Talmudi luiskelood. Tänapäeval on talmud saadaval ka elektroonilisena CD-del (toim). 6 - PDF Tasuta allalaadimine\nTalmudi luiskelood. Tänapäeval on talmud saadaval ka elektroonilisena CD-del (toim). 6\nDownload "Talmudi luiskelood. Tänapäeval on talmud saadaval ka elektroonilisena CD-del (toim). 6"\n1 279 Talmudi luiskelood 1 Iidne luiskelugude rääkimise kunst jõudis Ameerikas uuele tasandile. Uusi territooriume avastanud karmidest ääremaa-asukatest, puuraiujatest ja kauboidest, risti ja põiki läbi maa rännanud kaupmeestest ja ränduritest said nii luiskelugude jutustajad kui ka kangelased. Lugusid vesteti kõikjal, kus oli rahvast koos, 2 ja juttude liialdused said osaks 19. sajandi rahvalikust kirjandusest. Ehkki need lood ilmusid tihtipeale lühiealistes marginaalsetes ja kohalikes väljaannetes, on need olulised Ameerika tsivilisatsiooni ajaloolise uurimise seisukohalt. Richard M. Dorson mõistis nende tähtsust juba oma kuulsusrikka karjääri alguses ning pöördus vanade tolmuste ajakirjade, brošüüride ja kalendrite poole, et noppida neist välja see aines, mida ta asjakohaselt nimetas koomilisteks muistenditeks. Tema esimene raamat Davy Crockett: American Comic Legend (1939) oli kogumik sedalaadi juttudest, mida väidetavasti rääkis üks Ameerika poliitika värvikamaid kujusid Davy Crockett või mida räägiti tema kohta. Selle 1 Originaal: Ben-Amos, Dan Talmudic Tall Tales. Dégh, Linda & Glassie, Henry & Oinas, Felix J. (toim). Folklore Today: A Festschrift for Richard M. Dorson. Bloomington: Indiana University, Research Center for Language and Semiotic Studies, lk Rekonstrueeritud etnograafilist kirjeldust jutuvestmise kohta meeste seas vt Richard Bauman (1972). Enamik Ameerikas luiskelugude jutustamist käsitlevatest uuringutest keskendub üksikutele jutuvestjatele ja sisaldab seetõttu kaudselt esituse sotsiaalsete ja situatsiooniliste kontekstide kirjeldusi (vt Jansen 1949, 1948; Lunt 1968 (mis sisaldab mh kasulikku bibliograafiat); Brunvand 1965; Halpert 1944a, 1944b, 1945a, 1945b, Boatright 1965 ).\n2 280 Dan Ben-Amos väljaande eessõnas kommenteerib Howard Mumford Jones, et leida paralleele neile erakordsetele väljamõeldistele, peame otsima teistest kirjandustest näiteks neid imestusväärseid mõtteid, mis leiduvad kõmri ja iiri lugudes (Jones 1939: xiii). Tõenäoliselt võivad teatud Ameerika luiskelugude teemad olla pärit neist kahest traditsioonist, mille kandjad Briti saartelt massiliselt emigreerusid. Kuid sellel jutuvormil oli laiem levik, mis ulatus koguni Põhja- või Kesk-Euroopa piiride taha ja esines veelgi vanemates kirjandustes kui iiri ja kõmri oma. Ühte varasematest luiskelugudest võib kohata klassikalises kreeka kirjanduses. Plutarchos tsiteerib Antiphanest, kes ütles humoorikalt, et teatud linnas tardusid sõnad külma tõttu juba väljaütlemise hetkel ja hiljem nende sulades kuulsid inimesed suvel seda, mida nad talvel üksteisele olid ütelnud (Plutarcos 1927: 421). 3. Austusavaldusena Richard M. Dorsonile tahaksin uurida sajandil luiskelugusid rääkinud juudi rabide jutustamiskunsti. Nende lugusid võib leida mõlema talmudi lehekülgedelt, puistatuina tõsiste religioossete ja õiguslike diskussioonide sekka. Nii Jeruusalemma kui ka Babüloonia talmud on mišna (3. sajandi religioosne ja moraalne käitumiskoodeks) tõlgenduste kogumikud, 4 mida rabid oma koolides mitmesaja aasta vältel seletasid. Talmudite lõplikud tekstid sisaldavad diskussioone ja vaidlusi sadadelt rabidelt, kes arutasid küsimusi, 3 See on motiiv X Vale: kevadel välja sulavad külmunud sõnad. Joseph Addison tsiteeris üht märksa põhjapoolsemast maanurgast pärit külmunud sõnade kirjeldust, mille ta leidis John Mandeville i 14. sajandist pärineva reisifantaasia käsikirjast (Addison 1710; vt ka Bond 1971: ). Veel üks paralleel on postisarve lugu parun Münchhauseni seikluste 6. peatükis. Kõnealuse raamatu erinevate väljaannete bibliograafia on kokku pannud Erwin Wackermann (1969). 4 Lisaks talmudile on käibel ka mitmeid eraldiseisvaid mišna väljaandeid (esimene neist trükiti koos kommentaaridega Napolis aastal). Samas aga moodustab mišna talmudi selgroo, mis on sõna otseses mõttes ümbritsetud kommentaaridega, sest igal talmudi leheküljel on kesksel kohal mišna tekst, selle ümber aga kommentaarid ja viited. Babüloonia talmud trükiti tervikuna esmakordselt Venezias Bombergi trükikojas aastatel , Palestiina talmud samas aastatel Just Bombergi väljaannete tekstipaigutusest ja šriftidega eristamisest ning paginatsioonist lähtuvad kõik edasised trükid tänapäevani välja (toim).\n3 Talmudi luiskelood 281 kaalusid alternatiivseid selgitusi ja spekuleerisid mišna tekstidest ja neile järgnevatest autoritatiivsetest tõlgendustest loogilisi järeldusi ja üldistusi. Jüngrid kandsid edasi oma õpetajate õpetusi ja levitasid nende ideid ühest koolist teise ning lõid selle käigus suure tähtsusega suulise õppimise traditsiooni. Tegelikult ehkki nii mišna kui talmudid on tänapäeval saadaval ka trüki- ja käsikirjalises vormis, 5 peeti neid tollal ning peetakse tänaseni ikka suuliseks seaduseks või traditsiooniks (vt märkust 3 lk 246). 6 Palestiina ja Babüloonia koolide rabide diskussioonides domineerisid religioosne ja tsiviilseadus. Kuid need polnud ainsad teemad. Eksemplid, valmid ja vanasõnad, märtritest ja imedest rääkivad muistendid, kuulsuste elulood ja juhtumid kurikuulsate isikute elust esinevad Talmudite lehekülgedel külg külje kõrval seaduseteemaliste kainemate väitlustega. Tihti tsiteeritakse narratiive ja vanasõnu ühe või teise arvamuse toetuseks; paljudel on allegooriline väärtus. Aeg-ajalt tundub õpetatud meeste debattide ja narratiivinäidete vahekord kokku klopsitud, neil pole selget seost, didaktilist väärtust ega heuristilist tähtsust. Juhuslik assotsiatsioon mingi juhtumi, isiku või koguni samažanrilise jutuga on koostajaid mõjutanud sisse võtma ka lood, mis muidu on vastuolus talmudi üldise suundumusega. Selline on lugu talmudi luiskelugudega. Näiteks järgneb laeva müümise seaduslikke aspekte käsitlevale mišnaistlikule seletusele narratiivide jada, mis sisaldab järgnevat: (1) Rabba 7 b[ar] bar Hana teatas pärast: Ükskord reisisime laevaga ja nägime kala, kelle ninasõõrmetesse oli sattunud parasiit. Selle peale tõstis vesi kala üles ja viskas kaldale. 60 linna hävitati seeläbi, 60 linna toitusid temast ja 60 linna soolasid ta [jäänuseid] ja ühest tema silmamunast täideti kolmsada õlivaati. 12 kalendrikuu pärast naastes nägime, et tema skeletist lõigati sarikaid ja ehitati neid linnu uuesti üles (Babüloonia talmud, Bava Batra 73b). 8 5 Tänapäeval on talmud saadaval ka elektroonilisena CD-del (toim). 6 Talmudite kohta käiv kirjandus on mahukas. Babüloonia talmudi uurimise erinevate suundade ülevaatlikku käsitlust vt Jacob Neusner (1970). Babü loonia talmud on kättesaadav ka ingliskeelsena (The Babylonian Talmud 1 35, ). Sealt on pärit ka kõik käesolevas artiklis olevad tsitaadid, kui pole viidatud mõnele teisele väljaandele. 7 Heebrea k: suur, võimas, ka riiakas (toim). 8 Vt motiiv X1300 Valed kaladest.\n4 282 Dan Ben-Amos See ja teised sarnased lood on talmudi kontekstis silmatorkavad kui karjuvad valed, mis esinevad seadusandlikke ja religioosseid eeskirju kehtestavates raamatutes. Seda ilmset vastuolu lahendada püüdes üritasid traditsioonilised talmudi seletajad neid tõlgendada teistegi narratiivide puhul rakendatud meetoditega. Näiteks Hispaania talmudist rabi Jom Tov Ben Abraham Išbili ( ) pakkus välja kaks üsna vastandlikku ratsionaalset selgitust. Ühelt poolt arvas ta, et need lood võinuksid olla faktilised teated. Lõppude lõpuks olid keskaegsed reisiraamatud sama uskumatud kui luiskelood (vt Wright 1925 (=1965), 1947). Teiselt poolt pidas ta neid juttudeks unenägudes kogetust. Selle peatüki lood räägivad asjadest, mis tunduvad inimestele kummalised, sest nad pole nendega tuttavad, kuid on väga usutavad neile, kes tunnevad loodust, nagu näiteks merekoletiste suurus ja lainete kõrgus tormi ajal. Neis sisaldub ka vihjeid asjadele, mis pole nähtavad silmaga, vaid nägemustes. Sest kui targad läksid ookeanireisidele, nägid nad seal Jumala imesid [---] ja magades kogesid nad oma meditatsioonide kontekstis tähelepanuväärseid nägemusi. Õpetlased kirjutasid, et ükskõik kus esinevad sõnad ma ise nägin, on tegemist reisi ajal nähtud unenäoga (Arz : 1441, vt ka Chajes 1952: ). Hiljem kinnitas juhtiv Poola talmudist rabi Samuel Eliezer Ben Jehuda Ha-Levi Edels ( ) neid jutte selgitades, et need on allegooriad. Ta soovitas mitmetasandilist, sodiaagi-, piibli- ja ajaloosümbolitest ning -tähendustest kombineeritud viitesüsteemi ning tõlgendas peamise luiskelugude vestja rabi bar bar Hana uskumatuid lugusid nii, nagu sisaldaksid need sõnumeid juutide tuleviku kohta. Vastavalt tema süsteemile oli ülaltsiteeritud (1) lugu allegooria juutide lunastamisest vaenlaste poolt põhjustatud katsumustest ja terrorist. Et sodiaagis on kala adarikuu (umbes märts) märk, soovitab ta dešifreerida juttu vastavalt sel ajal sünagoogides loetavale piiblitekstile, nimelt Estri raamatule. Narratiivi tasandil sümboliseerib kala juutide hävitamiseks salanõu pidanud Haamanit, vastavalt sellele tähistab kala surm Haamani ja laiendatult kõigi juutide vaenlaste saatust. Lõpuks viitavad linnade taastamine ja 300 õlivaati juutide elu uuele sisseseadmisele oma maal ning nende keskel valitsevale rõõmule ja õnnele, kui nad tähistavad vabanemist sellest katsumusest (Hiddušei Aggadot, p. 43; vt ka Rabinovitz 1966). Samasuguseid allegoorilisi tõlgendusi on välja pakutud tänapäevani. Talmudiõpetlane Juda David Eisenstein teeb ettepaneku pidada neid imepäraseid lugusid koodikeeleks, kus iga jutuelement omab sel-\n5 Talmudi luiskelood 283 get ja erilist tähendust: Laev lainete keskel esindab judaismi [---] liiv on Iisrael, [---] väikesed tähed on israeliidid [---] hiidkala, krokodill või lohe Leviatan 9 kujutab erinevaid judaismi ja juutide peavaenlasi (Eisenstein 1937: 14 15). 10 Kooskõlas traditsioonilise õpetusega tuletab J. D. Eisen stein nende sümbolite tähendused piiblitekstidest, -metafooridest ja võrdlustest, kuid ta toob ka ohvri neile uutele ideedele, mis pakuvad välja, et need narratiivid võivad viidata ajaloolis-poliitilistele sündmustele. Seega arvatakse need jutud olevat kodeeritud keeles, mis annab edasi selliseid sõnumeid ja informatsiooni, mis ei tohtinud sattuda valitsevate võimude ja tsensorite valvsa silma alla. Kuid see, mis hämmeldab seletajaid, vaevalt huvitas talmudite rabisid. Käesoleva näite puhul ajaloolised ja kirjanduslikud perspektiivid pigem ähmastavad kui selgitavad juttude tähendusi. Kui posttalmudistlikud põlvkonnad otsisid neist lugudest religioosseid või rahvuslikke allegoorilisi tähendusi, siis talmudite rabid mõistsid neid jutte sellistena, nagu need olid luiskelugudena. Talmudiaegse ühiskonna suulises pärimuses moodustasid need eri žanri, mida markeerisid erilised, tähendusi kandvad ja süžeesid peegeldavad karakteristikud. 11 Iseloomustavate tunnuste ja nende retoorilise tähenduse äratundmine võimaldas kuulajatel jutustajaid mõista ning teha vahet nende lugude ja nendega sarnaste juttude vahel, millel hoolimata osalisest sarnasusest oli hoopis teistsugune mõte. Ilmselt eristasid rabid ise seda jutužanri, kuid ei andnud talle nimetust. Talmudites esineb vaid ühel korral terminoloogiline markeering jutule, mida võiks luiskelooga seostada, ja isegi siis viitab näide varasemale perioodile kui see, millest pärineb enamik sama žanri narratiive. Ateena õpetatud meeste ja 2. sajandi rabi Jošua ben Hanania vahel peeti teravmeelne dialoog: 9 Leviatan on heebrea piiblist tuntud merekoletis (vt Ii 3: 8; 41; Ps 74, 14; 104: 24jj; Js 27: 1) (toim). 10 Lühiesseed nende juttude kohta on kirjutanud ka Abraham Karlin (1947) ja Nathan Shalem (1949). Mõlemad autorid tunnistavad juttude rahvusvahelist levikut ja liialdavat loomust, ent kui A. Karlin viitab nende didaktilisele väärtusele, siis N. Shalem pöörab peatähelepanu neis sisalduvale geograafilisele informatsioonile. 11 Vaata Dan Ben-Amose mõttevahetust, mis selgitab järgneva analüüsi aluseks olevate folkloorižanrite kontseptsiooni (Ben-Amos 1969 (käesolevas kogumikus lk ), 1976a, 1974 (käesolevas kogumikus lk )).\n6 284 Dan Ben-Amos (2) Nad ütlesid talle: Räägi meile mõned jutud. Tema ütles neile: Ükskord oli muul, kes poegis, ning ta kaelas oli ürik, millele oli kirjutatud: Minu isa majale on esitatud võlanõue mahus [sada] tuhat zuzit. Nemad küsisid temalt: Kas siis muul võib poegida? Tema vastas neile: See on üks nendest lugudest (Babüloonia talmud, Bekorot 8b). 12 Arameakeelses algupärandis sisaldavad selle dialoogi alguse- ja lõpulaused selget žanrilist terminit, mis sõna-sõnaliselt tähendab vääri ja väljamõeldud sõnu. Selle termini esinemine Ateena õpetlastega peetud dialoogis peaks pälvima põgusast tähelepanust enamat. Erinevate kreeka žanrikategooriate hulgas tehti vahet ka võimaliku (plasma) ja võimatu (pseudos) vahel. Richard Heinze järgi kehtis selline eristus eriti reisikirjade puhul. See eraldas kreeka lühijuttudes ja reisiseiklustest pajatavates lugudes võimaliku ja tõenäolise väljamõeldud ja ole muselt uskumatutest elementidest (Heinze 1899; vt ka Kerényi 1962: 3). Niisiis, kui kreeka õpetlased soovisid kuulda erilaadi väljamõeldud juttu, rääkis juudi rabist külaline vastuseks tegelikkuses võimatu loo. Ehkki varasemad targad mehed vaevalt rääkisid selliseid jutte, tegid hilisemad juudi rabid uskumatute ja väljamõeldud reisilugudega tutvust ning õppisid neid rääkima ja kuulama, isegi kui puudus sobiv termin nende nimetamiseks. Rabide omandatud valede rääkimise kunst on keerukas kommunikatiivne ülesanne. Juttude sisu tuleb esitada tõena, kuid samas ei tohi neid eksikombel tegelikkuseks pidada. Liialdus, mis avalikult kuulutab iseenda võltsi olemust, on vasturääkiv. Sellele omase kvaliteedi säili tamine nõuab luiskeloo maskeerumist faktiks, kuid ometi pidevat viitamist maski olemasolule. Jutustus sisaldab seega näivate ja tõeliste tähenduste vastastikust mõjustust; mõlemaid peaks loos alles hoidma, sest nad mõjutavad niihästi teineteist kui ka kuulajaskonna hoiakut jutu suhtes. Tekst peaks jutustajale vastu rääkima, sellal kui selles verbaalses mängus kaasalöövatel kuulajatel tuleb luua suhe mõlema tähendustasandiga tõelise (mille järgi jutt on väljamõeldis) ja näi vaga (mille järgi lugu on tegelikkus). Talmudi luiskelugudes väljendatud tõe ja väljamõeldise vastanduvad ideed on kontekstiga seotud. Erinevates sotsiaalsetes või narra tiiv setes tingimustes peaksid ühed ja samad jutud olema kas 12 Motiiv X1242 Valed muuladest.\n7 Talmudi luiskelood 285 valed või tõe sed. Kuid jutustamissituatsioonis peavad jutustajad ja kuulajaskond säilitama hapra tasakaalu näiva ja tõelise, uskumise ja mitteuskumise vahel üksteisest sõltuvate kommunikatiivset tähendust omavate sotsiaalsete ja tekstiliste tunnuste kogumi abil. Sotsiaalselt tugineb jutustaja narratiivne autoriteet ja võime oma kuulajate usaldust saavutada kuulajaskonnale teada olevale biograafilisele informatsioonile. Nõnda peeti enamikku talmudi luiskelugude jutustajaist ränduriteks, kes läbisid kõrbi, seilasid meredel ja külastasid maid, mida nende kuulajaskond kunagi ei näinud. Nende lugusid toetas kogemus. Rabba bar bar Hana, peamine talmudistlik väljamõtleja, oli sajandi õpetlane, kes sündis Babüloonias ning suundus õpingute ajaks Palestiinasse, kus õppis koos väljapaistva rabi Johanan bar Nappaga. 13 Babülooniasse naasnud, andis Rabba bar bar Hana oma teadmised kohalikele rabidele edasi enam kui kahesajas oma õpetajate nimel ringlusse lastud õpetuses. Ehkki hilisemate põlvkondade seas ületas tema jutuvestjakuulsus kaugelt õpetlase oma, peeti teda omal ajal usaldusväärseks, õpetajate sõnu ausalt teadmisi edasi andvaks jüngriks (Vt Babüloonia talmud, Berahot 13b, 23a, 24b, 25a, 40b, 42b, 49a; Jevamot 55b; rohkem viiteid vt Albeck 1969: ; Bacher 1913: 87 93). Teine jutustaja, rabi Dimi, 14 kes oli samuti rabi Johanan bar Nappa õpilane, reisis tihti Babüloni ja Palestiina vahel. Fraas siis, kui rabi Dimi saabus, eelneb paljudele tema juttudele ja õpetussõnadele (vt Babüloonia talmud, Ketuvot lllb; Berahot 6b, 31b, 44a; Šabbat 13b, 72a), muudel juhtudel teatab ta lihtsalt nii ütlevad nad läänes (vt Babüloonia talmud, Eruvin 30a; Sukka l0a), viidates Palestiinale, mis asub Babülooniast läänes. Jeruusalemma talmudis nimetatakse rabi Dimit nehutiks, see tähendab reisija epiteet, mis esineb aeg-ajalt ka Babüloonia talmudis (vt Babüloonia talmud, Hullin 124a). Kolmanda jutuvestja nimi Indialane Rab Juda peegeldab tõenäoliselt kas tema päritolumaad või tema sooritatud reisi. Ränduri sotsiaalne roll sisendab luiskeloo rääkijasse usaldust. Tark jutustaja on otsekui ühenduslüli tema nähtud kohtade, sündmuste ja objektide ning teadmatute kuulajate vahel. Tema isiksus saab oluliseks 13 Palestiina talmudi Gemara koostamist alustanud õpetlane ( pkr), tegutses Sepphorises ja Tiberiases (toim). 14 Õpetlane Nehardea linnast, mis oli üks neljast juutide vaimsest keskusest Babüloonias (toim).\n8 286 Dan Ben-Amos teguriks võõrastest maadest ja meredest rääkivate imelugude tajumisel ja mõistmisel. Kogemuse ja reputatsiooni kaudu on ta omandanud narratiivse õiguse liialdada ning seega võivad tema valed ja lood olla allutatud ühise nõusoleku sotsiaalsele konventsioonile, mis annab lugudele tegelikkuse ilme. Kuigi ränduri roll on luiskelugude rääkimiseks hädavajalik, ei tarvitse see olla piisav, eristamaks väljamõeldist faktist, ka ei saa see olla ainus piiritlev tunnusjoon, mis liigitab valeks kõik selle, mida võõrsilt tulnud külaline räägib. Lõppude lõpuks võisid meresõitjad ja reisijad tahta jutustada ka tegelikest sündmustest ja vaatamisväärsustest, nii et funktsionaalselt pidi neil olema verbaalseid vahendeid fantaasia ja reaalsuse eristamiseks ning selle vahetegemise kuulajatele edastamiseks. Selleks pakub nende valitud spetsiifiline narratiivižanr tõlgendamise ja mõistmise tarvis konteksti. Ehkki neil puudub talmudi kultuuris nimetus, viitab luiskelugude kasutus sellele, et seda žanri tajuti erilise jutuvormina ning et nende lugude jaoks olid kultuuriliselt ettekirjutatud piirid, mis määrasid ära sobivad teemad. Kui mõni väljamõeldis ei vastanud neile kultuuriliselt tunnustatud žanrilistele ettekirjutustele, kerkis see talmudi kirjanduslikust korpusest esile kui tähendusrikas või juhuslik kommunikatsiooni kultuuriliste normide rikkumine. Kuid nood luiskelugude žanritunnused, mida rääkijad talmudistlikul perioodil formuleerisid ja tajusid, andsid sümboolselt edasi lugude näilise tõelisuse ning tegeliku väljamõelduse erilist vastastikust mõju. Talmudi luiskelugudes ilmnevad need žanritunnused nii jutu raamis kui ka loos eneses. Raam loob suhte narratiivi sisu ja loo jutustaja ning vastavalt ka kuulajate vahel, sest lugu rullub lahti tegevuste, vaadete või esemete kaudu. Mõlemal tasandil toimivad need tunnusjooned selleks, et säilitada ambivalents tõsiasja ja väljamõeldu suhtes. Lugude jutustajad saavutavad sellised tulemused neljal viisil: kinnitades ja/või distantseerides oma lugusid jutu raamis, valides erilised kultuuriliselt aktsepteerivad teemad ning esitades oma lugu tähendust edasi andvas struktuurilises järjestuses. Kinnitamine Loo jutustaja kinnitab oma loo tõepära, esitades seda kas pealtnägija jutustusena või toetudes piiblitekstile. Rabba bar bar Hana jutustab ebatavalisest loodusnähtusest järgmiselt:\n9 Talmudi luiskelood 287 (3) Rabba b. bar Hana ütles seejärel: Ma nägin konna, kes oli sama suur kui Hagronia 15 kindlus. (Kui suur on Hagronia kindlus? 60 maja.) Siis tuli madu ja neelas konna alla. Siis tuli kaaren ja neelas mao alla ning laskus seejärel puule. Kujutage vaid ette, kui tugev pidi see puu olema! R. Papa b. Samuel kostis: Poleks ma seal ise olnud, ei usuks ma seda mitte (Babüloonia talmud, Bava Batra 73b). 16 Enamik luiskelugusid algab konventsionaalse vormeliga, säilitades samal ajal isikliku vaatenurga: Ükskord reisisime laeva pardal ja nägime või Ükskord rändasime kõrbes ja nägime (Babüloonia talmud, Bava Batra 73a). Selline vormel on žanriline, mitte isiklik ja sellega ei alga mitte ainult Rabba bar bar Hana, vaid ka teiste rabide lood, näiteks: R. Safra jutustas: Ükskord olime merereisil ja nägime (Babüloonia talmud, Bava Batra 74a). 17 Verb nägime vormeli lõpul märgib jutu positsiooni ja Talmudi-jutustaja vaatenurka. Paljudes hilisemates Euroopa ja Ameerika koomilistes muistendites keerleb tegevus jutustaja ümber, kes on korraga nii kangelane kui sündmuste edasiandja, kuid talmudi jutuvestja on ainult vaatleja, kes räägib oma silmaga nähtust ilma enda tegusid ülistamata. Vähestel juhtudel, kui ei esine verbi nägime, leiavad loos aset järjekindlad muutused, mida võib vaadelda järgmises näites: (4) Rabba b. bar Hana jutustas: Ükskord reisisime kõrbes ja meiega ühines araabia kaupmees, kes oskas liiva pihku võttes ning seda nuusutades öelda, mis tee viib ühte paika ja mis tee teise. Küsisime temalt: Kui kaugel me oleme veest? Ta vastas: Andke mulle [veidi] liiva. Andsimegi ja ta ütles: Kaheksa parasangi. Kui andsime talle [hiljem] veel liiva, ütles ta meile, et nüüd oleme kolme parasangi kaugusel. Ma vahetasin liiva ära, kuid teda polnud võimalik segadusse ajada. Ta ütles mulle: Tule ja ma näitan sulle kõrbes surnuid. 18 Ma läksin [koos temaga] ja nägin neid ja nad näisid virguvatena. Nad lebasid 15 Osa uurijaid samastab Hagronia Agranumiga (toim). 16 Võrdle teise jutuvestja Rab Juda Indialase poolt räägitud looga (Babüloonia Talmud, Bava Batra 74b), motiivid X1252 Valed kaarnatest, X Vale: hiigelmadu ja X Hiigelkonn X1472 Valed suurtest puudest. Vt Stith Thompsoni (1946: ) arutelu kumulatiivsetest juttudest ja Archer Taylori (1933) seisukohti. 17 Arutelu avavormelite tähtsusest Ameerika luiskelugudes vt J. Russel Reaver (1972, sh bibliograafia), samuti Mihai Pop (1968), Barbara Babcock-Abrahams (1974) ja Dan Ben-Amos (1975). 18 Neid israeliite, kes surid neljakümneaastase kõrberännaku ajal teel tõotatud maale (4Ms 14,32 37).\n10 288 Dan Ben-Amos selili, ühel oli põlv üles tõstetud ja ma nägin, kuidas araabia kaupmees ratsutas selle alt kaameli seljas läbi, oda püsti, kuid ei puudutanud seda ikkagi. Ma lõikasin ära nurga ühe surnu purpursinise rätiku küljest ja me ei saanud ära minna. Ta sõnas mulle: [Kui] sa oled neilt võibolla midagi võtnud, siis anna see tagasi, sest meil on selline komme, et see, kes neilt midagi võtab, ei saa ära minna. Ma läksin ja panin selle tagasi, seejärel võisime edasi liikuda. Kui astusime rabide ette, ütlesid nad mulle: Iga Abba 19 on eesel ja iga bar bar Hana on lollpea. Miks sa seda tegid? Kas selleks, et kindlaks teha, kas [seadus] on kooskõlas Bet Šammai või Bet Hilleli 20 otsustega? Sa oleksid pidanud lugema üle niidid ja jätkukohad (Babüloonia talmud, Bava Batra 73b 74a). Need narratiivid on esimesed viieosalisest seeriast, mis kõik sisaldavad piibliajaloo ja kosmoloogiaga seotud kõrbepilte, mida araabia kaupmees näitas Rabba bar bar Hanale. Esimene juhtum on eelkõige üldiseks narratiivseks raamiks juttudele, milles vestja hülgab ükskõikse mööduja positsiooni ja muutub aktiivseks kogemusi otsivaks ränduriks. Otsingute tulemused jagavad jutustajale harva au ja hiilgust, sest enamiku puhul näivad ta teod saamatud: ta vahetab ära liiva, kuid ei suuda araablast segadusse ajada; ta lõikab tüki ühe kõrbes surnu rätiku küljest, kuid ei saa seejärel edasi minna. Samasugused kohmakad teod lõpetavad kaks lugu ülejäänud kolmest seiklusest. Seega, ehkki jutustaja on loo keskmes, ei esine ta kangelasena. Lisaks vestja positsiooni muutusele illustreerivad need jutud veel üht lugude tõepärasuse kinnitamise viisi, mida talmudi luiskelugude rääkijad rakendavad toetumist piiblitekstile. Neis lugudes toetavad rääkijat vaikimisi piiblist pärit teated israeliitide kõrberännakutest. Teistes lugudes suhted siiski muutuvad ja piiblitekst annab aluse kirjelduse tõepära kinnitamiseks, olgu siis jutustaja ise pealtnägijaks või mitte. (5) Rami b. Ezekiel külastas kord Bene-Berakki, 21 kus ta nägi viigipuu all karjatatavaid kitsi. Viikidest voolas mesi ja kitsedest piim ning need segunesid üksteisega. See on tõepoolest, märkis ta, piima ja mett voolav maa (Babüloonia talmud, Ketuvot 111b). 19 Abba oli rabi bar bar Hana nimi, sest Rabba on Rab Aba elliptiline vorm. 20 Šammai koolkond, Hilleli koolkond. Vastavate juudi õpetlaste ümber kujunenud pühakirja tõlgendamise koolkonnad. Hillei koolkond oli mõõdukam ja Šammai oma rangem (toim). 21 Bene-Berak linn Põhja-Galileas, tänapäeval Bnei Brak Iisraelis (toim).\n11 Talmudi luiskelood 289 Siin toetavad imepärast lugu piiblitekstid 1Ms 3: 8 ja 4Ms 13: 27 ning teisedki salmid, mis kirjeldavad Iisraeli kui piima ja mee maad. Isiklik tunnistus ei ole hädavajalik, kuid on seesuguse kirjelduse vabalt valitav lisajoon, näiteks: (6) Reš Lakiš 22 ütles: Mina ise nägin Sepphorise 23 piima ja mee voolu ning see laius [üle maa-ala] 16 korda 16 miili (Babüloonia talmud, Ketuvot 111b). Isegi sel juhul on piiblitekst allikaks ja isikliku teate põhiliseks tõepära kinnitavaks jooneks. Distantseerimine Samal ajal loo tõesuse kinnitamisega paigutab jutustaja narratiivi situatsiooni oma kuulajatest eemale, distantseerides seda nii ajas kui ka ruumis. Luiskelugude imesid nähti kolmes piirkonnas: meredel, kõrbetes ja Iisraelis (mis oli kauge Babüloonia kuulajatele). Mõned ebatavalised olendid ilmuvad meritsi reisijatele sel ajal, kui nad on laeva pardal, näiteks: (7) R. Safra 24 jutustas: Ükskord laeva pardal reisides nägime kala, kes tõstis oma pea merest välja. Pea küljes olid sarved, millele oli graveeritud: Ma olen väiksem mereolend, ma olen kolm tuhat parasangi [pikk] ja lähen [praegu] Leviatani suhu. R. Aši 25 ütles: See oli [toitu otsiv] merikits, [sellepärast] olid tal ka sarved (Babüloonia talmud, Bava Batra 74a; motiivid B68 Sarviline mereelukas ja X1300 Valed kaladest ). Kui meri on ebatavaliste loodusnähtuste jälgimise kohaks, siis kõrb on areen, kus kohtutakse traditsioonilisel religioonil põhinevate ajalooliste või kosmoloogiliste piltide ja isiksustega. Muutused jutu kohas, 22 Šimon ben Lakiš, sissipealik pärast Teise templi hävitamist, pärimuse kohaselt mees, keda Johanan ben Zakkai kohtas kord jões ujudes. Rabi Johanan tahtis teda rahuliku elu juurde meelitada ning lubas talle anda oma noorema õe, kes on temast veel ilusam (Šimon oli Johanan ben Zakkaid imetledes öelnud, et tolle ilu peaks kuuluma naisele), juhul, kui ben Lakiš hakkab toorat õppima. Šimon ben Lakiš hakkaski õppima ja temast sai kuulus õpetlane (Bava Metsia 84a) (toim). 23 Linn Galileas Naatsaretist kümmekond kilomeetrit põhja pool (toim) sajandi õpetlane ja kaupmees (toim). 25 Rabi Aši, Sura akadeemia juhataja, surnud aastal 427. Teda peetakse Babüloonia talmudi peamiseks koostajaks (toim).\n12 290 Dan Ben-Amos teemades ja hoiakus sisaldavad seega süstemaatilisi transformatsioone, mis on ainuomased kõrbejuttude seeriale. Varem käsitletud loo (4) lõpuepisoodis kirjeldab jutustaja oma saamatut reageerimist imepärases olukorras. Et ta ettevõtmised luhtuvad, pöörab ta pilke iseendale, pälvides seeläbi rabide sarjamise: Iga Abba on eesel ja iga bar bar Hana on lollpea. Teine näide demonstreerib viidet pigem pärimuslikule kosmoloogiale kui ajaloole, mis on kõrbes toimuva suhtes distantseerumiseks sobilik. (8) Ta [araabia kaupmees] ütles mulle: Tule, ma näitan sulle, kus maa ja taevas kokku saavad. Ma võtsin leivakorvi ja asetasin selle taeva aknale. Lõpetanud oma palved, hakkasin seda otsima, kuid ei leidnud. Küsisin ta käest: Kas siin on vargaid? Ta vastas mulle: Taevane ratas pöörleb. Oota siin homseni ja sa leiad selle taas (Babüloonia talmud, Bava Batra 74a). Ideed taevasest aknast ja rattast on osa tolleaegsest prevaleerivast kosmoloogilisest maailmapildist. Niisugustele ideedele on viiteid nii apokrüüfilises kui ka talmudi kirjanduses. Taevast peeti võlviks, milles on 356 akent, iga päeva kohta üks, ning ratta abil pöördus kas kogu laotus või liikusid ainult taevakehad (vt Exodus Rabba 15: 22; Jeruusalemma talmud, Roš ha-šana 2: 4; Jalkut Šim oni 185 & 673; Charle 1912: ptk 72: 3, 7; 83: 11; 101: 2). Nagu kõrb, nii oli ka Iisrael tegevuspaik, kus geograafiline kaugus kombineerus piiblist pärit vihjetega. Tegelikult viitavad Iisraelist rääkivad jutud piiblis esinevatele kirjeldustele sellest kui viljakast maast, enamasti liialdatult, näiteks: (9) Kui R. Dimi tuli, ütles ta järgmist: Mis on Piibli kirjakoha Ta seob oma eesli viinapuu külge tagamõte? (1Ms 49, 11). Iisraelimaal polegi viina puid, mille saagi koristamiseks poleks tarvis tervet linnatäit elanikke: hea viinapuu külge oma eeslivarsa (1Ms 49,11); Iisraelimaal pole isegi ühtki metsikut viinapuud, mis ei annaks marjakoormat kahe emaeesli tarvis. Juhul kui te peaksite arvama, et neis pole veini, siis pühakirjas on selgelt öeldud: ta peseb oma kuube viinaga (1Ms 49, 11) [---] (Babüloonia talmud, Ketuvot 111b). Erinevalt merest ja kõrbest võib Iisrael olla ka ajalise distantseerimise paigaks. On kaks aega, minevik ja tulevik, kuhu jutustajad oma liialdatud maakirjeldused paigutavad. Juudi ajaloo oleviku ja mineviku vaheliseks demarkatsioonijooneks on [Teise] templi hävitamine aastal 70 pkr. Sarnaselt võiks templi taastamine märkida tulevast messianistlikku ajastut. Seega naudivad jutuvestjad kirjeldustes mineviku Jeruusalemma enne templi hävitamist.\n13 Talmudi luiskelood 291 (10) Rabba b. bar Hana ütles: Jeruusalemmast Jeerikosse on 10 parasangi maad. Templi uksehingede liigutamist oli kuulda kaheksa sabati teekonna 26 ulatuses. Jeeriko kitsed aevastasid viirukilõhna tõttu. Jeeriko naistel ei tarvitsenud end viirukilõhna tõttu lõhnastadagi. Jeruusalemma pruutki ei pidanud ennast lõhnastama viirukilõhna tõttu (Babüloonia talmud, Ketuvot 111b). Loo asetamine tulevikku ei tarvitse tingimata olla seotud messianistlike taotlustega. Nõnda saab jutustaja kirjeldada maa tulevast viljakust ilma religioosse uskumustesüsteemi piiranguteta ja tal on vabadus liialdada Iisraeli viljakandvusega. (11) R. Hijja b. Joseph ütles seejärel: Tuleb aeg, mil Iisraelis tehakse parimaid kooke ja siidirõivaid, sest pühakirjas on öeldud: Viljarohkus on maa peal (Ps 72, 16). Meie rabid õpetasid, et viljarohkus on maa peal, mägede otsas kahisevad viljapead (Ps 72, 16). [Siit] järeldati, et tuleb aeg, mil nisu sirgub palmipuude kõrguseks ja kasvab mäetippudel. Kuid juhul, kui te arvate, et selle koristamisega tuleb muret, siis Piiblis on selle kohta eraldi öeldud: mägede otsas kahisevad viljapead nagu Liibanoni mets (Ps 72, 16). Püha, olgu Ta õnnistatud, toob oma aardehoidlaist tuule, millel käsib vilja peale puhuda. See vabastab puhta peenjahu ning inimene jalutab välja põllule ja võtab sellest, paljast peotäiest jagub ülalpidamiseks nii talle kui ka tema kodakondsetele (Babüloonia talmud, Joma 39b). Lisaks jutusituatsioonide kaugetesse kohtadesse ja aegadesse ülekandmisele rakendavad talmudi luiskelugude rääkijad ka retoorilist distantseerumisviisi. Traditsioonilisele pühakirja eksegeesile tuginedes võetakse piibli metafoore sõna-sõnalt, esitades neid mitte fantaasia ja luule, vaid reaalsusena. Jutustajad tõstavad neid kõnekujundeid ühest kontseptuaalsest kategooriast teise, kinnitades metafooride paikapidavust ja kultuuriliselt ainult kõnes kasutamiseks mõeldud sõnastuse reaalsust. Metafooride konkretiseerimine, maale, mis piima ja mett voolab (2Ms 3, 8) sarnaste fraaside tõlgendamine tõele vastavateks teadeteks, pigem otseselt märgistav reaalne kirjeldus kui kõrvaltähenduslik sümboolne väljendus nihutab piiblisalmid nende õigelt keelepositsioonilt, paneb nad teise keelekasutusviisi ja seega distantseerib neid lingvistiliselt. Seda tehes sooritab see liialdusega sama protsessi, kuigi ümberpööratult. 26 Äramärgitud piirkond linna või paiga ümber, mille ulatuses on sabati ajal lubatud liikuda, umbes kolmandik miili (pisut üle poole kilomeetri) igas suunas (toim).\n14 292 Dan Ben-Amos Teemad Ükskõik millisest vaatepunktist talmudistlikud jutustajad oma lugudele lähenevad, teemadeks valivad nad reaalseid objekte, keskendudes tuttavale loodusmaailmale kas metsikus või kultiveeritud keskkonnas. Nad räägivad lindudest ja kaladest, leivast ja kookidest, veinist ja viinapuust, puu- ja köögiviljadest. Jutustajad arutlevad tuttavate, tõeliste ja tuntud objektide üle, kuid neid kirjeldatakse uskumatutes füüsilistes mõõtmetes. 27 Igasuguse efektiivse liialduse hädavajalik eeltingimus on objektide valik tuttavast ümbrusest. Kuulajatel peab olema kogemuslik teadmine neist objektidest, et suudetaks hinnata tuttava eseme või olendi hüperboolse kirjelduse koomilist mõju. Üleloomulikud objektid või tegelased esinevad talmudi luiskelugudes harva ja kui nad esile kerkivadki, nagu näiteks kõrbejuttude rühmas, ilmneb ka sari süstemaatilisi narratiivseid transformatsioone, mille seas koomilise fookuse nihkumine narratiivi situatsioonilt jutustajale endale pole sugugi vähetähtis. Luiskelugudest üleloomulike teemade väljajätmiseks ja nende väheste juttude modifitseerimiseks, kus üleloomulik siiski esineb, võib olla mitmesuguseid põhjusi. Esiteks tajutakse üleloomulikku maailma vaimselt, mitte meeleliselt. Deemonid, jumalused ja vaimud on mõistuse loodud, nende eksistents sõltub usust. Ehkki pärimus on kanoniseerinud nende esinemiskujud, dimensioonid ja võimalikud mõjud, ei ole see siiski piiranud nende suurust ega võimeid. Ilma selgesti defineeritud reaalsuse piirideta on üleloomuliku maailma võimalused tegelikult piiritud ja liialdamise õige alus kõrvaldatud. Teiseks, koomiline ja püha on kokkusobimatud. Jumalate üle, keda kardetakse, ei naerda. Selline suhtumine oli eriti domineeriv talmudiaegses juudi ühiskonnas, rääkimata rabidest, kelle esmane ülesanne oli tegelemine religioosse seaduse ja õpetusega. Et liialduse ja üleloomuliku eraldusjoon ei iseloomusta ainult talmudi luiskelugusid, on selle jutukorpuse eristavaks tunnuseks piiratud arv lugusid, mille objektiks on mehed ja naised. Euroopa ja Ameerika koomiliste muistendite teemaks olevad ebatavalised võimed esinevad talmudi jutustuses harva, ja kui tulevadki ette, siis ei viita jutustaja 27 Arutelu realismist kui ühest ühitamatusele kaasaaitavast faktorist luiskeloos vt Walter Blair (1960: 92), Mody C. Boatright (1949a = 1949b = 1973) ja Gustav Henningsen (1965).\n15 Talmudi luiskelood 293 mitte enda, vaid kellegi teise võimetele. Järgneb näide ühest üsna ebatavalisest talmudi luiskeloost: (12) Kas ei rääkinud Rabba b. bar Hana: Kui läksime Rabbi Johanani järel Genneesareti 28 puuvilju sööma, siis oli meil igaühel kombeks võtta kümme vilja [tema jaoks], kui olime sajakesi; ja kui olime kümnekesi, siis võttis igaüks sada tema jaoks, ning sajakaupa pidid need viljad olema kolme se a 29 suurustes korvides, ja ikkagi, olles need kõik ära söönud, võis ta hüüda: [Ma võiksin] vanduda, et pole toidu maitset tundnudki (Babüloonia talmud, Eruvin 30a). Struktuur Talmudi luiskelugudel on eriline struktuur. Jutustajad arendavad teemat jutustamise retoorilist efekti maksimaalselt rõhutavas vormis. Lugu koosneb nähtuse ebatavalisi mõõtmeid tõusvas järjestuses edastavate teadete hulgast, alustades võimalikust ja kulmineerudes liialdustega. Aeg-ajalt sisaldavad sellised väited ka tegevusi. Viimased ei funktsioneeri iseseisvana, vaid lihtsalt rõhutavad kirjeldust. See narratiivi omadus on kooskõlas jutustaja positsiooniga, kes on pigem loodusvaatleja kui seikluse võitluskangelane. Lisaks neile kirjeldavatele teadetele on talmudi luiskelugudes veel kolme tüüpi ütlemisi: avavormelid, koodad ja hindavad teated. Esimesed kaks asuvad, nagu definitsioonistki näha, vastavalt loo alguses või lõpus. Kolmas esineb loo pöördepunktides (vt Labov 1971: jutuanalüüs, millest oli käesoleva uurimise juures väga palju kasu). Välja arvatud kirjeldavad teated, mis on talmudi luiskeloo tuumaks, ei ole ühegi teise teate olemasolu hädavajalik. Tõsi, täielikumal narratiivil on suurem võimalus tuua esile lugusid iseloomustavat tõe ja fiktsiooni vastastikust mõju. Eriti tähtis on kooda, mis avaldub punktis, kus kirjeldavad teated saavutavad narratiivse liialduse äärmise piiri. Siis tõmbab kooda nad kokku, luues koomilise efekti, mis annab edasi alguses tõena esitatu väljamõelduse. Näiteks: 28 Linn (praegune Ginnesar) Galilea järve läänekaldal. Nii järv kui ka linn kandsid ilmselt järve kuju järgi kunagi nime Kinnerot või Kinneret (harfid), hilisemal ajal ka Genezar ja Gennesaret. Gennesareti tasandikku kutsuti viljakuse ja ilu tõttu Galilea paradiisiks (toim). 29 Se a = 1 / 3 eefat, kuivainemõõt (mõõt, vakk) = 7,3 liitrit. Korvide suurus oli seega 1 eefa ehk 22 l.\n16 294 Dan Ben-Amos (14) Rabba b. bar Hana rääkis edasi: Avavormel: Ükskord reisisime laeva pardal Kirjeldav teade (a): ja laev seilas ühe kala kahe uime vahet Kirjeldav teade (b): kolm päeva ja kolm ööd; Kirjeldav teade (c): see [ujus] ülespoole ja meie [sõitsime] allapoole. Hindav teade (a): Ning kui te arvate, et laev sõitis liiga aeglaselt, Kirjeldav teade (d): ütles R. Dimi, kui ta tuli, et laev kattis kuuekümne parasangi pikkuse maa ajaga, mis kulub potitäie vee soojendamiseks. Kirjeldav teade (e): Kui ratsanik laskis noole, siis [laev] jõudis sellest ette. Kooda Ja R. Aši ütles: See oli üks neist väikestest merekoletistest, kellel on [ainult] kaks uime (Babüloonia talmud, Bava Batra 73b; motiiv X1300 Valed kaladest ). Avavormel ei lõppe verbiga nägime ja sellele vastavalt ei ole jutustaja ainult vaatleja, vaid ka seikluses osaleja. Siiski on juba tegevustel endal kirjeldav väärtus kala suuruse määramiseks. Hindav väide täidab narratiivi pöördepunkti aset, nihutades tähelepanu kala suuruselt laeva kiiruse kirjeldamisele. Kooda vähendab kala suurust koomiliselt, andes edasi kogu kirjelduse absurdsuse. Teine näide illustreerib samasugust struktuuri, ehkki kooda koomiline efekt on mõnevõrra modifitseeritud. (15) Rabba b. bar Hana jutustas: Avavormel: Ükskord me reisisime laeva pardal ja nägime Kirjeldav teade (a): lindu, kes seisis pahkluuni ulatuvas vees, Kirjeldav teade (b): samas kui tema pea ulatas taevasse. Hindav teade (a): Me mõtlesime, et vesi ei ole kuigi sügav, ja tahtsime minna end natuke jahutama, Hindav teade (b): aga Bat Kol 30 hüüdis: Ärge minge sinna, Kirjeldav teade (c): sest ühe puusepa kirves kukkus [sellesse vette] seitse aastat tagasi Kirjeldav teade (c): ja pole [ikka veel] põhja jõudnud. Kirjeldav teade (c): Ja mitte [ainult] seetõttu, et vesi on sügav, vaid [ka] sellepärast, et see on kiirevooluline (Babüloonia talmud, Bava Batra 73b; motiiv X1250 Valed lindudest ) Sõna-sõnaliselt hääle tütar, taevane või jumalik hääl, mis avaldab Jumala tahet. Vt Saul Lieberman 1950: Targumis, arameakeelses heebrea piibli tõlkes tõlgendatakse Ziz-Sadaid kui metsikut kukke, kelle pahkluud toetuvad maapinnale ja pea ulatub taevani.\n17 Talmudi luiskelood 295 Kooda: R. Aši ütles: See lind oli Ziz-Sadai, sest kirjutatud on: ja Ziz-Sadai on mu juures 32 (Ps 50, 11). Narratiiv algab süütult võimalikku asja kirjeldava teatega, vihjates vee äärmisele madalusele, sest see ulatub vaid linnu pahkluuni. Kuid teine teade viib jutu otsekohe reaalsuse piiridest välja ja poetab selle erakordsuse areenile. Hindavad ütlused lubavad hetkeks hinnata seda uut ja üllatavat situatsiooni ning järgmine kirjeldav teade suurendab nähtuse mõõtmeid nagu iga edasinegi, kuni see viib kirjelduse absurdini. Seejärel nihutab kooda narratiivi aluspõhja absoluutselt teise viitesüsteemi, milleks käesoleval juhul on piiblitekst, kandes nõnda dimensioonide uudsuse üle tuttavale ja iidsele, mis on kuulajatele pühakirjast tuntud. Luiskeloo struktuur allub narratiivsele transformatsioonile ja variatsioonile. Vahetevahel ei kaasne nende modifikatsioonidega muutust tähenduses, ent kui struktuurilised muutused on korrelatsioonis jutustamise teiste aspektide variatsioonidega, toimub nihe ka loo tähenduses. Kõrbejuttude kirjeldavad ütlused näiteks sisaldavad ka jutustaja enda tegevusi, see on radikaalne erinevus võrreldes merejuttudega. Peale selle ei sisalda kirjeldav jada ebahariliku nähtuse mõõtmete astmelist suurenemist, vaid kasvavat teadlikkust suulisese ja kirjaliku pärimuse tõepärasusest. Jutustaja muudab kultuuriliselt aktsepteeritud tõekspidamised empiiriliseks reaalsuseks, põhjendades ideid meelelise kogemusega. Järelikult on neis lugudes näiva ja suulise tähenduse vahel täiesti erinev suhe. Pole tarvidustki eemaldada seda tõe maski, mida jutustaja kogu aeg säilitab. Pigem kinnitavad kirjeldavad ja hindavad teated koos koodaga üksteist ja toetavad eelkõige nende fenomenide eksistentsi, mis on kultuuris tuntud uskumussüsteemi vahendusel. Neis juttudes saab ainult jutustaja ise, kes on loomu poolest skeptik nagu iga uurija, koomiliste märkuste objektiks, nagu näites (4). Teine võimalus on, et naeru üldse ei esine, nagu järgnevas kõrbeseeriast pärinevas loos: 32 Vastav kirjakoht eestikeelses tõlkes on: ja loomad mu väljadel on mu juures! Heebrea keeles seisab loomade vastena zjz liikuvad olendid (tähenduses väik semad metsloomad) ja väljade vastena sdh või sdj maa, väli, põld (ka mets loomade elupaik). Sellest siis hiidlinnu nimi (toim).\n18 296 Dan Ben-Amos (16) Ta ütles mulle: hindav teade (a): Tule, ma näitan sulle allaneelatud Korahi mehi. 33 kirjeldav teade (a) Ma nägin kaht pragu, kust immitses suitsu. hindav teade (b): Ma võtsin tüki ärapügatud villa, kastsin selle vette, kinnitasin odaotsa külge ning pistsin praost sisse. kirjeldav teade (b): Ja kui ma selle uuesti välja tõmbasin, oli see kõrbenud. hindav teade(c): [Seepeale] ütles ta mulle: Kuula tähelepanelikult, mida sa [oled kohe] kuulmas. kirjeldav teade (c): Ja ma kuulsin neid ütlemas: Mooses ja tema Toora on tõde ja meie oleme valetajad. kooda: Ta ütles mulle: Iga 30 päeva järel sunnib Gehenna 34 neid siin teist külge pöörama, nii nagu [pööratakse] potis liha, ja nad ütlevad nõnda: Mooses ja tema seadus on tõde, aga meie oleme valetajad (Babüloonia talmud, Bava Batra 74a). 35 See näide peegeldab narratiivi keerukust, mida ei kohta üheski mereloos. Araabia kaupmees ja jutustaja võtavad võrdselt osa olukorra hindamisest ja kirjeldamisest. Tulemusena kasvab hindavate teadete hulk proportsioonis ning vaheldub kirjeldavate ütlustega. Seega on talmudi pikad jutud võimelised nii vormiliselt kui temaatiliselt modifitseeruma, ent kui muutused ületavad žanripiire, väljendab jutt teisi tähendusi ja annab edasi teistsuguseid sõnumeid. Isegi kui säilib osaline sarnasus luiskelooga, ei suuda selline jutt kanda samasugust tähendust nagu teised. Talmudid sisaldavad narratiive, mis on sarnased luiskelugudega, ning seetõttu esinevad samasuguses kirjanduslikus kontekstis; tegelikult avavad nad Babüloonia talmudis jutuahelad mõlemas peamises osas, Bava Batra 73a 74b ja Ketuvot 111b 112. Esimene neist tekstidest on järgmine: (17) Rabba ütles: Meresõitjad rääkisid mulle: Laeva uputaval lainel on valge lakk või tuli harjal, ta vaibub, kui teda lüüa keppidega, millele on kirjutatud Ma olen see, kes ma olen (vrd 2Ms 3: 14), Jahve, vägede Issand, aamen, aamen, sela (Babüloonia talmud, Bava Batra 73a). 33 Korah ja veel mõned ülikud ühes 250 mehega hakkasid Moosesele ja Aaronile vastu ning Issand lasi maal neelata neid endid ühes nende majade ja varaga (4Ms 16) (toim). 34 Gehenna (Gehenom) on piibli kohaselt paik, kuhu õelad pärast surma lähevad, ehk põrgu. Nimetus on tuletatud Jeruusalemma lõunaosas asuv Hinnomi oru nimest (toim). 35 Viiteid nende mõistete kohta traditsioonilises kirjanduses vt Louis Ginzberg 1911:\n19 Talmudi luiskelood 297 Selles lühikeses kirjelduses puuduvad talmudi luiskelugude tüüpilised kinnitused. Jutustaja ei räägi nähtusest, mida ta ise pealt nägi, vaid annab edasi anonüümsete meresõitjate seletused. Ehkki narratiivi dekoratsiooniks on meri, erineb teema. Loo teemaks on pigem loodusjõud kui koletis. Veel enam, selles esineb viiteid religioossetele uskumustele, üleloomulikele jõududele ja isegi jumalale enesele kõik see on tõelises luiskeloos välistatud. Viimaks ei esine jutu struktuuris kirjeldavate teadete tõusvat järjestust ega koomilist koodat, mis mõlemad on talmudi merejuttudele ühised tunnused. Isegi kui struktuur jääbki samaks, ei suuda see ise edasi anda luiskeloo sümboolset tähendust, kui teised aspektid osutavad ülekaalukalt loo teistsugusele tähendusele. Näiteks: (18) Rabba ütles: avavormel Ma nägin, kuidas kirjeldav teade (a): Liliti 36 poeg Hormin jooksis Mahuza 37 müüri rinnatisel, kirjeldav teade (b): ning kuidas üks ratsanik, kes müüri all hobuse seljas galopeeris, kirjeldav teade (c): ei suutnud talle järele jõuda. kirjeldav teade (d): Ükskord saduldasid nad talle kaks muula, kirjeldav teade (e): kes seisid kahel Rognagi sillal, kirjeldav teade (f): ja ta hüppas ühe seljast teise selga, edasi ja tagasi, kirjeldav teade (g): hoides peos kaht veinipeekrit, kirjeldav teade (h): valades vaheldumisi ühest teise kirjeldav teade (i): ja mitte üks piisk ei langenud maha. kirjeldav teade (j): [Peale selle] oli [tormine] päev [nagu see, kui] need [kes lähevad laevadega alla merele] tõusid üles taeva poole ja vajusid alla ürgvetesse (Lk 107: 26). 36 Lilit (ljljt) naissoost ööjumalus, tuleneb ööd tähendavast tüvest ljlh, ilmselt seotud ka Babüloonia deemoniga artat lili tühermaade vaim. Sama sõnaga (lilit) nimetati ilmselt ka mõnesid öökulle (Kuningas Jamesi Piiblis Js 34: 14: The wild beasts of the desert shall also meet with the wild beasts of the island, and the satyr shall cry to his fellow; the screech owl also shall rest there, and find for herself a place of rest. Hilisemates tõlgetes on öökulli asemel night monster või night creature (eestikeelses piiblis tont)). Talmudis ei seostu ta Aadamaga, vaid esineb sasipäise tiivulise koletisena, ka deemonite emana, loomisest jutustavates midrašides aga esineb esimene Eva, keda ei seostata Lilitiga. Siiski on hilisem midraši-kabala traditsioon Lilitit ka Aadama esimeseks naiseks pidanud. Pärimuse kohaselt on Lilit deemon, kes käib noorte meeste juures luupainajaks ja ohustab nurgavoodis olevaid naisi (toim). 37 Ka Mahuza, Mechuza linn Babüloonia lõunaosas, Sura, Nehardea ja Pumbedita kõrval neljas Babüloonia juutide vaimne keskus (toim).\n20 298 Dan Ben-Amos kooda: Kui valitsus sellest kuulis, mõisteti ta 38 surma (Babüloonia talmud, Bava Batra 73a, motiiv X1004; Vale: tähelepanuväärne ratsanik ). Siin erineb avavormel teiste narratiivide omast, sellest hoolimata asetab jutuvestja ennast pigem vaatleja kui tegevuses osaleja positsiooni. Puudub tavapärane distantseeritus, kuid deskriptiivsete teadete tõusev järjestus viib loo haripunkti. Seejärel lõpetab narratiivi kooda, mille tähendus ja vihje on hämarad. Nõnda on lool osaline struktuuriline sarnasus narratiivse liialdusega, kuid temaatiliselt erineb jutt kõigist teistest talmudi luiskelugudest. Selle tegelasteks on üleloomulik olend (Hormini-nimeline deemon) ja ratsanik. Kirjeldavad ütlused räägivad tegevustest sõnades, mis ilustavad inimtegusid, esitades neid üleloomulikena. Kõige rohkem näitab kooda, et lool oli erinev tähendus ja see võis vihjata isegi millelegi poliitilisele, mida tänapäeva lugejad pole veel avastanud. Võib oletada, et rabid kasutasid luiskelugude narra tiiv set raami teatud kodeeritud informatsiooni edastamiseks. Talmudite rabid, kes oskasid nautida luiskelugude jutustamist, mõistsid nende reegleid, eesmärke ja võimalusi. Neil oli selge arusaam selle žanri tähendusest ja nad edastasid seda sobivas narratiivses ja sotsiaalses kontekstis, formuleerides narratiivi raami ja loo vahelised suhted, kinnitamise ja distantseerimise viisid ning loo teemad ja struktuuri. Hiljem hakkas Rabba b. bar Hana nimi märgistama selliseid luiskelugusid heebrea kirjanduses žanrina. Temast sai nende peamine vestja (vt nt Alterman 1957: ). Kuid omas ajas andis ta koos teiste rabidega nende lugude tähendusi edukalt edasi ilma ühegi nime või sildita. Nagu superratsanikud, hüppasid nad fiktsioonist reaalsusse ja tagasi, ja me võime kujutleda, et nad tegid seda tõsiste nägudega, avaldamata kuulajaskonnale mõtteid või tähendusi, millest nad kõik teadlikud olid. 39 Tõlkinud Maris Leponiemi 38 Ta = Hormin. Seda on tõlgendatud ka nii, et [deemonite] valitsus mõistis ta [Hormini] surma [enese näitamise eest]. 39 Selle töö esimene versioon oli peatükk minu doktoriväitekirjas Narrative Forms in the Haggadah: Structural Analysis (Indiana University 1967). Teist varianti lugesin ma aastal Buffalos New Yorgi osariigi ülikooli lingvistika instituudis. Tänan Alan Dundest, Henry A. Fischelit ja Peter Seitelit, kelle kommentaarid ja kriitika uurimuse varasemate variantide kohta on olnud suureks abiks, samuti oma naist Paulat, kelle abivalmid ettepanekud aitasid suuresti käesoleva variandi formuleerida.\n21 Talmudi luiskelood 299 Näitetekstid Piibel aasta tõlge. Soome Piibliselts. Babüloonia talmud = Epstein, Isidore (toim) The Babylonian Talmud: Translated into English with notes, glossary, and indices under the editorship of I. Epstein London: Soncino Press. Traktaadid: Bava Batra, Bekorot, Eruvin, Hullin, Jevamot, Joma, Ketuvot, Šabbat, Sukka. Jeruusalemma talmud. Traktaat Roš ha-šana. Hiddušei Aggadot, p. 43. Exodus Rabba. (2Ms) Jalkut Šim oni 185 (1Kn kohta) ja 673 (Ps kohta). Kirjandus Addison, Joseph Sir John Mandeville s Travel. The Tatler 254 (23. november). Albeck, Chanokh Introduction to the Talmud, Babli and Yerushalmi. Tel-Aviv: Dvir (heebrea keeles). Alterman, Nathan Ir ha-yona [Wailing City]. Tel-Aviv: Makhbaroth le-sifrut (heebrea keeles). Arz, Abraham Rabbah bar bar Hana. Roth, Cecil & Wigoder, Geoffrey (toim). Encyclopaedia Judaica 13 (Jerusalem: Keter Publishing House & New York: Macmillan, lk Babcock-Abrahams, Barbara The Story in the Story: Metanarration in Folk Narrative. Rahvusvahelise Rahvajutu-uurimijate Seltsi 6. kongressil Helsingis juunini peetud ettekanne. Bacher, Wilhelm Die Agada der babylonischen Amoräer: Ein Beitrag zur Geschichte der Agada und zur Einleitung in der babylonischer Talmud. 2., täiend väljaanne. Frankfurt am Main: J. Kauffmann. Bauman, Richard The La Have Island General Store: Sociability and Verbal Art in Nova Scotia Community. Journal of American Folklore 85, lk Ben-Amos, Dan Analytical Categories and Ethnic Genres. Genre 2: 3, lk Ben-Amos, Dan The Concepts of Genre in Folklore. Rahvusvahelise Rahvajutu-uurijate Seltsi 6. kongressil Helsingis juunini peetud ettekanne. Ben-Amos, Dan Folklore in African Societies. Research in African Literatures 6: 2, lk Ben-Amos, Dan 1976a. Introduction. Ben-Amos, Dan (toim). Folklore Genres. Publications of the American Folklore Society: Bibliographical and Special Series 26. Austin: University of Texas Press), lk ix xlv. Blair, Walter 1960 Native American Humor. San Francisco: Chandler Pub. Co.


Paadilaenutus Formenteras - ekskursioon paadi või katamaraaniga\nFormentera saar, Formentera näpunäited\nCovid-19 pandeemia tõttu hiljutised sündmused on veennud Formentera külastajaid rohkem kui kunagi varem valima privaatse villa ja lisama meresõidulepingu või veetma oma puhkuse otse pardal.\nLiiga rahvarohketest kohtadest eemaldumine on olnud 2020. aasta pühade võti. Võimalus lõõgastuda ja nautida täielikku rahu ja rahu on ka 2021. aastal jätkuvalt oluline ajal, mil covid-19 koronaviiruse osas pole veel teada, on broneeringud nende kahe lahenduse poole teel.\nKeegi ei taha veel üheks aastaks oma puhkust kaotada, nii et mida varem korraldama asute, seda rohkemate võimaluste vahel peate valima.\nMere ja purjetamise austajatele on Formentera paradiis.\nPimestavate valgete liivarandade ja türkiissiniste vete poolest kuulus Formentera naudib kerget Vahemere kliimat, talvel on sageli temperatuur väga kõrge, mis võimaldab purjetada ka kõige külmematel kuudel.\nYourFormentera lisaks villa rentimisele pakume paadilaenutusteenust nii kipri- kui ka katamaraanireisidega või ilma ja isegi laevas puhkamist, mis võimaldab teil tõeliselt kogeda selle merekeskkonna looduslikku ja säilinud aspekti ning muuta Formenteras viibimise täielikuks ja unustamatuks elamuseks.\nKülastage meie pühendatud lehekülg


jutuks saanud mõtted: Prügi\nPostitaja: Udo kell 02:44\nMilline on prügi, mis tekib inimestevahelise suhtlemise käigus? Eino...päriselt..?\n14. märts 2019 12:43\nHirm ja viha, ma mõtlen. Sest no alati on ju võimalik teisiti, mööda mõistmise teed. Aga mõnikord näe, nagu minu näites siin, ei oska seda teed pidi minna ja tulebki- "ise oled loll..", puhas solvumine onju - prügi.\n14. märts 2019 13:16\nAga tasakaal? Et ühel pool on siis vajalik ja ilus, aga teisel kaalukausil prügi?\n14. märts 2019 16:21\nJah, see ongi ju tasakaal. Ühel pool on see mis inimestevahelist suhet hoiab ja säilitab. Nagu huvi, hoolivus, vaimustus, mõistmine ja kõik need teised asjad mis teise inimese huvitavaks ja kütkestavaks teevad. Ja teisel poolel on hirm ja viha ja hukkamõist ja ..., ühesõnaga need asjad mis juhul kui me ei suuda või ei oska neid prügina ära vista, viimaks igale suhtele põntsu panevad. Ainult see et kas vajalik ja ilus!? Hm.. No kõik halb mis minuga minu elus juhtub on tõesti ebameeldiv, kuid siiski vajalik. Kui ma oleks täiuslik, siis tõesti poleks vaja. Et ma aga olen ebatäiuslikult inimlik, on need siiki vajalikud et mind peadpidi kuhugi topitaks ja öeldaks et näe õpi poiss, seda sa ei oska. Nagu selles minu Maardu prügikonteineri loos. Siis ma tõesti tundsin et pean hukkamõistuga ringikäimise ära õppima, poleks seda olnud, tea kas õpiksingi.\nAinult et prügi peaks oskama ära visata. Nagu ka asjade prügiga. Kui me kõik mis meile prügina tundub lihtsalt prügimäele viskame, ongi keskkond lõpuks üks suur prügimägi. Prügi peaks taaskäitlema. Kui ma oma inimliku prügi endast lihtsalt ära viskan, siis selle äraviskamisega läheb kaasa ka osa minust. Lõpuks mind enam ei jäägi ja mul pole muud teeb kui sõltuda. Seepärast mumeelest peaks seda inimlikuse prügi siiski õppimiseks kasutama. Siis see energia muundub, mitte ei akumuleeru prügimäele.\n14. märts 2019 18:59\nSellele kõigele oleks olnud lihtne lahendus - minna ja teha vastavas asutuses ettepanek et oleks mitu tünni - klaas, papp, olmeprügi. Nii nagu on mujal suurte kaubanduskeskuste juures lausa mitu tünni. Ühe tünniga teete hoopis prügisorteerijatele tööd. Aga eks lisatünnide jaoks ettepaneku läbisurumine nõuab ka veidi "võitlust", kuid tagajärjeks on paljude rahulolu. Lihtsam on muidugi olla pohhuist ja mõelda, et las keegi teine selle "võitluse" maha peab, tema ainult tarbib.\n14. märts 2019 22:44\nNoojah, see siis tähendaks juba maailmaparandamist. Mina alles parandan ennast.\n14. märts 2019 23:29\nEks maailmaparandamine algabki enda parandamisest. Kui poe ees on vaid 1 tünn, siis see ju põhiliselt ongi mõeldud klaasi jaoks, sest klaastaarat ju vastu ei võeta. Ise ei tuleks küll selle peale, et oma eramaja prügi puistaks kuhugi mujale, mis sest et keegi kusagil on sellega algust teinud. Kui kodus tuleb prügi vähe, saab ju prügiauto tellida pikema aja peale. Siis ongi tasakaal.\n15. märts 2019 14:43\nJa ja, midagi taolist rääkis ka see vene keelt kõnelev naisterahvas. Ja umbes samasuguse tooniga ka. Pean tunnistama et ma tõesti ei tea kuidas see õige oleks. Selles mõttes ehk tõesti olen pohhuist, kuigi mina nimetaks seda ebatäiuslikus maailmas mõistlikuse piirides hakkama saamiseks.\nJa tänan et Sa minu jutu mõtet väga elavalt illustreerisid. Siit ka üks õppetükk kuidas hukkamõistu ära tunda - minu tõde on vääramatu.\n15. märts 2019 16:42\nAga kui sa töötad prügi ümber millekski, mis teisele kaalukausile läheb, siis kui palju peab üks inimene elus prügi tootma, et mingigi tasakaal püsiks? Mingil hetkel peaks kätte jõudma punkt, kus kõik suhetest tekkiv ongi prügi ja pead veel seda täie auruga juurde tootma, et teine hunnik kõike uppi ei ajaks?\nNomaitia...selles teoorias on minu jaoks midagi imelikku. Justkui keegi prooviks teistele selgeks teha, et 2+2=5, endal nähtamatu 1 varrukas....\n16. märts 2019 07:02\nMis puutub siia hukkamõist ja mingid 2+2=5 valemid? Ma lihtsalt ei mõista, miks peab oma prügi kuhugi mujale sokutama ning pärast solvuda, kui keegi teeb märkuse. Pole ju teoorias midagi rasket ega ka imelikku, kui igaüks hoolitseks ise oma prügi eest. Selle asemel aga otsitakse kohta ja põhjuseid, kuhu prügi saaks ära sokutada, las teised koristavad ja sorteerivad, nende asi on filosofeerida...\nKevaditi on metsaalused neid "filosofeerijaid" täis...Ju siis tasakaal paigast ära...\n16. märts 2019 09:53\nAnonüümik: sul on õigus, kuid ära mine närvi - me räägime praegu täiesti erinevatest asjadest. See sodi, millest ma räägin ei lähe prügikasti ega jää metsa alla, see vedeleb inimeste hinges.\n16. märts 2019 11:14\nKaamos, mul käivad mõlemad käed varrukasse ja on nähtaval, nii et ei sinul, Udol ega ka Maardu venelasel ei õnnestu mind kuidagi närvi ajada.\nAga head prügisorteerimist teile.\n16. märts 2019 14:32\nHe-hee, kaardimängupettus tundus naljakas.\nAga oot, Sinu mõttekäigust ma ei saanud aru. Mulle tundub et see asi sai nüüd natuke liiga ära piltlikustatud ja me pole täpselt kokku leppinud mida me nende kujunditega sellel pildil mõtleme. Niiet võibolla on mööda rääkimises asi. Püüan oma metafoore lihtsustada, no lihtsalt et oleks selgem mis on minumeelest mis.\nÜtleme et on kaks inimest ja suhtlevad. Nagu suhtluses ikka, kui see just täiesti pinnapeale pole, tekivad aegajalt pinged. Keegi, või mõlemad, solvub (tekib prügi). Nüüd on kaks võimalust. Üks võimalus et sellest solvumise teemast enam ei räägita (prügi jääb alles), või teine võimalus räägitakse see solvumise asi omavahel selgeks, õpitakse millest solvumine tuli ja kuidas järgmisel korral samas situatsioonis käituda (töödeldakse prügi ümber). Kui minnakse mööda esimest teed, siis neid vaikimise asju muudkui koguneb ja lõpuks ei räägita enam üldse. Kui minnakse teisele teele siis solvumisi jääb üha vähemaks (prügi tekkimine väheneb). See on üsna keeruline ja ka minul on ette tulnud et see ei tule välja ja lihtsalt peab sinna esimese variandi juurde jääma. Kuid pole ju vaja teha mingeid pingutusi et solvumisi rohkem oleks, lihtsalt tasakaalu pärast. Küll neid probleeme tuleb niigi. Nagu ka ainelise prügiga. Seda tekib elutegevuse käigus niikuinii. Sellest vabanemiseks tuleb pingutada.\nMida Sa seda mõtlesid kui ütlesid et justkui peaks seda prügi täie auruga tasakaalu säilitamiseks juurde tootma. Või ... ühesõnaga ma ei saanud aru?\n16. märts 2019 14:48\nAnonüümik, ega keegi meist ju ei taha et see prügi mööda ilma laiali oleks ja parem ikka kui see õigesse kohta välja jõuab. Küllap on Sul paljuski õigus, kuigi mulle isiklikult tunduvad mõned Sinu mõtted reaalse elu jaoks liiga must- valged. Kuid siin ja praegu on teemaks siiski vaimne prügi.\n16. märts 2019 14:52\nVõibolla võiks siin tõmmata paralleeli entroopiaga. Et entroopia toimub nagunii, millegi säilitamiseks on vaja teha tööd et entroopiat tasakaalustada.\n16. märts 2019 15:15\nNo ma mõtlesin prügi juurdetootmise all seda:\nOn kaks tasakaalus kaaluksussi, vasakul säilitamist väärt kraam, paremal prügi.\nPrügi tuleb ümber töödelda millekski heaks, millekski, mis läheb paremalt kaalukausilt vasakule. Tasakaal kaob.\nParem pool vajab lisakaalu, et vasak maha ei potsataks, et tasakaal säiliks. Tuleb toota prügi, et kaalukausid oleksid võrdsel kõrgusel.\nPrügist saab ümbertöötlemise käigus vasaku kaalukausi kraam. Jälle on tasakaal paigast.\nTasakaalu saavutamiseks on vaja lisaprügi...\nOngi ketas keerlema löödud.\n16. märts 2019 18:55\nSelles mõttekäigus on loogikaviga selles, et kuna asjad asuvad vastand kaalukaussidel, on neil ka vastandlikud omadused. Mis tähendab et kui vasaku kaalukausi täitmine nõuab pingutust ja tööd, siis parempoolne täitub sellest et ei pinguta.\nAga ratas käib tõesti. Võibolla kui ta ei käiks, polekski mmidagi.\n16. märts 2019 20:42\nMe mõtleme ikka hämmastavalt erinevalt😁\nMitte nii, et ühel on õigus ja teisel ei, lihtsalt väga erinevalt.\n16. märts 2019 20:45\nJah, väga nõus. Ja ongi tore.\n17. märts 2019 01:19


Bitcoini kasutades kauplemisvõimalused - Automatiseeritud valikute kauplemise tarkvara\nTeine võimalus kaubelda Forexi simulaatoril, välja automatiseeritud binaarsete optsioonide kauplemise tarkvara demokonto platvormil nagu MetaTrader, on kauplemismäng. IKT intsidentidega Kui kaupleja on oma kontole 25 dollarit deponeerinud, saab ta tavapäraselt vältida päevase kauplemise reeglit ja alustada kuidas krüptosse investeerida kauplemist kohe.\nMis on koopiatehingud? See on veel üks sotsiaalvõrgustikes levinud binaarsete valikute petuskeem! Minu enda sait ja grupp saavad kogu päeva jooksul sekundiline binaarsete optsioonide süsteem pakkumiste ja võltsitud iseloomustustega rämpsposti! Sisse lülitatud Anyoption Copytrading pakub väline tasuta binaarsete valikute autokaupleja copyop.\nSiin saavad algajad ja edasijõudnud kasutajad tutvuda binaarsete optsioonidega kauplemisega kuidas on mõnel inimesel bitcoinidega raha teenimine investeerida bitcoini väikese summaga sukelduda selle sügavusse. Esitatakse erinevad strateegilised alused, näiteks vastupanu ja tugijooned, või erinevad mustrid. Muidugi ei tohi puududa turuanalüüsi põhitõed, mis on mõistliku reageerimisaja jaoks hädavajalik.\nTutvu parimate online poker saitidega ning leia parimad boonused, pokkeri tarkvara allalaadimise lingid ja rakeback pakkumised suurimatelt pokkeritubadelt Platvormi allalaadimine tasuta, Tasuta tarkvara CFDdega kauplemiseks Plus Kauplemise mitmekesistamine Plus kauplejad bitcoini investeeringu igapäevane väljamakse kaubelda Kuidas kasutada krüptoobjekte enam. Sel suvel vljatulev Windows 10 tasuta uuendus sisaldab Linuxi ksurida; Eestlaste eriigi tarkvara aprillinali li sotsiaalmeedia kihama Eesmrk on kohe ettevtjaportaalis alustavale vikeettevtjale pakkuda arveldamiseks ja raamatupidamiseks lihtsat ning vimalikult automatiseeritud tarkvara. Investeerimisklubi Auliige, investor, kaupleja ja SEB panga finantsturgude riskinustaja Kristofer Vhi lkkas mber mdid investeerimise ning kauplemise vahel. Vlja kuulutanud Vabariigi President otsus nr Abieluvararegistri seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus. Milleks on grupit tarkvara tasuta mduka tasu teie sisemiste ja vliste bitcoini kullakaubandus levaatlikkuse ning automatiseeritud kauplemise.\nKuidas bitcoine investeerida samm-sammult\nEnamasti põhinevad need keerukatel algoritmidel, kuid põhinevad puhtalt kõrgeimad krüptovaluutad, kuhu investeerida märtsis Vastutasuks ei saa kopeeritud kauplejad strateegia pakkumise eest mitte ainult kiitust ja tunnustust, vaid ka bitcoin maakler tel hüvitist. Neid saab enamasti kohandada vastavalt individuaalsetele ideedele. Mõnedel bitcoini päevane kauplemismaht on vaja oma tehingud määrata järgmiste vahenditega: Kaitske kahendvalikuid.\nSelle saaks teha maakler, kes paigutab hoiused eraldi usalduskontodele. Pankroti korral binaarne võimalus raha võlausaldajate eest kaitstud.\nOnline kauplemise platvormi, signaali kauplemise Forex Parim kauplemisplatvormi uus samm-sammult juhised Internetis aktsia kauplemise. Niteks binaarne vimalus robot panna tehingute automaatselt. Proovi Tasuta; Logi Sisse Automatiseeritud raamatupidamine. Automatiseeritud Tarkvara pib eelnevatest tehingutest ja seob automaatselt. Hangi rakendus the free easytouse Bitcoin miner!\nParimad Bitcoin Krpteeritud kauplemise signaalid Bitcoin kauplemisplatvormid krüptoraha parim investeerima juba ammu saanud Tasuta Cryptotrade signaalid Automatiseeritud Bitcoin bot. Kuigi saadaval on palju automatiseeritud kauplemisssteeme, Tarkvara teeb kindlaks signaalid, Forexi kauplemine bitcoinidega on sageli kaasas Automatiseeritud valikute kauplemise tarkvara tasuta demovariandid.\nLisaks anname kikidele 10 prisraha tasuta pokkeri Ei ole vaja laadida tarkvara ega aga ka raskemad vastased. Vastased on kik automatiseeritud. Krediitkaardiga kauplemise tarkvara, mis Automatiseeritud valikute kauplemise tarkvara krptovaluutadega, on tarkvara Binaarsed võimalused tasuta reaalajasignaale Millionaire Today.


Elisa tulemused ületasid ootusi - ITuudised\nElisa tulemused ületasid ootusi\nSideoperaator Elisal õnnestus suurendada tulemust üle ootuste.\nKäivet tegi Elisa kolmandas kvartalis 378 miljonit eurot, aasta varem oli käive 363 miljonit eurot. Mobiilside käive liitumislepingu kohta (ARPU) oli 19,0 eurot (eelmises kvartalis 19,3 eurot). Äriühingu EBITDA ulatus 135 miljoni euroni, kirjutas Tietoviikko.\nElisa teatas, et kogu aasta käivet oodatakse kasvavat veidi rohkem kui eelmisel aastal. Ühekordsetest kirjetest puhastatud kogu aasta EBITDA hinnatakse paranevat veidi võrreldes aastaga 2010.\nElisa hinnangul jätkavad mobiilside ja eriti lairibateenuste kasutamine ning mobiiltelefonide müük kasvamist. Lisaks kasvab IKT-teenuste ja uute sidusteenuste käive. Kogu aasta investeeringute maht ulatub prognoosi kohaselt kuni 12 protsendini käibest.\nKell 13:30 oli Elisa aktsia Helsingi börsil 1,50% tõusus.\nOMX Helsinki üldindeks oli kell 13:45 0,24% plussis ning Nokia aktsia 1,44% languses.\nHelsingi börsi suurimad tõusjad ja langejad kella 13:30 seisuga olid:\nTõusjad: Outokumpu +5,78%, Neste Oil +4,79%, Comptel +4,76%, Huhtamäki +3,77%, Ramirent +3,26%: Digia -2,00%, Biotie Therapies -2,08%, Aspocomp Group -3,70%, Raute -7,76%, Tectia -8,57%


Kvantilm — Sirp\nSaatesõnakunsti kiituseks. Teaduse arengut ja tulemusi tuleb tunda originaalsete uurimuste kaudu, mitte referaatide vahendusel.\nViis nobelisti vestlusringis. Vasakult paremale Walther Nernst (keemiaauhind 1920), Albert Einstein (Nobel teoreetilise füüsika alal 1921) Max Planck (füüsikaauhind 1918), Robert Andrews Millikan (füüsikaauhind 1923) ja Max von Laue (füüsikaauhind 1914).\nMöödunud kevad ja mööduv suvi on kinkinud meile mitu ilusat näidet saatesõnakunstist. Saatesõnakunst on järgnevas oskus kirjutada mingile tekstile selgitav-soovitav kaastekst kas enne või pärast teksti ennast. 1950. aastatel puudus see kunstiliik Eestis pea täielikult ja saatesõnad olid kas kroonulikud või tõlgitud vene keelest. Algupärast esseistikat saatesõna vormis hakati uuesti kirjutama 1960. aastate keskpaiku. Seejärel käis kõik jällegi alla, kuni pöördus tõusule alles uue vabariigi algul. Ent on tõsi, et ka praegu on saatesõnakunst kitsik ja seda ei peeta enesestmõistetavaks. Saatesõnu ja arvustusi lükkab platsilt minema trükise reklaam – enamasti labane ja odav. Saadagu ükskord ometi aru, et trükis ei ole kunstiline tekst, sest ta on toode. Reklaam õpetab toodet kasutama, mitte loomingut nautima. Kui Kreutzwald arvas mitmestki trükitud tootest seda, et vastav toode sobib kõige paremini pühkimise paberiks, siis see polnud mõeldud saatesõnaks. See oli reklaam pahupidi. Saatesõnakunst sündis Eestis ärkamisaja keskel.\nVaatlusi maailmale kvantfüüsika seisukohalt\nIlusate näidetena nüüdisaja saatesõnakunsti võimalustest pean ma esmalt silmas prof Peeter Toropi käsitlust „Lev Võgotski plahvatus“ Võgotski raamatus „Kunsti psühholoogia. Esteetilise reaktsiooni analüüs“*. Tõlge on avaldatud aastal, mil möödus 90 aastat kirjandusteadlase ja metoodikaautoriteedi Kalju Lehe sünnist (1. I 1926), aga Kalju Leht oli väga innukas Võgotski entusiast. Peeter Toropi saatesõna ei ole aga päevakajaline, seda on õpetlik lugeda mis tahes ajal. Teine ilus näide pärineb füüsikadoktor Piret Kuuselt. Samas sarjas nagu Võgotskigi, nimelt „Avatud Eesti raamatus“, on dr Piret Kuusk koostanud ja tõlkinud valiku füüsikanobelistist (1918) professori Max Karl Emil Ludwig Plancki (1858–1947) nendest kirjutistest, mis on arusaadavad ka korraliku gümnaasiumihariduse põhjal. Raamatu pealkirjaks on „Vaatlusi maailmale kvantfüüsika seisukohalt“. Vaatlused need ongi, sest omaaegsed füüsikud olid kategooriliste pealkirjadega võrdlemisi ettevaatlikud. Iseasi, kas oli vaja Uku Masingu teoloogiliste artiklite kogumikule „Vaatlusi maailmale teoloogi seisukohalt“ analoogilist pealkirja, eriti kuna Planck oli teoreetik, mitte eksperimentaator. Tõlkija on lisanud neile vaatlusile ka omapoolse „Järelsõna“ (lk 313–330, 335). Selle sisuks on ülevaade Plancki elust, mida Piret Kuusk kirjeldab peajoontes ega tee numbrit üksikasjust, ja selgitus Plancki vaadete kohta. Sellega on tehtud eestikeelsele lugejale kättesaadavaks üks väga oluline peatükk füüsika arengust XX sajandil.\nMispoolest on Plancki peatükk oluline? Sedakaudu, et kvandist on saanud üks füüsika põhimõisteid umbes samas mõttes nagu „energia“ füüsikaliselt (kus kvanti saab defineerida ka energia kaudu). Kuidas seda seletada? Kvant on portsjon, mille parameetrid on määratletud tema mõjuga (mõjukvant). See sõltub portsjoni dimensioonist, asukohast laines ja kontrakvantide (teiste osakeste kvantseisundite) omadustest. Kui me eeldame, et osakeseks saab olla neutron, siis me usume, et neutron on olemas ka kui iseseisev struktuur umbes nagu nisutera kõrsvilja peas. Kvant on tavainimesele statistiline ühik, seega pigem keskmine standard kui materiaalne objektiivsus. Milleks meile niisugune ühik? Kvandi „konstruktsioon“ sündis termodünaamikast, kus XIX sajandi teisel poolel oli autoriteediks Bonni ülikooli professor Rudolf Clausius (1822–1888). Clausiuse soojusõpetuse (1850) uustrüki (1898) ettevalmistamisel pöörduski Planck uuesti termodünaamika aluste poole. Neid aluseid oli tarvis laiendada uute uurimistulemuste järgi, näidates ära, mis mõttes on soojus kiirgus ja kuidas seda arvutada. Plancki järgi oli vaja sellist arvutuseeskirja, mis oleks ühemõttelisem kui mõõduriistade näidud, kust on möödapääsmatu leida statistiline keskmine. Kvant, kvantarv ja Plancki konstant kuuluvadki Plancki arvutuseeskirja sisusse. Eestlasest lugeja, kes tahab tegelda nende küsimustega iseseisvalt, on tegelikult õnnega koos, sest tal on kasutada kogu asjaomane magistriastme õppekirjandus. Kogu! Prof Arvo Otsa „Soojustehnika aluskursus. Termodünaamika. Põlemine. Soojusülekanne“ (Tallinn 2011, eriti lk 61–100) ning dotsent Eerik Reiteri ja prof Romi Mankini „Statistiline füüsika“ (Tallinn 2014, lk 11–48, 80–219, 288–326).\nTänu Piret Kuusele on teoreetilise füüsika tundmaõppimiseks lisandunud võimalus, mis paraku ei ole Eestis tavaline. Teaduse arengut ja tulemusi tuleb tunda originaalsete uurimuste kaudu, mitte referaatide vahendusel. Referaat on (järjekordne) tõlgendus, mitte enamat. Võin olla ka radikaalsem. Uus põlvkond humanitaare ei tunne Juri Lotmanit nii, nagu ta kirjutas, sest see põlvkond ei valda vene keelt ja ootab tõlkija abi. Ta on lugenud üht koma teist Lotmanist kirjutatut, mitte aga Lotmanit ennast. Füüsikas see tähendaks, et ollakse lugenud küll seda, et nobelist (1962) Lev Landau (1908–1968) oli naistemees, mitte aga seda, kuidas ta jõudis ülivoolavuse teooriani. Naisteküttimises ei jäänud Landau Puškinile alla. Seevastu füüsikas on paradoksaalne, et Landau sai veeldatud heeliumi teooria eest Nobeli auhinna poolteist aastakümmet varem, kui sama protsessi katselise sedastamise eest sai Nobeli Pjotr Kapitsa.\nNüüdseks on kvandi mõistest saanud kujund, mis pannakse sobituma kõigega. On teisene kvantiseerimine, kvantmees [Richard Feynman], kvantkeemia jne. Piret Kuusk toob meid tagasi sinna, kust kõik algas ja algas see soojuskiirguse arvutamisest katseandmete ning teoreetilise prognoosi vahel. Võime öelda ka teisiti: tegelikult on kvant paratamatu kompromiss, mis sünnib siis, kui on tarvis kirjeldada tasakaalu soojuskiirguse mõju ja ulatuvuse suhtes. Planck eeldas, et säärane tasakaal peaks olema kirjeldatav võimalikult lihtsalt. Kui olla piltlikum, siis: et otsitav tasakaal ei saa olla üle mõistuse metafüüsiline. Planck oli ratsionalist. Piret Kuusk kasutab teistsugust iseloomustust. Tema järgi oli Planck konservatiiv. Kahjuks ei ütle selline määratlus väljaspool Plancki kasutatud matemaatilist aparatuuri õieti midagi, sest konservatiiviks peeti ka näiteks eespool juba mainitud Lev Landaud, kelle laeks oli integraalarvutus ehk opereerimine mittekorrapäraste pindade suurusega (määratlus on ligikaudne, s.t mitterange). Piret Kuusk on eeldanud, et lugejale on niisugused üksikasjad teada ja arusaadavad juba algusest peale. Siinkirjutaja eeldab vastupidist. Läbilõikeline lugeja ei ole väga tark. Pigemini on ta võrdlemisi rumal. Igaühel ei ole nii tarku füüsikaõpetajaid nagu minul on olnud Arnold Uuetoa, Alda Raidmaa ja Erna Paju.\nOmaette teemaks on akadeemiline sõltumatus, mida Max Planck kaitses kuni Hitlerini. Küsimus on väga terav ka nüüdis-Eestis. XIX sajandi füüsika Saksamaal oli ülikooli-, järelikult õpetuskeskne. Berliin oli muidugi Meka, München Röntgeni tõttu niisamuti. Ent Berliini ordinaarsus ei meelitanud mitte igaüht, sest osa eelistas vaiksemaid kohti, kus uurimistööks jäi rohkem aega. Planck tahtis sedasama, mida pool sajandit hiljem taotles professor Olli Lounasmaa Helsingi Otaniemel, nimelt et teatavad uurimiskeskused oleksid vabad alamastmes õpetamisel tekkivatest sekeldustest ja et neil oleks kasutada pikemaks ajaks tagatud uurimistoetus, mida ei tule käperdama ühegi ministeeriumi asekantsler. Meil on see õilis eesmärk vusserdatud ära tippkeskuse õiguste jagamisega puhtformaalsete kriteeriumide põhjal ja meeleheitliku survega muuta teadus ametkonnakeskseks. Põllumajandusökonoomikas on see sageli koguni kuriteokeskne! Piret Kuusk on talitanud õigesti, kui on jätnud oma saatesõnast kohalikud vastuolud täiesti kõrvale, ent on kahju, et ta on jäänud Saksamaa Plancki-aegse teaduspoliitika kirjeldamisel väga napiks. Igaüks pole näiteks harjunud teadmisega, et sakslaste puhul oli enesestmõistetav teha isiklikust akadeemilisest tööst ka omapoolne kokkuvõte. Eestis tegi seda viimati vististi Tartu ülikooli rooma õiguse professor Elmar Ilus (1898–1981) ülikooli aulas 2. juulil 1971. Selle hüvastijätuloengu konspekt on avaldatud Elmar Ilusa õpikus „Rooma eraõiguse alused“ (s.l.¸ s.a.), lk 195–199. Meil jäädakse ootama ametlikku nekroloogi, nagu oleks see parim viis võtmaks kokku kõik, mida inimene on suutnud teha head ja püsivat.\nPiret Kuuse ja teiste teenena on meil nüüd eesti keeles küllalt terviklik rida käsitlusi kvantfüüsika sisust. Alustagem seda rida prof Rein-Karl Loide gümnaasiumiõpikust „Sissejuhatus kvantmehhaanikasse“ (Tallinn, 2007) [kvantfüüsika ja kvantmehaanika on erinevad asjad! – P. O.] Jätkakem rida dr Henn Käämbre tõlkega Robert H. Marchi raamatust „Füüsika võlu“ (Tartu, 2000). Lisagem veel prof Jearl Walkeri jt koostatud õpiku „Füüsika põhikursus I–II“ tõlke maakeelde (s.a.), mille valmistasid ette poolteistkümmend asjaosalist ning mille on kirjastanud Eesti Füüsika Selts. Kuid rida on märksa pikem. Sinna kuulub ka Tartu ülikooli kvantmehhaanika õppejõu Matti Selja õpik „Sissejuhatus hajumise kvantteooriasse“ (Tartu, 2015), mõneti hereetiline käsitlus, millest arusaamiseks tuleb mõista kvantfüüsika konservatiivse tõlgenduse erinevust reformatiivsest tõlgendusest. Max Planck teadis, milles seisneb kanooniline mõtlemine. Matti Selg paneb mõtlema korrast olukorras, kus kaanon on teisejärguline.\nPiret Kuuse tõlkijatöö jätkab eespool kirjeldatud rida põhimõttel „Lähtugem algallikatest!“ (lad ad fontes!). See põhimõte kutsub lihtsurelikke spekuleerimiselt tagasi. Võib öelda ka teisiti. See põhimõte ajab kaubitsejad pühakojast välja.\n* Lev Võgotski „Kunsti psühholoogia. Esteetilise reaktsiooni analüüs“, tõlkinud Enn Siimer. Ilmamaa 2016. Lk 476–505.


Agnes Makk: me ei ole kunagi soovitanud laenuintressi fikseerida - Äripäev\nAgnes Makk: me ei ole kunagi soovitanud laenuintressi fikseerida\n07. märts 2008, 11:08\nAgnes Ojala 07. märts 2008, 11:08\nHansapanga eluaseme finantseerimise\nosakonna juht Agnes Makk ütles aripaev.ee-le, et pank on kodulaenu võtjail laenu\nfikseerimisel soovitanud käituda oma võimaluste järgi.\n„Me ei ole kunagi soovitanud laenuintressi fikseerida. See on inimese vaba valik,“ ütles Makk euribori hiljutist tõusu kommenteerides. „Kui laenuvõtja eelarve on pingeline, siis on tõusu keskkonnas, eriti tõusu alguses ilmselt mõistlik fikseerida. Kui aga kulutusteks on rohkem ruumi, siis on targem pigem turuhinda maksta.“\nHansapanga praegustest eluasemelaenudest umbes 80% on ujuva intressiga. Maki sõnul oli varem ujuva intressi osakaal veelgi suurem, möödunud aastal aga, kui intressid hakkasid kasvama, pöördus ka rohkem inimesi seda fikseerima.\n„Hansapanga hinnang euribori edasise käekäigu kohta ühtib teiste finantsinstitutsioonide prognoosidega. Pikaajaliselt hakkab see siiski langema,“ märkis Makk, ütlemata siiski, kui kaua selleks aega minna võiks.\n07. märts 2008, 10:38\nSEB: Euribor hakkab teisest kvartalist langema 1\n07. märts 2008, 07:50\nEttevaatust: Euribor rühib jälle üles 7\n18. jaanuar 2008, 13:15\nRaasuke: Euribori tulevik on etteaimamatu 2\n07. March 2008, 12:16


Kohvifestivalil saab maitsta söödavaid kohvitopse – Tervis | GoodNews\nAvaleht Toitumine Kohvifestivalil saab maitsta söödavaid kohvitopse\n3.-4. septembril toimub Kultuurikatlas juba 5. korda kohvimaailma tutvustav üritus Tallinn Coffee Festival. Kohal on nii tuntud kui ka uued kohvibrändid, kuid uudistada ja maitsta saab palju muudki põnevat – näiteks söödavaid kohvitopse ning mustast pässikust valmistatud jooki.\n„Tallinn Coffee Festival on otsast otsani põnevaid avastusi täis – igal aastal on kohal paljude kohvisõprade lemmikuimad brändid, kuid alati on ka midagi uut ja üllatavat,“ selgitab festivali peakorraldaja Kennet Sarv. „Sel korral on võimalik mekkida Lätist siia jõudvaid söödavaid kohvitopse ning uudistada kohvimasinat, mis lisaks tavapärasele kuumale kohvile ka külmi kohvijooke valmistab.“\nR, 3.09 kell 11–15 ärikülastajad\nR, 3.09 kell 15–19 kõik kohvisõbrad\nL, 4.09 kell 11–18 kõik kohvisõbrad\nPilet üritusele maksab 7 eurot, kuni 12-aastased lapsed saavad üritusele tasuta, kui on koos täiskasvanuga. Piletid on müügil Piletilevis ja üritusel kohapeal.\neelmine Pinterest keelustas kõik kaalukaotusega seonduvad reklaamid\njärgmine UURING I Ligi 60% eestlastest teeb igapäevaselt kodus süüa


Kuidas Targad On Linnud? - Lindude Luure 💡 Aiandus | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Aiandus Bird Intelligence\nLindude aju struktuur\nLindude luureandmete tõendid\nMõned on arukad, mõned on lollid\nLinnud teevad palju tegevusi, mis võivad tunduda toredad, kuid kui palju nende käitumist on instinkt intelligentsuse asemel? Ornitoloogid õpivad pidevalt linde ja õpivad uut teavet oma ajude kohta, kuidas nad mõtlevad ja miks nad käituvad nii nagu nad teevad.\nOtsustage, kui arukad linnud sõltuvad intelligentsuse määratlemisest. Linnud näitavad paljusid nutikaid käitumisviise, sealhulgas head mälestusi, ulatuslikku kommunikatsiooni, tulevikuplaane ja mineviku mäletamist.\nMõned lindud suudavad probleeme lahendada ja teisi on vaadeldud - mõlemad tegevused, mis näitavad rohkem kui lihtsalt põhiline instinkt. Merriami-Websteri sõnaraamat määratleb luure kui:\nVõime õppida või mõista või uute või proovivate olukordadega toime tulla või oskusi rakendada teadmisi oma keskkonna muutmiseks.\nKas linnud teevad seda? Mõned teaduslikud uuringud näitavad, et jah, kahtlemata õpivad linnud, ja iga aiakaunija teab, et linnud suudavad kohaneda uute keskkondade ja tingimustega. Linnuuuringute kvantitatiivne mõõtmine on siiski raske, kuna linnud ei saa läbi viia luurekatseid ega osaleda klassides, mida mõõta nende eakaaslastega. Kuid pidevad tähelepanekud ja uuringud näitavad üha sagedamini, et lindud võivad olla palju intelligentsemad kui algselt usutud.\nAju suurus ja struktuur ei ole automaatne luureandur, kuid see võib olla vihje.\nLinnud võivad olla väikesed, kuid neil on proportsionaalselt suuri aju võrreldes nende üldise keha ja pea suurusega - tegelikult on lindude ajud samamoodi samaväärsed primaatidega. Aju anatoomia uuringud näitavad ka, et ehkki struktuur erineb imetajate aju omast, võib lindudel olla suurem aju osade vaheline ühenduvus.\nSee võib viidata rohkem intelligentsusele ja kiiremaid põhjendusi kui varem arvasin.\nParim näide sellest, kuidas arukad linnud on otsesed linnuteed, kes tegutsevad arukalt. Mõned tähelepanekud on tehtud teaduslikult kontrollitavate asjaolude ja laboratoorsete eksperimentide kaudu. Muud tähelepanekud on pärit linnulennudest, kes märgivad oma lemmiklindude käitumist erilistel viisidel, mis tunduvad olevat planeeritud ja ettekavatsetud. Mõlemat tüüpi vaatlused võivad olla abiks lindude luureandmete arutelul.\nLinnuvaatluse näited hõlmavad...\nJaapanis asuvad Carrioni varesed asetavad pähklid teedel, oodates autosid kestade purustamiseks. Lambad laadivad seejärel pähkli liha, koordineerides samal ajal valgustuse ohtu.\nGalapagose saartel asuvad rästikuderid, mis hajutavad pulgad ja oksad õigeks pikkuseks kasutamiseks putukate söötmiseks.\nRohelised kapslid ja muud keremassi liigid, kes kasutavad pardale pooke, piknikul olevaid jääke või isegi väikseid lehti söödaks, et oma jaht külastada kalu.\n1920. aastatel olid sinised tissid, kes uurisid, milline piima piimakapsel oli piimale kõige rohkem koort (täispiim) ja need korgid joonud.\nWoodhouse'i puhastusvahendid, mis hoiavad surnud linde matuseid, tehes valju müra ja vältides kehas käitumist, mis võib hoiatada teisi surmaga lõppenud ohtlikke linde.\nPõhjakoormavad linnud, kes tunnistavad üksikisikuid, kes võivad oma pesad ähvardada ja ründavad ainult neid inimesi, mitte ründavad kõiki passiivseid valimisi.\nAplomado falcons, kes külastavad ühiselt paari ja suurendavad oma jahipidamise edukust suurel määral selle meeskonnatöö kaudu.\nJays, mis salvestavad sadu seemneid ja pähkleid sügisel ja suudavad talvel enamus neist hankida, mis peitub kohtades peidus.\nTeised lindude luureteede tuntud näited, mida võib seostada instinktiga, kuid mis näitavad siiski vähemalt mõningaid kõrgemaid vaimseid võimeid, on järgmised:\nHämmastav pesa arhitektuur keerulise konstruktsiooniga\nTaastab samu vahemikke, isegi sama pesa, juba aastaid\nVõimalus liikuda ohutult, vaatamata muutuvatele vaatamisväärsustele ja ohtudele\nMängige käitumist, kaotades kasse või mängides esemeid meelelahutuseks\nTuvastades, kes täidavad pakkujad ja suhtlevad selle isikuga\nUudishimu, kui reageerite uutele stiimulitele või nende uurimisele\nEmotsioonide näitamine läbi kinnipidamise, nestlings hoolitsemine jne\nNagu iga looma, ei ole kõik linnud võrdselt arukad. Ornitoloogid on üldiselt nõus sellega, et korvid (jais, rabad, varesed, kukud, jalaosad jne) ja papagoid on üks arukamaid linnuliike ning et sotsiaalsed, liblikad lindud näitavad sageli arukamat käitumist kui üksikuid liike. Igal juhul on iga tagahoovitarnija näinud seda ühte "lollist" lindu oma toitjatel, kes lihtsalt ei suuda midagi välja mõelda, samas kui sama liigi teine linnu näib olevat Einsteini võrdlus. Lindude vaatamine ja nende intelligentse käitumise nägemine võib olla linnutegevuste rõõm ja linnu luureteabe tundmaõppimine kindlasti jääb ornitoloogidele hõivatuks aastakümnete jooksul.\nVideo Juhiseid: Ravens and crows - the most intelligent birds in the world (animal documentary in HD).\nEelmine Artikkel Kasvav Areca Palms Indoors\nJärgmine Artikkel Putukatöölised - linnu toitumise tüübid\nMustanahaline Susan Vine (Thunbergia alata)\n15 Aiaäärise ideed\nKuidas Ma Tean, Kui Mu Tomat On Puhastatud\nKuidas värvida puitu\nAiandus tegemiseks: oktoober aias\nBest Patio Furniture ostu 2018


kui kaua hennatätoveeringud tegelikult püsivad?\nKui kaua Henna tätoveeringud tegelikult kestavad?\nHenna tätoveeringud on lihtsaim (ja kõige vähem valus) viis enne tindi testimist selle reaalseks tegemiseks ja Beyonce-sugused kuulsused on muutnud need populaarsemaks kui kunagi varem. Postitusena Autoriteedi tätoveering märgib, et praktika on tegelikult väga vana ja teatud kultuurides kasutatakse seda isegi eriliste sündmuste, näiteks pulmade tähistamiseks.\nHenna kestab tavaliselt kauem kui muud ajutised tätoveeringud. See on pigem värvaine kui tint, mis sisestatakse teie nahka, kuid nagu ka mis tahes muu värv, ka seetaheaja jooksul tuhmuma. Ükskõik, kas otsite suvist ajutist tinti või seda, mis kustub pigem varem kui hiljem, võib henna olla just teile sobiv.\nKuidas henna töötab?\nHenna disainer Grainne Jones ütles Päike , 'Henna on taim, mis kasvab kuivas kliimas, arvame näiteks Indias, Pakistanis, Egiptuses, Marokos. Hennapasta - mis nahale pannakse - valmistatakse hennataime maapinnal olevate lehtede segamisel suhkru, vee ja eeterlike õlidega. ' Jones soovitab, et henna peaks parimate tulemuste saavutamiseks alati olema käsitsi valmistatud.\nAutoriteedi tätoveeringmärgib, et henna sisaldab molekuliseadust, mis seondub teie naha keratiinvalkudega. See muudab värvi tumedamaks, samal ajal peatades selle pesemise kuni nahakihi eraldumiseni. Nagu õun, mis oksüdeerumisel muutub pruuniks, tumeneb henna esimese 48 tunni jooksul pärast manustamist. See on tegelikultsuurenebaja jooksul pimedas, muutes selle üldiselt kauem püsivaks värvaineks.\nKui kaua henna kestab?\nAsAutoriteedi tätoveeringmärgib, et henna võib sõltuvalt asukohast kesta nädalast kuni mõne kuuni, mis aitab kaasa pikaealisusele tingimusel, et piirkonnas on uhkem nahka (näiteks jalatald, peopesad või kõht). Mida kauem pasta peale jätate, seda kauem see püsib. Parimal juhul peaksite parimate tulemuste saavutamiseks selle ööseks seisma jätma. Samuti hoidke seda niiskena, kasutades India sidrunimahla ja suhkru meetodit; sidrun suurendab molekulaarset sidumist ja suhkur intensiivistab värvi (teise võimalusena hoidke seda kuivana, kui soovite, et henna oleks võimalikult kiiresti kadunud)\nSamuti aitab disaini soojenemine esimese 48 tunni jooksul pärast pealekandmist, kuigi liiga palju soojust võib põhjustada selle higistamist. Ärge peske seda piirkonda sageli ega nühkige koorijatega, sest see mõjutab värvi võimet naha külge jääda. Jones soovitab enne henna pealekandmist hoida nahk puhas ja puhas, kuid soovitab: 'Enne ametisse nimetamist ärge kasutage niisutajaid / õlisid / võltspruuni.'\nTegelik põhjus Brandi Passante vasakpoolsed laosõjad\n5 uut tutvumisrakendust (peale Tinderi), mida tasub proovida\nKui teile meeldib mõte sirvida oma telefonis potentsiaalseid armukesi, tüdruksõpru või isegi naisi - kuid te pole nii väga huvitatud Tinderi julmast olemusest - kontrollige\ntamera mowry abikaasa


Ainus võimalus, Voimaluse voimalus\nDozhd keskendub uudistele, aruteludele, po Üldrahvalik Prantsuse telekanal. Eurochannelga koged Euroopa kinoelamusi! Kanal toob vaatajate ette parimad kvaliteetsed draama- ning komöödiasarjad nagu "Grey anatoomia", "Kättemaks", "Väikelinna baleriinid", "Tantsi, kui oskad! Täiskasvanute kanal, mis pakub hard core erootikafilme igale maitsele.\nSoovime anda võimaluse avastada õpetajaameti positiivseid külgi ka neile tudengitele, kes pole seda täna oma erialaks valinud. Viiest moodulist koosneva programmi käigus saab avastada õpetajatöö telgitaguseid, tuttavaks inspireerivate haridusvaldkonnas tegutsevate inimestega, tegeleda iseenda arengu toetamise ja meeskonnatööga. Et mõista Eesti haridusmaastiku mitmekesisust ja näha, kes seal ja mis eesmärkidega toimetavad, külastatakse koole Eesti erinevais paigus.\nProgramm toob osalejateni põnevad arengud haridusmaastikul ja pakub võimalusi, kuidas olla osa haridusinnovatsioonist. Jaga Haridus- ja Noorteameti peaspetsialisti Kadri Ratase sõnul oodatakse kandideerima kõikide erialade bakalaureuse- ja rakenduskõrgharidusõppe üliõpilasi, kes ei õpi õpetajakoolituses.\nMultifilmikanal koolieelikutele. Ohota i rőbalka 0. See kanal on mőeldud neile, kes peavad jahti ja kalapüüki Neljapäev on kalapäev?\nSee kanal on mőeldud neile, kes peavad jahti ja kalapüüki oma armastuseks, hobiks vői elustiiliks. Kanalis tutvustatakse kala- ja jahikohti, relvi, varustust, jahikoeri ja saakloomi.\nLoe edasi Fox Life 0.\nLoe edasi Arte HD 1. Üliselges HD-formaadis Saksa-Prantsuse ühine populaarteaduslik telekanal, mis edastab saateid nii saksa kui ka prantsuse keeles.\nKasuta oma vöimalust!\nSaadete pőhiosa moodustavad populaarteaduslikud saated kultuuri- ja ühiskonnateemadel. Loe edasi SAT 1 0.\nSaksa telekanal, kus edastatakse filme, draama- ja dokumentaalsarju, Saksa jutusaateid. Loe edasi Pingviniukas 0. Filmikogusse kuuluvad "Sojuzmultfilm", Multifilmikanal, mis on eetris kell Filmikogusse kuuluvad "Sojuzmultfilm", LÜ "Ekran", Lenfilm, ja Gorkogo-nimelise filmistuudio animafilmid, Odessi filmistuudio lastemängufilmid, Euroopa ja Ameerika vabafilmitootjate animafilmid, klassikalised Walt Disney ja Metro Golden Mayeri animatsioonid.\nSee pole tavaline " Toome teieni värske lähenemise toidu ja kokkamise saadetele. See pole tavaline "kuidas süüa teha" telekanal — see on täis põnevaid meelelahutuse brände ja auhindu võitnud söögitegemise ja võistlussaateid.\nPhoenixil on pärast tasavägist võitu veel võimalus läänes esimeseks tulla | Korvpall | ERR\nTeine võimalus - Saated - Kanal 2\nLoe edasi Travel Channel HD 1. Vähem kui sekund enne mängu lõppu, punktilises kaotusseisus, suutis Sunsi noor täht Devin Booker meelitada välja vea ning viskas sisse mõlemad vabavisked, andes Phoenixile võidu, mis säilitab veel nende šansse läänekonverentsis esimesele kohale tõusta. Sunsi eest oli resultatiivseim mängujuht Chris Paul, kes viskas 26 punkti ja lisas seitse resultatiivset söötu.\nKorvpall Korvpalliliigas NBA peeti neljapäeva öösel vastu reedet üheksa kohtumist, millest nii mõnigi omas suurt tähtsust hooaja lõputurniiride paigutuses. Phoenix Suns alistas Portland Trail Blazersiet säilitada veel võimalus läänekonverentsis esimeseks tulla. Läänekonverentsis teisel kohal asetsev Phoenix Suns võõrustas neljapäeva ööl kodus Portland Trail Blazersit, kes on tulises heitluses läänekonverentsi viienda koha eest. Pärast viigiga lõppenud avaveerandit suutis Trail Blazers poolajaks avada minimaalse edu. Phoenix alustas teist poolaega üheksapunktise kolmanda veerandi võiduga, kuid Portland vastas neile otsustavas veerandis tuliselt.\nPortlandi parim oli Damian Lillard, kes pani tabloole 41 silma, andis viis resultatiivset söötu ning viis lauapalli. Tihedas hooaja lõputurniiride konkurentsis sai hoobi idakonverentsi liider Philadelphia 76ers, kes kaotas Miami Heatile, ,


Lastearst / Perearst Signe Ustav – Hoolides üksteisest\nOleme kvaliteetse teenuse osutajad\nMeid on hinnatud juba viimased 3 aastat järjest Kvaliteetne Perearstikeskus tiitliga.\ntelefonil +372 745 6496.\nVäljaspool tööaega palun pöörduge numbril 1220 või 112.\nMeie viimased postitused\nKuhu pöörduda saatekirja küsimiseks testimisele? Kui oled haigestunud ja sul on vaja minna testima, võid saatekirja küsida ka perearsti […]\nLaste vaktsineerimine Covidi vastu\nLapsi on võimalik vaktsineerida alates viiendast eluaastast- kuni kaheteistkümnenda eluaastani lastele mõeldud Pfizeri vaktsiiniga, Kellel on soovi oma last vaktsineerida, […]\nTERVISLIK ELUVIIS AITAB MURESID VÄHENDADA\nSoovitused liikumiseks Tervislik toitumine\nMeie hooliv personal on patsientidelt pidevalt kiidusõnu saanud. Tutvustame lähemalt oma töötajaid.\nPereõde Silja Käkk on töötanud pereõena 1999 aastast, on lõpetanud pereõe kursused 2004 aastal, lõpetas...\nPerearst Signe Ustav on TÜ Arstiteaduskonna lõpetanud lastearstina ja TÜ Arstiteaduskonna Täienduskursustel läbinud 2 aastased Perearsti täienduskursused...\nPereõde Sigrid Lipping on meie keskuses tööl alates 2013 aasta märtsist. Ta on kõrgharidusega õde ja pereõe kutse 1995 aastast, varasemalt...\nKliiniline assistent Eve Albre, kes on olnud varasemalt pikaaegse kogemusega farmatseut, töötas varem Apotheka Terve Pere Apteegis, Elvas.\nTargad inimesed täheldasid juba ammuilma, et õnn on nagu tervis: kui see on olemas, ei pane seda tähelegi.\nMIDA PATSIENDID MEIST RÄÄGIVAD\nMinu lapsed on nii õnnelikud, kui räägin, et läheme arsti juurde. armsad ruumid, lastele meelepäraseks tehtud, sõbralik vastuvõtt ja alati leitakse probleemidele lahendus. Suured tänud tervele kollektiivile!\nMeie patsient alates 2015\nUskumatu, kui palju uuringuid dr. Ustav teeb! Tulime suurlinnast Elvasse elama ja suureks imestuseks leidsime väga meeldiva perearsti keskuse koos meeldiva personaliga. Siin tegeletakse patsiendiga põhjalikult ja ollakse alati väga vastutulelikud. Aitäh kogu kollektiivile!\nMeie patsient alates 2016\nHooliv ja südamlik perearst ja õed ka väga asjalikud. Ei oska paremat kollektiivi leida. Kõik analüüsid, uuringud saab tehtud, vajadusel eriarstide juurde saadetud. Tublid ja töökad inimesed,ainult suured kiitused! Soovitan väga!\nMeie patsient aastast 2014\nJäta sinagi oma tagasiside Tervisetrendi lehele Tervisetrendi lehele


Üldlevinud arusaama kohaselt on kohalik omavalitsus see haldusorgan, kes paneb paika ruumilise terviklahenduse oma territooriumilning sätestab maakasutuse ja ehitamise reeglid, millest maaomanikud ja kõik teised saavad lähtuda omandiõigust teostades. Eesti planeerimissüsteem näeb ette, et enamus maakasutuse ja ehitamisega seotud otsuseid tehakse kohaliku omavalitsuse tasandil, kellele on antud võimalus koostada üldplaneeringuid, kohaliku omavalitsuse eriplaneeringuid ja detailplaneeringuid. Nende koostamisel ja elluviimisel tekkinud spetsiifilistele küsimustele oleme vastused andnud siin. Iga konkreetse kohaliku omavalitsuse poolt koostatud planeeringu kohta saab informatsiooni asukoha kohalikust omavalitsusest.\nÜldplaneeringu eesmärk on valla või linna ruumilise arengu põhimõtete ja suundumuste määratlemine. Reeglina tuleb üldplaneering koostada kogu kohaliku omavalitsuse territooriumi kohta. Isegi kui üldplaneering on koostatud osade või teemade kaupa, peab see kokku moodustama ühtse terviku, seega kehtib ühes kohalikus omavalitsuses üks üldplaneering.\nÜldplaneeringu võib koostada ka avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendatud või kaldaga funktsionaalselt seotud ehitise asukoha määramiseks. See norm annab võimaluse üldplaneeringu koostamisel kavandada avalikku veekogusse selliseid ehitisi, mis on püsivalt kaldaga ühendatud või mis on kaldaga funktsionaalselt seotud (näiteks lainemurdjad jms).\nÜldplaneering on kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu ja detailplaneeringu koostamise ning projekteerimistingimuste andmise alus. Seega toimub täpsem planeerimine ja ehitamine üldplaneeringu reeglite kohaselt. Juhul, kui detailplaneeringu koostamine on nõutav, tuleb detailplaneeringu koostamisel lähtuda üldplaneeringus ettenähtust. Detailplaneering on eelkõige üldplaneeringu elluviimise vahend, mis täiendab ja täpsustab üldplaneeringus seatud üldisi maakasutuse ja ehituse tingimusi. Samuti tuleb üldplaneeringust lähtuda projekteerimistingimuste andmisel kui detailplaneeringu koostamise kohustus puudub.\nPlaneeringute koostamine on üks haldusmenetlusi, mida kohalik omavalitsus viib läbi selleks, et anda kõigile huvitatutele võimalus ruumi kujundamise reeglite seadmisel kaasa rääkida. Läbi avaliku menetluse algatamisest kehtestamiseni saab üldplaneering vallas või linnas avalikkusega kokku lepitud reegliks, mida tuleb järgida.\nKui eelduslikult on ehitustegevuse vastu suur avalik huvi – näiteks siis, kui kavandatakse olulist ruumilist muudatust või ehitustegevus toimub linnaehituslikult olulises kohas, ei piisa vaid üldiste reeglite järgimisest üldplaneeringus, vaid koostada tuleb ka detailplaneering.\nDetailplaneering koostatakse kohaliku omavalitsuse poolt eelkõige üldplaneeringu elluviimiseks ja see on lähiaastate ehitustegevuse alus. Detailplaneeringute koostamine ei ole tarvilik kogu Eesti alal, vaid detailplaneeringu koostamiseks on seadustes ja ka kohaliku omavalitsuse enda poolt koostatud üldplaneeringus märgitud alad ja juhud. Kui aga kohalik omavalitsus peab seda vajalikuks, võib ta avalikust huvist lähtudes kaaluda detailplaneeringu koostamist ka väljapool kindlaks määratud alasid ja juhte.\nKõige olulisem on detailplaneeringut koostama asudes seada eesmärk, mida soovitakse saavutada. Detailplaneeringu koostamise maa-ala suurus valitakse vastavalt vajadusele ning planeerimise käigus luuakse planeeritavale alale ruumiline terviklahendus. See tähendab, et kui planeeringus peetakse vajalikuks reguleerida muu hulgas sellist ehitamist või maakasutust, mille jaoks reeglina ei ole detailplaneeringut koostada tarvis, aga see on ruumilise terviku saavutamiseks oluline, tuleb edaspidi planeeringut ellu viies lähtuda detailplaneeringus sätestatust. Detailplaneering on olemasolul ehitusprojekti koostamise alus.\nAlates 1. juulist 2015 näeb planeerimisseadus ette võimaluse koostada kohaliku omavalitsuse eriplaneeringuid. Kohaliku omavalitsuse eriplaneering on üldplaneeringut ja detailplaneeringut ühes menetluses ühendav planeering, mille ülesandeks on olulise ruumilise mõjuga ehitise püstitamine, kui sellise ehitise asukoht ei ole üldplaneeringus määratud. Olulise ruumilise mõjuga ehitiste nimekirja kehtestas Vabariigi Valitsus määrusega.\nKohaliku omavalitsuse eriplaneeringu menetlus koosneb kahest osast: ehitise püstitamiseks sobivaima asukoha valik ning sobivaimasse asukohta detailse lahenduse koostamisest. Asukohavaliku koostamisel tuleb kaaluda mitut erinevat alternatiivi. Eriplaneeringu detailse lahenduse koostamisel määratakse püstitatava ehitise ehitusõigus ning lahendatakse muud detailplaneeringutele seatud ülesanded, mis on ehitise kavandatavas asukohas asjakohased, näiteks tehnovõrkude asukoha määramine või erinevate keskkonnatingimusi tagavate nõuete seadmine.\nKehtestatud kohaliku omavalitsuse eriplaneering on ehitusprojekti koostamise aluseks. See tähendab, et ehitusprojekti koostamiseks ei ole vaja läbi viia mitut erinevat planeeringumenetlust vaid ehitusprojekti koostamiseni on võimalik jõuda ühe tervikliku menetluse käigus.\nKohaliku omavalitsuse eriplaneeringu eripäraks on selle kehtivusaeg – planeering kehtib 5 aastat planeeringu kehtestamisest, kui seda ei ole asutud ellu viima. Järelikult on kohaliku omavalitsuse eriplaneering lähiaastate ehitustegevuse aluseks ning see ei sobi pikaajaliste strateegiliste eesmärkide kavandamiseks ja maade reserveerimiseks.