ette võeti.\nTema sõnul koorub tervikuna välja nägemus «digitaalsest jalaväepataljonist» -just sellised isejuhtivad roomikud peaksid tankitõrjevahendeid kandvaid sõdureid asendama näiteks tuletoetusabi puhul.\nRoomikut saab sõjaväljas juhtida spetsiaalse juhtpuldiga, hiljem lisandub ka autonoomne juhtimissüsteem, et roomik sõidaks teatud etappe läbida eelprogrammeeritult ise. Järgmise sammuna pannakse roomikud suhtlema ka omavahel – kui neid peaks tegevuses olema korraga rohkem kui üks.\nMilrem tutvustas oma uut roomikut eile Londonis alanud suurimal kaitsetehnika messil DSEI. Messil ollakse koos Singapuri ettevõtte ST Kinetics, kelle relvaplatvorm on ka fotol oleva UGV peal. «Ühtlasi oleme uurimas koostööprojekte ühe USA suure kaitsetööstusega,» märkis Väärsi.