Hannes Rumm | Eesti ainult kaotaks Euroopa Liidu lagunemisest | Õhtuleht\nHannes Rumm | Eesti ainult kaotaks Euroopa Liidu lagunemisest (99)\nHannes Rumm, Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juht aastatel 2011-2016, 12. märts 2017 18:23\nTänapäeval on Eestis ilmselt tuhandeid lapsi, kes oskavad suuskadega kõrgest mäest alla sõita, aga ei oska andrusveerpalulikult suusatada mööda tasast maad. Kui veel paarkümmend aastat tagasi oli suusatamise veerand loomulik osa kooliaastast, siis nüüd enam mitte, sest kliima muutumise tõttu ei saa me enam suusatamist harrastada ning paljudele Eesti lastele tähendab sõna „suusatamine” puhkust Alpides, mitte mõnusat ajaveetmist oma koduaia taga.\nMilline on elu pärast Brexitit?\nEnt täpselt sama moodi nagu kliima soojenemine mõjutab tuntavalt meie elukeskkonda, mõjutab seda ka poliitilise kliima muutumine Euroopas. Ehk selgeim näide sellest on Brexit, Ühendkuningriigi mullune otsus lahkuda Euroopa Liidust. See ei ole suvaline välispoliitiline uudis, vaid otsus, mis väga selgelt mõjutab ka Eesti elu.\nNäiliselt on kõige lihtsam viis selle mõju selgitamiseks mõõta selle otsuse hinda rahas. Kuna Suurbritannia maksab Euroopa Liidu eelarvesse rohkem raha, kui sealt tagasi saab, siis tähendab selle suurriigi lahkumine Euroopa Liidust muu hulgas Eestile seda, et kui viimastel aastatel on üle 10% meie riigieelarvest tulnud jõukamate Euroopa riikide maksumaksjatelt, siis väheneb see raha hulk oluliselt.\nMillise arve esitab EL lahkuvale liikmesriigile, selgub lahkumisläbirääkimistel, aga rahast olulisem on poliitilise kliima muutus, mis mõjutab meid mitmel moel ja veel rohkem kui mis tahes rahanumber. Selge on see, et kui esimest korda ajaloos otsustab üks riik Euroopa Liidust lahkuda, siis on see tõsine põnts kogu ühenduse usaldusväärsusele kõigi liikmesriikide inimeste silmis.\nOtsides vastust küsimusele, kuidas uutes oludes toimida, pakkus Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker välja viis arengustsenaariumit. Lihtsustatult öeldes on nendest arenguvõimalustest rääkides esiteks oluline rõhutada, et kuigi Euroopa Komisjoni president oleks võinud välja käia ühe selge visiooni, siis tegi ta selge poliitilise valiku, pakkudes nii-öelda seinast-seina lahenduskäike. Seda selleks, et keegi ei saaks hakata „Brüsselit” süüdistama mingi lahenduse pealesurumises. Nüüd ongi liikmesriikide, sealhulgas Eesti otsustada, kuidas praegusest olukorrast edasi minna.\nEList rääkimine hääli ei püüa\nJunckeri visioonid võib kokku võtta nii – kas Euroopa teeb vähem või rohkem koostööd või lohiseb samamoodi edasi nagu viimastel aastatel. Euroopa Liit on olnud sel kümnendil oma ajaloo kõige tõsisemas kriisis, ja loomulikult pole see Eesti-suguse väikeriigi huvides.\nEnne Ühendkuningriigi lahkumist elab ELis üle 500 miljoni inimese, eestlasi on neist ainult 1,3 miljonit. Muidugi ei saa me eeldada, et just meie nägemust mööda areneb Euroopa Liit. Ent teisalt on kurb tõsiasi ka see, et Euroopa Liit on meie poliitikutele, ajakirjanikele ja teiste arvamusliidritele olnud kümme viimast aastat tore lüpsilehm, mille arendamise jaoks me pole vaeva näinud. Küsisin hiljuti Vikerraadio saates „Samost ja Rumm” kaassaatejuhi käest, kas ta oskab nimetada neid Eesti poliitikuid, kes on välja pakkunud oma arenguvisioone Euroopa Liidu tuleviku kohta. Anvar Samosti vastus oli halastamatult lühike: seda on teinud Siim Kallas, Marju Lauristin ja Tunne Kelam. Seega mitte ükski Eesti erakondade praegustest juhtidest.\nSelline elu, kus Eesti sõltub oma toimimises suurel määral Euroopa Liidust, ei ole jätkusuutlik, aga meil pole arusaama, kuidas oma tulevikku kujundada. Millegipärast on Eesti poliitikas tekkinud hoiak, et kui Venemaa ja NATO on need võtmesõnad, millega saab valimistel tähelepanu ja hääli võita, siis Euroopa Liit tavainimesi küll ei huvita. See on ohtlik väärarusaam, sest kui laguneb EL, siis on Eestil sellest ainult kaotada. Suuremad ELi liikmesriigid, nagu Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania ja Poola saavad iseendaga hakkama, aga meil oma halvas naabruses pole põhjust olla liiga optimistlik.\nEuroopa Liidu tulevik väärib palju tõsisemat tähelepanu ja kaasamõtlemist kui seni. Kui me ise mõtleme endale selgeks, kuhu tahame oma sõpradega-liitlasriikidega liikuda, siis saame ka arengut kujundada. Kui lihtsalt lohiseme sabas kaasa, siis ei olegi midagi teha. Õnneks pole Euroopa Liit nagu kliima soojenemine, mida me ise saame väga vähe mõjutada.


Phorum - Erialane - Nikoni hooldus vanematel kaameratel\nNikoni hooldus vanematel kaameratel\nKuupäev: 17.12.18 13:48\nKas keegi oskab öelda kui kaua Nikon kaameratele või objektiividele hooldust pakub?\nPean silmas eelkõige vanemaid mudeleid.Kuulu järgi on Nikon loobunud näiteks Nikon D3S remondist, põhjusel, et tegemist on väga vana mudeliga millele varuosi enam ei toodeta.\nKa ei remondita näiteks Nikon AF 28-105mm/3.5-4.5 objektiivi.(enda kogemus)\nKas kusagil on äkki lehekülg kus saaks järgi vaadata millist tehnikat Nikon enam ei remondi või millist remondib?\nRe: Nikoni hooldus vanematel kaameratel\nKuupäev: 17.12.18 15:49\nUuri siit http://www.fotoremont.ee\nKuupäev: 17.12.18 21:40\n> Kas keegi oskab öelda kui kaua Nikon kaameratele või\n> objektiividele hooldust pakub?\n> Pean silmas eelkõige vanemaid mudeleid.Kuulu järgi on Nikon\n> loobunud näiteks Nikon D3S remondist...\nMiks sa üldse arvad, et keegi seda teab? Kasvõi Nikoni firma sees, ma oletan, et üleüldist poliitikat pole?\nMa arvan, et niikaua pakub kindlasti, kuni garantiiaeg otsa saab. Selle järel sõltub mudelist, kallim ja proffidele mõeldud toode püsib hooldusvõimelisena kauem, odav kräpp kaob siis kui uus mudel peale tuleb ja tootmisjäägid on varuosadeks ära kasutatud...\nMa kunagi otsisin taga ühele veel tootmises olevale Nikoni välgule hajuti lapatsi vedru, kukkus teine maha ja vedru lendas kaarega minema...\nEsinduses keelduti seda parandamast, öeldi, et selle vedrukese tellimine varuosana on liiga komplitseeritud, tehas seda ei tarni ja meie ei saa midagi teha. Sellisena ta jäigi.\nKuupäev: 17.12.18 22:36\nNikon on üks väheseid kes üldse mingit remonti pakub veel aga tundub et limiteeritult.\n90% elektroonika firmadest on igasuguse remondi lõpetanud.Garantii ajal ainult vahetatakse kaup uue vastu ja kogu lugu.\nCanon näiteks ei remondi ka printereid enam.\nKuupäev: 18.12.18 13:42\nEks see on mõnes mõttes mõistlik, et asju ei parandata. Uus asi võib olla odavam kui vana parandamine ja on ikkagi uus asi. Eestis ei maksa tööjõud suurt midagi, aga kuskil arenenud riigis, kus spetsialisti töötund võib maksta 100+ eurot, ei hakka keegi pool päeva jamama vana kaamera või printeri vms asja vigade väljaselgitamise, lammutamise, varuosade otsimise ja remondiga. Ei seadista keegi ka tehast vananenud asjadele varuosi tootma.\nKa klienditoelt hoitakse järjest enam kokku. USA-s on juba kümmekond aastat päris arvestatav osa klienditoest tehisintellekti peal, sest pole lihtsalt mõeldav, et kõrgepalgaline spetsialist nõustab tund aega telefoni teel või muul viisil klienti, kes on näiteks ostnud 50-eurose toote, aga ei oska seda kasutada. Nendes riikides, kus tehisintellekti pole suudetud kasutusele võtta, on klienditoe saamine tehtud võimalikult keerukaks ja aeganõudvaks, mis on ilmselt veel halvem lahendus.\nAlati võib muidugi varuosadoonori hankida ja hobi korras ise parandada.\nKuupäev: 18.12.18 20:58\n> Eks see on mõnes mõttes mõistlik, et asju ei parandata. Uus\n> asi võib olla odavam kui vana parandamine ja on ikkagi uus\n> asi. Eestis ei maksa tööjõud suurt midagi, aga kuskil\n> arenenud riigis, kus spetsialisti töötund võib maksta 100+\n> eurot, ei hakka keegi pool päeva jamama vana kaamera või\n> printeri vms asja vigade väljaselgitamise, lammutamise,\n> varuosade otsimise ja remondiga\nEestis Nikoni hooldusel maksab töötund 100 euri julgelt.\nSelles mõttes ei ole vahet kas remondid esinduses BMW d või Nikonit.Hinnad on samad.\nNikon teenib remondiga siiski muinasjutulist kasumit.\nAutor: enn (---.253.170.188.cable.starman.ee)\nKuupäev: 20.12.18 11:16\n> Eestis Nikoni hooldusel maksab töötund 100 euri julgelt.\n> Selles mõttes ei ole vahet kas remondid esinduses BMW d või\n> Nikonit.Hinnad on samad.\n> Nikon teenib remondiga siiski muinasjutulist kasumit.\nAga miks peaks vahe olema? Kas BMW spetsialisti ettevalmistus maksab 10 korda enam kui Nikoni spetsialistil? Mille üle sa üldse halad? Algasid sellest, et Nikon ei remondi vanu kaameraid, nüüd väidad, et remont on kallis ja Nikon teenib remondiga muinasjutulist kasumit. Kust sa tead, et BMW ei teeni? Sorry, aga minu meelest on see kõik mõttetu tuututamine...\nKuupäev: 20.12.18 19:26\nBMW remont on täielik sepatöö, Nikoni remondiga võrreldes...\nKuupäev: 21.12.18 20:13\nToote elukaar + 2 a garantiid - lihtne targutada :)\nKuupäev: 22.12.18 08:59\nega fotoremondi meistril ka varuosasid kuskilt võtta pole. Kui ma tahtsin oma vana nikonit tema juures parandada lasta, siis ostsin eBayst sama katkise kaamera, ning tema võttis ühelt jupid ja pani teisele külge. Nii sain 1he töötava.\nSeega kui kellegil seisab katkine Nikon FM3a siis võib minu poole pöörduda. Mul üks doonorkere kapis. Tagasikerimise nupu süsteem on vaid eemaldatud. :)\nKuupäev: 28.12.18 12:37\n> Selles mõttes ei ole vahet kas remondid esinduses BMW d või Nikonit.Hinnad on samad.\nKliendile maksab ehk töötund palju, aga ettevõttele on spetsialisti palkamine Eestis siiski oluliselt odavam. Selle varjukülg on, et alamakstud töötaja ei pruugigi nii väga spetsialist olla ja isegi kui oskused on olemas, siis pole motivatsiooni hästi töötada.\nMa ei tea Nikonist ja BMW-st midagi, aga on olemas pikaajaline võrdlusmoment sarnaste Audi mudelite hooldamisel Eestis ja USA-s. Kuigi töötund on USA-s kallim, siis reaalsed töötegijad saavad sellest rahast ka päris suure osa omale. Suhtumine ja tööde teostamise kvaliteet on nagu öö ja päev. Ja mitte Eesti esinduse kasuks. :)\nKuupäev: 07.02.19 13:51\nKas tõesti? Lugesin komme ja...\nEi saagi siis enam osta ühtegi kaamerat, mida hiljem remontida võiks ja peab lagunemisel peale garantii aega prügikasti viskama ning uue järele minema poodi? Kas see nagu üle mõistuse kalliks ei kujune sedasi vene ruletti mängida fotokaameratega (teeb pauku või ei tee) või ongi kogu tarbijaühiskond kujunenudki ruletimaastikuks tervenisti?\nMida teised arvavad sellest?\nPS! Uued kallimad kaamerad pole ju odavad lõppude lõpuks (ei mõtle siinkohal 5-10a vanuseid) aga garantii on läbi! Ja siis öeldakse, meil pole juppe... :) Tulebki odavam lõpuks tel fotosid/videosid tegema hakata, kui jamada mingite suurte kerede ja objedega... Päris nõus nagu pole sellega aga kisub sinnapoole...\nKuupäev: 07.02.19 14:24\n> PS! Uued kallimad kaamerad pole ju odavad lõppude lõpuks (ei\n> mõtle siinkohal 5-10a vanuseid) aga garantii on läbi! Ja siis\n> öeldakse, meil pole juppe... :) Tulebki odavam lõpuks tel\n> fotosid/videosid tegema hakata, kui jamada mingite suurte\n> kerede ja objedega... Päris nõus nagu pole sellega aga kisub\nUued paremad telefonid pole ju ka odavad, saab garantii läbi, läheb mõni õnnetu lambist rikki ja viska ainult lutsu.\nKuupäev: 07.02.19 16:07\nJah, tõsi ta ole paraku... aga kas ka kallimast fotokaamerast on siis saanud tarbe ese nagu telefonidest?\nKuupäev: 07.02.19 18:35\nPõhjuseks vast ikka kallite aparaatide kõrge keerukuse aste ja eriti peen/täpne mehhaanika-elektroonika. Remont tähendab kõrgelt kvalifitseeritud remondispetsialistile vastava mudeli koolituse andmist, st. sellise remondispetsi töötunni hind on 100++eur + varuosad (erinevalt autodest fotokatel varuosaäri praktiliselt puudub), ilmselt ka mitmed spetsiifilised abivahendid ja lisaks spetsialisti pideva tööga kindlustamine. Nii tulebki, et 3+a peale ostu on aparaadi turuhind omajagu kukkunud, remont võtab aega ja maksab arusaamatult palju, st remondikulu võrreldav kasutatud fotoka turuhinnaga. On hea, et Tallinnas saab enamasti abi fotoremont punkt ee-st, ilmselt on ka Soomes mõni kuldsete kätega aparaadiparandaja. Ikka odavam kui Nikonisse remonti saata. Margiparandusse saates lisandub saatmiskulu ja defekteerimise kulu ning tulemust pahatihti ikka ei saa - küsitav remondihind koos kalli varuosaga saab olema laes. Olen seda kunagi Canoniga Tallinna esinduses läbi elanud. Aga kui oleks 2x kallim aparaat olnud, oleksin ilmselt remondikulu vastu võtnud.\nVõrreldes nutitelefonidega on fotokatega ju suisa hästi - fotoka akut saab ise vahetada ja objektiivi saab järgmise aparaadi juures kasutada...\nKuupäev: 07.02.19 20:05\n> Jah, tõsi ta ole paraku... aga kas ka kallimast fotokaamerast\n> on siis saanud tarbe ese nagu telefonidest?\nParaku on tehnika areng olnud kogu digiaparaatide ajastu jooksul olnud niivõrd kiire, et ka kallis profikaamera on garantiiaja lõpus kergelt moraalselt vananenud -- uuem mudel on üldiselt niipalju parem, et vana turuväärtus kukub mõne aastaga 2 või enamgi korda. Proovi sa siis remondikulusid vanade aparaatide turuväärtusega mõistlikus korrelatsioonis hoida.\nKusjuures tegelikult pole asi nii hull, kui siin eelnev hala võis mulje jätta. Asju ikka parandatakse ka ja enamasti on see parandamiskulu põhjendatud.\nAga eks turg määrab nõudluse.\nKuupäev: 07.02.19 20:38\nTänud väikese lootuse eest veel...\nAutor: enn (---.253.170.113.cable.starman.ee)\nKuupäev: 08.02.19 17:37\nEks see selline lumehelbekeste teema ole, Asjaolu, et Nikon D3S kaamerat ei remondi (2009) ei tähenda, et doonorkaamerat poleks saada. Iseasi, kas ikka 12 MPix kaamera taastamiseks tasuks raha kulutada...\nKuupäev: 08.02.19 19:57\nAinsad süsteemikered kus viimastel aastatel on olnud täheldatav mingisugunegigigiiii areng on hübriidkered. Seal on tõesti nii et kui näituseks su 1. generatsiooni a7 otsad annab siis on isegi hea meel et saab kuradima hea ettekäände upgradeks kuid laperdava peegliga tehnoloogiareliktidel on põlvkondadevaheline vahe suht marginaalne. Loomulikult TASUB uurida vana kere lappimise võimalikkust kasvõi varukere kontekstis kuid remondi hinnapiiriks on vähemalt endal ca pool konkreetse kere järelturuhinnast.\nMargiesindustes vahetatakse üldjuhul välja terve sõlm ehk emaplaat, katikumehhanism vms, 3. osapoole remonditöökojad võivad suuta ka ka sõlmi remontida. Esimesel juhul on töötunde suht vähem ja tulemus (töö)kindlam, teisel juhul läheb kõrge kvalifikatsiooniga aega omajagu ja enamgi veel kuid tulemus ei pruugi olla ideaalne (nt. mingi küpsise reflow või flexi lappimine võib küll kotermanni mingiks ajaks minema peletada kuid esimeste külmade peale tuleb ta tagasi)...\n> Põhjuseks vast ikka kallite aparaatide kõrge keerukuse aste ja eriti peen/täpne mehhaanika-elektroonika.\nElektroonika ehk trükkplaadi tehnoloogia võib nutuföönil olla isegi paar põlvkonda eespool ehk kaameraremondi tööriistadega ei pruugi saada nutufööni remontida kuid vastupidi üldjuhul küll.\nPeale laperdava peegli väljaopereerimist on kaamera kere mehhaanika osakaal õnneks väga oluliselt kukkunud. Kere sees on pmst vaid katik ja sensori stabikas, viimane suuresosas vedrud-magnetid ehk katki minna seal suurt midagi ei ole ja peale-remonti-õigeks-häälestada samuti suurt mitte.\nKuupäev: 08.02.19 20:10\n> kas ikka 12 MPix kaamera taastamiseks tasuks raha kulutada.\nPixelid pixeliteks, reporterikaamera eest köhiti sedasama pappi sellessamas ulatuses välja suht kahel põhjusel:\n- Autofookuse kiirus-täpsus-valgustundelisus.\n- Sensori karakteristikud kõrgetel ISOdel.\nKui sensor venitas välja piisavalt möga-pixeleid NatsGeo esikaane jaoks oli hea, kui mitte siis polnud ka väga hullu. Konkreetselt D3s vs D5 autofookuse osas kaasa ei räägi kuid sensori tundelisus kõrgematel ISOdel on vahepeal päris kõvasti edasi läinud. Kui töötada valgemates oludes siis suurt vahet pole kuid hämaralt valgustatud siseruumis/öisel tänaval on stopp kaotust dünaamikas ja pool stoppi müras need asjaolud miks ise veeretaks väga tõsiselt igat D3s remondile minevat senti...


Arutelu:Seljaaju – Vikipeedia\nOlen hetkel seda artiklit täiendamas ja lisan homme ilmselt ka eesti keelse illustratsiooni. Küsin artikli struktuuri kohta. Nimelt sooviksin muuta artikli struktuuri kujule: Struktuur (alapealkirjad: Seljaaju segmendid, Seljaaju närvid, Areng), Funktsioon (alapealkirjad: Somatosensoorne organisatsioon, Motoorne organisatsioon), Kliinilised probleemid. Sellega seoses tahaks muuta ära praeguse Roomajatel, Imetajatel struktuuri, sest ilmselt üldartikkel seljaajust peaks puudutama inimest ning mitte olema võrdleva anatoomia ressurss (Kalad, linnud etc.). Kas kellelgi on midagi selle vastu, kui roomajate sektsioon kas kustutada või üle viia eraldi artiklisse? Tänud ette! --AllanPH (arutelu) 5. oktoober 2017, kell 08:26 (EEST)\nMuidu võid küll ülesehitust muuta, aga minu meelest peaks selles artiklis rääkima ka võrdlevast anatoomiast. Võib ka alustada inimese seljaajust, aga tuleb selgelt eraldada, kus on üldine jutt, kus on jutt inimesest ja kus on jutt teistest loomadest. Andres (arutelu) 5. oktoober 2017, kell 20:53 (EEST)\nSee ei välista roomajate seljaajust ka eraldi artikli kirjutamist, aga ma ei saa aru, miks üldartiklis peaks kirjutama ainult inimese seljaajust. Andres (arutelu) 5. oktoober 2017, kell 21:35 (EEST)\nOkei, kõlab mõistlikult ning olen nõus, et artiklid "Peaaju" ja "Seljaaju" võiksid ideaalis olla üldised ning viidata kitsamatele artiklitele "Inimese peaaju" ja "Inimese seljaaju", kus viimast temaatikat detailsemalt avada. Kirjutan ja illustreerin inimese osa paremini siin artiklis lahti ning hiljem arendan võrdleva anatoomia välja ja kannan inimese osa uude artiklisse. Tänud soovituste eest! --131.215.220.163 6. oktoober 2017, kell 23:54 (EEST)\nMinu meelest artiklis Seljaaju peaks olema ka inimese seljaajust küllaltki põhjalikult juttu. Eks pärast paistab, kas on tarvis eraldi artiklit. Andres (arutelu) 7. oktoober 2017, kell 12:01 (EEST)\nKoostan hetkel joonist seljaaju valgeaine juhteteedest/traktidest (ilmselt selle joonise baasil: https://en.wikipedia.org/wiki/Spinal_cord#/media/File:Spinal_cord_tracts_-_English.svg). Kas kellelgi on viidet Tartu või Tallinna Ülikooli neuroanatoomia materjalidele, kus on usaldusväärne eestikeelne terminoloogia? Kahjuks ei ole mul hetkel kerget ligipääsu Eesti raamatukogudele. Konkreetselt vajavad täpsustamist järgmised terminid:\nTract - juhtetee või trakt?\nSpinocerebellar tract - spinotserebellaartrakt või on meil midagi emakeeles ilusamat?\nDorsal column medial lemniscus system - ?\nEtte tänades, --AllanPH (arutelu) 9. oktoober 2017, kell 21:46 (EEST)\n"Meditsiinisõnastikus" on juhteteede nimetustes "-trakt".\nMa leian ainult, et dorsal column on tagasammas ja medial lemniscus on keskmine sõlmend.\nAndres (arutelu) 11. oktoober 2017, kell 15:57 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Seljaaju&oldid=4764817"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:57, 11. oktoober 2017.


Aivar Sõerd: maksuamet on tehniliselt vana\nKaisa Gabral • 11. märts 2015 kell 4:30\nEndise rahandusministri Aivar Sõerdi sõnul on täiesti võimalik, et maksuamet on tehnoloogiliselt vana ja vajaks investeeringuteks täiendavat rahasüsti.\n"Rääkisin täna ühe tuttava raamatupidajaga, kes peab palgaarvestust ja teeb neid deklaratsioone ühes Tallinna suurfirmas. Eelmistel päevadel neil tõesti TSD esitamine ei õnnestunud, kuigi samas formaadis esitatud andmed üks kuu varem läksid läbi. Täna said nad siiski deklaratsiooni ära esitada," lausus Sõerd.\nSamuti rääkis ta ühe Lõuna-Eesti ettevõtjaga, kes teeb raamatupidamist erinevatele firmadele ja ka tema rääkis Sõerdile, et kui varem sai TSD ära saata juba kuu esimestel päevadel, siis nüüd sai seda teha alles alates 6. kuupäevast. "Andmete esitamisega oli tema sõnul ka peale 6. kuupäeva tehnilisi probleeme. Näiteks sai deklaratsioon edastatud, aga süsteem näitas, et on esitamata. Selline olukord loomulikult normaalne olla ei saa," märkis Sõerd.\nSõerd küsis isiklikult vastuseid ka maksu-ja tolliameti käest. "Nad tõid välja terve rea tehnilisi probleeme, alates sellest, et mingil ajal jäi puudu e-maksuameti jõudlusest ja et tuli välja ka programmeerimiskoodi viga. Igal juhul nad lubasid vead ära parandada. Samas kui raamatupidajad väidavad, et probleemid on olnud juba viimased kaks kuud, siis tundub see liiga pikk aeg, kui probleemid on lahendamata," möönis Sõerd.\nTa lisas, et on võimalik, et kogu e-maksuamet on tehnoloogiliselt juba vananenud ja vajab põhjalikumat uuendust.


3. sept 2009 22:35\n"Mis krdi pärast sa reisid siis *EESTI egiptlastest omanike firmaga, kui juba eos tead, et nendega on jama ?\nHalb on lihtsalt lugeda kuidas te lahmite siin , tehke asjad enda jaoks selgeks kõigepealt ja siis informeerige teisi tripikaid"\nKust mina juba eos tean, et jama tuleb? Ma ostsin oma reisi ühelt teiselt lugupeetud Eesti reisifirmalt, kes vahendab kindlaid reisikorraldajad, vähemalt seni on see nii olnud? Ma loomulikult ei uuri juba eos läbi kõiki võimalikke pahandusi ega tee enne reisi üksipulgi selgeks omanikke ja nendevahelist sugulusastet. Vähemalt seni pole vaja olnud, kuna olen kõik reisid lugupeetud Eesti reisifirma kaudu võtnud.\nReisikindlustus on tehtud, aga see ei päästa hetkel, sest reis ära ei jää, taluda tuleb ainult ebamugavusi. Ja neid ebamugavusi peab taluma siis vaikselt ja nurinata? Ja sina soovid seejuures veel ilusat reisimist - suhteliselt süüdimatu suhtumine.\nLihtsalt ei taha leppida asjaoluga, et eesti tarbijale sedasi pähe istutakse. Seda enam, kui TopTours juba ammu ette teadis, et ta selliselt käitub. Ankabole ennustan, et sinu reisiga võidakse sama teha, aga nad ütlevad seda alles 2 päeva enne reisi toimumist välja.\n4. sept 2009 21:15\nMidagi ütleb ka see, et Toptoursi telefon, millelt peaks saama kontrollida homse tšarterlennu väljumise aegu, on pidevalt kinni juba alates täna kella 14.30-st kuni praeguseni.\n1) Töötajad on juba koondatud;\n2) Kahe kokkupandud reisi inimesed helistavad vahetpidamata.\n26. okt 2009 15:08\nKüsimus neile paljudele, kes TopToursiga Türgis käinud – kas kellelgi on ka õnnestunud lennata väljakuulutatud päevaste lendudega?\nValisime oma reisiks Toptoursi lennu ainult sellepärast, et pakutud lennuajad olid väga inimlikult päevased Tln – Antalya väljumisega 9.40 ja tagasilend Antalya -Tln kl 11.40. Ostsime reisi umbes poolteist nädalat enne väljumist, kui saime vautšerid, oli Tallinna väljumine tõstetud kl 9-le ja Antalya väljumine juba 9.40 ning tagasilendu tõsteti veelgi tunni võrra varasemaks, st tõusime ikka keset ööd, et jõuda lennujaama (transfeer 2h), (ning 10 km enne lennujaama kell 6 hommikul teha veel sunniviisiline peatus kaupluses, et “asju”osta).\nEi tea küll miks, aga jääb mulje, et reisija meelitamiseks vaid need päevased väljumised on pakutud? Ehk turundusnipp, mis ühe korra tõesti töötab, sest meie selle õnge läksime. Sel juhul aga on tegu teadliku tarbija petmisega.\nVahemärkusena, et ma ei reisi esimest korda ega mitte ka vaid üks kord aastas. Eesti büroodest olen kasutanud mõnikord Germalo teenust ning ei ole pidanud pettuma ega sellist jama üle elama – seega Toptoursi käitumine ei ärata usaldust.\nKummaline on ka see, et TopToursi kodulehel ei ole lennuaegu. Kui hooaja alguses lennugraafik paika pannakse ning see vahepeal muutub (lendudega nii võib juhtuda ju), peaks ometi oktoobriks olema võimalik seda infot ka kodulehel muuta!\n10. nov 2009 09:50\nIlmselt ei ole sel firmal korralikke vett pidavaid koostöölepinguid. Kolm aastat tagasi vahetati Niiluse kruiisil laev väiksema vastu. Paar nädalat tagasi Kreetal hotell kehvema vastu. Mõlemal juhul lubati asjaga tegeleda. Ja ilmselt tegeletakse tänase päevani.\n"andis reisieelne piletite sooduspakkumine ja lennukis ligi 15 täitmata kohta märku reisipakkumiste ülekaalust nõudluse ees. Ka kohapealne reisijuht avaldas muu jutu sees info, et veel paar päeva enne reisi oli müümata ligi 100 kohta 130-kohalises lennukis.\n13. dets 2009 21:29\nMina tulin selle lennuga Hurgadast. Lennuk oli lõpuni täis, aga muidu oli kõik kena. Eesti Õhk pakkus isegi süüa st. TopTours oli ka meid söögisaajate nimekirja pannud.\nJa lubatud hotell oli olemas ning buss lennujaama tuli isegi paar minutit enne lubatud aega:)\nOleks keegi meile pakkunud võimalust pikendada, oleks rõõmuga veel mõned päevad puhanud sitasest ilmast.\nEDIT: mina viskaks suuure kivi kaasreisijate pihta, ei ole normaalne, et enne lennu lõppu on pool kaadrist umbjoobes ja "härga täis". Kapten lubas vahepeal juba Hurgadase miilitsa vastu kutsuda. Selline matsi maitse oli juures, kui "puhkajad" varrukast viina sisse kallasid ja üle lennuki lällasid.\nLugesin veel kord läbi ka kõik eelneva hala - arvatavasti need meie vodkaturistid ongi need virisejad ja õnnetud kannatajad.\n11. veebr 2010 16:40\nKuulsin, et sellel aastal teeb TopTours reise Sitsiiliasse. Ma ei ole enne selle reisibürooga sõitnud, palun kogemusi.\n11. veebr 2010 16:52\nSee küll vana kommentaar, aga on ka vastupidiseid näiteid. Meil vahetati 3 laev 5 vastu. Tänud Top Toursile meeldiva Niiluse kruiisi eest, Reisimise aeg 2009 märts.\n13. veebr 2010 10:40\nKäisime TopToursiga Niiluse Kruiisil 30.01.2010 ja polnud meil ühtegi äpardust. Kõik tärnid ootus pärased ja kõik lennukid väljusid õigeaegselt.\nLennuk oli ka inimesi täiesti täis.\nMulle tundus, et kõik jäid rahule.\nVõib olla meil lihtsalt vedas, aga samas ma arvan, et praegusel ajal võib iga firmaga alt minna.\n14. veebr 2010 13:11\nOlen ka Topiga reisinud päris mitu korda ja pole küll juhtunud mingeid apsakaid, nii et - tuld. Üldse olen palju reisinud ja mitmete firmadega, aga probleeme pole nagu olnud. On olnud küll probleemseid inimesi, kes ise tekitavad igasugu probleeme endale ja siis rikuvad ka teiste tuju ära aga nohh kõik on üle elatav. Ilusaid reise.\n19. märts 2010 10:43\nolen ise kunagi Toptoursiga Egiptuses käinud, probleeme nagu polnud, aga kuidas neil Kreetale reisid on organiseeritud?\n19. märts 2010 21:50\nNendega ja meil oli kõik ok. Tagasi tulles lükati lendu paar tundi edasi, aga see oli ainult hea. Teada saime sellest juba 2 päeva ette ja muidu oleks lend läinud öösel, saime hommikul väheke kauem magada.\n20. märts 2010 09:51\nKäisime 2009 mai Topiga Kreetal. Kõik oli ok! Sealne giid Kristel oli igati abivalmis ja asjalik.\n20. märts 2010 12:20\nKuigi Kreetani mul aega veel küll ja küll, aga siiski hea teada, et neid võib usaldada.\n21. mai 2010 20:06\n21. mai 2010 20:16\nOli aeg kah.\n21. mai 2010 20:22\nSõbranna just helistas, et Hulludelt Päevadelt ostetud (Wristourilt) homne reis Korfule jääb ära ja seda öeldi just nüüd 1 tund tagasi, kusjuures osale grupist polegi veel teatatud.\n21. mai 2010 21:01\nLastel oli just kohvri pakkimine pooleli kui tuli telefonikõne, et Top pankrotis ja tarbijakaitseamet võtab edaspidi ühendust - ilus puhkus Korful jääb ära. Algul tundus mingi tobe nali olevat, sest reisi ostsime ju alles eile ja reisidokumendid tulid täna õhtupoolikul meilile. Võtsime kohe kõne Fantaasiareisidele kuna nende kaudu oli reis ostetud, aga võta näpust nemad ei teadnud asjast veel midagi, samuti oli veel lennujaamas lend üleval. Helistasin oma tuttavatele kes pidid samale reisile minema, nendele oli ka helistatud - vot siis jõudis kohale, et tõsi mis tõsi. Ja pärast seda oli ka lennujaamast lend maha võetud. Ainult nüüd mõtlen sellele, millal kord seda rahakest ka tagasi hakkab saama - kui üldse saab.\n21. mai 2010 21:02\nsaime ka teada tund tagasi, et reis jääb ära. kõigepealt pidi reis olema üldse eelmisel nädalal, siis lükati segaste selgitustega edasi. täna otsiti meile uut hotelli, kuna see mis olime bronninud pidavat kinni olema ja nüüd mõni tund hiljem anti teada, et hommikul lennujaama pole küll mõtet minna.\nkuidas sellistel puhkudel on? kindlustus hüvitab miskit? kes on kohustatud raha tagasi makstma - toptours või siis see, kellele raha maksin ja kelle kaudu asju ajasin(Estravel)?\n21. mai 2010 21:11\nTuhapilv ja mingi Egiptuse seik näitas ära, mis firmaga tegu on. Eks nüüd loogiline jätk, kas Travelin polnud ka mitte sama inimese juhatada...


Seekordses Huvitajas tuleb juttu vahetusõpilastest. Kui palju eesti noori on välismaal ja vastupidi? Kuidas noori pikaks kodunt eemalolekuks ettevalmistatakse ja milliseid kogemusi selline võõrsilõppimine annab? Stuudios on inimesed Haridus ja kultuurivahetusprogrammist YFU.\nNagu ikka reedeti, on eetris Martin Ehala rubriik "Keelesõnum". Toidurubriigis jätkame räimede ja heeringate teemal.\nLae alla Flash Player kuulamiseks\tVõimlemist viib läbi treener Martin Kõrv. 1. Kanna raskus ühele jalale, kõverda vasak jalg põlvest, teine jalg vii taha. Kõht on sees. Vii paremat jalga ette ja taha 2. Raskus on vasakul jalal, vii paremat jalga kõrvale ja too tagasi kokku, mida aeglasem liikumine, seda rohkem teeb lihas tööd\n3. Venitus - kõverda üks jalg ning too teine risti üle\n12.11.2009 - 10:05\nStuudios oli Veiko Tamm.. Põhiteemaks oli Jaan Tsadurjani edu koos Läti kolleegiga Gigabyte korraldatud tweakingu ehk ülekellamise Euroopa meistrivõistlustel Pariisis, kus Balti meeskond saavutas pronksmedali.\nPriit Ennet jätkas oma teaduse helisõnastikku teemal plasma, rääkis TÜ füüsik Matti Laan..\nTutvustasime ajakirjade Digi ja Inseneeria novembrinumbrit.\nToidurubriigis jätkus jutt räimest ja heeringast: Sven Paulus vestles Tiina Lebasega.\nKuulaja vaidles vastu eelmisel neljapäeval esitatud väitele, et tänapäeva lapsed võivad täiskasvanuile õpetada paljusid uusi tehnoloogilisi võimalusi. Selgitas TLU teadmussiirde keskuse juhataja Tiina Tambaum.\nLae alla Flash Player kuulamiseks\tVõimlemist viib läbi treener Martin Kõrv. 1. Seisa sirgelt, siruta käed laiali\n2. Tõsta põlve\n3. Seisa jalad koos, too käed üles\n4. Kõverda põlved ning too käed põlevede juurde\n10.11.2009 - 10:05\nKuidas tunda ära grippi ja lihtsamat viirushaigust? Kuidas käitud gripiviiruse suurema leviku puhul ning kuidas end kaitsta? Gripist räägib perearst Anneli Kalle-Talvik. Saates tuleb juttu ka sellest, miks on mõne perearstipraksise juures tööl eraldi lastearst. Pärast kella 11 uudiseid kutsume üles virgutusvõimlemisele ja seejärel on eetrijärg toidurubriigi käes. Räägime lähemalt kahest kalast - räimest ja heeringast, vestluskaaslaseks on samateemalise kokaraamatu autor Tiina Lebane.\nKUTSUME VIRGUTUSVÕIMLEMISELE! KUULA KLIPPI: Lae alla Flash Player kuulamiseks\tSelle nädala treener on Martin Kõrv\n1. Tõuse püsti, võta harkseis, siruta käed ette, nagu sul oleks suur pall käes, tõsta käed üles. 2. Vii "pall" suure kaarega ühele poole kõrvale\n4. ...ja teisele poole ning seejärel jälle üles\n09.11.2009 - 10:05\nKeskkonnaministeerium on viimasel ajal korraldanud maakondades veemajanduskavade avalike arutelusid. Mis on veemajanduskavade laiem eesmärk ja kuidas saavad kohalikud elanikud selles teemas oma sõna sekka öelda? Stuudiokülaline on Keskkonnaministeeriumi veeosakonna peaspetsialist Rene Reisner. Lemmikloomarubriigi valmistab ette Riina Reiman-Männiste. Pärast kella 11 uudiseid kutsume üles virgutusvõimlemisele ja seejärel on eetrijärg toidurubriigi käes. Räägime uuel nädalal lähemalt kahest kalast - räimest ja heeringast, vestluskaaslaseks on samateemalise kokaraamatu autor Tiina Lebane.\n1. Hakka tegema õlaringe eest taha 2. Nüüd too küünarliiges ülespoole - tee suur ring koos õlaga\n3. Too sirged käed eest taha, nagu ujuksid selili\n4. Tõsta puusa eest taha\n5. Too kaasa kand ja põlv - tee suuri ringe\n6. Tee sirge jala ja sirge käega ringe\n04.11.2009 - 10:05\nRäägime sügisesest suurpuhastusest. Stuudios on sõltumatu puhastusekspert Helge Alt, kes on 11 aastat tegelenud koristusalase koolituse ja nõuannetega ning hiljuti kaitses Tallinna Ülikoolis magistritöö antud teemal. Uurime, kui keeruline on tänapäeval suurpuhastust ette võtta ja mida erilist ning imelist meile üritatakse kauplustes universaalsete puhastusvahendite pähe pakkuda. Mis aga tegelikult toimib ja milliseid aineid tasuks oma kodu koristamisel vältida?\nTööst ja tööle rubriigis saame teada, mida teha, kui töötuabiraha lõpeb, kuidas ära elada? Vastuse saab taas ka üks koolituskaarditeemaline küsimus.\nToidurubriigis jätkame juttu uudset GDA märgistusest toitumisekspert Mai Maseriga, uurime kuidas toimub vajalike ainete ja koguste arvutamine.\nKUTSUME VIRGUTUSVÕIMLEMISELE! KUULA KLIPPI: Lae alla Flash Player kuulamiseks\tTreenime ülakeha.\n1. Vii käed ette, ...\n3. ..ja üles...lisa õlaringid ühtepidi ja teistpidi\nEelmine lehekülg Järgmine lehekülg Heiti KenderKaupo KikkasKrista TaimKristjan PortMadis KimmelMeelis SüldSven Paulus\tEsileht


Agentuuriga liitus copywriter Karl-Lennart Meri - La Ecwador | La Ecwador\nAgentuuriga liitus copywriter Karl-Lennart Meri\nSel sügisel liitus La Ecwadori digitiimiga copywriter Karl-Lennart Meri. Karl-Lennart on laia silmaringi ja huvidega noormees ning kirjutamine on olnud talle alati südamelähedane viis eneseväljenduseks. Olgu selleks humoorikas satiir, loovkirjutamine, tõlkimine või toimetamine. Ta on reisinud palju mööda ilma ringi ning pidanud kohanema kiiresti erinevate kultuuridega. See on aidanud teda ka täna, osates samastuda ja […]\nSel sügisel liitus La Ecwadori digitiimiga copywriter Karl-Lennart Meri.\nKarl-Lennart on laia silmaringi ja huvidega noormees ning kirjutamine on olnud talle alati südamelähedane viis eneseväljenduseks. Olgu selleks humoorikas satiir, loovkirjutamine, tõlkimine või toimetamine. Ta on reisinud palju mööda ilma ringi ning pidanud kohanema kiiresti erinevate kultuuridega. See on aidanud teda ka täna, osates samastuda ja kiiresti ümber lülituda vastavalt ülesandele. Karl-Lennart näeb kõike enda mätta otsast, oma isikupärase prisma kaudu, pidades seda oma suurimaks tugevuseks.\n„Ristlõige La Ecwadori kolleegiumist tekitas koheselt intuitiivse indikatsiooni, et tegu on parima agentuuriga, millega liituda. Kogenenud töökaaslased ning Eesti reklaamiagentuuride alustala ja vundament La Ecwador on ideaalne platvorm, kus end realiseerida ning panustada agentuuri edasisse arengusse“, kommenteerib Karl-Lennart.\nAgentuuri loovjuht Taavi Lehari selgitab Karl-Lennarti meeskonda valimist järgmiselt: ,,Karl-Lennarti puhul nägin täiesti fenomenaalset kohanemist ja kohalolu. Oli olukorraks esimene vestlus või loovülesande briifimine – ta ei vajanud erilist aega, et “tsooni” jõuda ja see oskus on agentuuris väga oluline. Olla siin ja praegu, keskenduda, süübida, mõista olukorda. Täpselt sama käis ka meeskonda ja üleüldiselt agentuuri sissesulamise kohta. Nii lühikest ja sujuvat onboardingut ei ole ma vist näinudki ning see annab mõista, et Karl-Lennart oli väga oodatud ning loodan, et saame meeskonnana talle seda tunnet vastu pakkuda. Ma olen täiesti veendunud, et Karl-Lennarti töödest ja ideedest kuulevad juba paljud varsti ning juba täna on tema “signatuur” paljudel projektidel.”


[quote="td"][quote="spl"]Üldiselt foorumlased olge ettevaatlikud aku vahetamisega autol, mul läks autol aku läbi, otsin samade parameetritega aku. Pole elektris ka just täiesti võhik, panin uue aku peale. Kõik auto ei tee enam piiksugi. Selgus autol aju läbi põlenud, ärge parem hinda küsige, ma mõtlen kas Kuusakoski või viitsin osta ikkagi selle. Kusagil pole saanud ka mõistlikku seletust, kuidas see sai üldse läbi põleda.[/quote] pakuks, et mingi staatiline elekter (kui aku klemmid olid ühendatud, siis staatiline elekter jooksis maha läbi aku, kui aku küljest ära, siis jooksis maha läbi elektriskeemi) Targemat seletust ei oska anda. veel on võimalik, et kokku-lahku ühendamisel tekkis induktsioonivool ja elektriskeem miskitpidi toimis trafona (mingi sekundaarmähis kuskil genekas vms. andurina?) ja andis korraks kõrgepinge kuskile. võibolla aitaks seda probleemi ennetada ühe kondeka panemine aku juhtmete vahele enne lahti ja kokku ühendamist? see arvatavasti ei pea olema väga suur. Mis automark?[/quote]


VIDEO JA FOTOD! MIHKEL RAUD: Eesti elab praegu kõige huvitavamat - Persoon\nVIDEO JA FOTOD! MIHKEL RAUD: Eesti elab praegu kõige huvitavamat aega pärast iseseisvuse taastamist (4)\nRaud rääkis oma raamatutest ning elust Eestis ja Ameerikas möödunud nädalal Mustamäel Kaja kultuurikeskuses rahvaga kohtudes.\nTe pole küll palju kirjutanud, kuid kõik raamatud on läinud alati nagu soojad saiad. "Isa" oli möödunud aastal suurima läbimüügiga raamat, edestades isegi meie superkirjanikke Kivirähki ja Harglat. Kas see raamat oli kirjastuse tellitud kindla peale minek?\nSee ei olnud tellitud, raamatu idee oli mul endal ammugi olemas. Aga konkreetse tellimuse peale olen ma ka kirjutanud, näiteks "Eestlase käsiraamatu", mida kirjastus tahtis. Selles on koos sada väikest lookest müütidest, mis on eestlastega seotud. Aga "Isa" idee sündis mul ühe teise raamatu kirjutamise ajal. Sellel on pikk pealkiri – "Kus ma olen ja kuidas sina võid kaugemale jõuda". Kirjutasin oma elust ja kogemustest lähtuvalt, nagu pea peale pööratud eneseabiraamatu eri teemadel. Selle kallal töötades oli mul plaanis kirjutada ka üks peatükk lapsega koos elamisest, aga siis sain aru, et see on nii suur ja lai teema ja nii jäigi peatükk sinna raamatusse kirjutamata – ning kolm aastat hiljem sündis omaette teos "Isa".\nMina ei olnud nii mõelnud, et raamatu esitlus tuleb kohe enne isadepäeva, aga kirjastus oli sellega küll arvestanud. Ameerika Ühendriikides näiteks, kus ma poole oma ajast praegu elan, tähistatakse isadepäeva hoopis suvel.\nKellele see isaduse raamat õieti mõeldud on – kas vanaemadele, sest ega isad ometi viitsi niisugust asja lugeda?\nLugejana kujutasin oma vaimusilmas ette nooremat meest, kes pole veel saanud isaks või on parajasti lapse isa. Aga muidugi lootsin ma, et see aitab ka emadel ja miks mitte vanaemadel paremini mõista, mis ühe mehe peas toimub, kui ta isaks saab. Isad käituvad ju teinekord emade meelest ebaratsionaalselt ja võivad teha kummalisi asju. See on mu enda kogemuse põhjal kirjutatud raamat. Muidugi on sellel raamatul ka oma pedagoogiline osa, aga siiski teisejärguline.\nMa olen sellest raamatust mõelnud, et seda on hea mõnel keerulisel laste kasvatamise hetkel kätte võtta, ja mitte ainult selleks, et sealt mõnda konkreetset näpunäidet saada, vaid kasutada kui abimeest, kelle seltsis koos natuke itsitada oma abituse, hädade ja probleemide üle. Ma ei ole ju mingi ideaalne isa, aga minu meelest on inimestel just alati huvitavam õppida nende kogemustest, kes ei ole alati oma asjadega hakkama saanud. Pigem aitab raamat pakkuda samastumisvõimalust, et keegi on selle kõik läbi elanud ja tundnud just sedasama. Raamat aitab tuju üleval hoida mõnel keerulisel ja raskel hetkel. Väikeste lastega peredes tuleb neid keerulisi hetki üsna palju ette. Siis on hea tunda, et sa pole oma saamatuses ja probleemide rägastikus päris üksi.\nOleme Mihkel Rauda näinud Eestis tihti küll teleekraanil, küll oma uut raamatut tutvustamas. Paljud ilmselt veel ei teagi, et olete siin viimased kolm aastat ainult nii-öelda poole kohaga. Miks te ikkagi Ameerikasse läksite?\nLäksin sinna ühe projekti õnnestumist või ebaõnnestumist kindlaks tegema. Selles sain veenduda ainult seal olles. See ei õnnestunud. Nüüd muudkui reisin kahe maailma vahet. Superstaarisaate ajal oli mul kolme kuu jooksul kaksteist edasi-tagasi lendu.\nOma pillimängimise ja töötegemise tarbe saan täielikult rahuldada Eestis. Ma pole tahtnud 51-aastasena enam siseneda Ameerika tööturule, et seal kusagil pilli mängimas käia või nii. Kuid mu abikaasa on teinud Ameerikas hiilgavat karjääri, ta on fotograaf ja saanud väga ruttu sealsete ansamblite pildistajaks. See on ikka päris kõva sõna, kui sul on mingi tuntud bändiga konkreetne leping. Selles mõttes on Liinal läinud väga hästi.\nSee hoiab nüüd kogu peret seal kinni. Mina ainult kirjutan seal. Ma suudan küll end inglise keeles väljendada, aga sellest Ameerikas läbilöömiseks ei piisa. Näiteks televisioonis esinemiseks on vaja ka kuulumist sellesse kultuuri. Sa pead ikka olema suurema osa elust elanud Ameerikas, et seal teles tähelepanu ja tõsiseltvõetavust saada.\nÜtlete raamatus, et ega ühe väikese nutva beebi suu teibiga kinni toppimine ei aita, et olete proovinud, aga see ei toimi. No see on ikka väike liialdus?\nJaa, ega keegi ometi ei arva, et mõni inimene püüaks lapse suud teibiga kinni panna! See on üks meelega üle keeratud näide ja laia pintsliga võõpamine. Niisugust laia pintsli kasutamist on minu raamatutes ju varemgi olnud. See ei tohiks minu lugejatele olla väga võõras.\nSelles raamatus on nagu kaks mind. Üks on selline, kes üritab esindada kummis rinnaga alfaisase stereotüüpi, mis jälle teiselt poolt kutsub esile naermise selle alfaisasuse üle. See naermine oli minu üks eesmärk. Aga see alfaisane seob meid meestena paratamatult mingil rohujuure tasandil. Sellest on möödunud vist miljoneid aastaid, kui me liigina tekkisime, aga ega me tänaseks veel väga muutunud ei ole. Me oleme mõne teadmise võrra küll targemad, aga oma loomuselt ikka need, kes me kogu aeg oleme olnud, sellest me ei pääse paratamatult. Alfaisast siis tasakaalustabki see teine, rahulik mina, kes on enda tegemistest selgelt aru andev.\nNaiskriitikud aga kirjutavad, et Mihkel Raud on lati alt läbi jooksnud. Mida on teil enda kaitseks öelda?\nJah, aga sellise laia pintsli kasutamine annab ka võimaluse olla intiimsem ja avameelsem ja öelda välja seda, mis muidu võiks tunduda äärmuslikum. Kui kasutada seda laia pintslit, siis tõde ise enam nii äärmuslikuna ei näigi. Minu raamatutes on see soomuskiht nagu lugeja teatud mõttes jõuvõttesse võtmine alati olemas. Selle all on ka teine kiht, päris tõde, mis väärib äratundmist.\nKuidas abikaasa on sellesse raamatusse suhtunud?\n"Isa" valmis meie pere jaoks keerulisel ajal ja raamat oli see, millest me tol ajal kõige vähem rääkisime. Ma ei olegi päris veendunud, et ta selle on päris kaanest kaaneni läbi lugenud. Ikka on hea, kui keegi loeb ja enne ilmumist ausat nõu annab. Ma olen oma raamatu toimetajaid alati innustanud olema otsekohesed ja mitte jätma enda teada, kui äkki mõni asi tundub olevat mitte nii hea kui mõni teine koht. Siis arutame, kas parandada või jätta üldse välja.\nViitasite raskele ajale pere elus. Millalgi raamatu ilmumise paiku tuli uudis, et Mihkel ja Liina lahutavad. Ega see teie puhul ei olnud järsku mingi turundusnipp?\nMe ei lahutanud, aga otsustasime mitte koos olla. Selline küsimus on minu jaoks isegi solvav. Kui ma tõesti olen jätnud mulje kui inimene, kes on valmis turunduse nimel oma perekonda, oma lähedasi traumeerima, neid kurvastama ainuüksi selle nimel, et müüa nelikümmend raamatut rohkem, siis mul on küll kahju, et kellelgi võib olla selline mulje tekkinud. See ei ole esimene kord, mil ma niisugust küsimust olen kuulnud. See on minu jaoks sama teema, nagu nende inimeste puhul, kes usuvad, et Maa pole ümmargune, vaid lapik. Lamemaalased usuvad, et valitsused on kokku leppinud, et valetatakse inimestele, ja öeldakse: Maa on ümar. Miks peaks keegi tahtma inimestele valetada, et maakera on ümar? Sama probleem on ka peresuhete kohta valetamisega. Miks ma peaksin seda tegema?\nOmeti usub enam kui kümme protsenti Ühendriikide elanikest, et meid valitsevad reptiilid. Vandenõuteooriad on juurdunud visalt. Mida te nendest arvate?\nNeed igasugused teooriad on ju põnevad, kui neid võtta kui kirjanduslikku žanri. Olen ka mõelnud, kas vandenõuteooriad aitavad kedagi äriliselt. Kas see nimetatud muusik, kes lavastas oma lahkumineku, müüs oma kontserdile rohkem pileteid? Või millist kasu sai ühe poliitiku naine, kes väitis, et teda ründasid kividega loopides ühe erakonna märke kandvad mehed?\nKellelegi võib ju nende lavastuste korraldamine mingit kasu tuua, aga meie pere puhul oli see küll asjaolude kokkusattumine, et minu raamat ilmus just sel ajal, kui meil oli raske.\nOli neid, kes algul arvasid, et raamat "Isa" räägib hoopis teie isast, Eesti ühest armastatumast lastekirjanikust Eno Rauast. Kas pole olnud plaani temast kirjutada?\nMa ei ole kindel, kas mu kadunud isa oleks väga rõõmus, kui mina temast raamatu kirjutaksin. Eks ta oli ka edev mees, kuskilt peavad need geenid ju pärit olema, aga ta ei olnud ikka nii edev nagu mina.\nMilliseid vigu noored isad kõige rohkem oma väikeste laste kasvatamisel teevad?\nÜks põhiline tarkus, mis minuni "Isa" raamatu jaoks taustaiinformatsiooni kogudes jõudis, on see, et me kipume täiskasvanuna lapselt tihti nõudma sama tarkust ja oskusi, mis meil endal on. Me eeldame, et lapsed saavad maailmast samamoodi aru nagu meiegi. Aga laste aju alles areneb. Kui mõelda ajust nagu mingist elektrijuhtmete kogumikust, siis täiskasvanul on need juhtmeotsad kõik kokku läinud, aga lastel võtab selle vooluringi kokku saamine aega. Kaheaastasel ei ole need juhtmeotsad veel koos. Ei saa eeldada, et tema saab asjadest täpselt samamoodi aru, nagu meie. Klassikaline näide on see, kui vanem naaksub lapse kallal: pane ennast ruttu riidesse, meil on kiire, meil ei ole aega. Laps ei saa sellest aru, mida tähendab, et ei ole aega. Mõiste "kiire" tema elus puudub veel. Sellepärast on lapsega võimatu suhelda argumendiga, et meil on kiire ja me jääme kuhugi hiljaks. Veel üks klassikaline näide. Te lähete lastega mööda teed, aga nemad ei tule nii kiiresti, jäävad iga rohulible juurde seisma, korjavad ikka toki maast üles. See kõik on lapsele uus ja huvitav. Ta alles tutvub maailmaga.\nVõi teine asi – miks sa jälle nii teed, me ju rääkisime eile, et ei tohi! Mis ta siis vastab? Ta ei vastagi midagi. Ta võiks muidugi vastata, kui oskaks, et vaata, kallis isa, minu aju on veel arengufaasis, ma ei saa üldse aru, millest sa räägid.\nJa minu kogemuse järgi ei vii karistamine mitte kuhugi. Kõige hullem, mida võib teha, on mängida ühe pere lapsi üksteise vastu välja. Tüüpiline näide – vaata, Mirjam saab sellega suurepäraselt hakkama, miks sina ei saa? See on suur viga. See ei sunni väiksemat kiiremini riidesse panema. Vastupidi. Tekib trots ja viha. Laps hakkab vimma kandma.\nKuidas siis oleks õige lapsesse suhtuda?\nKõige lihtsam on algusest peale suhtuda nii, et lapse areng lihtsalt on selline ja võtab aega, enne kui laps hakkab asjadest aru saama nagu meie.\nPiirid tuleks küll kindlasti seada. Aga ega siin kommi keelamine ei aita. Lapsel tekib siis kommi suhtes ekstra fetiš.\nMida laps pahandust tehes tahab, on tähelepanu. Kõige parem viis on mitte talle seda tähelepanu anda. Vaid anda tähelepanu siis, kui ta käitub kenasti. Et laps õpiks aru saama, et tähelepanu, mida ta tahab, saab ta siis, kui käitub hästi. Minule on vähemalt niisugune mulje jäänud, et see töötab.\nKui laps viskab ennast poes põrandale pikali ja hakkab nutma, siis peab ju tähelepanu pöörama?\nJaa, loomulikult ei saa last siis ignoreerida, aga mida sel puhul teha, sellest on mul terve peatükk selles raamatus. Lugege sealt, mis sel juhul peab tegema. Kõige parem on muidugi ennetada, et niisugust asja üldse kunagi ei juhtuks. Probleemidega on mõistlik tegeleda enne nende ilmnemist.\nKuidas see kahe riigi ja kultuuri vahet pendeldamine mõjub? Kas seote oma tuleviku Eesti või juba rohkem Ameerikaga?\nMa ei ole kunagi teinud suuri tulevikuplaane. Ma ei näe palju kaugemale kui võib-olla üks aasta ette. Ma ei tea, kus ma tahan tulevikus elada. Ka koolisüsteemid on tänapäeval paindlikud ja võimaldavad lastel saada haridust kõikjal, nii Ameerikas kui ka Eestis. Praegu mulle meeldib jagada aega kahe ühiskonna vahel, mis on mõnes mõttes väga sarnased ja mõnes mõttes ka erinevad. Minult on tihti küsitud, et miks sa lendad kahe kontinendi vahet. Aga mulle meeldib!\nChicagos, kus me Ameerikas perega elame, on ilmakontrastid suuremad kui Eestis. Suvel on üle kolmekümne kraadi sooja ja talvel võib mõnikord olla ikka väga krõbe pakane, alla kolmekümne kraadi. See aasta on küll erandlik, pole õiget talve ega lund. Aga Chicago meile väga meeldib. Algul elasime lõunas, kus oli kogu aeg soe. See tüütas aja jooksul väga ära. Inimene, kes on harjunud aastaaegade vaheldumisega, ei talu pidevat sooja kogu aeg.\nKas te ka praegu kirjutate midagi?\nMul on mõttes üks raamat, mille kallal hakkan nüüd tööle. Seda teemat on mulle ka soovitatud, kuigi olen ise varem selle üle mõelnud. See raamat päris kindlasti tuleb, aga praegu ma ei taha sellest rohkem rääkida. Ma olen mõelnud, et peaks ka mõned laulud kirjutama. Mul on kitarr nii Eestis kui ka Ameerikas ja ma mängin neid. Aga siin on mingi ealine probleem. Mida vanemaks sa saad, seda enesekriitilisemaks muutud, ja laulu kirjutamine on raske. Viimasel ajal pole ühtegi nii head laualuideed, millesse oleksin kinni jäänud ja tahtnud edasi viia. Olen ka mõelnud, et laule on maailmas juba päris palju ja kas neid minu omasid on tingimata veel juurde tarvis teha.\nKas raamatu kirjutamisega tuleb leib raskelt? Ühe Singer-Vingeri esinemisega annab vist palju lihtsamalt teenida? Kirjanik Andrus Kivirähk igatahes nimetas Mihkel Raua kõige suuremaks teeneks meie kultuurile just Singer-Vingeri bassimeheks olemist.\nNeid asju on keeruline võrrelda. Raamatute kirjutamine on mulle küll sisse toonud, aga muidugi mitte nii palju, et sellega võiks ära elada. Kui mul ikka on võimalik mitmeid asju teha ja ma ei pea üht teisele eelistama, siis ma ei mõtle sellele, mis toob rohkem, mis vähem raha sisse. Ma teen seda, mis mulle meeldib. Raamatu kirjutamine võtab rohkem energiat ja aega kui bänd. Ega me Singer-Vingeriga enam proove ei tee. Iga päev koos ei käi. Kui on mäng, siis on mäng. Teeme ära ja kogu lugu.\nKas esinete ka kruiisilaevadel?\nJah, Tallink on meid ikka kutsunud Stockholmi kruiisidele mängima. Laevamuusiku töö on ka võrreldes üheksakümnendatega muutunud. Enne mängisid bändid igasugust niisugust muusikat ka, mis neile ei pruukinud meeldida. Nüüd kutsutakse ansambleid laeva peale ikka rohkem oma repertuaari esitama. Muidugi on suure laeva peal igasuguseid muusikuid, aga oma lugusid tegevaid ansambleid kutsutakse nüüd ka.\nViimasel ajal pole enam Mihkel Raua ülimenukat ja mõnusat Kolmeraudset TV3-s näha. Mis selle saatega juhtus?\nPraegu pole mul jah teles tegevust. Ja ma ei saa aru, miks telejaamad neid vestlussaateid ei taha. Minu meelest pole praegusest huvitavamat ajajärku Eesti poliitilises ajaloos olnud pärast iseseisvuse taastamist. Mõned erakonnad võivad seda eitada, aga minu arvates on Eesti võtnud hoopis teistsuguse kursi, kui tal on olnud senini. Millised on selle tagajärjed, seda ei tea, aga huvitav aeg on praegu kahtlemata. Kui valimised meile sellise koalitsiooni andsid, siis on see ju demokraatia. Mina ei ürita ühtegi erakonda demoniseerida, veel vähem nende valijaid, aga ikkagi meeldib mulle üks asi rohkem kui teine ja eks see paista välja ka minu saadetest.\nMulle meeldis väga jutusaadet teha, see pani vere vemmeldama ja mõjus hästi, kui sain ühiskonna diskussioonis osaleda. Kommertstelevisioonis tulevad saated teinekord äkki ja väga ootamatult võetakse maha ka. Seepärast tahan kiita rahvusringhäälingut, kus antakse aega saadetel korralikult käima minna, antakse aega areneda. Nemad ei aja ka reitinguid nii hirmsal kombel taga.\nRäägitakse, et Eesti ühiskond on lõhenenud, vastuolud on enneolematud, ajakirjandus väga kurjaks ja ebaviisakaks muutunud. Kuidas on lood Ameerikas?\nEks see demokraatia on ka muutuv ja arenev asi ja mul on tunne, et me oleme jõudnud sinnamaale, et peaksime võib-olla seda demokraatia olemust natukene ümber mõtestama.\nMa arvan, et USA-s on kontrast ja ühiskonna lõhenemine palju suurem kui Eestis. Kõik asjad on jõulisemad, tugevamad, suuremad. Ühiskond ise on suurem ja mitmetahulisem.\nMis teid kõige rohkem looma inspireerib?\nPõhiliselt inimesed. Üks põhjus, miks mu poliitikas käimise aeg jäi nii lühikeseks, oli see, et ma tahan saada välja sellest ringist, et kogu aeg suhtled ühtede ja samade inimestega ning käid mööda sama trajektoori ühest kohast teise. Ma arvasin, et poliitikas kaasa tegemine aitab sellest ringist välja murda. Ja tõepoolest, ma nägin inimesi, keda ma enne polnud näinud, kellega enne polnud kohtunud.\nJa enne valimisi tuli koputada ka inimestele ukse peale ja nendega vestelda. Võib-olla paljusid inimesi see häiris, aga mul oli huvitav neid näha ja vaadata, kuidas nad elavad. Enamik inimesi suhtus sellesse ikka eestlaslikult skeptiliselt, kuid viisakalt. Mõned siiski rääkisid pikemalt ja kutsusid tuppa. Aga riigikogus hakkas jälle kõik korduma. Uus suletud ring.\nKas tuleb ette, et keegi tänaval astub ligi ja ütleb: härra Raud, ma olen ammu tahtnud küsida üht asja.\nMuidugi tuleb. Enamasti on need heatahtlikud, inimesed on sümpaatsed. Vast ainult korra-kaks aastas põhjustavad kokkupõrkeid nokastanud inimesed.\nMillega praegu veel leiba teenite?\nMinu peamine tegevusvaldkond ongi igasuguste turundustekstide koostamine. Ma pole seda eriti afišeerinud, see on töö. Suur osa minu tööst on sisuloome. Mul on oma kliendid, kelle jaoks töötan, mõnele oma nime all, teistele inkog-nito. Seda tööd ma hakkasin tegema kolm-neli aastat tagasi. See on töö, mis inimesi ilmselt väga ei huvita, ja see on ka põhjus, miks ma pole sellest palju rääkinud.\nVeel teen ma kirjutamiskoolitusi. Tegemist on palju, aga mulle meeldib, kui on mitu asja, millega tegeleda.\nMõlemad abikaasaga teeme. Liina on päris hea kokk. Mõnikord käime ka väljas söömas. Aga seal on ka kombeks tellida valmistoit koju. Pakkumisi on tohutult. Suur riik ja suured võimalused.\nEesti on ju juba kuulus selle poolest, et on kallis maa. Ameerikas on paljud asjad odavamad. Näiteks bensiin. Toidukorv maksab laias laastus umbes sama palju kui siin. Aga väga palju oleneb ka, mida sa sööd. Hinnas on vahe. Tervislik toit on kallim.\nSuurt kahinat tekitas "Musta pori näkku" väga detailne ajastukirjeldus ja rokkmuusikute elu peegeldus. Tundub, nagu oleks lugenud päevikut, kuhu on päev päeva järel hoolikalt ületähendusi tehtud. Kas olete pidanud päevikut?\nEi ole, aga eks iseloomulikud ja põnevad hetked jäävad üsna täpselt meelde, kuigi minu mälestused võivad erineda teiste inimeste mälestustest. Need on ikka minu meenutused ja kirja pandud nii, nagu mina neid asju olen näinud. Ma kirjutasin kõik mälu pealt. Sellest on nüüd juba üle kümne aasta möödas, kui see raamat ilmus, ja eks täna on mul juba palju vähem neid asju meeles.\nLõppude lõpuks – need olid ju ikkagi minu mälestused, mida siis nende üle ikka vaidlema minna. Meie mälestused asjadest ongi erinevad. Ma ütleks, et need olid ilukirjanduslike sugemetega memuaarid.\nAga kõik me vist mäletame ühtemoodi seda, et üldiselt oli joomist sel ajal tõesti palju.\nIlmselt oli ka vahe vaimuinimeste ja tavaliste parmude joomingutel?\nMul oli komme ilmuda kohtadesse, kus sai lääbakil olles silma jääda, mõnel teisel päeval korralikus ülikonnas. Et kõik näeksid – ma pole iga päev nagu paadialune.\nPraegu püüdis teie kunagine koduerakond, kelle ridades teid valiti riigikogusse, võidelda joomise vastu. Kas joomisega on võimalik üldse võidelda ja kuidas?\nEks ikka peab võitlema, aga see peaks käima mõistusepäraselt. Siis võib-olla annab see ka mingeid tulemusi. Aga kohati mulle tundus, et see võitlus ületas mingi mõistuspärasuse. Kohati mindi sellega liiga hoogu. Siis ta on tõenäoliselt kontraproduktiivne ja annab loodetule vastupidise tulemuse. Vahel tuleb eesmärgile jõudmiseks valida lühem ja aeglasem samm.\nNo praegu alustavad ööklubides bändid mängimist alles kell kaks öösel, siis, kui suur osa publikust on juba täis. Kas siin annab midagi ära teha? Linn on hakanud klubides alkoholi müügi ja lahtioleku aegu piirama.\nMa administratiivsetesse vahenditesse eriti ei usu. Aga bändid ise survestavad klubide omanikke. Bändidele ei meeldi esineda öösel kell kaks. Ja publikule ka ei meeldi – ega täis peaga enam ei mäletagi, mida sa üldse kuulamas käisid.\nTeie noorusaeg ja Tallinn kuulusid kokku. Miski sidus teid tugevalt just Mustamäega...\nKaks esimest eluaastat olin ma koos perega Sakala tänava ühiskorteris ja 1971. aastal kolisime Harju 1 Kirjanike majja. See oli vanalinn, ehkki meie maja ehitati kuuekümnendatel. Aga mäletan, et Mustamäe oli sel ajal koht, kuhu taheti ka vanalinnast kolida. Praegu on seda muidugi huvitav rääkida, kui mõelda vanalinna korterite hindadele. Aga tol ajal oli vanalinn kõige viimane koht, kus taheti elada.\nNormaalsed elutingimused olid Mustamäel. Ma olin isegi kade oma klassikaaslaste peale, kes elasid Mustamäel. Et mina pidin elama seal koledas briketihaisuses vanalinnas. Kesklinnast tollasesse Magistraali peatusse tundus olema ikka väga pikk maa. See oli tõeline ettevõtmine, tulla Mustamäele. Teismeeas sai Mustamäest koht, kus me käisime sõpradega hängimas. Minu bändikaaslased elasid ka kõik Mustamäel. Proove tegime ühes koolis, mille numbrit ma enam ei mäleta, oli Kännu Kuke läheduses. Mustamäel veetsin siis väga suure osa oma noorusest. Mustamäe koolides käis sel ajal väga tihe rokielu. Olid kontserdid.\nAga Kännu Kuke restorani ma ei sattunud, olin sel ajal veel liiga noor. Käraka ostsime ikka ABC poest. Ühe korra käisin siiski teises väga populaarses kohas sealkandis – Szolnokis. Aga restorani oli väga raske sisse saada. Ukse peal oli ees šveitser, kes ütles alati, et vabu kohti ei ole. Talle tuli anda raha, et jutt muutuks. Kohti oli alati.\nAga toimusid korteripeod. Kui kellelgi olid vanemad ära sõitnud, siis läks lahti ohjeldamatu pidu.


Cytomegalovirus: sümptomid ja ravi\nSee viirus avastati esmakordselt 1956. aastal uuringu käigus imikud, kes suri infektsiooni kiiresti levida. Aja jooksul sai selgeks, et nende struktuur sarnaneb tsütomegaloviiruse ja tuulerõugete herpes simplex. Mõjul see viirus on üsna normaalsed rakud inimkehas võib muutuda hiiglane. Kas on võimalik, et selle vastu tõhusat ravi?\nKuidas nakkust levitada\nNakkusallikaks peetakse haige. Lemmik koht viirus on veres, sülg, rinnapiim, eritis emakakaela, sperma, tupest. Nakatumine toimub kokkupuutel saastunud esemete abil, kui tegemist on vereülekanne, elundite siirdamine nakatunud doonori, sugulisel teel, emakas.\nCytomegalovirus suudab püsida piisavalt kaua inimkeha varjatud nakkuse ja toimuvad vaid taustal mõni teine haigus, kui tegemist on järsk langus immuunsus. Aktiveeritud rahulikult uinutav organismis võib tsütomegaloviirus gripp, ägedad hingamisteede nakkused, stressi, kroonilisi haigusi, raseduse ajal. Enamik inimesi on perebolevaet tsütomegaloviirusnakkusega tüübist nohu. Paljud patsiendid on teadlikud nad on nakatunud pole aimugi, et potentsiaalselt muutuda ohtlikuks teistele puhul erinevaid kontakte.\nKahjulike mõjude tsütomegaloviirus\nKui nakatumine järsk langus puutumatuse lüüasaamist avatud:\nkesknärvisüsteemi (entsefaliit esineb);\nkopsupõletik (pneumoonia tundub);\nNaistel viiruse provotseerib välimus:\nVeelgi enam, need haigused võivad tekkida ilma selge ilmingud aeg-ajalt valu genitaale.\nKuidas diagnoosida tsütomegaloviirus\nJuuresolekul CMV saab tuvastada ainult spetsiaalse uuringud:\nscrapings, mis on võetud genitaale.\nLaboratoorne diagnoosimine kaasasündinud tsütomegaloviirusnakkusega vormid läbi antikehade avastamiseks nabanööri verest. Samuti on võimalik tuvastada viiruse uriini, verd, sülge esimeses elupäeval.\nKuidas vabaneda infektsiooni\nKahjuks siiani ei ole veel leidnud tööriist, mis võib hävitada baktereid inimese tsütomegaloviiruse keha korraga. Elektrienergia kaasaegne meditsiin kägistada vähe ilming viirus, ei lase teda näidata üles ebameeldivaid sümptomeid. On mitmeid spetsiifilisi viirusevastaseid ravimeid, kuid nad ei ole sageli antud radikaalselt olukorda parandada, nii ravi on suunatud sellele, et tõsta immuunsust.


Vooremaa SK Mustvee saalihokinaiskond teenis Kundas kaks võitu\nSK Mustvee saalihokinaiskond teenis Kundas kaks võitu\nMustvee Spordiklubi saalihokinaiskond osales Eesti meistrivõistluste naiste esiliiga järjekordsel etapil, mis leidis aset 19. jaanuaril Kundas. Seekord tuli võistlustulle astuda kahes mängus, vastasteks olid EMÜ SK II ja Kuusalu Eluterve Naine. Esimeses kohtumises suudeti EMÜ SK II neiud alistada 6:2 ning Kuusalu üle võeti magus 3:1 revanš.\nEsimese kohtumise esimene kolmandikaeg Eesti Maaülikooli spordiklubi II naiskonnaga kulges ärevalt, kuid sellegipoolest kumbki avaväravani ei jõudnud ning tipphetkedeks kujunesid hoopis kaheminutilised karistused. Neist üks määrati ka Mustvee mängija Veronika Kaldmale.\nMärksa tulemuslikumaks osutusid aga järgnenud viisteist minutit, kui juba esimese poole minutiga avas oma selle hooaja väravatearve Hanna Alberi, viies Mustvee 1:0 juhtima. Teisele puhkepausile mindi juba neljaväravalise 4:0 eduseisul, kui väravavõrku olid sahistanud ka Kristina Pint kahel ja Kätlin Kaarama ühel korral.\nKaotusseisust tuldi välja\nViimasel mänguperioodil suudeti siiski ka Mustvee naiskonnale vastupanu osutada, kui Annabel Voitka tabamustest vormistati seisuks 4:2, kusjuures ühe värava söödupunkti teenis väravavaht Klaara Käämer. Õnneks suutis Mustvee eduseisu suurendada, kuid taaskord oli täpne Kristina Pint ning värava sai kirja ka naiskonna kapten Reili Tooming. Mäng lõppes seisul 6:2.\nPäeva teises kohtumises mindi vastamisi Kuusalu Eluterve Naine mängijatega ning nagu ka päeva avakohtumises, ei jõutud ka siin esimesel kolmandikul 0:0 viigiseisust kaugemale.\nKohtumises haaras juhtohjad aga 20. minutil Reelika Liiv, kes viis harjumaalased mängu 1:0 juhtima. Avavärava järel mängu survestama hakanud SK Mustvee jõudis aga viigivärava ning ka eduseisuni, nii et enne viimast kolmandikku juhiti 2:1. Väravad tegid Kristina Pint ja Hanna Alberi.\nKolmandal perioodil üritas Kuusalu agressiivselt leida viigiväravat ning SK Mustvee värava all käis tihe survestamine ning seda kuni lõpuminutiteni. Enne viimast mänguminutit otsustati Kuusalu väravavaht välja vahetada kuuenda väljakumängija vastu, lootes veel jõuda viigiväravani. Riskantne vahetus sai aga vastastele hoopis saatuslikuks, sest Reili Tooming viskas palli oma väljakupoolelt tühja väravasse, vormistades mängu lõppseisuks 3:1.\nTreener on rahul\nMõlema mängu kokkuvõttes said resultatiivsed söödud kirja Hanna Alberi, Kätlin Kaarama, Sigrid Jermoškin ja Mari-Ann Katariina Sklave. Seitsme mängu järel hoiab SK Mustvee esiliiga tabelis kolmandat kohta, jäädes liidrist maha kahe punktiga.\nPõhiturniiri statistika andmetel on Kristina Pint ka hetkel teine enim väravaid löönud mängija. Seitsmest mängust on tal kirjas 10 väravat ja kaks resultatiivset söötu. Väravavahtide arvestuses hoiab samuti teist kohta SK Mustvee puurivaht Katrin Kaarama, kes on suutnud tõrjuda 156-st pealelöögist tervelt 91 protsenti.\nNaiskonna peatreener Janek Romanovitši sõnul olid tüdrukud igati tublid ja tulemustega saab igatahes rahule jääda. Hooaja kuues etapp toimub juba 2. veebruaril Raplas, kui kolmanda ringi mängus kohtutakse Kuusalu Eluterve Naine võistkonnaga.


Pornovestluse ilusad paarid - veebikaamera voogedastus reaalsest seksist\nPaaride laius ja sugu eetris - kuumade paaride voogedastus veebis\n#paaridevaheline seks #pepusse laskmine #näol istumine #imemine\n#tõmbamine #tüdrukutega seksimine #kliitori imemine #Mängud\n#kottide imemine #dildoga seksimine #seks #pritsiv orgasm\n#peenise imemine #näpuseks #liputamine #ohmibod\n#sperma vahetamine #masinatega seksimine #suitsetamine #imemine\n#fantaseerimine #jalafetiš #lesbid #kliitori imemine\n#sisselaskmine #massaaž #pritsiv orgasm #tissiseks\n#sügav minett #näol istumine #liputamine #allaneelamine\n#oraalseks #sperma vahetamine #fantaseerimine #rusikaseks\n#kaamera-show #kreemipirukas #dildoga seksimine #näol istumine\n#kottide lakkumine #oraalseks #paaridevaheline seks #sisselaskmine\n#bdsm #nautimine #masturbeerimine #ohmibod\n#näol istumine #pihku peksmine #kliitori keelekas #kliitori hõõrumine\n#anaalkeelekas #näol istumine #liputamine #lesbid\n#jalafetiš #lakkumine #kliitori imemine #kliitori keelekas\n#oraalseks #sügav minett #dildoga seksimine #kliitori lakkumine\n#bdsm #jalafetiš #naiste domineerimine #pritsiv orgasm\n#riista imemine #tantsimine #dildoga masturbeerimine #suudlemine\n#suhtlemine #fantaseerimine #masturbeerimine #Cam2Cam Prime\n#ejakuleerimine #dildoga mängimine #tüdrukutega seksimine #kliitori lakkumine\n#anaalmängud #dildoga seksimine #keelekas #anal fisting\n#anaalnäpuseks #dildoga mängimine #näol istumine #kliitori imemine\n#dildoga mängimine #masturbeerimine #pepulakkumine #keelekas\n#kottide imemine #riista imemine #sisselaskmine #näpuseks\n#handjob #tõmbamine #kliitori keelekas #lovense\n#kaamera-show #fantaseerimine #vaginaalne keppimine #pritsiv orgasm\n#kreemipirukas #vaginaalne keppimine #anal fisting #jalafetiš\n#pepusse laskmine #massaaž #imemine #kliitori imemine\n#kolmekas #bdsm #grupiseks #pepulakkumine\n#anaalkeelekas #näkku laskmine #massaaž #ilma seksita\n#anaalmängud #suitsetamine #kliitori hõõrumine #HD+\n#persest suhu #peenise imemine #dildoga masturbeerimine #hõõrumine\n#suhu laskmine #allaneelamine #tisside lakkumine #Live mobiilis\n#kaamera-show #topeltpenetratsioon #seks #karm seks\n#anaalmängud #fantaseerimine #hõõrumine #suitsetamine\n#näkku laskmine #näkku laskmine #seks #tüdrukutega seksimine\n#seks #karm seks #masturbeerimine #tisside lakkumine\n#anaalmängud #paaridevaheline seks #sperma vahetamine #fantaseerimine\n#ejakuleerimine #lakkumine #hõõrumine #lesbid\n#kolmekas #kreemipirukas #dildoga masturbeerimine #topeltpenetratsioon\nPaaride seksi reaalsuse voogud veebikaameras\nPaljude armunud paaride tormiline seksuaalelu on tõesti vaatamist väärt. Paljud häbenevad oma intiimseid saladusi avalikkusele avaldada, kuid siiski on ka neid, kes on avastanud pornovideovestluse. Need, kes sellest hoolimata ületasid piirangute piiri, on veebikaamerate austajate seas tohutut populaarsust kogunud ja saavad sellest nüüd isegi kasu.\nKui perroonid on veebikaameras proovinud kõiki naudinguid, on perverditel meeletu soov selles suunas edasi areneda. Abielupaaride pornovestlus on alati põnev vaatemäng, mis pakub vaatajale vaid kõige pöörasemat elevust. Siinkohal ühendavad vabanenud dueti formaadis paarid oma loovuse ja korraldavad mõnikord selliseid etendusi, millest on lihtsalt võimatu silmi ära võtta.\nErootiline pornovestlus paaridega võrgus\nPaarimudelite pornovestlus on midagi muud, kohati kuumem kui tavaline soolo. Paaris on armastajatel suurepärased võimalused, kus leidub täpselt koht, kus nende vabanenud fantaasias ringi käia.\nPaaride seksi jälgimine eetris pole kunagi varem olnud nii põnev ja huvitav kui meie veebisaidil. Ainult meil on kõige erinevamad seksuaalse moraali paarid. Nad muudavad räpase seksiga ajaviidet kergemaks ja põhjustavad lihtsalt vastupandamatut soovi olla nendega teisel pool ekraani! Ära kaota võimalust sukelduda pea ees himude ja mässude maailma, kus perverssusel pole piiri.\nPaaride pornovestlus on uskumatu koht, millel on palju eeliseid:\n- Hüperseksuaalsed paarid pakuvad teile seksis palju uut lõbu\n- Veebipaaride abil saate hõlpsasti emotsioonide tormi\n- Veebipaarid panevad teid kõik probleemid unustama\n- Vabanenud paarid mitmesuguste maitsete ja värvide jaoks alates lesbidest kuni trannies on veebikaamera jaoks avatud tutvumiseks ja pornograafiaks\nAvameelsete paaride pornograafilised voogud\nNeed on ainult selle vestluse kõige olulisemad eelised, sest tegelikult saab neid tundide kaupa lugeda. Kui teid ei huvita enam sooloformaat või soovite vaatamise ajal mitu korda erksamaid emotsioone saada, siis see teile siin tõesti meeldib.\nVirtuaalne kohting paaridega pole kunagi olnud nii räpane ja väärastunud! Valige paar oma maitse järgi ja puhuge pärast rasket töönädalat veidi auru. Siin on teil väga hea meel!


PROOVISÕIT: Kahekordse hinnaga Kodiaq - Maaleht\nPROOVISÕIT: Kahekordse hinnaga Kodiaq\nKodiaq Elegance 4x4 loob esimese hooga tummaks. Sest ta on nii kevadrohelist värvi kui üldse olla saab. Kohe selgub, et paljas reklaamitrikk, kilekate, aga ikkagi on mõnus ja uhke tunne niisugust värvi olles ringi tuuritada. Inimene on edev, pole midagi parata. Keskealine mees teiste hulgas.\nSelle auto süda on 2,0 diiselmootor, 140 kw ehk 190 hj. Kirjade järgi otsustades jõuab ta nullist sajani 8,9 sekundiga, mida on auto suhteliselt suurt kogu tunnistades just parasjagu. Seega: mootorist jätkub, eriti ajastul, mil aina väiksem on aina moodsam.\nLiikumine, ilmselt 4x4 kaasmõjul, on selline, et võimaldab biitsepsitel parajalt turri kerkida. On hasarti, on sisu, on minekut. Sealjuures tunnet, et see auto püsib: loomulikult maanteel, aga ka siledamal teedeta maastikul.\nSeitsmekäiguline automaatkast tundub juba ette mõistvat, mida juht soovib, võimaldades nii sujuvalt kiirendada kui ka pööretel alla langeda.\nAga kui kiirendada?\nKeskmine kütusesekuli on Kodiaqil ametlikult 5,7 l 100 km kohta. Paraku on lugu nii, et kui autot naudid, tähendab see ka suuremat kütusekulu. Sest mis sa tuimast ikka tallad! Seega ei julge ma keskmise kütusekulu ametlikule näidule allkirja anda. Liitrike juurde. Kui veel parem tuju, siis veidi rohkem.\nMuidugi oleneb kütusekulu osakaal auto omamise rõõmus sellest, kui kalli Kodiaqi endale suudate või soovite soetada. Kevadrohelisel autol on kiri, mis lubab hinda alates 20 900 eurost. Kui aga haarate kindalaekast infolehe, karjatab see, et näidisauto hind on 46 290 eurot.\nPeiteriietes tuttuus väike linnamaastur Škoda Karoq käis Eestis 02.05.2017\nEksklusiivne esmapilk tuttuuele ruumikale Škoda Karoq – linnamaasturile (33) 24.05.2017\nSelle teabe peale klõpsatab kindalaegas kiiremini kinni kui ta avanes, aga suurel eurosummal on ikka pool lehekülge põhjuseid ka. Teiste hulgas elektrilise lukustussüsteemiga haagisekonks, aastane lisagarantii, kaugjuhtimisega seisuküte, rehvid 235/ 50 R 19, parkimisandurid ees ja taga, kaks kokkuklapitavat istet kolmandas istmereas, pimenurga abisüsteem, garantii vältusega 4 aastat või 120 00 km. Ja nii edasi, rida rea järel.\nVõimaliku ja mõistliku vahel\nMis aga Kodiaqil üldisemalt plusspoolele jääb? Ta on parajalt suur. Soliidselt suur. Nii avar, et kõrvalistme kasutaja ei pea olema just su südamesõber. Heledad materjalid lisavad avardava nüansi. Sisekujunduselt on Kodiaq pigem soliidne, isegi veidi klassikaline.\nKäigukang istub kenasti käe alla, kellad on selgepiirilised, rooliratta saab sättida näidikupaneeliga kohakuti, juhtpuldi klahvid on kenasti käeulatuses. Kui on vaja midagi timmida, jõuab tulemuseni üsna hõlpsasti. Pagasiruumi luuk avaneb eemalt nupuvajutusega.\nPakiruum pole just ülemäära suur, aga siiski saab selle põhjast tarvitamiskõlblikuks tõsta kolmanda rea istmepaari. Vaid lastele küll, aga ega te ju bussi ei ostnud… Pealegi on nn keskmise rea reisijatele loodud mitmed ise reguleeritavad mugavused.\nVeidi meeleolu langust ka. diiselmootori start-stopp süsteem tukub veidi, näiteks siis, kui linnas on vaja tihedas liiklusvoos kõrvalteelt peateele süstida. Tulede automaatvahetus oli vähemalt proovisõiduõhtul niisugune, et kaugtuled ei lahvatanud kohe tagasi ning mõnikord ehmusid andurid teemärkide tagasipeegeldusest.\nKokkuvõttes: tasub kindlasti proovida!\nPROOVISÕIT: Škoda Kodiaq uitab tundmata radadel\nMotorsi proovisõit: Škoda Kodiaq\nPROOVISÕIT: Kena hübriid Yaris\nPROVISÕIT: Uus Hyundai i 30. Kas mängureeglite muutja?\nKas osta uus või kasutatud auto? Kõrvutame plusse ja miinuseid\nPROOVISÕIT: Odav ring surugaasiga\nRegistreeritud (2) Anonüümne (22)


Säde Reet Posti: kas meie edasine koolielu muutub? – Räpina noorteveeb\nHome Uudised ja teated Säde Reet Posti: kas meie edasine koolielu muutub?\nKristel Zovo mai 7, 2020 mai 7, 2020 Uudised ja teated\nViimati käisime koolis rohkem kui kuu aega tagasi ning nüüdseks on ilmselt enamus õpilasi koduse õppega harjunud.\nEsimesel nädalal olid ilmselt paljud õpilased elevil, sest paljude soov, et koolis ei peaks käima, sai tõeks. Kuigi pärast neid teistest eraldatud olnud nädalaid, oodatakse siiski kooli tagasi naasmist.\nSee on ilmselt kõigil erinev, kas meeldib koduõpe või mitte. Mõnest teemast on veidi raskem aru saada, kui õpetajaga arutleda ei saa, mõnda asja on põnev üksi teha. Eks see on ka tore, et kaugõppe tõttu antakse vahelduseks veidi teistsugusemaid ülesandeid kui tavaliselt.\nMulle endale koduõpe meeldib, muidugi igatsen ka kooli, kuid vahelduseks on see üsna põnev. Hommikuti ei pea nii vara ärkama ja saab korraliku hommikusöögi süüa. Õppetööd tehes saan valida sellise tempo, mis mulle meeldib. Mõnel päeval läheb õppimisega küll kauem aega, aga mõnel päeval saab paari tunniga õpitud ja ma olen kohustustest vaba ning võin oma ülejäänud päeva meelepäraselt sisustada.\nOleme distantsõppel olnud juba peaaegu kaks kuud ning selle ajaga on ilmselt paljudel oma rutiin tekkinud ja õppesüsteemid paika loksunud.\nHuvitav, kas sellest olukorrast ka meie edasine koolielu muutub?\nSäde Reet Posti\nMehikoorma Põhikooli õpilasesinduse esimees


Kommentaarid: Kuidas endise vallavanema suguvõsa perearstile altkäemaksuks valgeid saapaid otsis\nEesti Päevaleht, 4. september 2018 07:44\nkolmas eesti/ 4. september 2018 13:45\nhoopis / 4. september 2018 15:21\nnutma, sest töötutele riik sülitab.\nJuula/ 4. september 2018 11:07\nMeie elu hakkab muutuma üha jaburamaks absurditeatriks. Vist, et näidata, et tehakse kõvasti tööd, songitakse aastaid pisiasjades, suuremaid juhtumeid aetakse nn "kokkuleppemenetlusega", millele järgnevad tühised karistused, sest mine tea, kellel neist on võimu neid soojalt kohalt lahti kangutada.\nNagu Savisaare protsesski, siiani polevat põhjapanevaid tõendeid, et mõista süüdi, kiusatakse aga haiget seniilset edasi, et äkki poetab miskit, et saaksid oma kohtuotsuse teha. Samas pole kuulnud miskit hoopis suuremate sahkerdamiste kohta, võta või näiteks raudtee ja maantee suured rahakaod, autorollod, arsenali keskus, rahapesu jne. Meile lükatakse ette ikka suure skandaaliga saapad, kõrvaklapid ja Savisaar, mida siis rahvas saab aastaid "närida", et saaks juhtida suurematest sulidest tähelepanu kõrvale.\nJuula,/ 4. september 2018 15:22\nmine osta mõistust või kerja oma Savisaare käest.\n4. september 2018 22:35\nküss/ 4. september 2018 10:22\nmiks siis kohe suguvõsa??? Kas tõesti soovis kogu vallavanema suguvõsa incorpore perearstilt invaliidiks tunnistamist? Suguvõsa on suht ümmargune ja väga lai mõiste. Ajakirjanik võiks konkreetsem olla. V poleks siis piisavalt ahhetamapanev?\nno suguvõsa aitas otsida neid saapaid.\nlugeja/ 4. september 2018 09:56\nväikses sulid võllas, suured tõllas...rahapesu ei uuri keegi...\nJürka/ 4. september 2018 11:13\nEsiteks on siin jutt ühest hoopis teisest väärteost Teiseks: ja sina tead kohe kindlasti, et keegi ei uuri? Er kui sinule sellest rääkima ei tulda, siis tähendab see kohe mitteuurimist? Kulla inimene, ära kritiseeri asju, millest sul aimugi pole. Ja kui sul puudub ettekujutus, kui kaua - tegelikult vahel lausa aastaid - võib selliste asjade uurimine kesta.\n4. september 2018 22:37\nJajah, aastaid uuritakse, kuni aegub.\narx/ 4. september 2018 08:35\nnii see elu ju ongi, kahjuks.\nnüüdse korra ajal/ 4. september 2018 09:08\non võimalik ainult ka normaalseid asju ajada ainult altkäemaksu najal , teisiti enam pole võimalik enam kusagil\nJürka/ 4. september 2018 11:20\nNiisugust riigikorda me vist soovisimegi, või kas ikka soovisime? Unistasime muinasjutulisest kapitalismist. Naerukoht....


Keskkonnast ja investeeringutest ehk keskkonnainvesteeringutest | Bioneer\nKeskkonnast ja investeeringutest ehk keskkonnainvesteeringutest\nKeskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) loomisest saab selle aasta mais 9 aastat ning nende aastate jooksul on keskkonna heaks nii mõndagi ära tehtud. Nagu KIKi nimigi ütleb, tegeleme me keskkonna ja rahaga ehk rahastame erinevatest vahenditest keskkonnaga seotud projekte. Põhimõtteliselt võib meie „rahakoti“ jagada kaheks: Euroopa Liidu struktuurifondid ja keskkonnatasud ning just viimase kasutamisest allpool juttu tulebki.\nMis see keskkonnatasu üldse on? Keskkonnatasusid kehtestab Eesti riik ning tasusid on kahte tüüpi – loodusvara kasutusõiguse tasu ning saastetasu. Nii nagu nimede järgi aimata võib, on esimene neist mõeldud tasuks loodusvara kasutamise eest ning teine tegevusest tuleneva saastamise kompenseerimiseks. Mõlemat liiki tasud puudutavad nii kaudselt kui otseselt meid kõiki, sest saastetasu maksab näiteks prügila ning läbi prügifirma kehtestatud tasude ka meie. Loodusvarade kasutamine on aga muuhulgas ka kalapüük või jahipidamine. Mõlema tegevuse tarbeks on aga vaja luba ning tolle soetamiseks makstav raha ongi kasutusõiguse tasu.\nKuidas sellistest tasudest saadud raha keskkonnale hiljem kasuks tuleb? Kui keskkonnatasude seadus paneb paika tasude suuruse, siis Keskkonnaministeeriumi määrus annab suunised tasudest saadud raha kasutamiseks. Et KIKist taotlemine oleks lihtsam ja raha jaotamine loogilisem, on paika pandud kindlad suunad (ning neil omakorda alavaldkonnad), mille alla oma projekte sobitada. Kokku on seitse suuremat valdkonda, millele lisandub kaheksandana veidi pisem maakondlik valdkond, mille alt rahastatakse kohalikke ja pisemamahulisi projekte. Nendeks seitsmeks suureks valdkonnaks on kalandus, veemajandus, jäätmekäitlus, looduskaitse, metsandus, keskkonnakorraldus ja keskkonnateadlikkus.\nKolm korda aastas toimuvad KIKis taotlusvoorud, kuhu kõik (välja arvatud eraisikud) saavad taotlusi esitada. KIK viib läbi esmase kontrolli ning kui kõik on nii nagu peab, saadetakse taotlused Keskkonnaministeeriumisse hindamisele. Hindamisprotsess on pikavõitu, sest taotluste arv on väga suur – näiteks 2008. aasta kolme taotlusvooru laekus kokku üle 2000 taotluse. Kui ministeerium on hindamisega ühele poole saanud, koguneb KIKi nõukogu, kes tehtud ettepanekud läbi vaatab ning lõpliku otsuse teeb. Kui nõukogu otsus käes, sõlmitakse õnneliku taotlejaga leping ning projekt lähebki töösse. Igal aastal projektidele jagatav kogusumma on erinev, sest sõltub see ju ennekõike tasude laekumisest, kuid näiteks eelmisel aastal oli see summa ligi 900 miljonit eesti krooni.\nMida selle rahaga siis täpsemalt tehakse? Projekte on erinevaid, kuid neid kõiki ühendab soov keskkonna heaks midagi ära teha. Jäätmete vallas on näiteks ehitatud jäätmejaamu, mis aitavad kohalikul kogukonnal oma prügimajandust paremini korraldada ning seeläbi metsade ja ümbruskonna prügistamist vältida. Veeprogrammi abil on nii mõnigi asula saanud endale puhta kraanivee ja kanalisatsiooni, tervendatud on kinni kasvama kippuvaid veekogusid ja puhastatud kaldaääri. Keskkonnakorralduse valdkonna kaudu proovitakse vähendada keskkonnasaastet, aidates näiteks renoveerida katlamaju, palju on uuritud ka meie linnade õhku ning otsitud alternatiivseid küttevahendeid. Viimastest on üks omapäraseimaid Saaremaal asuva sigala projekt, kus sigalat soojendavad sead ise. Mitte küll ise ahju küttes vaid läbi sealäga, mille soojus on kütteallikaks. Lisaks küttearvetele vähenes ka metaani- ja ammoniaagiheite hulk, mis enne sealägast eraldus ja õhku saastas.\nMetsanduse programmi toel, kuhu alla kuulub ka jahindus, on toimunud erialaseid konverentse, uuritud Eesti metsade tervislikku seisundit ning õpetatud jahimehi. Ehkki jahinduse toetamine võib loomasõpradele vale tunduda, tuleks ennekõike meeles pidada, et hea jahimees on kui metsa heatahtlik peremees, kes hoolitseb loomade eest söögivaesel ajal ning mida oskuslikum ja keskkonnast hoolivam on jahimees, seda paremini on hoitud ka meie metsade ulukid. Kalade eest kannab hoolt kalanduse programm, mille abil näiteks eelmisel aastal Peipsi järve võrkudest puhastati – pahatihti kipuvad võrgud minema triivima või purunema ning seeläbi jäävad võrgutükid järve risustama. Samuti rahastatakse igal aastal erinevate kalaliikide populatsioonide taastamist, mis peaks rõõmustama nii looduse- kui kalandussõpru.\nLooduskaitse programmi kaudu on heakorrastatud lugematul arvul matkaradasid, mis võimaldavad loodushuvilisel Eesti looduse rikkusi avastada ning kui tuua erilisemaid näiteid, siis tõenäoliselt mäletavad paljud konnade infoliini, mis samuti KIKi toel tegutsema hakkas. Kõige projektirohkem on aga keskkonnateadlikkuse programm, mille kaudu haritakse nii noori kui vanu – korraldatakse kooliekskursioone, õuesõpet, kirjastatakse raamatuid, tehakse telesaateid (nt. Osooni), veebikeskkondi ning palju muud taolist. Ka Bioneeri portaal on üks paljudest headest ideedest, mis keskkonnateadlikkuse programmi abil on teoks saanud.\nJärgmise keskkonnaprogrammi taotlusvooru tähtaeg on 16. märts, nii et kui pea ideid täis, siis tule ja loe KIKi kodulehel taotlemistingimusi, kirjuta hea taotlus ja saada see teele!\n12. 08. Keskkonnainspektsioon teeb Euroopa Liidu toel tiigrihüppe\n31. 12. Bonsai - pereliige potis


Rainmeteri naha galerii tarkvara võimaldab teil alla laadida ja installeerida 240 + nahku - vabavara\nRainmeter on kahtlemata parim tasuta Windowsi jaoks saadaval olev töölaua kohandamise rakendus. Ühildub kõigi Windowsi aktiivsete versioonidega, mis võimaldab muuta töölaua mitte ainult ilusaks, vaid ka informatiivseks. Selle vabavara jaoks on Internetis saadaval sadu - võib-olla isegi tuhandeid - fantastilisi nahad.\nAlgajatele tundub, et Rainmeteri uue naha sirvimine ja paigaldamine võib tunduda raske ülesanne. Kuigi mitmed nahad on otseseks paigaldamiseks saadaval .rmskin-vormingus, tuleb mõned zip-vormingus nahad käsitsi kopeerida Rainmeteri nahakataloogi.\nKasutajad, kes on Rainmeteri jaoks uued ja soovivad hõlpsasti alla laadida ja paigaldada uusi nahku, saavad nüüd kasutada tasuta tarkvara nimega Rainmeter Skin Gallery .\nRainmeteri naha galerii on kaasaskantav tarkvara, mis võimaldab teil paigaldada uusi nahku. Programmi praegune versioon pakub teile rohkem kui 240 nahka. See võimaldab teil isegi alla laadida Rainmeteri tarkvara, kui te pole seda juba installinud!\nSelle programmi parim asi on see, et saate vaadata naha arendaja nime, naha vabastamise kuupäeva, toetatud vihmamõõturi versioone ja muud seonduvat teavet, nagu allalaadimise suurus ja hinnang enne naha allalaadimist. Võite külastada ka naha algset arendajalehte, klõpsates akna ülemisse vasakusse serva olevale autori nimele.\nNaha paigaldamiseks käivitage naha galerii, sirvige nahka, mida soovite paigaldada, klõpsa nahale, et leida rohkem üksikasju, ja lõpuks klikkige allalaadimise lingile, et nahka alla laadida ja automaatselt installida. Kui olete installinud, saate uue naha sisse lülitada, klõpsates paremal nupul Rainmeter ikoonil süsteemses salves (teavitusala).\nPealegi on see kaasaskantav tarkvara, mis tähendab, et saate töötada ilma seda tegelikult installimata. Toetab Windowsi x86 ja x64 versioone, sealhulgas Windows 8.\nSamuti võite proovida mõnda muud töölaua kohandamise tarkvara XWidget.\nLae Rainmeter Skin Gallery\n21 Ekraani visand Klaviatuuri otseteed Windows 10-s\nErinevus Vista ja Windows 7 vahel\nAsenda vaikimisi Windows 7 ikoonid AdSevenIconChangeriga\nKlassikaline värvipaneel: muutke fondi ja muude elementide värvi Windows 10-s\nMuuda kausta tausta Windows 7-s Windows 7 kausta taustaheliga


Tahad kaalust alla võtta? Proovi seda detox-joogi retsepti | Buduaar\nTahad kaalust alla võtta? Proovi seda detox-joogi retsepti\n2014. aasta 29. jaanuar 00:34\nMe kõik teame, et vee joomine on vajalik ning et 8 klaasi vett peaks iga inimene päeva jooksul ära jooma. Kuid vahel tahaks juua midagi maitsvamat ning mis võiks olla veel parem kui jook, mis ühtlasi maitseb hästi ning lisaks aitab kaasa ka kaalulangetamisele? See õuna-kaneelivesi tõepoolest aitab kehal kaloreid kiiremini põletada ning jääkainetest vabaneda.\nRetsept ise on lihtne! Vaja läheb:\n1 keskmise suurusega roheline õun\n1 tl kaneeli või 1 kaneelipulk\nLõika õun kuubikuteks, pane õun, kaneel, jääkuubikud suurde kannu, vala peale vesi ja pigista sisse 1 sidruni mahl. Lase külmikus 15 minutit seista ning tarbi päeva jooksul nii nagu ise soovid. Kui vesi otsas, vala peale uus liiter vett. Komponendid tuleks välja vahetada iga kolme päeva tagant!