KUIDAS OSTA AUTOT? - Leht 2 - Eesti BMW Klubi\nTänane kuupäev on 25.05.2020 17:19 28\nLiitunud: 03.10.2002 10:09 07\nPeamine sõiduk: Audi Q7\nVõta ühendust xjan\nhoiduge selle auto ostust\nPostitus Postitas xjan » 27.08.2004 16:50 52\nEndal siis mõned nädalad tagasi selline tore kogemus saavutatud...\nOtsisin kupeekerega E30-t, mootoriks 2.5i. Teadaolevalt tuttava-tuttaval selline olemas - kiire kõne, müübki näe ja eks siis läheme vaatama. Kuna endal oli kogemus 325i-ga siiski olemas, siis esmalt torkasid silma õliradika puudumine (polnud krt ka voolikuid) ja tagasilla trummelpidurid. Mootor ise täitsa 2.5 moodi M20\nMüüja jutt oli et tagasild on vahetatud ja õiged jupid on tal kõik olemas mis sinna käivad ja need saab kaasa. Õliradikast ei osanud ta midagi arvata. Sai uuritud passi ja seal on 325. No ega midagi, müüja ajab ka imelikku juttu.... Proovime mootorit, tiksub ilusti käia, pöördesse ka läheb, mis siis muud kui proovisõidule.\nI käik, gaas põhja - MIDA KURADIT???? II käik, gaas ikka põhjas - NO KUULGE... pole nagu see või on mu 1.8T perePassat tõesti mingi jube loom? Kas mootor on kohvi - no ei saa nagu olla sest töötab ju ilusti. Ega midagi, seisma, kapott lahti ja uurima.\nIse nii spets polnud, õnneks Patrickule kõne aitas asjasse selgust luua - mootor M20 küll, aga sisselaskekollektori ja õhulugeja järgi - 2.0 hoopis. Nonii... Mis siis veel siin on?\nAuto varastatud? OK, kerenumbrid kattuvad, kõrvalistuja-poolne metalllipik on kuidagi kahtlaselt needitud... oot, siin on needi kõrval ka näha pisike relakajälg eelmise needi eemaldamisest....\nTihend kapoti klaasipoolsest servast maha - kõik tundub enam-vähem, ei roostet, ei otsest pahteldusjälge kerenumbri juures. Omanik-Müüja on väga nõutu näoga kõrval, kuna aga tuttava tuttav ei hakka veel politseid ka kohe kutsuma.... Nii... kõrvalistujapoolne kojamehe vms plastkate küüntega maha kangutatud, ega sinna ju nii hästi sisse ei näe, aga pikemal otsimisel ja sõrmdega kobades selgub - keevitusjälg! Kerenumbrid vahetatud!\nPole vist vaja öelda, et tehing katki jäi\nSeega, kui keegi läheb ostma 87-> musta 325i kupee E30-t tasuks samad asjad enne ikka üle vaadata.\nAuto on varastatud ja sõidab minuteada siiani ringi. Mina kellelegi s***a keerama ei hakka, aga kui müüja minu nõuandeid kuulda ei võta ja politseisse ei lähe antud asjast teatama ning proovib seda kellelegi sama jutuga maha parseldada mis mulle räägiti, siis politsei number abiks!\nLiitunud: 09.09.2004 20:03 35\nVõta ühendust Raino\nPostitus Postitas Raino » 12.09.2004 15:57 13\nAutomaat käigu kastiga ostes tuleb sõita ja mitte ainult platsil. Üks kasti viga neilt põhiliselt esineb. Ja see on külmalt käiku vahetades. Testida saab seda loomulikult kui kast külm. Ja vaikselt minnes arvatavasti ei vaheta korralikult mingi 1500 rpm pealt vaid sõltuvalt korrasolekust min 3000-4000 rpm. Ütleme nii, et saad hinda alla kaubelda, kui selline jama on. Või kui muidugi juba täitsa pees on (ma mõtlen, et soojalt vaikselt startides ja jonksutab) - pead ise otsustama, kas võtad või mitte. Põhimõtteliselt proovi tasakesi startida vaata kas automaatsidur võtab ühtlaselt või nõkutab kas täisgaasil laseb 5000 rpm enne kui ära vahetab. Mõõdukal kiirendamisel peaks vahetama peaaegu märkamatult ainult hääl muutub täisgaasil vaikse nõksuga proovi ka käsitsilülitusi kas pidurdab käiguga. Lisaks proovi erinevaid programme kindlasti proovi suht suurel kiirusel äkilist kurvi võtta, et ega käike pilduma ei hakka. Tean et automaatkasti ärasuremahakkamisest pidi märku andma ka see kui kaigukasti õlil on kärsakas juures ja oli on must. Automaatkasti õli kontrollitakse alati töötava mootoriga.\nKui on katalisaatoriga variant siis peaks olema peaaegu suitsuvaba pöörete mahalaskmisel ei tohi lonkama jääda.\nKlapisääretihendid on siis omadega täiesti otsas, kui pöörete pealt gaasi maha lased ja siis sinise välja viskab...\nÜks kuluv detail on generaatori ja veepumba rihma pinguti kui mootorit seisma jättes teeb kiuksu siis hakkab läbi minema. Üldiselt peaks see (85kw) olema kütuse suhtes leplikum negatiivne on muidugi suvekuumuses võimsuse langus kindlasti kontrollida elektri lisad ja ventilaatori viscosidur , käivitumine soojalt-külmalt , pöörata tähelepanu ka tagavedrudele , roolilõtku kontrolli hoolikalt paljusõitnutel on nuutides lõtk, mis on tülikas kõrvaldada. Muidu peaks hästi vastu pidama kui just mingi 400 tuhat sõitnud pole. 300 sõidab korralikult Eestis -25%- -35%..\nKontrolli tagasilda. Et lääpas ei ole. Hakkab jubedalt rehve seest sööma. Rattad peavad auto kerega täiesti paralleelselt olema. Mis veel. Mõnikord jamab neil salongi soojendus ja kont on ainest tühi. Sõida aukudest ja kuula silla klobinat nii eest kui tagant. Neid pukse mis seal läbi tavaliselt on, on suht palju. Vaata palju välja läheb. Kui mingi 160-170 siis on turbol (**** kuidas seda eesti keeles nüüd nimetataksegi) ülerõhu klapp läbi.\nRoolivõimendi õli võib kah kontrollida vaadata , et mis olekus ta seal on ning mis värvi on. Töötava mootoriga peab olema näha õlipaagis õli ringlus. Olen näinud juhtusid kus on ATF õlile on juurde kallatud tavalist hüdraulika õli või on siis ilusa punase õli asemel mingi imelik hall mass.\nKõige lihtsam on ülevaatuse stendist läbi lasta ja õlivarras käimise ajal välja tõmmata kui mootor ei aura siis on ok ja kui tahmastendist läbi läheb ja turbomootori näit alla 3 jääb siis on hea.\nTd-l kontrolli turbo olukorda, kiirendades peab nati alla 2tuhabnde poorde tekkima mõnus minek. keera õhuvõtu lõdvik maha ja kontrolli ega turbol loksu sees ole ja väga õline ei tohi ka olla. Ja veel turbost, kõvemini pöördeid andes peab olema näha kuidas turbo membraan liigutab klappi mille kaudu vahendatakse turbole suunatud heitgaaside hulka. Kui see katki siis võib kiiremal sõidul mootoris olev ülelaaderõhk kole suureks minna. Turbot kontrollida saab kah nii , et kui tõmmata õhufilter lahti siis pöördeid andes peab kuulda olema pisikest vilet. Või kui masin on tükk aega sõitnud ning mootor soe aga turbo jahe.\nMootoril kuluvad veel nukkvõllid - õlikork maha ja saad esimesest nukast mingisuguse pildi silme ette , loomulikult kuuled seda ka häälest..\nNäiteks , surve jahutussüsteemis , plokikaan kõver , klapivahedes või plokikaanes endas mikropraod , millele ei aita ei isegi keevitamine jne. Et seda ennetada on lihtsaim meetod teha sooja mootoriga nii 5 km . pikkune tiir, lastes ta nn. korralikult pöördesse. Siis avada kapott ja kontrollida jahutussüsteemi ülemist lõdvikut , mis suundub plokikaanest radiaatorisse. Kui see on kõva kui kivi siis parem jalad selga võtta ja kiiresti sellest autost eemale joosta kui hiljem unes remondist koshmaare näha ei taha . Normaalselt peaks lõdvik sooja mootoriga kohapeal käies jääma nii pehmeks , et suudad seda käega kokku suruda. Samas gaasi andes peab tundma ,et veepump tekitab tsirkulatsiooni. Ehk lõdvikut kokku surudes ja samal ajal pöördeid lisades peab lõdvik paisuma ja vastupidi. Saab kah veel kontrollida niiviisi ,et keerad paisupaagi korgi maha ja valad jahutus vedelikku juurde nii palju et on kaelani täis siis käivitada mootor ning oodata nii kaua kuni mootor on saavutanud töö temperatuuri. Sama aegselt kui mootor soojeneb oma töö temperatuuri jälgida mis hakkab toimuma paisu paagis. Muidugi mingi hulga ta jahutus vedelikku lööb minema aga kui soojenemise protsessis hakkab paisupaki pisikesi mulle ajama paisu paagist siis on selline lugu , et kas plokikaane tihend läbi või siis plokikaanes praod sees.\nTehtud on palju ning teha veel rohkemgi. Suured sõnad kunagisest CCCP poliitikast.\nLiitunud: 12.06.2003 18:16 10\nPostitus Postitas ARDO » 16.09.2004 15:45 26\nSamas pole ka see näitaja et hooldusraamatus kõik templid ühesugused ja pastakas sama ja käekiri sama.Võibolla on näiteks vahepeal raamat täitmata jäänud ja enne müümist on lastud kõik korralikult sisse kanda\nPostitus Postitas Aare » 17.09.2004 18:20 44\nMinu praktikas on hooldusraamatuga olnud hoopis see versioon, et templid on samad, käekiri sama, aga allkiri igal erinev konks\nLiitunud: 05.09.2004 23:30 57\nVõta ühendust Simsa525\nPostitus Postitas Simsa525 » 19.10.2004 01:53 00\nRaino kirjutas: Turbot kontrollida saab kah nii , et kui tõmmata õhufilter lahti siis pöördeid andes peab kuulda olema pisikest vilet. Või kui masin on tükk aega sõitnud ning mootor soe aga turbo jahe.\nKui see turbo poolt tekitatav vile on natuke rohkem kui "pisike" siis turbo turbiini labad läbi. Tean seda sellest, et papa firmas vahetati ühel rekkal turbod ära kuna viimased tegid hirmsal kombel julmalt vilet.... turbo labad olid praktiliselt sõelapõhjad... Uued turbod visati peale ning no absoluutselt mingit vilet ei olnud\nE34, 535i, 155kw\nE39, 525tds, 105kw\nNissan Primera 2.0d 55kw\nKuidas ära tunda kõvatajat?\nPostitus Postitas Aare » 20.10.2004 17:18 29\nLoengumapp nr 2\nTeema inspireeritud sellest 525iXT kuulutuse taga olnud mölast.\nKui esinevad sellised tunnused:\n1. kuulutuse peale mailitakse, sms-takse või tuututatakse avalikus foorumis, mitte MINGIL JUHUL EI HELISTATA ja välditakse kohtumist näost näkku müüja/autoga\n2. aetakse jube tarka juttu, kus faktid ei klapi\n3. märkad, et sama ostja huvitub samaaegselt VW Polo 1.2-st ja 7sest bmw-st (erinevates saitides tavaliselt)\n4. aetakse pikalt juttu ajaloost autot ennast uurimata ja auto alla vaatamata\n5. kes lubavad sulle tagasi helistada, kuna neile sobib, aga ei helista ja ei võta hiljem telefoni vastu\n6. Küsivad esimese asjana proovisõitu ja vinguvad pisiasjade kallal, auto tegelikku seisundit kontrollimata\n7. räägivad pikalt, et nende eelmine auto oli 75. aasta Datsun ning peale seda 82. sierra ja teie müüte 99. a autot...\n8. helistatakse varjatud numbrilt\n9. küsitakse järelemaksu\nsiin on tegemist KÕVATAJAGA\nÜkski tõsine ostja ei aja asju foorumis teiste nähes, vaid tegutseb kiirelt ja otsustavalt. Või ei tunne üldse huvi.\nEesti autokuulutuste peale ühendust võttev ostja on 98% kõvataja, kes loodab saada megakorras auto 9 000 kr eest. Ja sellel ei tohi olla ühtki viga, muidu huvi kaob kohe. Ta on jutu järgi kindel ostja, kui teie auto on 99. aastast, 12 000 sõitnud ning olnud 180-aastase kirikuõpetaja oma.\nLoomulikult tuleb ka soodsat hinda tingida ning soovitavalt suure kära saatel.\nTavaliselt lähevad need kõvatajad ise lõpuks oma kavaluse ohvriks, kui satuvad piisavalt hea jutu ja valetamisoskusega müüja otsa - ja lähevadki õnge, sest nende teadmised autost on tavaliselt pinnapealsed ning neid õnnestub kergesti lohku tõmmata. Kuid seda vaid siis, kui on tegemist POOLKÕVA ostjaga - so kes saab hädapäraselt kokku ostusoovi ja raha.\nEdaspidi võiks moded avaliku möla auto müügitingimuste ja auto seisundi kohta kohe kustutada, sest KÕVATAJA eesmärk on vaid endale odavat tähelepanu tõmmata.\nLiitunud: 17.10.2004 20:12 41\nPostitus Postitas nokkel » 31.12.2004 10:55 48\nNõus patriku ja ivariga. Toodud EUR ei oma minu jaoks enam mingisugust tähtsust. Eelmised kaks olid toodud saksast ja hollandist. Kõigepealt muidugi arvelevõtmiskulud, ülevaatus talvekummid jne.\nSiis hakkas tulema, bensupump andis Audil otsad peale 50km läbimist. Mersul vahetati poolremonditud süüteblokk- 1,5K. Sillapuksid amordid said esimese aasta jooksul mõlematel autodel ära vahetatud.\nÕige ta vist on jah, et autotooja ei teagi tegelikult mis antud isendil viga on, odavamalt saadakse ikka ju vigaseid isendeid. Need "pisivead" tehakse möödaminnes korda ja täpselt niipalju, et proovisõidul käiks.\nAudil nt oli , hea, et akuklemmi maha sain õigel ajal, pisiviga - nimelt hakkas luksuma mingil ajal, ja ohh imet aju põles maha. -2,5K. Mina isiklikult pooldan neid sõidukeid mis iga päev liiguvad.\nLiitunud: 28.06.2004 11:38 30\nPostitus Postitas Olts » 31.12.2004 13:52 59\nMootoriloengusse võiks lisada ka aktuaalsemad M50 ja M60 tüübid. Palju neid 80' alguse masinaid siin enam liigubki.\nE 34 M50B25\n53 840 111\nLiitunud: 20.01.2005 13:55 52\nPostitus Postitas andresare » 13.02.2005 11:29 16\nausalt öeldes ei teadnud ma bmwdest varem suurt midagi. sai nagu esiveoga masinatega sõidetud.....ühel päeval lihtsalt lõi pähe, et tagavedu ja bmw on just need asjad, mis teevad autost auto.\nLiitunud: 18.05.2005 00:21 55\nPostitus Postitas lees » 18.05.2005 00:23 46\njanar kirjutas: VASTUS\nSiin sai vist pea kogu E36 skaala läbi arutatud\nhttp://www.bmw-club.ee/forum/viewtopic. ... hlight=318\nainult et antud link ei avane enam on kuskil e36 tüüpvigadest juttu ??\nLiitunud: 26.09.2003 18:42 03\nPeamine sõiduk: BMW 325i E46\nPostitus Postitas Veiko K » 18.05.2005 17:04 53\nSeda teemat vist on mõeldud http://foorum.bmw-club.ee/viewtopic.php?t=3101\nLiitunud: 07.02.2005 10:39 47\nPostitus Postitas mike34 » 06.09.2005 12:03 56\nNii lisan siia ka siis mõned Enda soovitused autot ostes.\nSai ise ostetud E34 ehk siis 5 Seeria 2.4 Liitrine Turbo Diisel Aastast 1989.\nKontollida soovitan 1 Turbo ( Kummitihendit maha võttes soovitan turbot liigutada edasi tagasi ülesse alla kui ta liigub rohkem kui 1-3mm siis soovitan hakata hinnast rääkima uuesti seda eeldusel kui auto meeldib Turbo läheb maksma minimaalselt 2000 + siis vahetamine)\nTeiseks kere soovitan vaadata väga piinlikult auto põhja eriti aga tagarataste juurest E34 kere kipub seal olema pehme vanematel masinatel Ainuüksi selle remont on äärmiselt kallis lõbu.\nKolmandaks salongi soojendus ma olen laskund enda auto vahetada kogu selle esipaneeli kus on temperatuuri regulaatorid ja liugurid välja vahetada aga endiselt valmistab see seade mulle peavalu. vahetatud on ka kapotiall olev salongisoojenduse klapp. Kord töötab kord mitte ja temeperatuurid on ka täpselt sellised nagu ta just ise seda soovib.\nAuto ostmisel soovitan kontollida ka tagumist luuki kas töötavad kõik tuled ja mis olukorras on tagavara ratta koht.\nJõudu auto ostmisel\nAutod tulevad ja lähevad, Vaid INIMESED jäävad\nBMW Diisel liigutab mind taas. 525 Turbo DiiselS\nPostitus Postitas drey » 24.05.2006 20:10 50\nOlts kirjutas: Mootoriloengusse võiks lisada ka aktuaalsemad M50 ja M60 tüübid.\nOleks huvitatud küll jah:)\nPostitus Postitas killer666 » 21.11.2006 14:49 31\nkui ma kunagi 320 ostsin , siis oli eelmine omanik sina alla opel rekordi amordid pannud, ja kuna talveaeg ja suvekumm oli sis ei saand arugi , aga kui lumi läks siis nende amortidega yle 80km h ei saanud küll s6ita...\nja vedrud olid kurt teab mille omad...ilge jeep oli igtahes\nlamda asemel oli pandud aga AA patarei:D\nLiitunud: 05.01.2007 20:49 13\nPostitus Postitas toots27 » 23.01.2007 14:17 03\nkas keegi tahab mulle appi tulla Tartu kui peaksin mõnda BMW-d vaatama minna,lugu selles et ise ei jaga mõhkugi\nPostitus Postitas Ingmar » 23.01.2007 18:34 02\ntoots27 kirjutas: kas keegi tahab mulle appi tulla Tartu kui peaksin mõnda BMW-d vaatama minna,lugu selles et ise ei jaga mõhkugi\nTeine variant: lepi Tartu Um-is (United Motors) diagnostika aeg kinni ja lase seal auto üle vaadata. Proovisõidu teed ise, sest mõni viga võib ka selle käigus välja tulla.\n24 punkti test peaks siis kõige asjalikum olema, kui autot ostma hakkad.\nEraisiku käest autot ostes on seda lihtne teha, autoaiast Eestis arvelevõtmata autoga raskem, kuid mitte võimatu.\nLiitunud: 15.06.2005 12:19 57\nPostitus Postitas heiko12 » 14.02.2007 11:49 52\nPaar aastat tagasi kui sai endale bmw ostetud Raadi turu auto poest,(firmat täpselt ei mäleta) siis oli küll selline võimalus et kui tood treila kohale siis võib minna kontrolli. Nii et kui kokkuleppele saab siis on võimalik, kuigi jah ega need müüjad nii väga ei taha seda teha.\nPostitus Postitas Roland325 » 14.02.2007 12:54 40\nSiin käib põhiliselt jutt tehnika poolest aga ütleks ka ühe hea ja lollikindala nipi, kuidas saab kontrollida kere seisukorda, kui ei taha ,et 1-2a. pärast hakkab pahtel pragunema või rooste mullitama. Nimelt saab seda hästi kontrollida magnetiga!! Kõige parem on selline magnet: vars on nagu kokkukäiv autoantenn ja otsas on magnet. Kui panna magnet vastu külge ja tõmmates tuleb nn "antenn" ilusti välja, siis seal pahtlit ega muud jama pole, kui keskel tuleb magnet küljest ära, siis on kerge pahtlikiht aga kui paned magneti külge ja see üldse kinni ei võta, siis on seal kohas küll tõsine pahtlikiht või plekki polegi üldse all ja koht lihtsalt pahtlist ehitatud(mida müügiks tehakse küll ja küll). Müüjale võib natuke imelik tunduda küll, kui keegi käib magnetiga ümber auto aga see on lihtsam, kui hiljem kulutada tuhandeid keretööde peale!!\nAsukoht: P-Jaagupi EST\nVõta ühendust veekaheksa\nPostitus Postitas veekaheksa » 15.02.2007 18:11 51\nSiie teemasse võiks koondada siis ka sellised 'nipid', mis natuke konkreetsemalt viitavad auto kasutamisele ja kulumisastmele.\nKõrvalistuja kojamees. Kojamehe tööpuks on ehitatud kuidagi nii, et kuludes tõuseb aina rohkem ülespoole. Resultaat on selline, et asi hakkab vastu kapoti äärt käima. Niiviisi töötades kulutab endale jälje see kojamehe jalg.\nJuhiukse horisontaalne käepideme osa. Võiks jälgida seda kohta, kuhu toetab küünarnukk. Ise mäletan, kui hea oli oma asendit sellele toetades muuta. Kui auto on ikka väga pikalt sõitnud, võib see koht lausa lohkus olla.\nRooste besiinipaagi korgi ümber. Kui besiinipaagi luuk lahti tõmmata, siis võib sealt hirmsaid sooli ja kõvat talve näinud autol esimesi roostekohti otsima hakata.\nTagarataste positiivne külgkalle. Suurtel läbisõitudel ja puuduliku hoolduse korral, vajuvad lääpa. Normaalne on kui seisval tühjal autol seda märgata pole. Kui autos istub 4-5 inimest, siis enamik 5seid on natuke lääpas ratastega.\nRooli nahkkate. Enamasti on juba täiesti sile, juhul kui on nahapinnal muster, siis on vast rool vahetatud, mis viitab airbagile. Mõnes mõttes hea, mõnes mõttes viitab avariile.\nSuunatule kang. Sümbolid peaksid olema loetavad.\nJuhiukse käetoe horisontaalosa. Tavaliselt toetub käsi just sinna, ja nühib selle naha/riidepinna siledaks. Kui see on vaid äärest natukene sile, siis on täitsa okei.\nRooli nahkkate. Kui see veel mingi mustriga on, siis on väga OK. Kui on augud sees, siis on juba jama. Roolinupud peaksid olema täiesti loetavad, ja ilma pragudeta. Kui 200tuh sõitnud autol on roolinahal muster, siis on arvatavasti tegu olnud avariiga ning roolivahetusega või siis roolinaha vahetusega.\nKeskkonsooli käetugi. Kui seal on näha, et õmblused hakkavad katkema ja nahk sile, on tegu arvatavasti üle 300tuh sõitnud autoga. Enamasti aga siiski peaks käetoel veel muster olema ja õmblusedki korralikud.\nSuunatule- ja kojameeste kangid. Loetavad kirjad neil kohustuslikud.\nLisage veel tähelepanekuid. Pedaalid, käigukanginupud jne. on suht lihtsad vahetada, kuigi tänapäeval kes teab, vbolla ei viitsita neidki enam vahetada. Saab ka läbisõitu ja auto kasutamist sealki natuke välja lugeda.\nPostitus Postitas Tanel_P » 17.02.2007 13:22 21\nAlati, kui olen autosid vaatamas kainud, olen teiste oluliste solmede korval vaadanud hoolikalt ka salongi - see on nagu WC, mis naitab ara omaniku korrektsuse. Istmed, matid, klaasid, terved ja komplektsed detailid, porno puudumine. Arvestades, et soidu ajal istud sa auto sees, mitte ei passi valjas kapoti peal, siis on ju ka salongi seisukord vaga oluline.\nPostitus Postitas jackpuuk » 27.02.2007 15:19 18\nminu teadmist mööda ei tohiks turbos küll mingit lõtku olla,kui seal lõtk on tahab turbo remonti ,ka peaks see lõtkuv puks laskma õli sisselaskesse ja mootor õli võtma\nPostitus Postitas Mart » 27.02.2007 18:41 33\nveekaheksa kirjutas: Tagarataste positiivne külgkalle. Normaalne on kui seisval tühjal autol seda märgata pole.\nSee on müüt, kui just E34 ei erine oluliselt E32-st.\nService Manual räägib:\nRear Wheel Alignment Specifications\nCamber: -2 degrees 20' +- 30', maximum allowable deviation between sides: 30'\nLiitunud: 06.09.2006 16:18 20\nPostitus Postitas ermicas » 04.03.2007 16:46 57\nenda poolt ka siis autoostu kogemused:\nsai ostetud 9ndal sept 2006 bmw e36 318is toodud Itaaliast, ostsin mingi vene kuti käest kes väidetavalt ise käib saksas, itaalias jne autosid toomas...jutt selline et kutt on vaene üliõpilane, elab vanaisa juures jnejne...pärast kui rahad kätte sai siis kukkus vahele, et küsisin palju sul autosid on siis müügis...vastuseks oli 13 vaene üliõpilane\nkapoti all oli kohe ilusa bmw märgiga signa must karp - väidetavalt bmw orig signa, ainult vaja UMst puldid osta ja ära regullida -> hiljem UMst otsisid VIN koodi järgi auto andmeid ja tõepoolest on auto Itaalias poest välja ostetud, kuid lisade nimekirjas pole jälgegi signast...mõni aeg hiljem, kui autole paigaldati Cobra signa/immot siis oli näha et signa karbist jooksid ilusti mustad juhtmed kuhugi mootori ja salongi vahele, ning olid traadiga kuhugi silmaga mittenähtavasse kohta kinni tõmmatud\nsiinkohal vihje: selle väidetava orig signa karp oli KRUVIDEGA kere külge lastud...UMst öeldi et sellist asja BMW ei tee mingil juhul...niiet kui mingil autol on ka kruvidega "orig" signa karp kinnitatud siis see niisama iluasjaks pandud sinna kapotialla\nsalong -> laepolster oli liimist lahti ning oli klambritega lakke kinni lastud omaniku sõnul tüüpiline viga Itaaliast toodud autodega, kuuma ilma tõttu on laepolster liimist lahti sulanud...see jutt võib ka tõsi olla kuid üks kodanik, kes tegeleb polstritöödega, ütles et ilmselt on süüdi liiga karm keemiline puhastus salongis...kuna ka istmed ja uksepolstrid on päris jubedad väljanägemiselt -> keemiline puhastus võib näidata näiteks kas seda et auto on seisnud pikka aega või avariid, niiet salong on igast jama täis\nees oli parempoolne tuli päris uus väljanägemiselt, arvatavasti paugu saanud sinna nurka...seda näitas ka see, et 219 tuh sõitnud autol oli liiga sile esiklaas esiklaasi vahetust näitas ka see, et autole oli pandud uuemat tüüpi esiklaas, kus oli ka spets VIN koodi koht klaasil...aga minu autol oli VIN hoopis klaasist allpool !!\nja kõige meeldivam üllatus...kui hakati uut signa installima siis võesti rooli all olev plastkate ära ja see oli korralikult klaasikilde täis\nklaasikillud tulid välja ka eile õhtu kässari ümber oleva konsooli alt, mille olude sunnil pidin korraks ära võtma...\nniiet kui tahtmist on auto ostul siis võiks selle rooli all oleva plastkatte küll korraks maha kiskuda ja uurida mis seal on...ainult paar kruvi välja ja käes see ongi\nkusjuures endal oli ka ostupäeval selline vasikavaimustus sellest autost et jube...üks sõber hel et üritas rahustada, aga ei aidanud\nmingi esimesed paar nädalat, põdesin hullult, et raudselt sain õudsa käru endale, vaadates just ära kulunud salongi ja rippuvat laepolstrit...aga juba ligi 8 tuh km sõitnud ja pole veel kordagi teepeale jäänud niiet mootori ja tehnika poolepealt oli täitsa õnnestunud ost...õnneks\nPostitus Postitas Indrek_M » 04.03.2007 17:07 58\nermicas kirjutas: arvatavasti paugu saanud sinna nurka...seda näitas ka see, et 219 tuh sõitnud autol oli liiga sile esiklaas esiklaasi vahetust näitas ka see, et autole oli pandud uuemat tüüpi esiklaas, kus oli ka spets VIN koodi koht klaasil...aga minu autol oli VIN hoopis klaasist allpool !!\nEi tähenda see uus esiklaas mingit pauku ilmtingimata. Saad kivi klaasi ja läheb ju klaas vahetusse. Eestis loobitakse kaskoga autodel neid klaase uue klaasi saamiseks ka ise sisse.\nPostitus Postitas Indrek_M » 12.03.2007 09:10 44\näkki loed ka seda osa kus on räägitud uuest esitulest ja klaasikildudest autos\nLugesin. Uus esituli ei tähenda ilmtingimata avariid. Loomulikult tasub umbusklik olla aga iga normaalne autoomanik vahetab aegajalt oma autol nii esiklaasi ning ka tulesid. Kivid eriti ei vali kuhu nad lendavad - neil ükskõik, kas tuli või esiklaas. Turvalisus ennekõike ja sellele aitavad kaasa korralikud tuled ning täketeta esiklaas.\nVahetatud esiklaasist, tuledest, klaasikildudest ei tasu kohe paanikasse sattuda küll aga tuleks auto kriitilisemalt üle vaadata.\nPostitus Postitas Henrik88 » 12.03.2007 12:15 23\nEnda autol vahetasin esiklaasi selleks välja et väikeseid kivitäkkeid oli täis ja vastu päikest sõites häiris.\nLiitunud: 03.04.2006 15:17 14\nPostitus Postitas ivan » 17.07.2007 23:16 49\nMuretsesin peaaegu kaks aastat peale auto ostmist paar raamatut: Bentley BMW 3 Series Service Manual ja Everetti BMW E30 - 3 Series Restoration Bible.\nPean tunnistama, et oleks mul need kohe olemas olnud, poleks ma never ever seda konkreetset masinat ostnud. Never. Kui ikka tahad mingit konkreetset mudelit osta, tutvu kirjandusega (eriti vanemate isendite puhul) ja sa tõenäoliselt loobud nii mõnegi ostust ning ei ülehinda oma võimeid teha töid (küll ei ole remondimeest, küll ei ole endal tööriista, küll ei ole kohta tegemiseks, küll roostetab, aga sõita on vaja). Everetti raamat annab ikka mõnusalt hävitava hinnangu paljudele asjadele. Bentley Service Manual aga on täitsa hea parandamiseks. Haynesi oma oli kohati kiduram.\nPostitus Postitas Henrik88 » 17.07.2007 23:45 30\nNo kuule. vimased e 30 tulid tehasest 13 aastat tagasi. Autot hakati tootma 80aastate esimeses pooles. kuna kolmene on juba oma olemuselt selline mis loomuliku surma ei sure , siis kasutatud autol midagi head loota pole.\nEnda E30 oli ka pealt enamvähem sile , see mis värviall oli oli kohuta.\nPostitus Postitas MuiduMees » 08.10.2007 15:49 30\ntasuks vaadata kas tosoolilekkeid pole kuskilt. Ise ostsin kah suure tuhinaga auto ära aga tosoolikeikeid oli mitmest kohast. Nimelt oli läbi soendusradikas ning eelsoenduse mootor vms. Nii nad siis järjest läbi läksid ning sai mitu korda teepeale jääda\nmuidugi avastasin vead siis kui juba auto ostetud. Nimelt kui läksin autole järgi( paberid jms korras) oli parajasti vihamne ilm ning panin soenduse põhja aga akent nagu korralikult puhtaks ei pühkinudki.\nMingi aja siis sõitsin niimoodi kuni esimesena läks läbi see eelsoenduse mootor mis hakkas lahinaga läbi laskma. See korras läks umbes mõne kuu pärast soendusradikas läbi ( samuti ajas tosooli lahinal läbi, mille tõttu sai ka mootor natuke liiga palju kuuma)- lõpptulemusena parandamise asemel keerati mootor töökojas lõplikult tuksi.\nniiet peavalu kui palju- isegi liiga palju !!!\nLiitunud: 12.03.2007 00:35 54\nPostitus Postitas M. » 11.01.2008 13:59 42\nAlati tasuks usaldada eelmist omanikku, kui ta räägib midagi halba. Endal on siis juhtunud selline lugu, et palju aastaid tagasi omasin ühte vana bmw-d. 315 oli täpsemaks mudeliks. Arvatavalt lendas 1 kolb või midagi muud väga elutähtsat mootoris sodiks. Polnudki muud teha kui asi romulasse viia või ära müüa. Sellel ajal ei maksnud need autod eriti midagi ja seega sai asi igaks petteks müüki pandud. Mootori sai kuidagi 3 pütaga käima ja nii see jäi. Teavitasin järgnevat omanikku, et mootoris on midagi pahasti ja ees ootab kas mootori vahetus või suurem remont. Ostja vaidles tulihingeliselt, et äkki ikka küünal läbi. Vahetasin küünla ära, kuid mainisin endiselt, et selles pole viga. Hea hind tingis meeldiva kokkuleppe ja suundusime arki. Mees ütles veel, et sõbrad tuttavad teevad auto niikuinii kenasti korda ja pole probleemi. Pool aastat hiljem nägin autot jälle, mis tossas endiselt ja töötas 3 pütiga. Omanik oli endiselt rahul ja ütles, et kütet läheb vähe. Autost on küll natukene kahju, kuid kõik jäid rahule. Ühesõnaga kui vähestel juhtudel väidetakse, et midagi on viga, siis ei tasu vastu vaielda.


[K.4289] Kust Saab Osta Gartsiinia Cambogia Pille Saku Eesti\nReviews » Garcinia Cambogia » Kust Saab Osta Gartsiinia Cambogia Pille Saku Eesti\nPärast neid esile Dr Oz näitab nagu Püha Graal kaalulangus, gartsiinia Cambogia väljavõtted muutunud populaarseks Saku Eesti nagu loomulik salenemist lahendused üle kogu maailma, sealhulgas Austraalia.\nTargad inimesed Saku Eesti soovi kasutada toidulisandeid, mis põhjustavad negatiivseid kõrvalmõjusid. Aga sul on väga hea meel tõdeda, et see gartsiinia Cambogia eest mis on kliiniliselt tõestatud, et olla täiesti ohutu tarbimise nii näidatakse lihtsalt ja turvaliselt oma kaalu kaotada.\nKuna käesolevas aspekti aitab keha põletada rasva järjekindlalt nagu ühine lihaste võib põletada 10 korda rohkem kui rasva, vähendab isu ja tunneb mugavam kui enne aspekt. See on ideaalne Saku Eesti inimesed, kes söövad tõttu emotsioone. Kõige tõhusam aspekti tasakaalustamine kortisooli suurendab serotoniini, looduslik hormoon, mis parandab meeleolu ja toeta. See vähendab üldkolesterooli, LDL-kolesterooli ja suurendab hea kolesterooli.\nSaku Eesti rasvunud patsientidel, kes panid oma usku ja valige selle täiustatud gartsiinia cambogia Extra täiendada tunnevad õnnistatud. Toode on nii võimas, et firma pakub 30 päeva raha tagasi garantii samuti nähakse hea klienditeeninduse toetust juhul, kui teil on küsimusi küsida, kuidas kasutada seda ravimit.\nKust osta gartsiinia Cambogia pille Saku Eesti


PROJOB nokamüts must (PJ9062) - Becky Tööohutuskeskus\nPROJOB nokamüts must (PJ9062)\nEsileht Tööriided Mütsid PROJOB nokamüts must (PJ9062)\nPROJOB nokamüts must 9062 logoga. Nokamüts kaitseb kuuma päikese eest ning varjab silmade eest eredat päikesevalgust. Klassikalise kuue paneeliga kerge ja hingav nokamüts on tagant Velcro krõpskinnitusega reguleeritav. Väiksed augud pealael tagavad hea õhuvahetuse. Mütsil on eelpainutatud nokk.\nPROJOB on kaugeleulatuva ajalooga uus ja uuenduslik Rootsi tööriiete kaubamärk, mida iseloomustavad kõige paremini ergonoomilisus, funktsionaalsus ja kvaliteet.\nMaterjal – 97% puuvill, 3% elastaan\nKood Värv Suurus Jaehind (km-ga)\nPJ9062 must universaalne 8.90 €


Valtsplekk-katused - Kindlad katused mis kestavad sajandi\nMiks tasub valida valtsplekk-katused?\nValtsplekk-katused ehk (plekk-katuse Mercedesed) ja seda nime kannab see õigustatult. Valtskatus kinnitatakse katusele spetsiaalsete klambritega, samas plekipaane kruviaukudega läbistamata. Kõik sõlmed ja liited ühendatakse valtsimise teel teineteisega, mis tagab suurepärase veepidavuse ja korrosioonikindluse aastakümneteks.\nVastupidavus. Valtsplekk-katus on üks kõige vastupidavamaid katuseid.\nKaal. Katus on kerge, ei vaja massiivseid aluskonstruktsioone, sobib väga hästi vanadele renoveeritavatele hoontele.\nKeerulise katuse lahendus. Katuse keerukus ei ole valtskatuse puhul probleem –see hoopis rikastab pilti. Keerulisele katusele on valtskatus konkurentsitult parim valik, sest moodustab alust matkiva veetiheda katte.\nSobib laugetele katustele. Valtsplekk on väikese kaldega katusel kõige esimene kattervariant lamekatustel kasutatavate materjalide järel. Valtskatuseid võib paigaldada kalletele alates 5 °.\nKatusekattes pole auke. Valtspleki kinntiusi ei kruvita läbi pleki, ainulaadne kinnitusviis valtside sisemusse jäävate kinnitusklambritega tagag veekindluse ka väga madalatel kalletel.\nTalub temperatuurimuutusi. Pleki temperatuur võib meie kliimas suvel olla +75° C ja talvel -35 ° C. Valtsprofiil võtab sellised soojuspaisumised väga hästi vastu ja jagab need oma laotuses.\nPinnakatted ja värvivalik. Saadaval on rikkalik valik erinevaid pinnakatete ja värvidega terasplekke. Pinnakatteteks võib olla polüester või pural, viimane neist on praegu katustel soositum valik oma eriti hea imlastikukindluse tõttu.\nTormikindlus. Oskuslikult paigaldatud valtskatus moodustab monoliitse katte, tormituultel on seal väga keeruline kuskilt kinni haarata. Tähtis on paigaldada vajalik kogus kinnitusklambreid, vähemalt 6 tk/m2 kohta (täpne kogus sõltub hoone asukohast, kõrgusest jm).\nMaterjali hind. Hind ruutmeetri kohta on samas hinnaklassis vähem vastupidavate katusekattematerjalidega.\nLai kasutusala. Sobib nii muinsuskaitselistele objektidele kui ka modernsesse keskkonda.\nSamuti võimaldab valtsimise meetod ühendada väga erikujulisi pindasid omavahel, teostada korrektsed liited kõigi katusel ettetulevate väljaehitiste ja läbiviikudega, on selleks siis korsten, vintskapid, aga ka keerukamad uugid, parapetid, luugid jms. Valtsplekk-katus on omamoodi kunstitöö, millelahendused on suuresti sõltuvuses katusemeistri käekirjaga – tema kogemuste ja teadmistega.\nValtsplekk-katused seavad sammuti teatud lisanõudeid kasutatavatele materjalidele. Kuna töö käigus kasutatakse palju sileplekki ja selle painutamist, siis on soovitav kui sellise katuse materjal oleks pehmem, nn.plekksepaplekk. Selle omaduste kirjeldamiseks on kasutusel näitaja, voolavuspiir.\nKonstruktsiooni ja ehitusteras on kõrgema voolavuspiiriga (jäigemad), profiilplekkide oma keskmise ja valtskatuse ning ka vihmaveesüsteemide materjal omakorda madalama voolavuspiiriga ehk pehmem. Samuti on oluline jälgida nõuded korrosioonikindlusele ehk tsingikihi paksusele teraslehel. Tsingitud teraslehel võiks selle karakteristiku väärtus olla 350 g/m2.\nTsingitud valtsplekk-katused on värvituna väga vastupidavad.\nValtsplekk-katuseid on võimalik valmistada erinevatel viisidel:\nkatusepealse renniga, topeltvaltsitud tahvelkatusena, topeltvaltsitud paankatusena, soomusplekk-kattega katusena.\nToorainena kasutame kuum-tsingitud terasplekki 0,5 ja 0,6 mm, vaskplekki või erinevate värvitoonide ja katetega plekk-tooteid. Peamine teraspleki vastupidavust iseloomustav näitaja on tema tsingikihi paksus, mitte ainult terasest tooriku paksus.\nMeie poolt pakutav õhuke terasleht on tsingikihi paksusega 350 g/m2 . Tellijatele kes hindavad kvaliteeti hinna arvelt, pakume ka spetsiaalset valtsimiseks mõeldud plekksepaplekki (Zn 350g/m2, 0,6 mm – pehme teras!!!).\nMaterjali paksus: 0,5 – 0,6 mm\nPinnakatted: tsink, Aluzink, Polüester, Matt-polüester, Prelaq, Nova, Pural, PVF2; PVC\nPlekksepapleki parim omadus on tema pehmus. Seetõttu on teda kerge töödelda. Plekk paindub paremini ning tema käsitlemine nõuab vähem jõudu. Nii väheneb ka pinnavigastuste ja rebenemise oht sepistamisel.\nKuna plekksepaplekitöötlemine on hõlbus ja kerge, valmib töö kiiremini. Pehme plekk ei vetru valtsimisel tagasi – seetõttu on valtsliited tihedamad ning katus veekindlam. Samuti on plekksepapleki kasutamisel katus hääletum, sest pehme plekk on aluslaudisel väiksema pinge all.\nTsinkpleki kasutusaja pikendamiseks värvime ka vastavalt põhjamaistele ehitustavadele katuseid ning sinna juurde kuuluvaid erinevaid plekist detaile (pidades seda pleki kestvusele ainuõigeks lahenduseks), kasutades värvitootjate poolt väljatöötatud tehnoloogiaid ja värve.\nVärvitud valtsplekk-katused neid on hõlbus hooldada,värviparandusi tehes ja aastakümnete möödudes taas katust üle värvides õnnestub anda plekile sajandite pikkuse eluea.\nTeraskatus nõuab siledat alusroovi!\nSee ”puudus” vastab tõele, rihtimata roovituse korral võib tulemus olla lainetav katus, kuid valtsplekk-katuse puhul on võimalik vaatamata väikestele kõikumistele siiski plekki veekindlalt paigaldada. Kasuta asjatundlikku konsultatsiooni ja paigaldusteenust!\nMida arvestada valtsplekk-katuse juures?\nmin.katuse kaldenurk 5 kraadi\nmaterjal voolavuspiiriga, mis vastab plekk-sepaplekile või on pehmem kui profiiplekkide teras.\ntsingitud pleki korral tsingikihi mass 350 g/m2, värvkatte all 275 g/m2\nliidetes soovitame kasutatada spetsiaalset valtsiõli niiskuse tõrjumiseks\nhästi läbi mõelda katusealune ventilatsioon\ntooraine nimipaksus mitte alla 0,50mm, parim oleks 0,60mm.\nMeie poolt pakutav õhuke terasleht on tsingikihi paksusega 350 g/m2 .\nTellijatele kes hindavad kvaliteeti hinna arvelt, pakume ka spetsiaalset valtsimiseks mõeldud plekksepaplekki (Zn 350g/m2, 0,6 mm – pehme teras!!!).\nKasutusaja pikendamiseks värvime ka vastavalt põhjamaistele ehitustavadele Zn plekist katuseid (pidades seda katuse kestvusele ainuõigeks lahenduseks), kasutades värvitootjate poolt väljatöötatud tehnoloogiaid ja värve.\nVärvitud katust on hõlbus hooldada värviparandusi tehes ja aastakümnetemöödudes taas katust üle värvides õnnestub anda plekile sajandite pikkuse eluea.\nTsingitud terasplekk-katuse säilimise seisukohalt on ülioluline selle korrapärane värvimine.\nVarem värvitud plekkpinna uuesti katmisel või parandamisel tuleb esmalt kindlaks teha kasutatud värvitüüp. Alküüdvärviga kaetud katuse tunneb ära värvi tükkidena koorumise järgi, grafiitvärv läigib metalselt ja määrib sõrmeotsad hõõrumisel halliks, linaõlisisaldusega värviga kaetud pinna tunneb aga ära nn. krobelise krokodillinaha järgi.\nKui üks värv on andnud hea tulemuse, tuleks seda ka järgmisel korral kasutada kuna kaasajal toodetakse väga palju erinevaid värve, mis teeb korduval värvimisel täpselt sama koostisega värvi leidmise üsna keerukaks. Seetõttu on soovitav märkida üles kasutatud värvitüübi nimi, värvimise aasta ja tooni number.\nRaudpleki tsinkimine sai alguse 1850ndate keskel inglismaal. See lahendas suuresti raudpleki liigkiire roostetamise probleemi. 1920ndatel aastatel jõudis tsingitud teraspleki kasutamine Eestisse. Hea peremehelikult hoodatud katused on säilinud väga heas seisukorras tänapäevani, ning kestavad hooldades veel vähemalt sama kaua.\nKirjuta meile kui on küsimusi või sooritage hinnapäring\nVõta meiega ühendust või helistage meile,et kuidas me saame teid aidata.


Retseptid: seto Jane Priks tõi lauale keldo kala’ küdset sibulidega - Publik\nRetseptid: seto Jane Priks tõi lauale keldo kala’ küdset sibulidega\nJane Priks on noor Setomaa kultuuritöötaja, kes on setode seas rohkem tuntud hoopis kui käsitöötegija. Jane koob sokke, teeb setopäraseid vaipu, suurrätte ja kõike seda, mida ühes majapidamises vaja on.\nKuigi Janet on erinevatel eluetappidel ahvatlenud ka suurlinn, ei ole ta kunagi mõelnud Setomaad maha jätta ning näeb ka oma tulevikku seotud olevat just selle kauge maanurgaga.\nMuuseas, Jane on 20. sajandi ühe tuntuima seto lauliku Anne Vabarna lapselaps, seega on seto kultuur talle geenidega kaasa antud.\nIseloomult on Jane külalislahke, nagu kõik setod, kuid võimalusel ei jäta ta teravalt ütlemata, kui selleks vajadus peaks tekkima. Siiski armastab ta oma külalisi jäägitult ning valmistab neile oma lapsepõlve lemmikroogi.\nEsimene eelroog: Köögivilä´ hämmetüsega / köögiviljad kastmetega\nHaki köögiviljad. Kastmeks maitsesta hapukoor soola ja värske tilli või peterselliga.\nTeine eelroog: Sibula - kikkaseene piirak / sibula - kukeseene pirukas\n0,5 – 1 kg kukeseeni\nTaigna valmistamiseks pane toasoe margariin ja teised komponendid kaussi ja sega käega ühtlaseks massiks. Lase taignal umbes 15 minutit külmkapis seista ja seejärel suru pannile. Kui taigen jääb käte külge siis kasta käed veega märjaks. Haki sibulad ja kukeseened peeneks ning kuumuta pannil kuni vesi on seentest aurustunud. Laota kate ühtlaselt taignale. Klopi munad ja hapukoor ning maitseroheline. Soola lisa vastavalt vajadusele. Vala seened ja sibulad koorega üle. Küpseta pirukat 200 kraadi juures umbes 35 minutit.\nPearoog: Keldo kala’ küdset sibulidega / kuivatatud ja keedetud särg ahjus küpsetatud sibulatega\n15 kuivatatud särge\nKeeda kuivatatud kala veega tasasel tulel pehmeks, jahuta ja puhasta. Koori sibul ning tükelda. Kuumuta õli pannil, lisa sibul, kalatükid ja vala piimaga üle. Kuumuta keemiseni ning lase tasasel tulel 10-15 minutit haududa. Lahusta jahu väheses vees ning vala peene joana kaladele. Lisa ka hapukoor ning hakitud till. Kuumuta keemiseni ning roog ongi valmis.\nMagustoit: Kohopiim ja kissell kuivatõt puuviljuga / kohupiim ja kissell kuivatatud puuviljadega\n250 g kuivatatud marju ja/või puuvilju - must ploom, rosin, aprikoos, pirn, kirss, õun\nKuumuta vesi keemiseni. Pruunista pannil värvi andmiseks suhkur ja vala keeduvette. Lisa puuviljad ning suhkur. Keeda kissell tasasel tulel kuni puuviljad on pehmed. Lahusta väheses külmas vees tärklis ja vala pidevalt segades pehmeks keenud puuviljadele. Kuumuta keemiseni, mitte keeta. Serveeri kissell koos kohupiimaga.\nÕhtusöögisaates kokkab seto lauliku lapselaps\nRetseptid: Andrus küpsetas metsaelukaid rekordilised 16 tundi!\nPatarei vangla juhataja pakub 16 tundi küpsenud pada\nRiina pakkus õhtusöögilistele mõisaproua ajaviidet koos parunipreili ahvatlusega!\nLiina Stein lõpetab disainerite nädala õige lennukalt\nRetseptid: Disainer Kadri pakkus õhtusöögilistele tomatisuppi ja Pavlova torti\nRetseptid: Reno uputas mune ja tegi üllatusmeetodiga jäätist!


Valge ja hall | tavainimene\nPosted in * by tavainimene on 19/01/2021\nPuukuur tühjeneb hirmutava kiirusega, karedaid-lõhenevaid käsi ei päästa ükski kreem. Ja selleks ajaks, kui ma reibastavaks jalutuskäiguks riided (kihilised) selga ja saapad (pikkade paeltega) jalga saan, olen ma juba nii väsinud, et tahaks pikutada. Ühtsama teed käia on pealegi igav ja miinus kahekümne kraadiga ei taha klappe kõrva toppida, et mõnda podcasti kuulata — seda eeldusel, et ma üldse viitsiks podcaste kuulata.\nViimasel ajal kipun ma ka YouTube’ist õpetlikke videosid vaadates tukastama. Ei suuda statistika mind erutada, kuigi murdsin kodutööd tehes päris palju pead, kuidas saab väga nõrga seose olemasolu väita väga suure kindlusega. Andsin alla; no ju siis saab. Kevadsemestril tuleb seda statistikat kardetavasti veel ja veel. Vähemasti andmebaaside alused sain ma tehtud — pärast kogu pusserdamist hindele B ja ilmselgelt on see ka minu võimete absoluutne lagi. This does put a smile on my face. Mh-mh-mh-pup-pup-pup, kui õige progeks nüüd kadunud blogtreele mingi asenduse? Teiste ainete hindeid pole veel välja pandud ja sealt võib ausalt öeldes tulla mida iganes. Kõigele lisaks olin reedel pärast kaheksatunnist täienduskoolitamist õhtuks nii läbi, et jäin rongis sügavalt magama ja kardetavasti (nagu kaasreisijate muigvel nägudest hiljem aimata võis) ka norskama. Ilmselt tuleb vitamiinidoose suurendada.\nNojah. Just jätsin pooleli ja klõpsasin kinni ühe tuntud uuringufirma veebiküsitluse energiamüügifirmadest. Kuivõrd N bränd esindab minu jaoks olulisi väärtusi? Palun vabandust, see on liiga keeruline. Ma ei suuda vee, kanalisatsiooni, elektri ja muude kommunaalteenuste pakkujatest nii sügaval tasandil mõelda. Elekter võiks olla taskukohane ja tulla ilma katkestusteta; tore oleks, kui ta valmiks üha enam taastuvatest allikatest ning mitte orjatööjõudu kasutades vms. Aga kas see elekter on uudishimulik või alalhoidlik või asjatundlik või arengumeelne või mänguline või hooliv või roheline, selle peate küll ise välja nuputama.\nRoheasjaga on muidugi mitmeti halvasti. Esiteks, jah, see kodukontori-kütmine — mu maja energiaklass on arvatavasti E, kusjuures F vastaks õlletelgile. Teiseks — lugesin nendest prügisukeldujatest/toidupäästjatest ega suutnud kuidagi vaimustusega kaasa minna. Toidu raiskamine on halb. Aga mul tekib mingi tõrge sihukese säästuempaatia vastu, et “poed peaksid olema kohustatud jagama enam-vähem söögikõlbulikku toitu vaestele tasuta”. Keegi tehku midagi. Jah, see võib mõnes riigis nii toimida. Jah, see ei pruugi poeketiomanikke vaeseks teha. Aga midagi on sellel pildil minu meelest ikkagi valesti. Sama jonn tuli mul peale siis, kui piraadipartei seletas autoritele, kui kasulik on neile see, et nende laule ja lugusid tasuta levitatakse. Ma pole küll veel nii kaugel, et hakata Reformierakonna poolt hääletama, aga märgid on, jah, pahaendelised.\n« Liiga libe, et jalutada; liiga konarlik, et uisutada\n_kaur_ said, on 20/01/2021 at 09:12\nB asjus – palju õnne!\nÕlletelk – ehk on odavam linnas airbnb korter võtta?\nToidujagamine. Lugesin kunagi pikki artikleid ja arutelusid sel teemal. Igal lahendusel on oma agad. Iga skeem paistab mingist vaatest nõme või ebaõiglane.\nIndigoaalaneI said, on 20/01/2021 at 09:16\nTee jah blog.tr.ee asendus!! Ma ei teadnudki, kuiväga ma sellest puudust tundma hakkan…\nPrügi osas on mul sama tunne. Kuna ma olen hügieeni suhtes professionaalne kretiin, siis mind häirib väga ka see külg: et rikkad söövad ohutut toitu, aga vaestele kõlbab ka riknenu ( jah ma tean, pesevad, kuumtöötlevad, puhastavad viinaga jne). Lisaks saamata jäänud tulu. Vähemalt kord kvartalis me räägime madalast piimahinnast ja kassapidajate palkadest. Keegi on selle toidu kasvatanud, pakkinud ja riiulile pannud.\nTeisalt, nõus, toitu raisatakse liiga palju. Aga, ja, 70% raisatakse Eestis kodumajapidamistes. St PEALE ostmist. Ehk siis, probleem on, see on vaja lahendada, et üks poleks näljas ja kaks ei viskaks ära. Aga lahendus ei peaks olema prügikastist otsimine.\nTeine, mis pani mind kulmu kergitama oli tore film metsloomapäästjatest. Nad toidavad päästetud rebaseid tervete eluskukkedega, Ja kõrval puuris putitavad tagasi elule luiki ja kakke ja muid linde. Mul tekkis küll lühis.\ntaas. Loomi peaks aitama ja päästma., me oleme nende elukohad ära võtnud, aga… milline liik on ägedam kui teine? Miks kukk ja hiir on sööt? Aga kakud ja oravad mitte?\nIndigoaalaneI said, on 20/01/2021 at 15:27\nmiks mu kommentaarid sellel lehel kaduma lähevad?\ntavainimene said, on 20/01/2021 at 16:32\nAusalt ei tea, mina ei ole kedagi musta nimekirja pannud…\n.. said, on 20/01/2021 at 17:44\nBlog.tr vol. smthg on küll päeva parim idee!\nNell said, on 20/01/2021 at 18:48\nSee kütmine ja küttepuude kulu kodukontoris olles on ka minu jaoks üks häirivamaid tegureid. Ostsin puudele lisaks mõned pakid seda pressitud puitbriketti, hõõgub pliidi all kauem kui puud ja ei pea Excelite vahel liiga sageli juurde lisama. Ma nüüdseks elan renoveeritud ja soojustatud vanas puumajas aga sügise poole esimene külmalaine (ikka -7 ja alla) oli just siis kui maja vooder ja soojustus olid maha võetud. 3 nädalat elasin/töötasin sisuliselt õlletelgis, sõrmed külmast kanged .Ja sel päeval kui hakati uut soojustust panema oli lausa minutitega tunda kuidas tuba soojemaks läheb…\nSee prügisukeldumine on kahe otsaga asi. Prükki olidki visatud tegelikult täiesti kõlbulikud produktid, mida oleks ju võinud niisama ära anda. Samas on ettevõtte enda asi, mida oma prügiga teha (Kui seda teha nõuete kohaselt. Ses mõttes, et prügi liigiti konteineritessejne). Ja isegi kui need pakendid olid puhtad ja korras, mulle vist lihtsalt ei meeldi mõte, et mu toit prügikonteinerist pärineb. Esimene maailm… :)\nnodsu said, on 20/01/2021 at 18:57\nmulle meeldiks see mõte iseenesest tohutult – jee, ma võtan maailmas vähe ruumi, söön prügi! (ma sööks vanu kilekotte ka, kui ma neid seediks), aga tunnen natuke, et see pole seisusekohane: kui mul on raha, et süüa osta, siis peaks jätma tasuta-leidmise toidu neile, kellel ei ole.\numbes nagu mul on viimastel aastatel (niipaljukest, kui viimasel ajal üldse reisida saab) olnud hääletades reisimisega. õudselt meeldib ja tundub nagu õige asi, sest võtab maailmas vähem ruumi, aga teisest küljest tuleks vist jätta ruumi neile, kes teisiti ei saa.\n_kaur_ said, on 21/01/2021 at 09:25\nÜks argument “prügi” tasuta jagamise vastu on, et siis hakkab seda “prügi” tekkima ootamatult palju. Sest tekib kogukond, kelle huvides on, et alati oleks ülejäägid. Näiteks ettevõtte enda töötajad. Kes hoolitsevad, et see “tasuta” ei oleks päris tasuta — lihtsalt raha saavad nemad ise, mitte ettevõte.\ntavainimene said, on 21/01/2021 at 10:36\nJah, kui mina koolis käisin, siis tohtisid koolisöökla kokad toiduülejäägid koju oma sigadele viia. Mis te arvate, kui motiveeritud nad olid lastele maitsvat toitu tegema?\n_kaur_ said, on 21/01/2021 at 12:37\nÜsna teemaväliselt ütlen, et ma olen viimase 15 aasta jooksul üsna palju maakoolide sööklates söönud. (Sest orienteerumisvõistluste keskus on tihti kohalik algkoolis, seal on ruumi ja saab pesta ja süüa.) Ja alati on söögid olnud väga maitsvad!!! Nii et mul on praeguste kooli-sööklate ja laste üle alati hea meel olnud.\nnodsu said, on 21/01/2021 at 21:07\näkki saaks siin rakendada midagi tordi õiglase jagamise nõksu taolist, et see, kes määrab, mis läheb tasuta jagamisele, ei saa sellest ise osa või saab kõige viimases järjekorras?\nTartus on üks või paar toidujagamiskappi, kuhu saab tuua oma kodus ülejäävat toitu (hoidiseid, liiga palju varutud kuivaineid jms) või ka lihtsalt heategevuse korras midagi tuua, ja need pidavat tühjenema tohutu kiirusega.\nnodsu said, on 22/01/2021 at 01:03\ntglt tundub kohutav eeldus, et poetöötajate tööelu on nii närune, et nad on igal võimalusel valmis firmal naha üle kõrvade tõmbama. St ma suudan seda uskuda, aga sel juhul tundub, et üleüldse on midagi valesti.\n_kaur_ said, on 22/01/2021 at 10:55\na) Mõned inimesed saavad paratamatult väiksemat palka kui ühiskonna keskmine / mediaan / norm.\nb) Nende inimeste jaoks tundub maailm mitmel viisil ebaõiglane.\nc) Selle ebaõigluse heastamine väikse kelmuse vms viisl tundub neile seetõttu eetiline (ja võib-olla et ongi eetiline).\nKui sa ütled, et poemüüjad ei peaks selles kategoorias olema, siis kes peaks?\nSest keegi – paramatult – on.\na) kohta veel niipalju, et mõned inimesed valivad ise sissetuleku ja muude hüvede (vaba aeg, loominguline vabadus, lapsed) vahel. Aga poemüüjad kardetavasti ei vali.\nnodsu said, on 23/01/2021 at 01:41\nMa elan leibkonnas, kes kahe peale teenib ilmselt kah vähem kui mediaan, aga me ei tunne end kumbki nii ilmajäetuna, et oleks vaja hakata kellelgi nahka üle kõrvade tõmbama. Ma kardan, et selle tunde tekkimiseks on rohkem halba vaja kui lihtsalt mediaanist väiksem sissetulek. à la “istud kassas mähkmetega” vms.\nnodsu said, on 23/01/2021 at 01:42\n(kahe peale vähem kui kahe inimese mediaan mõistagi.)\nnodsu said, on 23/01/2021 at 01:46\npmst ma eeldan, et sellist kelmust teeks keegi, kellel ei jagu enda (v oma pere) toiduks piisavalt raha ja mediaanid ja keskmised mediaanideks ja keskmisteks – kui tööl käival inimesel ei jätku toidu jaoks raha, siis on midagi valesti ikka küll.\n_kaur_ said, on 23/01/2021 at 11:31\nMhmh. Mõttekäik “vähene sissetulek => tingib ja õigustab ebaeetilisust” ei tundu mulle endale ka kuigi… vettpidav. Ja jah, tööl käimine peaks loomulikult vähemalt füsiloogilised vajadused ära katma..\nTeiselt poolt – võib-olla ikka ei pea ka. Sissetulekute erinevused järjest kasvavad. S.t. madalat palka saavate inimeste jaoks on kõik teenused, ka toit, suhteliselt aina kallimad. Võib-olla see ongi uus norm, et ühel mehel on pool maailma, ja pool maailma ei saa endale süüa lubada? Kui ise Amazoni aktsiaid osta ei suuda, siis eladki näljas? Uus-orjanduslik kord?\nEhk siis ühiskondlik kokkulepe “midagi on valesti” muutub kogu aeg.\ntafkav said, on 22/01/2021 at 11:39\nMa olen ühes vahepealses “eelmises elus” olnud allahindluste-mahakandmiste sisekontrolli-laadne asi. Ja just nii ongi, nagu Kaur rääkis – kui piits ei ole sabas ja on võimalik miskit kõrvale panna, siis alati ongi keegi, kes paneb. Suitsuvorstid, mis kuupäeva möödudes antakse külamehest lambakasvatajale (loomasöödaks) näiteks ja nii edasi…\nJa teine teema on toiduohutus – kui kauplus annaks teadlikult “kõlblik kuni” kuupäevaga kaupa välja, oleks arvatavasti loetud päevadega VTA kohal ja paneks poe kinni, sõna otseses mõttes, mitte piltlikult.\ntavainimene said, on 22/01/2021 at 12:21\nMa ise olen toiduhügieeni osas pigem pirtsakas. Kuskilt tänavanurga avatud kapist kellegi toiduülejääke julgeks võtta ainult loomasöödaks või puskariks keetmise jaoks. Natuke tegi mind murelikuks see, kui lugesin, et prügikastidest toidu päästjad pidid maid jagama mingi paarikesega, kes sõidab lausa kaubikuga toidupoodide jäätmekonteinerite vahet. Ma loodan, et see kraam ei jõua sealt kaubikust mõne kõrvalisema puhveti võileibadele. Aga peamiselt tekitas minus ikka suuri küsimusi seisukoht, et poed peaksid toitu tasuta jagama.\nnodsu said, on 23/01/2021 at 01:38\na midagi paremat kui minemaviskamine tuleks ikkagi teha. Ma sain korra šoki, kui nägin A. FB-konto kaudu kellegi jagatud pilti suurest metsa alla veetud konteinerist, mis oli banaane ja meloneid täis. Kõik täiesti korralikud, ma olen poes märksa plekilisemaid müügil näinud. Kõige hullem, et neist ei saanud tekkida ka korralik kompost, sest nad olid hulgakaupa kilesse pakitud.\nnodsu said, on 23/01/2021 at 01:39\nja noh, ma tglt ei saa aru, kuidas on poel – kui poetöötajate enda kelmused kõrvale jätta – kahjulikum toitu kodutute varjupaika saata kui maksta prügilale selle vastuvõtmise eest raha.\n(eks selle viimase pärast need metsaalused konteinerid ilmselt tekivadki.)\ntafkav said, on 25/01/2021 at 14:49\nSellega on nii, et enne konteineriga prügilasse viimist on tavaliselt mingi reeglistik, kuidas alla hinnata läheneva kuupäevaga värki. Leivatootjad nt võtavad kõvaks läind leiva tagasi (ja teevad sellest mingit asja uuesti – riivleiba vms). Ja päris suur osa kõlbatuselähedusse jõudvast kraamist müüaksegi maha allahinnatult. Ja siin tuleb nüüd mängu tasakaalukoht ehk esiteks – kauba tellijad peavad olema pädevad ja tundma oma klienti ehk mitte tellima mõttetult palju kraami, mis ei liigu; teiseks peab olema mõistlik allahindlusmäär ja mõistlik allahindlusaeg, mis soodustaks kaupade ostmist, aga minimeeriks kuritarvitusi (jälle näide päriselust – mingi purakas lõhekala pandi külmkappi ja “leiti” sobivalt kõlblik kuni päeva õhtul, kus siis müüja ennastohverdavalt selle 50%-lise allahindlusega ära ostis). Tavaliselt on kauplustel mingi mõistlik määr, mille lõhki minemisel sisekontrolliprotseduurid käivituvad (stiilis x protsent kaupluse käibest).\nnodsu said, on 26/01/2021 at 00:18\na mis loogikaga need täiesti kõlbulikud puu- ja köögiviljad konteinerisse jõuavad? sellised, millest koledamadki on vahel südamerahuga raha eest müügil, täie hinnaga.\ntavainimene said, on 27/01/2021 at 16:28\nAvastati, et kogu partii on millegagi saastunud??\nkaarnake said, on 25/01/2021 at 21:05\n4. kliimatsooni tingimustes lõhki plõnksatavate sõrmeotste remontimiseks sobib või, muud kreemid jäävad liiga vesiseks. Minu igatalvine häda juba eelmise sajandi viimasest veerandist.\nToidukraami äraviskamine nii suurpoodides kui kodudes on aja märk – tehnika ja tehnoloogia on toidutootmise nii odavaks teinud, et odavam on ära visata, kui protsesse ja tarneahelaid ymber teha, või hoopis ostjaskonda harida ja suunata, mida mingil määral siiski tehakse. Ma ei suuda kyll praeguse asenduseks välja mõelda midagi, mis systeemi osade mahte samaks jättes annaks oluliselt vähemraiskava tulemuse – kauplused niigi vähendavad seismajäänud kaupade tellimist. Aga kui ikkagi VEEL vähendada? Seda juhtub aeg-ajalt niigi, erinevate kriiside ja riigipöörete ajal, ja tootmismahtude olulise vähenemise tagajärjeks on nälg, häda ja viletsus meile kõigile. Ei oska inimloom mõistlikult majandada.\nkaarnake said, on 25/01/2021 at 21:10\n(kliimatsoonid on taimekasvatajate poolt välja töötatud jaotused selleks, et iseloomustada taime kylma(ja niiskuse)taluvust. Kagu-Eesti asub enamasti 4. tsoonis.)\nmuhukadri said, on 27/01/2021 at 23:41\nÜhe toidusukeldujaga vesteldes tuli välja, et poed ei tohi panna eraldi “viige ära, kui me ei vaata” prügikaste, vaid kõik äravisatav toit tuleb panna samasse prügikasti läbisegi söömiskõlbmatuga. Sihukesed pisikesed nõmedad takistused maailma paremaks paigaks muutmise teel.\n_kaur_ said, on 28/01/2021 at 10:48\nNotsu, pood – või mistahes muu ettevõte – ei mõtle ometi viisil “see ei ole mulle kahjulikum kui”.\nIgal vähegi suuremal organisatsioonil on kusagil mingid Eesmärgid. Ja nende jaoks on Mõõdikud. “Käibe tõus järgmises kvartalis 13%, klientide rahulolu tõus võrreldes eelmise aastaga x ühikut, uue kassasüsteemi juurutamise eeltööd tehtud, müüa tonn banaane päevas”. Ja inimesi hinnatakse selle järgi, kuidas nende tegevus mõõdikutega kokku jookseb.\nMis tähendab, et inimesed\na) aktiivselt EI tee neid tegevusi, mis Mõõdikuid ei mõjuta. Pmst tegeleb iga arukas organisatsioon sellega, et otsib tegevusi, mida mitte teha või mille peale aega / raha / tähelepanu mitte kulutada.\nb) ignovad tegevuste neid aspekte, mida ei mõõdeta. Kästi müüa tonn banaane rohkem? Selge. Ostame kümme tonni, külvame kaupluse neid täis ja loodame, et ostetakse võimalikult palju. Kümnest tonnist 9.5 läks utiili? Aga kas seda mõõdetakse? Ei? Suva siis. Homme tellime 20 tonni ja kui utiili läheb neist 19.5, siis on endiselt suva. Preemiat makstakse siis, kui tonn on müüdud – ja muu meid järelikult ei huvita.\nMul ei ole Eesti jaekaubandusega isiklikku kokkupuudet. Aga poed toimivad tugeva konkurentsi tingimustes ja ma olen üsna kindel, et surve kulusid vähendada ja fokuseeruda käibele-kasumile on samuti päris tugev.\nEhk – loota, et tehakse mingit õilsat asja “kuna see ei tee ega too meile kahju ” – see ei tööta.\nSellist mõtlemist üldiselt lihtsalt pole.\ntafkav said, on 29/01/2021 at 13:49\nMa ei julge kõigi kettide eest kõneleda, aga tolles ketis, kus mina olin, oli allahindluste-mahakandmiste tase osa tulemustasusüsteemist kategooriajuhtidel (kauba tellijad) ja kaupluse juhatajal (need, kes seda reaalselt mõjutada saavad). Aga see peab olema jällegi tasakaalus – sest kui see on liiga suur osa, siis jäetakse mingi osa tellimata ja kaupluse letid on tühjad.\nKeegi ei käsi müüa tonn x toodet rohkem (selle vastu tunneks huvi mingi tootja) – üldjuhul on kaupluse tulemustasu komponendid käive, kasum (juurdehindluse protsent), allahindluste-mahakandmiste määr. Jälgitakse veel ostukorvi hinda, ostjate arvu jne. Kategooriajuhid peavad jälgima oma kategooriasse jäävate kaupade liikuvust, mahakandmisi-allahindlusi, juurdehindluse taset. Müüjad peavad oma lõigus jälgima kaupade tarbimiskuupäevi, andma infot kategooriajuhile, korjama ära katkised/inetud kaubad jne, märkama, kui tellimuses on viga ja nt saadetud tellimata 10 kasti x leiba.\nAga jah, see, et mingi puuvili ära visatakse, on osaliselt seotud sellega, et niipea, kui see info valla päästa, jätab mingi osa klientuurist asja ostmata ja jääbki õhtul vastava kasti kõrval ootama. Isegi kui see seltskond ei ole ülisuur, annab see pikemas perspektiivis ikkagi tunda.\n_kaur_ said, on 29/01/2021 at 13:55\nNojah. Mu mõte ja näide olid eeskätt sellest, et poe (või mistahes ettevõtte) tegevus on üldjuhul eesmärgistatud ja mõõdetud ja seotud mingi preemiasüsteemiga. Ja et süsteem hoolitseb, et kõigil oleks tööd piisavalt või veel rohkem. Mistõttu ei tasu üleliia loota, et suvalisi lisatöid sallitaks.\nnodsu said, on 01/02/2021 at 07:06\nsellepärast looduskapitalismi raamatus kirjutatigi, et sellised probleemid isereguleerumise teel ei lahene – vaja on rahalist mõjutamist, maksude/maksuvabastuste/-soodustuste näol näiteks.\nmurulane said, on 16/02/2021 at 01:17\nKodutute varjupaikadesse viiakse ka neid “aja ületanud asju”…KUI ON VIIJAL OMA AUTO VÕTTA.Omal ajal käisid inimesed Tallinna kohvikute köögist hilisõhtuti “solki” võtmas…


Evelini koduestoran ROOG - loe siit, mida meedia meist kirjutab.\nmis restoranist ROOG on meedias kirjutatud.\nNaudi, jaga ja tule meile külla, et tekiks Sinu lugu.\nKUIDAS ME AVALIKUSTASIME OMA UUE RESTORANI NIME\n“Kas sa kolid nüüd päriselt Hiiumaale? Mis Kadri Keiust saab? Hulluks oled läinud või?” Umbes sellised on olnud sõprade ja tuttavate reaktsioonid kuuldes, et otsustasin Tallinnasse kodu ostmata jätta ja muudkui Hiiumaa vahet sõeluda.\nTõsi ta on, päev enne pealinna korteri ostulepingu sõlmimist vaatasin endale sügavalt silma ja küsisin: Evelin, kas sinu päris-päris kodu, millesse sa investeerid oma raha ja võtad paarikümneks aastaks laenu peale, asub ikka kivihoonete keskel kuskil betoonmaja viiendal korrusel? «Ei» oli hetkega mu kindel vastus iseendale ja ütlesingi arendajale koha üles.\nEVELIN ILVES – MINA JA HIIUMAA\nMeie Maa, 03/11/2017\nEvelin Ilves pidas läinud suvel Orjakus restorani ROOG. Suguvõsa seda, Tallinnas sündinud ja – tema oma sõnade järgi – Võrumaal vanaema juures kasvanud naist, siia ei toonud. “Võib-olla olin eelmises elus hiidlane,” muheleb ta.\nEsimene kokkupuude saarega oli tal klassiekskursiooni ajal kaheksa- või üheksa-aastasena. Piiritsoon ja okastraadid, oldi Kõpu kandis, elati telkides.\nEvelin, tollal perekonnanimega Int, mäletab, kuidas ta läks sõbrannaga mere äärde korjama aukudega kive. Vene sõdurid olid seal metsas, natuke õudne oli ka. Tagasi tulles nägi ta Eri Klasi istumas aidatrepil väljaveninud dressipükstes külameestega koos õlut joomas. Ja mulle jäigi elamus-mälestus – Hiiumaa on koht, kus isegi frakis mees, saab olla tavaline inimene…\nSÖÖMA! EVELIN ILVES AVAS TÄNA KODURESTORANI!\nKevade hakul hakkas Evelin otsima pesa, kuhu rajada suverestoran, mille idee oli hobikokal mõttes juba aastaid. Hiiumaal Nasvaranna suvemaja pakkumine tuli naisele üsna pea ja sealt sai hakata mõtet realiseerima.\nKevadel ajalehele Hiiu Leht antud intervjuus rääkis Evelin kohviku ideest lähemalt:\n«Kohviku kontseptsioon on Hiiu saarel enneolematu, võrrelda võiks neid ehk ühepäevakohvikutega, mis korraks koduaedades avatakse, aga seal enamasti kööki ei näe. Nimelt on kohvikus Roog kavas pakkuda kolme-neljakäigulist õhtusööki koos jookidega koduköögi-söögitoa lauas. Sellise õhtusöögi saab tellimise peale. Mulle tundub see kõige loomulikum: külalised on sinu lähedal, kokkame ja muljetame.\nNii tekib ühine energiaring ja armastus – see hea toidu kõige tähtsam komponent on kõigile hoomatav,» jagas Evelin mõtteid.»\nESIMESED MULJED EVELIN ILVESE KODURESTORANIST\nEvelin Ilves ja Siim Rikker avasid neljapäeval Hiiumaal oma kodurestorani ROOG, mille menüüst leiab lisaks kalaroogadele veel liha, käsitöö pelmeene, grillitud võileibu ja loomulikult Evelini enda tehtud leiba, mille retsept on just Hiiumaa jaoks täiendatud.\nAvamisõhtul kodurestorani külastanud riigikogulane Tanel Talve ütles, et esimesed muljed on väga head – koht ilus ja toidulauale jõuab värske toidukraam.\n“Mulle endale meeldib väga, et kohalikelt inimestelt ostetakse toorainet. Esiteks on see puhas kodumaine toit ja teiseks toob kasu kohapealsetele väiketootjatele.”\nEvelin Ilvese sõnul avatakse suveterass umbes südapäeval ja kui majas õhtusöögibroneeringut pole, siis on avatud nii kaua, kui nemad ja külalised jaksavad rõõmsalt ja heatahtlikult olla.\nKui majja on pidulaud broneeritud, suletakse terrass kell 16.\nTV3 VIDEO : UUS MEKIMAGNET\nTV3 video, 29/05/2017\nEvelin Ilvese armastus toidu tegemise vastu on teada-tuntud. Vähem teame tema pikaajalisest armastusest Hiiumaa vastu – see on väldanud pea 40 aastat.\nSügava esmamulje jättis Austraalia kõrval tähtsuselt teine saareriik Evelinile siis, kui ta kunagi saarel klassiekskursioonil käis. Loetud päevade pärast saavad need kaks kirge kokku, sest Evelin Ilves avab Hiiumaal restorani Roog, vahendas TV3 “Seitsmesed uudised”.\nSaarel on ka eriline õhustik, mis mõjub rahutule ja haavatud hingele otsekui palsam.\nNÜÜD MÄNGIB SIIM SULLE LAHEDA PILLILOO\nÜLLATUS: EVELINI RESTORAN ROOG KOLIB TALVEKS MANDRILE\nEvelin Ilvese armastus toidu tegemise vastu on teada-tuntud ning tänavu suvel avas ta koos oma muusikust sõbra Siim Rikkeriga Hiiumaal oma restorani ROOG, mis osutus ülimalt menukaks. Kes suvel saarele ei jõudnud, ei pea õnneks enam nukrutsema, sest talveks kolib Evelini restoran Tallinna.\nMõned päevad tagasi läkitas Evelin sotsiaalmeediasse hunniku vahvaid klõpse oma kadestamisväärselt suurest seenesaagist. Tuleb välja, et naine ei käinud metsavahel seeni otsimas aga sugugi enda kõhu täitmiseks — Ilvesel on hoopis plaan oma restoran ROOG talveks Tallinna kolida!\nMeile saab külla tulla vaid siis, kui me oleme kodus ja oleme ette kokku leppinud.


Kommentaarid: Ülekäigurajal autolt löögi saanud naine suri haiglas\nÜlekäigurajal autolt löögi saanud naine suri haiglas\nJuhil/ 26. november 2015, 10:17\nsingi tüki ja villaste sokide eest saadud perearsti käest med:kaart.\nMaanteede Kuningas (mitte kalvi)/ 28. november 2015, 10:40\nVaata hoolega autot! Väike, ümargune, punane. Need ju liikluses kõige hullemad. Iga teine nendest on potentsiaalne oht, sest seal istub mõni eit, ka tilliga eit roolis, kes jääb rohelise foori tule alla toppama, ei suuda püsida kolonniga ühes tempos vaid jääb jokutama, ei pane punast foori tuld tähele või jääb sootuks vilkuva rohelise alla seisma, näitates vasakut suunda keerab hoopis paremale ja vastupidi. Samuti juhtub et teev vasakpoorde paremast reast või vastupidi. Igatahes sellist elukat liikluses nähes, üritan teda võimalikult kiiresti seljataha jätta, et edaspidine kulgemine oleks rahulikum.\nViljandist/ 26. november 2015, 10:14\nEi lastud 100 täis elada.Kaastunne.\nKahju. Liiklusseadustikku/ 26. november 2015, 09:27\nJalakäijale peab olema kohustuslik autole teed anda. Võib-olla siis ei astuks jalakäijad hooletult sõiduteele, vaatamata enne vasakule- paremale. Auto ei saa ju nii ruttu pidama.\nOlen ka ise ülekäigurajal autole ette jäänud. Otsa sõitnud autojuht oli purjus.\ntäitsa õige/ 26. november 2015, 15:11\nJa selle peaks ka lisama, et suuremal autol on alati eesõigus! Siis igasugused riisiveskid ja prantsuse daamiridikülid ikka vaataks kuhu nad trügivad. Olgu roheline tuli fooris või ärgu olgu!\nkass/ 26. november 2015, 09:19\nsee ülekäigurada on väga väga ohtlik.autod tulevad tavaliselt suurte kiirustega .ei loe,et seal on bussipeatus ja jalakäijate ülekäigurada.kasutan seda rada juba 20 aastat.kaastunne omastele\npaneb mõtlema/ 26. november 2015, 08:37\npalju meid vana-aasta lõpuks alles on.\nElasin seal lähedal/ 26. november 2015, 07:20\nAntud ülekäiguraja suurim oht on sõiduradade arv. Esimene auto peatub, kuid teisel rajal sõitev auto mitte ja jalakäijal on ohutu tunne, sest 1 juht ju on peatunud ja talle teed andnud. Tõenäoliselt nii ka juhtus sel korral. Paljud autojuhid ei suuda endale teadvustada, et vöötraja ees peatunud sõidukist möödumine on keelatud.\nAnneli/ 26. november 2015, 06:59\nEga see 89-aastane vist väga ikka ei jooksnud ka.\nPunnu/ 26. november 2015, 05:15\nMeie riigis oleksid ei kehti. Kõik mõrvad on kindlalt korraldatud ja jätkuvad. Uus 2016 a. tuleb veelgi hullem. Ei tea millal, nagu metsloom kuuli pähe saad.\nolge ometi tähelepanelikud/ 25. november 2015, 23:30\nigal õnnetusel on kaks osapoolt, oleks autojuht hoolsamalt jälginud, oleks jalakäija elus, oleks jalakäija hoolsamalt autosid jälginud, oleks elus, tihtipeale tuleb mõistatada kas ülekäigurajale lähenev jalakäija keerab ootamatult ette või ei keera\ntäitsa õige/ 26. november 2015, 06:24\nSõidab eestlasest autojuht rahulikult. Kulgeb nagu linnas tavaks on - vaikselt 70 km/h. Nosib Statoilist ostetud kabanossi. Samal ajal püüab teise käega SMSi saata ning roolib elegantselt põlve ja küünarnukiga. Järsku - jalakäija! Ja kõigist maailma kohtadest just ülekäigurajal! Kas autojuht on selgeltnägija, et sellist asja ette näha!\nõige ja aus/ 26. november 2015, 16:12\nTannu/ 25. november 2015, 22:28\nKaastunne! Eks siis nüüd paista ,tava kodanik ja politseitöötaja ,kuidas karistused kujunevad eesti vabariigis?\n:)/ 25. november 2015, 20:35\n72a kas ikka peaks sõitma veel.\nx/ 26. november 2015, 12:44\nVastuse saad sellele küsimusele siis kui 72 aastaseks saad.\nOHMUD!/ 25. november 2015, 18:25\nEesti inimestel ei ole silmi, kõrvu ega mõistust peas! Küll jäädakse auto alla küll ronitakse rongi ette.....\nMall/ 25. november 2015, 20:31\nMida sa jahud? Kuidas see inimene peab siis vootrajal kaima? Kogu aeg paremale- vaskaule, ules- alla vaatama? Tundub, et inimene ei tohi enam uldse kaia ja kui kaib siis kohe kindlasti teed vootrajal mitte uletades.\nMadis/ 25. november 2015, 21:35\nPolitsei on ju julgustanud, et ülekäigurajal on jalakäijal õigus ja vaatama ei pea. Lõpuks on õpetuse viljad kandma hakanud. Kahju muidugi.\ntehakse enesetappe, mõrvatakse, unustatakse, et lapsed on olemas ,juuakse surnuks...../ 26. november 2015, 08:39\nsee on jõhker aasta.\nto: ohmud!/ 27. november 2015, 01:20\nräägime uuesti pärast seda, kui sind ennast vöötrajal peaaegu alla aetakse! Mida siis kostad? Ma olen mitu korda napilt pääsenud allajäämisest ja kõik korrad on vöötrajal olnud.\nÄäretult kohatu kommentaar! Üldse ja eriti sel juhul, kui mitu inimest paari päeva jooksul rohelise tulega vöötrajal otsa saavad :(\nonu stjopa/ 25. november 2015, 18:16\nülekäigurajad on tänasel üle reguleeritusel äärmiselt ohtlikud:keskele on mingi saareke tekitatud,see on märke täis ja nähtavust piiravad ning ongi jama käes


kas gripp on ohutu? | wellness mama"\nPole kahtlust, et gripihooaja olemasolu igal aastal ja selle tulemusel loodud vaktsiin on muutunud meedias, blogijate ja võib-olla kõige ägedamalt emade poolt tuliselt arutletud teemadeks.\nKuna olen viimastel aastatel sageli kuulunud kõrge riskikategooria esimesse kategooriasse (rasedad naised) ja mul on lapsi, kes sobivad kõrge riskikategooria number 2 hulka (väikelapsed), olen seda uurinud mitu tundi. Olen kokku pannud mõned uuringud, mida olen selle teema uurimisel kohanud. Pange tähele, et ma ei ole arst ja seda ei saa pidada meditsiiniliseks nõuandeks. Jagan lihtsalt oma pere jaoks seda teemat uurides leitud teavet.\nPange tähele ka seda, et kõik vaktsiinidega seotud arutelud võivad muutuda tuliseks. Tervitan * heategevuslikku ja kodanikuühiskonna arutelu allpool toodud kommentaarides. Kõik otsesed rünnakud või nimede kutsumine on keelatud. Päeva lõpuks püüame kõik teha enda ja oma pere jaoks kõige tervislikumaid otsuseid.\nGripile viidates lisan definitsiooni kõik järgmised:\nGripp, mida sageli nimetatakse ka 'gripiks' “ on hingamisteede nakkushaigus, mille põhjustavad A- või B-tüüpi gripiviirused, mis esinevad nina, kurgu ja kopsude limaskestades ning sekretsioonides. Gripilaadse haigusega on seotud ka teisi viirusi ja baktereid. sümptomeid ja on hinnanguliselt umbes 80 protsenti kõigist gripilaadsetest haigustest, mis igal aastal gripihooajal esinevad. ei ole A- ega B-tüüpi gripp. Ainult labori kinnitusega saab tuvastada, kas gripilaadsed sümptomid, sealhulgas tõsised tüsistused, nagu kopsupõletik, on põhjustatud gripiviirustest või muud tüüpi viirus- või bakterorganismidest.\nGripivaktsiinile viidates lisan järgmist:\nUSA-s on saadaval kahte tüüpi gripivaktsiine: inaktiveeritud süstitav gripivaktsiin ja nõrgestatud elav gripivaktsiin, mis inhaleeritakse nina kaudu, mitmeannuselistes viaalides pakendatud inaktiveeritud, süstitavad gripivaktsiinid sisaldavad elavhõbeda säilitusaineid timerosaali, kuid inaktiveeritud gripivaktsiinid ühekordselt doosiviaalid ei ole timerosalid või sisaldavad elavhõbeda säilitusainet väikestes kogustes. Elav nõrgestatud nasaalse gripi vaktsiin ei sisalda timerosaali. (minu teema uurimise kuupäeva seisuga)\nUSA-s on litsentsitud 16 erinevat gripivaktsiini toodet, mida turustavad erinevad farmaatsiaettevõtted. Mõni neist vaktsiinidest sisaldab ainult 2009. aasta pandeemilist H1N1 A-gripiviiruse tüve. Kuid enamik USA hooajalisi gripivaktsiine sisaldab kahte A-tüüpi gripiviirust ja ühte B-tüüpi gripiviirust, mille valivad igal aastal Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) ja USA Haiguste tõrje keskused (CDC) lisamiseks gripivõtetesse. praegune gripihooaeg.\nNVIC koostas kasulike linkide loendi (FDA veebisaidilt) praeguste gripivaktsiinide toote lisamise ja spetsiifika kohta:\nNeljavalentsed vaktsiinid - nina\nFluMistMedImmune, LLC - toote lisamise ja litsentsimise teave, B-kategooria\nNeljavalentsed vaktsiinid - süstitakse\nFluarixQuvalrivalent by GlaxoSmithKline Biologicals - pakendi infoleht ja litsentsimisteave, B-kategooria\nFluzoneNeljavalentne Sanofi Pasteur Inc. poolt - teave pakendi sisestamise ja litsentsimise kohta, C-kategooria\nKolmevalentsed vaktsiinid - süstitakse\nAFLURIACSL Limited (Afluria) - pakendi lisamise ja litsentsimise teave, B-kategooria\nAgrifluNovartis Vaccines and Diagnostics, Inc. - pakendi lisamise ja litsentsimise teave, B-kategooria\nFluLavalpoolt ID Biomedical Corporation of Quebec - pakendite sisestamise ja litsentsimise teave, B-kategooria\nFluarixautor GlaxoSmithKline Biologicals - pakendi infoleht ja litsentsimisteave, B-kategooria\nFlublokby Protein Sciences Corporation - pakendi infoleht ja litsentsimisteave, B-kategooria\nFlucelvaxautor Novartis Vaccines and Diagnostics, Inc. & shy; - Pakendi lisamise ja litsentsimise teave, B-kategooria\nFluviriinNovartis Vaccines and Diagnostics Ltd. - pakendi lisamise ja litsentsimise teave, C-kategooria\nFluzoneautor: Sanofi Pasteur, Inc.\nPakendi infoleht - teave Fluzone'i ja litsentsimise kohta, C-kategooria\nPakendi infoleht - teave Fluzone'i suure annuse ja litsentsimise kohta, C-kategooria\nPakendi infoleht - Fluzone nahasisene ja litsentsimisteave, B-kategooria\nLühidalt öeldes võib mõnes erinevas gripivaktsiinis leida järgmisi koostisosi (ja isegi CDC kinnitab paljusid neist):\nAlumiinium - neurotoksiin, mida on seostatud Alzheimeri tõvega\nTriton X-100 - pesuvahend\nBetapropiolaktoon - desinfektsioonivahend\nNonoksünool - kasutatakse suguhaiguste hävitamiseks või kasvu peatamiseks\nOktoksinool 9 - tupe spermitsiid\nGripivõtte plussid ja miinused\nIlmselt peaks gripivaktsiini saamise positiivne külg olema immuunsus gripi vastu. Kui vaktsiin sisaldab valet tüve, ei õnnestu seda kahjuks saavutada. Selles artiklis selgitatakse, kuidas see pole täppisteadus ja kuidas pole tüve täielikult võimalik ette näha ega selle eest kaitset pakkuda.\nTundub, et gripihooajal on kaks ohutusprobleemi: gripp ise ja vaktsiini ohutus. Asusin uurima, kas (a) vaktsiin oli tõhus ja (b) kas see oli ohutu. Selle teada saades tahtsin ka kindlaks teha vaktsiini riskid võrreldes riskidega, mis tekivad lihtsalt grippi nakatumisel.\nIrooniline on see, et kui rasedad naised, eakad, väikesed lapsed ja meditsiinitöötajad arvatakse olevat kõrge riskiga kandidaadid viirusega nakatumiseks (ja seetõttu soovitatakse neil seda nakatada), on nende kategooriate vaktsiini ohutuse uuringud veel läbi.\nMillised on gripivaktsiini vastunäidustused?\nCDC ja vaktsiinitootjate loetletud kõrge riskiteguri hulka kuuluvad kõik, kes:\n(1) on haige palavikuga;\n(2) on munaallergia;\n(3) on elavhõbedaallergia;\n(4) on varem põdenud Guillain-Barre'i sündroomi.\nKui immunosupressioonis olevad inimesed saavad gripivaktsiini, ei pruugi nad saada piisavat kaitsvat antikehavastust.\nKas gripivaktsiini soovitatakse lastele?\nGripivaktsiini massilise kasutamise korral tervetel lastel on üks looduslikest nakkustest saadud gripi antikehade eemaldamine. Küsimus, kas tervetel lastel, kellel on harva gripi tüsistusi, on parem grippi haigestuda ja selle gripitüve suhtes püsiv immuunsus tekkida või on parem lapsi vaktsineerida igal aastal, et varakult kõik gripi nakkused alla suruda lapsepõlv on küsimus, millele arstiteadus peab veel piisavalt vastama.\nKuigi varem pole gripivaktsiini tervetele lastele soovitatav olnud, soovitab CDC ja New Jersey immuniseerimistavade nõuandekomitee (ACIP) tungivalt vaktsineerida lapsi vanuses 6 kuud kuni 18 aastat, nüüd on vaja grippi vaktsiin päevahoiuks ja lasteaeda sisenemiseks.\nKas gripivaktsiin on raseduse ajal ohutu?\nVarasematel aastatel oli rasedus vastunäidustuseks ka gripivaktsiinile, kuid täna soovitab Haigustõrjekeskuste (CDC) immuniseerimispraktikate nõuandekomitee (ACIP) gripivaktsiini enam kui 14 rasedusnädalat põdevatele naistele.\nGripivaktsiinid on B või C kategooria ravimid, mis tähendab, et piisavaid ja hästi kontrollitud uuringuid rasedate naiste kohta ei ole läbi viidud ning pole teada, kas need vaktsiinid võivad rasedale manustamisel lootele kahjustada või võivad need mõjutada paljunemisvõimet .\nGripivaktsiini tootjate avaldatud pakendi infolehtedes on see kirjasGripiviiruse vaktsiiniga ei ole loomade reproduktsiooniuuringuid läbi viidud. Samuti pole teada, kas gripiviiruse vaktsiin võib rasedale manustamisel lootele kahjustada. Kuigi loomade reproduktsiooniuuringuid ei ole läbi viidud, peaks ravimeid välja kirjutav tervishoiuteenuse osutaja olema teadlik immuniseerimistavade nõuandekomitee soovitustest. ACIP väidab, et kui seda kasutatakse raseduse ajal, võib gripiviiruse vaktsiini manustamine pärast 14. rasedusnädalat olla eelistatav, et vältida vaktsiini juhuslikku seost raseduse varase kadumisega. ”\nRasedad peaksid teadma, et gripivaktsiin sisaldab elavhõbeda derivaati Thimerosal. Elavhõbe on ajule mürgine ja on leitud, et see on seotud ajukahjustuste ja arengupeetustega imikutel, kelle emad olid raseduse ajal kokku puutunud suure elavhõbedasisaldusega. ”\nNende vaktsiinide mõju üksi või kombinatsioonis ei ole katsetatud rasedate naiste sündimata lastele, kes neid saavad, kuigi:\nHiljutine uuring näitas, et gripi viiruse ekspositsioon raseduse ajal põhjustab lootel sarnast geeniekspressiooni mustrit kui autistlikel lastel.\nTeine oluline punkt, mida gripivaktsiini (de) riskide ja eeliste kaalumisel arvestada, on nende tõhusus. Puuduvad kontrollitud uuringud, mis näitaksid vaktsiini saanud inimeste gripi juhtude vähenemist. Valemile 2009-2010 vastavas FLUVALi vaktsiini sisestuses on täpsustatud:\nFLULAVAL on gripiviiruse vaktsiin, mis on ette nähtud 18-aastaste ja vanemate täiskasvanute aktiivseks immuniseerimiseks vaktsiinis sisalduva gripiviiruse A ja B alatüübi põhjustatud gripihaiguse vastu. See näidustus põhineb FLULAVALi esilekutsutud immuunvastusel ja kontrollitud uuringuid, mis näitaksid gripihaiguse vähenemist pärast FLULAVALi vaktsineerimist, pole läbi viidud.\nMa soovitan kõigil tungivalt oma või selle terviseteema kohta ise uurida. Kui olete huvitatud lisalugemisest, siis siin on mõned allikad, millest leidsin abi:\nRiikliku vaktsiinide teabekeskuse leht Gripp\nTäpsem teave gripivaktsiini kohta\nGripipauk ja võimalik link Guillain Barre'i sündroomile\nMeditsiiniline kirjandus (allikas)\nOsterholm M, Kelley N, Sommer A, Belongia E, gripivaktsiinide efektiivsus ja efektiivsus: süstemaatiline ülevaade ja metaanalüüs, The Lancet Infectious Diseases, varajane veebiväljaanne, 26. oktoober 2011, doi: 10.1016 / S1473-3099 (11) 70295-X\nEnstone J. 2010. Gripi levik ja sellega seotud nakkuste tõrje probleemid.Sissejuhatus pandeemilisse grippi(lk 57–72).CABI.\nJefferson T, Di Pietrantonj C, Rivetti A, Bawazeer GA, Al-Ansary LA, Ferroni E. Vaktsiinid gripi ennetamiseks tervetel täiskasvanutel. Cochrane'i süstemaatiliste ülevaadete andmebaas 2010, väljaanne 7. Art. Nr .: CD001269. DOI: 10.1002 / 14651858.CD001269.pub4.\nVabanenud GL, Clark SJ. 2010. Vanemate vaktsiinide ohutusega seotud probleemid 2009. aastal.Pediaatria.\nJefferson T., Debalini MG jt. 2009. Gripi vaktsiinide uuringute suhe uuringu kvaliteedis, vastavuses, kodust sõnumis, rahastamises ja mõjus; süstemaatiline ülevaade.Briti meditsiiniline ajakiri.\nAledort TE, Lurie N jt. 2007. Mitteravimilised rahvatervise sekkumised pandeemilise gripi korral: tõendusbaasi hindamine.BMC rahvatervis.\nJefferson T. 2006. Gripi vastu vaktsineerimine: poliitika versus tõendid.Briti meditsiiniline ajakiri.\nKing WD, Woolhandler SJ jt. 2006. Gripi vaktsineerimise ja tervishoiutöötajad USA-sJournal of General Internal Ravim.\nSimonsen L., Clarke MJ jt. 1998. Pandeemiline versus epideemiline gripisuremus: muutuva vanuselise jaotuse muster.Nakkushaiguste ajakiri.


KIRJASTAJA KAVATSEB VÄLJA ANDA MAAILMA SALAPÄRASEIMA KÄSIKIRJA TÄPSED KOOPIAD | NUTIKAD UUDISED | SMITHSONIAN - NUTIKAD UUDISED, NUTIKAD UUDISTE AJALUGU JA ARHEOLOOGIA - 2021\nKirjastaja kavatseb välja anda maailma salapäraseima käsikirja täpsed koopiad\nSeal on palju väljakutseid pakkuvaid loendeid, näiteks Finnegans Wake või Gravity's Rainbow . Kuid need on Voynichi käsikirjaga võrrelduna lasteaia riimid, salapärane tekst, mis on täis kummalisi botaanilisi jooniseid ja tundmatut skripti, mis on pannud teadlased ja koodilõhustajad vimma, sest selle avastas viimati Poola-Ameerika raamatumüüja Wilfrid Voynich 1912. aastal.\nKui huvitatud lugejatel on juba mõnda aega olnud juurdepääs lehtede fotodele, on käsikiri ise Yale'i ülikooli haruldaste raamatute kollektsioonis lukustatud. Kuid see muutub peagi. Nagu Ben Guarino teatab Washington Postis, on Hispaania kirjastajale Siloé antud luba raamatust koopiaid teha ja ta hakkab tootma 898 käsikirja “klooni”, reprodutseerides iga veepleki, ussiauku ja kummalisi illustratsioone. Siiani on ostetud umbes 300 koopiate eeltellimust, igaühe umbes 8000 dollarit.\nIdee on saada käsikiri rohkemate raamatukogude ja rohkemate teadlaste kätte, et loota koodi lõhenemist. "Voynichi puudutamine on kogemus, " rääkis Siloé toimetaja Juan Jose Garcia, kes kümme aastat üritas saada Yale'ilt luba käsikirja reprodutseerimiseks, vahendab Agence France-Presse. "See on raamat, millel on nii suur salapära, et kui te seda esimest korda näete ... täidab see teile emotsiooni, mida on väga raske kirjeldada."\nKäsikirja päritolu pole täielikult teada. Raadiosüsiniku dateerimine asetab paberi 15. sajandisse, kuigi Yale'i ülikooli andmetel võis kirjutamine aset leida ka 16. sajandil. Arvatakse, et see raamat võib olla inglise teadlase ja filosoofi Roger Baconi töö ning käsikiri oli kunagi John Dee valduses - astroloog, matemaatik ja polümaatik, kes nõustas nii Maarja I kui ka Elizabeth I-d. enne üleviimist Saksamaa keiser Rudolph II kätte, hääbudes ajaloost, kuni Voynich leidis selle Rooma lähedal jesuiitide kolledžis.\nPärast seda on teadlased püüdnud välja mõelda kummalise 240-leheküljelise teksti tähendust. Esimeses osas on 113 joonist botaanilistest eksemplaridest, mis ei näi vastavat ühelegi teadaolevale taimele, kirjutab Yale'i ülikool. Teine osa sisaldab astraalkaarte ja jooniseid. Teistes jaotistes on joonistused emaste alasti naiste torude lähedal, ravimtaimede kirjeldused ja pikkade kirjeldamatute kirjatükkideta tundmatu tähestikus.\n"Voynichi käsikiri on juba mõnda aega targemaid inimesi küülikute aukudest mööda lasknud, " rääkis Bill Sherman Folger Shakespeare'i raamatukogust, kes kureeris raamatu väljapanekut Sadie Dingfelderile ajalehes The Washington Post . "Ma arvan, et meil on vaja väikest loobumisvormi, mille peate allkirjastama enne käsikirja vaatamist, mis ütleb:" Ärge süüdistage meid, kui te hulluks lähete. " ”\nMõni inimene väidab, et kogu asi on keerukas petmine või et keel on täielik jama. Kuid kummalist keelt uurinud 2013. aasta paberdokument tegi kindlaks, et ainulaadsete tähestike ja sõnade jaotus on kooskõlas tõelise keelega. Siis, 2014. aastal, väitis Inglismaalt pärit professor, et ta dešifreerib tekstis 14 sõna, sealhulgas hellebore, kadaka ja koriandri nimed.\nAFP väitel saab Yale'i raamatukogu tuhandeid e-kirju kuus koodimurdjatelt, kes arvavad, et nad on teksti välja mõelnud. Rene Zandbergen, kes peab käsikirjale pühendatud ajaveebi, väidab, et 90 protsendil haruldaste raamatukogude veebikasutajatest on käsikirja digitaalkujutised.\nFaksi väljaannete koostamise alustamiseks kulub Siloé'l umbes 18 kuud. Kuid neile, kes ei jõua nii kaua oodata või ei taha tuhandeid dollareid loetamatu raamatu eest tasuda, avaldab Yale University Press novembris Voynichi käsikirja oma versiooni, mis sisaldab kriitilisi esseesid ja teksti 50 dollarit.


aprill | 2015 | Läbikäigu K\nKäisin öösel üle veranda, kuulsin maja eest siiliturtsatusi, jäin vaatama.\nSuur siil jooksis ümber väikese siili ringiratast, lakkamatult.\nVäike siil pöörles jälle selle kujuteldava maneeži sees, nina suurema siili poole, nagu kellaosuti. Seda saatis pidev turtsumine, nagu aias töötaks pisike vedur.\nMa ei olnud päris kindel, kas ma vaatan pealt seksuaalkäitumist, territoriaalset konflikti või hoopis peresuhteid; see oli üks motiiv, miks edasi vaatama jääda, lootuses, et äkki jõuavad nad oma tiirutamisega kuhugi välja, nii et ma saan lõpuks aru.\nMa ei tea, kui kaua nad enne minu tulekut tiirutanud olid; igatahes lasid nad samas vaimus oma kümme minutit edasi, kui sündmustes toimus pööre: suure müdinaga tuli uus suur siil ja litsus end nende kahe vahele. Esimene suur siil üritas teda välja nügida, uus suur siil jooksis talle peale; nemad omavahel mingit karusselli ei mänginud, jooksid sirgjooneliselt üksteisele peale või taganesid. Väike siil püsis vagusi seal, kus ta oli olnud. Tema oli kenasti valges, aga sellest, mis suurte siilide vahel toimub, ei saanud ma nii hästi sotti, nad olid jooksnud seina äärde ja osa lambivalgust jäi verandaserva taha kinni. Ühel hetkel jooksis üks suur siil jälle suure müdinaga minema; mul ei jää siilide näod ka nii hästi meelde, eriti pimedas, et aru saada, kumb jalga lasi ja kumb kohale jäi. Kohalejäänud suur siil alustas igatahes uuesti väiksema siili ümber jooksmist.\nUus tiirutamine oli vähemalt niipalju dünaamilisem, et ring liikus ühest kohast teise (ei tea, kas uus stiil tähendab, et võitis uus siil?); vahepeal kostis hämarusest kanget krõbinat ja ma mõtlesin, kas nad tõepoolest leiavad selle harjutuse vahelt veel aega mõne teo või mardika põske pista ja kas üldse on juba tigusid? Aga siis sain ma natuke selgust, sest suur siil hakkas püüdma väiksemale selga ronida, tähendab, seksuaalkäitumine (ja kahe suure vahel järelikult konkurents); selleks ajaks tulid nad ka vastutulelikult valguse kätte, minust paarikümne sentimeetri kaugusele. Nüüd tuli välja, et krõbistamine oli okkakrõbin: selgaronimine oli üks asi, mis seda krõbinat tegi, aga vahel käis krõbin ka siis, kui väike siil suuremat rammis, ma ei kujuta ette, kas tõepoolest hammustas.\nSelgus ka see, et ega suurusest eduka selgaronimise koha pealt abi ei ole: kui emane leidis, et ei huvita, piisas tal paari väledama sammu astumisest, ehk ainult väikese puusanõksuga, ja isane libises robinal maha.\nSellesse tiirutamise-ronimise-libisemise tsüklisse nad minust jäidki, päris hommikuni ei viitsinud ma neid vaadata, eriti kui nad järjest kaugemale triivisid.\nBlogimishaltuura: “Orlando” kava\nEi ole viimasel ajal väga blogida jaksanud, sest loominguline aur on mujale läinud; riputan siia vähemalt muist “Orlando” etenduse kavamaterjali üles, valmistades küllap pettumuse oma trupi liikmetele, kes on seda juba lugenud, aga teisalt ehk rõõmustades neid vaatajaid, kes kavast ilma jäid. Ja miks mitte reklaamiks potentsiaalsetele tellijatele: kui teil on kena suur saal, mis vajab etendusi, siis pakkuge aga, äkki õnnestub kokku leppida aegruumi koordinaadid, kus see uuesti lavale tuua.\nTe vabandavad mu dotseerivat stiili – siin blogis, mida ma pean oma lõbuks, üritan ma tavaliselt nõtkemalt väljenduda, aga kavalehel rõhusin peamiselt rahvaharidusele (kuna avastasin üllatusega – nagu omal ajal Brillat-Savarinigagi – et paljud pole ei armunud ega raevunud Orlandost midagi kuulnud, mis siis, et “Don Quijotes” on juttu ja puha) ja sellele, et etenduse kõrvalt kiiruga vaadates lihtne lugeda oleks.\nNii, kõigepealt algupärandi tutvustus.\nLodovico Ariosto „Raevunud Orlando“, Itaalia renessansskirjanduse tippteos aastast 1532 (algne versioon 1516) ei alga õigupoolest päris algusest: sündmustele on algus pandud Matteo Boiardo mõnikümmend aastat varasemas „Armunud Orlandos“, kus saratseenid juba ohustavad Karl Suure riiki; kus tema õukonda ilmub saadikuna Catay printsess Angelica, kes ajab pea segi nii Hommiku- kui ka Õhtumaa rüütlitel, sealhulgas Orlandol; kus sõja käigus kohtuvad ja armuvad naisrüütel Bradamante ja saratseeni ülik Ruggiero, kelle kohta lugejale öeldakse, et neist saavad kunagi Este suguvõsa esivanemad.\nBoiardo poeem jäi lõpetamata ning Ariosto korjas tegevuse üles sealt, kus see katki jäi, kasutades samu põhiliine: sõda; Angelica pidev pagemine austajate eest; Este suguvõsa müütiliste esivanemate Ruggiero ja Bradamante armastuse lugu (mis oli enam-vähem kohustuslik liin, kuna nii Boiardo kui ka Ariosto olid selle perekonna teenistuses); ent kui Boiardo hoiak oli peaasjalikult romantiline, siis Ariosto ei lähene loole nii ühemõtteliselt. „Raevunud Orlandot“ iseloomustab kõrge ja madala põimumine, kusjuures kõrget ja madalat plaani ei esinda tingimata isegi eri tegelased. Orlando, üks maailma parimaid rüütleid, kaotab õnnetust armastusest mõistuse ja teeb groteskseid sõgedustegusid*. Keskne romantiline meestegelane Ruggiero, kes peaks justkui olema õilsuse ja truu armastuse kehastus, tehakse väga koomiliselt lolliks, kui ta üritab ahistada enda päästetud Angelicat – mille põhjuseks mainitakse, et kaunis neiu meenutas talle tema armsat Bradamantet. Kõik kesksed kangelased langevad rumalasti võlur Atlante lõksu, kes teeskleb keda tahes, et aga kangelane oma lossi meelitada; ning kui Astolfo saab võlusarve, mille heli suudab kõiki hirmutada, põgenevad piinlikus paanikas ühtviisi nii sõbrad kui ka vaenlased.\nLisaks sellele ei näita loo jutustaja end just kõige usaldusväärsemana. Ta võib mõne laulu lõpus lagedale tulla näiteks lahmiva sõimukõnega kõigi naiste aadressil, et järgmise laulu alguses teatada, et oli eile pahas tujus ja ärgu võetagu tema juttu tõsiselt, tegelikult ei mõtle ta üldse nii. Samamoodi võib ta mõne sündmuse kohta mainida, et ega ta ikka päris täpselt ei tea, kas just niimoodi juhtus. Ühesõnaga, lugejale tuletatakse pidevalt meelde, et ta ei loe sündmuste protokolli, vaid on autori meelevallas, kes jutustab talle, mida tahab, ja selles järjekorras, nagu tahab, kuigi süüdistab selles vahel silmakirjalikult lugejat, väites keset mõnd kõige põnevamat kohta, et „küllap olete sellest tegelasest juba tüdinenud ja tahate kellestki teisest kuulda“.\nKogu selle groteski ja ülevuse segu ning ebausaldusväärse jutustajaga dekonstrueerib „Raevunud Orlando“ rüütliromantikat nagu järgmise sajandi hiilgeteos „Don Quixote“ – ainult et kui „Don Quixotes“ näidatakse rüütliromaanide konventsioonide jaburust, asetades nad tavalisse maailma, siis Ariosto keerab neile vindi peale romaanimaailma piires: kõik on üleelusuurune, iga teine tegelane on üllaim rüütel või kauneim daam; kui suvaline tähtsam kangelane tapluse tõsiselt ette võtab, lööb ta kerge vaevaga maha sadu vaenlasi; aga ühtlasi on igal tegelasel üsna järjekindel käitumisloogika, mis on pigem renessansiinimese kui tavalise rüütliromaani tegelase oma, ja nii imelises maailmas annab see koos nii imeliste võimetega alatasa groteskseid ja koomilisi tulemusi.\nEnt nagu „Don Quixote“ ei oleks tänapäevani armastatud, kui see oleks puhas paroodia ja peategelane oleks lihtsalt hull, nii on ka Ariosto tegelased kogu oma üleelusuuruse juures kaasaelatavad; grotesksete stseenidega vaheldumisi on tõsiselt liigutavaid kohti, põnevus püsib kogu mahuka poeemi lõpuni ja isegi antagonistide vaatepunkt äratab kaastunnet või on vähemalt veenev. Tänu sellele saab seda raamatut lugeda mitut moodi: nii meelelahutusliku seiklusjutuna kui ka intellektuaalse harjutusena. See seletab ehk „Raevunud Orlando“ edu ja püsivat mõju: juba XVI sajandi jooksul jõuti sellest teha mitu tõlget, see on mõjutanud näiteks Tassot, Cervantest** ja Spenserit ning Shakespeare laenas sealt ühe süžeeliini oma komöödiasse „Palju kära ei millestki“; selle ainetel on loonud oopereid nii Lully, Rameau, Vivaldi, Haydn kui ka Händel (kõige kuulsam on vast Händeli „Alcina“) ning oma lõivu maksavad sellele Italo Calvino, Jorge Luis Borges ja Salman Rushdie; eesti keeli ilmus hiljuti isegi üks piilupart Donaldi koomiks***, kus raevunud Orlandost on saanud raevunud Donald.\n* Kui mäletate, siis Don Quijote püüdis temast sõgedustegude asjas Sierra Morena mägedes eeskuju võtta, Sanchot šokeerival moel.\n** Leidsin just toreda artikli, kus muuhulgas räägitakse sellest, kuidas Cervantes “Orlando furioso” teemadega mängib.\n*** Keskaja-teemalises koomiksikogus.\nÜks pisimärkus veel: korra varem ma juba kirjutasin Ariosto põnevatest naistegelastest; hiljem sattusin sellest põhjalikumat käsitlust sirvima ja see juhtis mu tähelepanu sellele, kuidas Ariosto “Orlando” avavärss on Vergiliuse “Aeneisega” peaaegu peegelpildis: kui Vergilius alustab “Arma virumque…” ehk “relvist ja mehest“, siis Ariosto alustab: “Le donne, i cavalier, l’arme, gli amori” ehk “naistest, rüütleist, relvist, armastustest”.\nJa siis mõtlesin ma poeemi lugedes, et kui Sterne’ile määritakse “Tristram Shandy” (ja Cervantesele “Don Quixote”) pärast protopostmodernismi kaela, siis miks mitte ka Ariostole tema “Orlando furiosoga” (no vaadake seda tunnustekimpu – peaaegu kõik sobib). Kui nii võtta, siis pole postmodernistide nõksud uusaegsest eepikast saadik mitte midagi uut. Ja muidugi äratab see imetlust varauusaja lugejaskonna vastu – kõik need keerulised, iseend mitte kuigi tõsiselt võtvad, mänglevad, mahukad raamatud olid müügihitid.\nPPS: pilt on pärit siit leheküljelt.\nPPPS: nii, nüüd leidsin, et Ariosto proto-postmodernismist (ja Tasso protomodernismist – või õigemini sellest, et “ega nad päris postmodernistid-modernistid nüüd ka ei ole”) on kirjutatud küll ja veel, näiteks siin.\nFiled in Uncategorized ·Sildid: üritus, lugemispäevik, Mäng


Tõnissoni militaarjooksu parim Steven Rehelem ootas võitu aasta aega - Uudised - Põhjarannik\n20. aprill 2019, 15:02\nTänavuse kindralijooksu võitis kekskriminaalpolitseis töötav Steven Rehelem.\nKindral Aleksander Tõnissoni 144. sünniaastapäeva tähistamise puhul korraldatud militaarjooksu Ida-Virumaal Pannjärvel võitis keskkriminaalpolitseis töötav Steven Rehelem.\nRehelem püsis kogu 21,1 km pikkuse distantsi jooksul koos selle militaarjooksu seitsmekordse võitja Indrek Roosiga Tartumaa Kaitseliidu Malevast ja suutis meeleheitliku lõpuspurdiga võtta sel aastal võidu.\nRehelem pakatas võidu üle rõõmust ja meenutas finišis, et aasta tagasi, kui ta oli samal jooksul teine, lubas ta Roosile, et lõpetab tema võiduseeria ära ja saigi nüüd sellega hakkama. Samas tundis ta hea meelt, et Roosil õnnestus tänavu võita Scoutsrännak.\n"Selle võistluse võlu on huvitav koht - Pannjärve: väikeste järvede vahel, maastik suurepärane, erinevad pinnavormid. Natukene muda, natukene asfalti lõpu poole, natuke lund ja jääd. Vägev! Tõmbab jalad läbi, kui kogu aeg üles-alla lased," sõnas Rehelem ja märkis, et neil oli Indrek Roosiga taktika, et mägedest jalutati üles ja ülejäänud maa joosti. "Aga viimased viis mäge panime täiega üles."\nÜldarvestuses viiendana jõudis finišisse ja pälvis oma vanuseklassis teise koha Kaitsepolitsei peadirektori asetäitja, tänavusel militaarjooksul ainus kindrali auastmes osaleja Aleksander Toots. Tema sõnul on Tõnissoni jooks tema jaoks olnud juba palju aastaid jooksuhooaja avastardiks.\nKaitseliidu Alutaguse Maleva poolt 15. korda korraldatud võistlusel oli ligemale paarsada osalejat. Lisaks militaarjooksule, kus osalejatel pidi olema seljas militaarvarustus ja meestel kaasas vähemalt 10 kg seljakott või vest ja relv või 5 kilone lisaraskus ja naistel 3,6 kg raskune seljakott või vest ja relv või 5 kilo lisaraskust, toimusid ka rahva- ja noortejooksud 21,1 km, 7,5 km 2 km pikkustel distantsidel.


Sügisene L-Tervisekombo | Magneesium.ee tervisepood\nEsileht / Tervisekomplektid / Sügisene L-Kombo\nVäekas komplekt hoolikalt valitud tooteid, mille abil kindlustada raudne tervis ja rõõmus tuju igal ajal. Kombo sisaldab võimsaid antioksüdante, looduslikke antibiootikume ja elutähtsaid vitamiine.\nSügisene L-Kombo kogus\nKategooriad: Immuunsus & Organismi kaitse, Tervisekomplektid, Viiruse- ja parasiiditõrje Sildid: d-vitamiin, h-500, immuunsus, kaitse, kassiküüs, kolloidhõbe, silver max, sipelgapuu koor\n1 tl hommikul ja 1 tl õhtul tühja kõhuga, loksutada veidi suus (ca 30 sek – 1 min) ning seejärel alla neelata.\nSipelgapuu koore (Pau D’arco) omadused:\n2 kapslit hommikul ja 2 kapslit õhtul pärast söömist\nEnnetab vabade radikaalide lõhustavat toimet ja suurendab organismi energeetilist potentsiaali rakuenergia tootmise stimuleerimise arvel. Normaliseerib südame-veresoonkonna tööd, reguleerib lihaste ja närvisüsteemi tööd ning aju varustamist hapnikuga.\nTäiskasvanutele 1 kapsel 2 korda päevas, hommikul ja õhtul, söögi ajal. Võib lahustada ka joogivees ning rikastada seeläbi kasulike ainetega joogivett.\n1 kapsel (300 mg) sisaldab: kaaliumtsitraat, magneesiumtsitraat, kaaliumaskorbaat, ränidioksiid, boor.\nEfektiivne taimne kompleks immuunsuse tugevdamiseks ja organismi üldise toonuse toetamiseks. Now Foods’i kassiküüs on valmistatud kõrgeima kvaliteediga Uncaria tomentosa puu koorest.\n1 kapsel 1-2 korda päevas pärast toitu\nKassiküüne ekstrakt (Uncaria tomentosa) (koor) (10:1 kontsentraat) – 334 mg, hüpromelloos (tselluloosi kapsel), mikrokristalne tselluloos, magneesiumstearaat (taimne) ja steaarhape (taimne).\nToetab immuunsüsteemi, luude ja hammaste ehitust ning närvisüsteemi ja ainevahetuse normaalset talitlust.\n1 kapsel ülepäeviti\nVitamiin D3 (kolekaltsiferool) lanoliinist, pehme geelkapsel (želatiin, vesi, glütseriin), ekstra neitsioliiviõli\nOle esimene, kes hindab toodet “Sügisene L-Kombo” Tühista vastus\n€82.34 €78.22 Lisa korvi


Laupäevaakadeemias räägitakse metsakaartidest | RMK\nLaupäevaakadeemias räägitakse metsakaartidest 12.05\nLaupäeval, 17. mail 2008 kell 15 toimub Mikkeli muuseumis (Weizenbergi 28) näituse "Ennistatud Eesti" raames Laupäevaakadeemia teemal "Eesti Vabariigi metsade kaart 19231924: ennistamine ja säilitamine". Loenguga esineb Ave Tarvas (Eesti Rahvusraamatukogu).\nNäitusel "Ennistatud Eesti. Eesti vabariigi 1920.-1930. kultuuripärandi restaureerimine" on väljas hulgaliselt vanu maa- ja linnakaarte (vt. ka http://ennistatudeesti.virtuaalmuuseum.ee). Klaasiga kaetud originaalkaartide keskel püüab oma suurte mõõtmetega pilku (enam kui kahe ja poole meetri kõrgune ning kolme meetri laiune) Eesti riigi algusaastatel valminud metsade kaardi koopia.\nKuidas toimus hallitanud, aukude, rebendite ja saapajäljega, saksa- ja venekeelseid kohanimesid kandvatest trükipoognatest kokku kleebitud ja käsitsi peale joonistatud Eesti metskondadega unikaalse kaardi restaureerimine ning digikoopia valmistamine, kõneleb Ave Tarvas.\nLaupäevaakadeemiale on oodatud kõik, kes tunnevad huvi vanade kaartide ning nende restaureerimise ja säilitamise vastu. Osalema ja oma silmaga eksponeeritud kaardikoopiat uurima on oodatud ka Eesti metsamajanduse ajaloo ja looduse uurijad, samuti endised ja uued metsaomanikud. Aastatel 1923-1924 valminud kaart pakub põnevat võrdlusvõimalust tänastele Eesti metsadele, metskonnapiiridele jne.\nSissepääs Mikkeli muuseumi piletiga.\nnäituse Ennistatud Eesti kuraator\nTelefon 565 8607