Leili metsalood » 2013 » June\nVeel on õige aeg teha juttu eestimaistest orhideedest, ehkki mõned neist on ära õitsenud, teistel jälle parim aeg ees.\nMinu metsas jõe ääres on hetkel teada kolme liiki orhideesid, ükski neist ei kanna käpa nime. On suur käopõll, pruunikas pesajuur ja laialehine neiuvaip. Neist kaks esimest on juba ära õitsenud, neiuvaiba aeg tuleb alles juuli teises pooles.\nSünnikodu küla metsades kasvab lõhnav ööviiul ehk kahelehine käokeel, kaunis kuldking ning hiljuti leiti sealt veel aasta orhidee – kõdu-koralljuur.\nÜmbruskonna metsades ja vanades karjäärides aga kasvavad balti sõrmkäpp, vööthuul-sõrmkäpp, kahkjaspunane sõrmkäpp ning soo-neiuvaip. Neist viimase kasvuala on suur ning õitsemisaeg alles tulekul. Kindlasti on liike rohkemgi, kuid kõiki pole seni üles leidnud. Soised alad vajavad veel avastamist, mõned üksnes saartele ja Läänemaale omased liigid jäävadki siinkandis nägemata.\nKuna sel aastal olen tavapärasest rohkem metsade vahel ringi liikunud, siis olen kodukandis uusi kasvukohti avastanud. Viimaseks leiuks oli vööthuul-sõrmkäpp riigimetsa tee äärsetel kraavikallastel. Ostsin hiljuti ilmunud raamatu „Eesti orhideed“ ning selle abil saab käpalisi nüüd hõlpsamini määrata. Nii ka piltidel oleva vööthuul-sõrmkäpa.\nValgete ööde suvi möödub kiirelt\nJuba hakkab päev tasapisi lühemaks minema ja suvi saavutab täisküpsuse. Päevane leitsak väsitab ja võtab töötahte. Kuid põhjamaa ööd on valged ning kutsuvad välja.\nKui juhtun jääma kauemaks lugema või arvutis oma metsalugusid tippima, siis käin enne voodisse pugemist alati õues vaatamas-kuulamas, mis väljas toimub. Paar päeva pärast jaani tundsin, et ei tohi sedaviisi suve kõige ilusamat aega maha magada. Kell oli pool kolm, linnud juba häälitsesid ning põhjakaare taevas helendas hommiku ootuses. Otsustasin, et tuleb minna.\nSünnikodust mööda viivat teed raba poole sõites nägin viljapõldude kohal valgeid uduviirge, mis andis lootust, et ka rabas võib udu olla. Kohale jõudes nägin, et ma polnud seal üksi. Veel üks noorem naisterahvas oli linna poolt tulnud ning sammus vaikselt mööda laudteed rabajärve poole. Kaks unetut öösuitajat – nii me teineteist nimetasime.\nMis imelised lõhnad ja värske õhk olid selles järjest valgenevas rabahommikus! Vaikus ja kerge udu. Istusin laudteele maha, vaatasin roosakaks tõmbuvaid pilvi ja nende peegeldusi laukavees. Kell oli 3.48 ja päevatõusuni oli veidi aega.\nÜksik hallhaigur tuli varahommikuselt käigult ja lendas üle raba.\nPäike tõusis kell 4.10 ja valgus muutus minutitega. Udu hajus kiiresti, raba kõrvalt metsast kostis käo kukkumist. Veel ühe lämbe päeva hommik oli käes.\nKiirgliblikad tulid sel suvel varakult\nSeekord ilmusid kiirgliblikad juba jaaniajaks välja. Nad on igal suvel mu jõeäärsel platsil olemas olnud, kuid enamasti ikka juulikuus.\nMetsateedel lendab praegu teisigi suuri tumedaid liblikaid. Näiteks haavalumiku, kellest kirjutasin blogis 11.juunil, võib pealiskaudsel vaatlusel kiirgliblikaga isegi segi ajada. Mõlemad peatuvad meelsasti seal, kus on mustust, higi või kõdunevaid ja käärima läinud taimeosi. Olen kätt välja sirutades meelitanud nii haavalumiku kui kiirgliblika peopesale ning vaadanud, millise innuga nad asuvad nahka kompima ja higi imema. Nad võivad pikalt käel peatuda ning nahka kõditades seal liikuda. Enne väsin mina käe hoidmisest kui kollase imilondiga liblikas mu higise naha kompimisest.\nKiirgliblikad lendavad kiirelt ning peituvad kõrgele suurte lehtpuude võrasse. Üldiselt võib kiirgliblikaid kohata paigus, kus kasvavad tammed. Maapinnale tulevad nad toitu otsima, kuid erinevalt paljudest teistest liblikatest ei tunne nad huvi õite vastu.\nOn kaht liiki kiirgliblikaid – väike ja suur. Erinevus seisneb neil tiibade mõõtmetes, lisaks eristab väike-kiirgliblikat suurest kitsas valge rant tagumiste tiibade servas.\nIsased kiirgliblikad on eriti ilusad, sest nende tumedate tiibade ülapool helkleb valguse käes violetselt. Nii võib liikuvat liblikat erineva nurga all jälgides näha vahvaid värvimänge.\nTiivad-laiali pealtvaates pildistatud liblikas on arvatavasti väike kiirgliblikas, sest tagatiiva servas jookseb kitsas valge rant. Tiibade pealispinna helklemist on samuti veidi näha. Järelikult oli isane kiirgliblikas.\nTõstetud tiibadega kiirgliblika täpset alamliiki ja sugu polnud võimalik määrata, sest ainult tiibade alumist poolt vaadates ei oska liblikatel vahet teha.\nImestasin, miks vana mitmeharuline jalakas jõeäärsel taluplatsil sel kevadel lehte ei läinud. Nüüd näen, et suured lõhed on koore sees, justkui oleks koor tüve ümber kitsaks jäänud ja rebenema hakanud. Piltidel on lõhed näha ja seal oli ka üks mardikas, kes koore alt välja puges.\nAvastasin kaldapealsel veel teise jalaka ja temalgi pole elulootust, ehkki praegu on hõredaid rohelisi lehti veel otsas. Ka sel puul on koorepaljandeid ja -lõhesid näha. Olen näinud noori saarepuid, kes samamoodi koort ajades kuivavad ja tean, et tegemist on saaresurmaga. Et aga elujõus jalakad oma silma all surevad, tuli halva üllatusena.\nUurisin kirjanduse abiga välja, et tegemist on seene Graphium ulmi poolt põhjustatud haigusega jalakasurm. Puu ise blokeerivat juhtkoed, et seeneniidistik koore all edasi ei saaks levida, samas aga jätab blokeering võra toiteta ning puu sureb kiiresti. Nii kirjutab ajakiri Eesti Loodus. Seene eoseid kannavad omakorda puult puule edasi maltsaüraskid. Millised need elukad veel on, sedagi pole ma hetkel jõudnud välja uurida.\nKäisin juba mitmendat korda mõlemat jalakat lähemalt silmitsemas ja tegin pilte, kuid asjatundjate abita suurt targemaks ei saa. Ainult oletused. Teada on, et jalakasurm levib edasi ning Vikipeediast loetud soovituse kohaselt tuleks puu kohapeal ära põletada. Praegu ei kujuta ma küll ette, kuidas kesksuvel suurt tuld tegema hakkaksin. Ehk kannatab natuke edasi lükata, siis saeks jalakad pakkudeks, tooks metsast välja küttepuudeks ning ainult oksad põletaks kohapeal ära.\nTunnen, et hädasti oleks tarka nõuandjat vaja. Seda, kuidas metsa raiuda ja müüa, oskavad meie konsulendid kohe soovitada, heal juhul saab õpetusi ka üraskitõrjeks. Jalakasurm, saaresurm ja teised lehtpuid tapvad haigused nõuavad sügavamaid teadmisi seente, putukate ja mikroorganismide toimest metsaelustikule. Puu maha raiuda oskab iga saemees, kuid huvi luubiga puukoore alla vaadata on vähestel.\nJaanieelsetel päevadel käis väike-konnakotka pesas, mille juurde on paigutatud jälgimiseks veebikaamera, võitlus ellujäämise või surma vahel. Vanema terror noorema üle toimus kotkaema silme all, kuid ta ei sekkunud. Jaanipäevaks saabus pessa rahu – suurem sai väiksemast vennast (õest) jagu. Kain tappis Abeli.\nÜle-eile, jaaniõhtul, koristas kotkaema oma teisena koorunud ja vanema venna poolt oimetuks pekstud elutu keha pesa servale ning pärast mõningast arupidamist asus tillukest tibu tükeldama ja sööma. Pehmemad palakesed ulatas kotkaema vanemale pojale, kes kugistas need rõõmsasti alla. Iga nokatäis tähendab paremat ellujäämise võimalust.\nVäikese kotkapoja kannatused on lõppenud. Vanem aga nõuab üha rohkem toitu ning et ta suureks kasvaks, tuleb vanematel hoolega saaki jahtida ja poega toita.\nNii julm kui võrdlus vennatapust inimestele ka tundub, on see siiski võimalus kehvade toiduolude korral ellu jääda. Võimalik, et kainism ei tähenda mitte üksi konkurendi kõrvaldamist toidu pärast, vaid ka paremate geneetiliste omaduste edasiandmist järgmistele kotkapõlvedele. Loodus määrab, et tugevad jäävad ellu.\nMiks siis konnakotkad (ka kaljukotkad meil) üldse munevad kaks muna, kui kaht poega üles ei kasvatata? Võiks ju piirduda üheainsaga ja sellest koorunud üksik poeg rikkaliku toidu ning hoolitsusega suureks kasvatada. Küllap on liigi jätkamise seisukohalt kaks muna siiski kindlam, kuna üks võib viljastamata olla ja poega ei koorugi.\nSiia lisatud pilt on tehtud septembri algul 2012 minu metsas väike-konnakotka pesas üles kasvanud kotkapojast. Nii ilusat lindu vaadates ei saa me iial teada, kas ka tema… tappis oma väikevenna. Selle pesa juures kaamerat pole. Kui pesa kontrollides ei leita sealt mädamuna, siis võib oletada, et kahest munetud munast võis kaks poega kooruda. Kuna munemine toimub mitmepäevase vaheaja järel ja ka tibud kooruvad samasuguse ajavahega, hakkabki pesas kehtima tugevama õigus, mis lõpeb nõrgema jaoks traagiliselt.\nSuvi tuli koos orhideedega\nSuvisele pööripäevale on sattunud ka paljude käpaliste õitsemisaeg. Niisketest rohtunud metsaalustest võib ninna ulatuda ööviiuli ehk kahelehise käokeele hurmav lõhn. Suurte kogumitena neid valgete õitega orhideesid tavaliselt ei leia, ikka siit-sealt üksikult.\nHoopis kokkuhoidvamad on mitmed sõrmkäpad. Ühe levinuma, balti sõrmkäpa, tunneb ära pitsimustriga õite ja kergelt tähniliste lehtede järgi. Minu fotodest on ühel balti sõrmkäpa õisik lähivaates.\nSama sageli võib praegu näha ka kahkjaspunast sõrmkäppa, kelle õied ei pruugi väga punased ollagi. See käpp võib edukalt kasvada ka teiste taimede varjus ja seal tuleb lillakaspunane õievärv tugevamini esile. Teisel fotol peakski kahkjaspunane sõrmkäpp olema.\nHiljuti ilmus kirjastuses Varrak raamat „Eesti orhideed“, mille koostajaks on Tarmo Pikner. Tellisin endalegi selle Apollost ja sain Smart-postiga järgmisel päeval kätte. Kasutan sageli raamatute hankimiseks seda teenust kui maakohale ainuvõimalikku ja kiireimat. Seni määrasin käpalisi ühe varem ilmunud raamatu abil, kuid uus sisaldab detailsemaid fotosid ja täpsemaid kirjeldusi.\nKuna käpaliste välimus ja värvus võivad kasvukohast tingituna või ristandite tekkimisel varieeruda, siis polegi liike lihtne määrata. Proovida tasub, pealegi ei jookse või lenda õied vaataja eest kuhugi. Tuleb vaid meeles pidada, et käpalised on looduskaitse all ja asjatult neid tallata või murda oleks kurjast. Niigi hukutab inimtegevus, kasvõi metsakuivenduskraavide kaevamine või süvendamine mitmeid seniseid kasvukohti ja ega metsseadki hooli, kui kärsa maasse suskavad.\nEllujäämisvõitlus konnakotka pesas\nKainism ehk vennatapp meil pesitsevate väike- ja suur-konnakotkaste ning kaljukotkaste pesades on linnu-uurijatele ammu teada. Aga kuidas ellujäämine tegelikult käib, jääb enamasti saladuseks.\nKui kotkamehed käivad juunikuus rabades pesitsevate kaljukotkaste või juuli keskpaiku konnakotkaste pesi üle vaatamas, siis leiavad nad pesitsuse õnnestumise korral üldjuhul eest vaid ühe kotkapoja. On aga teada, et kotkaema muneb mõnepäevaste vaheaegadega kaks muna ja asub pärast esimese muna munemist kohe hauduma. Miks siis pole hiljem pesas kaht poega?Näiteks väike-konnakotkad, kes ka minu metsas pesitsevad, saabuvad aprilli keskpaiku ja mai alguseks on esimene muna pessa munetud. Kolm-neli päeva hiljem on juba kaks muna. Haudumine kestab umbes 40 päeva ning juuni esimeses pooles koorub esimene kotkatibu, mõni päev hiljem ka teine. Paraku on selleks ajaks, kui teine tibu koorub, esmakooruja juba mitu päeva vana, hästi toidetud ja oluliselt tragim kui just-just munast koorunu.\nNüüd lööbki välja kotka geenides peituv omadus – tugevam jääb ellu. Ellujäämiseks on vaja kogu vanemate poolt toodav toit endale saada, pisivend(õde) maha suruda, et too pead toidu vastuvõtmiseks tõsta ei suudaks ning võimalusel pisikesele vastu pead obadusi jagada, et see oimetuna süüa ei suudaks. Julm, aga nii see käib.\nKes jälgib Looduskalendris kotkaste veebikaamerat, see teab, et hetkel võitleb sealses väike-konnakotka pesas vanemast tibust neli päeva hiljem koorunud väike kotkapoeg oma elu eest. Vanalind püüab tibusid üksteisest lahus hoida, et vanem ei saaks pidevalt väiksele hoope jagada. Aeg-ajalt õnnestub ka väiksel ema nokast mõni toidupalake kätte saada.\nKuidas heitlus elu nimel selles veebi kotkapesas edasi kulgeb, näitavad lähipäevad. Kui esmakoorunu jõud nooremast ikkagi üle käib ja nõrgem hukkub, siis kehtibki võrdlus Kainist ja tema vennast Abelist – kainism tänapäevases tähenduses. Väga harvadel juhtudel suudavad mõlemad kotkapojad ellu jääda ja suureks kasvada, kuid selleks peavad vanalinnud loodusest piisavalt toitu (uruhiired, mutid, konnad, sisalikud, linnupojad) hankima, et mõlemale jätkuks. Oleks tore, kui kahe konnakotka poja suureks kasvamist saaksid kotkakaamerat jälgivad inimesed üle maailma näha. Pea vastu, pisike!\nSuveaeg jõuab kätte\nÖöbik vaikis rohkem kui nädal tagasi, kuid käo kukkumist võib veel kuulda. Rukkirääk tõmbab niitmata rohumaadel hoolega edasi. Õhtu läheb sujuvalt hommikuks üle, nii et pikalt üleval olles avastad, et oled ootamatult päevatõusu kätte jäänud.\nOh seda õite kirevust metsas ja kraavipervedel! Ning liblikaid, putukaid ja linde!\nKõiki neid võikski vaatama jääda, mällu jäädvustada ja sealt külmal talvel kui hinge vitamiine kosutuseks võtta.\nViimasel metsaretkel hakkas männiku servast kostma ägedat tiksumist. Metstilder oli minu kohalolekust ärevusse sattunud, hüples kraavi ääres oksalt oksale, ise samal ajal valjult tänitades. Kui lendu läks, siis helkis puude vahel ta valge kõhualune. Mõne aja pärast oli lind jälle samas kohas tagasi ning tema häälekast jutuvadast sain aru, et oleks parem, kui jalga laseksin. Jäädvustasin mõned pildid ja siis oli aeg lind tema valdustes rahule jätta.\nÕhtupoolik metsade vahel\nPärastlõunal katsid taeva äikesepilved ja sajuhood kestsid õhtuni. Tõmbasin kodus kõik kaablid seinast välja, et välk arvutisse ja telekasse ei pääseks, tankisin auto kütust täis ning suundusin järjekordsele metsaretkele.\nIlm, kus sünged vihmapilved ja vastu autoklaasi peksvad rahehood vaheldusid heledamate taevalaikudega, sobis ideaalselt metsa- ja taimepiltide tegemiseks. Mis saab olla võluvam kui vihmast aurav metsaserv!\nÜhte loosse ei mahu kõik pildid korraga ära, aga eks ma püüan järgmistel päevadel neid riburada lisada. Sattusin erilisse vaimustusse, kui riigimetsa teedel (mis muide on kõik väga heas korras) sõites avastasin mulle seni teadmata kohas kolme erinevat liiki käpalisi ja püüdsin neid ka piltidele. Olin sattunud õigel ajal õigesse kohta. Nägin kahel raiesmikul ka põtru, kuid jäin pildistamisega hiljaks.\nTäna pühendun lageraielankidele ja noorendikele. Riigimetsas võib mõlemaid julgesti vaadata, sest raied silma ei riiva, raiesmikud pole ülemäära suured, kõik on uuendatud ja hooldatud. Silma jäävad säilikpuud ja muud huvitava kuju või aukudega tüükad.\nRiigimetsa naabruses rõõmustasid silma kohaliku ettevõtja, meie metsaühistu liikme noorendikud. Kohalikku meest, keda tuntakse ja teatakse ning kes on külaseltsi arengule palju kaasa aidanud, võib metsa majandama usaldada, sest juba eneseväärikus ja vastutustunne külakogukonna ees nõuavad, et raied elukeskkonda ei rikuks, et raiutud puude asemele alati uus mets peale kasvaks. Ühel piltidest on näide sellest, kuidas 90-ndate raharaietega laastatud raiesmik hiljem sellele jutuks olevale metsa-ettevõtjale edasi müüdi ja kuidas tema on sellest hooldustöödega ilusa noorendiku kujundanud.\nMida on selle kõrval vastu panna tont teab kus Eesti nurgas registreeritud firmadel, kes käivad enamasti vaid metsast saaki lõikamas, kuid jätavad raiesmikud looduse hooleks. Liiga palju on minu kodukülas selliseid nukraid võsalanke, mis linnasakste metsafirmade vastu igasuguse austuse on võtnud. Sellepärast kirjutasin ka hoiatuseks eilse loo müüdud metsade saatusest.\nMüüdud metsamaa läheb täielt lageraiesse\nVaevalt ma nüüd mingi ennekuulmatu uudisega välja tulen, sest seda teavad ilmselt kõik erametsaomanikud, et kui nad oma metsa metsafirmale on müünud, siis see otsemaid ka maha raiutakse. Firma peab omanikele kasumit tootma ning müügikulutused kasuga tagasi teenima.\nNiisama puude vaatamist, metsalõhna nuusutamist ja linnulaulu kuulamist saavad lubada endale vaid väikesed maaomanikud, sest neile tähendab mets rohkemat kui raha pangaarvel.\nMa mõistan inimest, kes on saanud tagastatud metsamaa omanikuks ning soovides sellelt tulu teenida, peab valikuid tegema. Kui ise raiuks ja materjali müüks, siis müügitulult tuleb tasuda riigile 21% tulumaksu, pluss iga-aastane maamaks nagunii. Kui juhtud veel FIE olema, siis metsamaterjali või raieõiguse müügilt tuleb lisaks tulumaksule ka 33% sotsiaalmaksu maksta. Müügitulu kahaneb seega poole väiksemaks ning suures mahus metsaraie pole üldse tark otsus.\nLisaks on pärast lageraiet kohustus raiesmik uuendada kas istutamise või külvi teel ja see on juba tõsisem mure, mis peale rahaliste kulutuste nõuab paljude järgnevate aastate jooksul nii kultuuride kui noorendike hooldamist. Eeldades muidugi, et tegu on vastutustundliku omanikuga.\nSeetõttu tehakse väga palju ka teistsuguseid otsuseid ja müüakse metsamaa koos kasvava metsaga ära. Õigusjärgsele omanikule tagastatud maa müük on meil maksuvaba, nende pärijatele aga enam mitte. Siit kumab selgelt läbi riigi poliitiline suund metsad ja nende majandamine suurfirmade kätte koondada.\nKes siis on need, kes maid ostavad? Kahjuks väga harva kohalikud naabrid või pered, kes sooviksid endale üht isiklikku maalappi koos metsaga. Tavalisel eestlasel lihtsalt pole raha, et osta metsamaad, mis tasub end ära pikkade aastate, enamasti alles tulevaste põlvede jooksul.\nMetsamaad, eriti aga soodas kohas ja raieküpse metsaga, ostavad metsafirmad. Neil pole maa pärast esivanemate või laste ees moraalset vastutust, nemad teenivad oma tulu ja kui midagi nihu läheb, siis müüvad kogu kupatuse edasi. Maast loobunud omanik peab arvestama, et tal tuleb edaspidi unustada harjumuspärased vaated esivanemate metsale. See raiutakse maha.\nMa ei tunne pildil oleva metsa endist omanikku, ehkki sõidan iga päev sellest metsast mööda. Talvel märkasin küll seal mõningast sebimist ja toodi ka veidi puid tee äärde välja, mis tagantjärele mõeldes tähendaski, et mõõdeti uusi piirisihte. Nüüdseks on selgunud, et osa kinnistust (7 ha) müüdi metsafirmale ja metsaregistris ka metsateatised registreeritud – 5,9 ha lageraiet ja 1 ha aegjärgset, kokku üle 2000 tm puitu.\nMind pani imestama, et kuna tee ääres kasvava 1 ha suuruse eraldise 80-aastased männid ei anna veel raieküpsust välja, siis kuidas on võimalik, et kõik eraldised lubatakse korraga lagedaks raiuda, sh. ka see männienamusega eraldis.\nKäisin keskkonnaametnike juures end harimas ja selgus, et kui metsamassiivis, kuhu omanik planeerib lageraiet, asuvad kõrvuti raieküpse lehtpuu enamusega ja veel mitte raieküpsuse saavutanud männi enamusega eraldised, siis ei saavat keelata ka männieraldise lageraiet. Eks minusuguse lageraiete vastase panevad imestama ka lagedaks mineva ala mõõtmed – pikkus 440m, laius kõigub 170-st kuni 190 meetrini. Aga metsafirmades on vilunud tegelased, kes samadele eraldistele on osaliselt registreerinud aegjärgse raie, kui langi laius liiga suureks kipub minema. Tavaline metsaomanik, kes kord viie või kümne aasta jooksul lageraieks metsateatise vormistab, ei oska selliseid mastaapseid asju ja lubatud piirides vingerdamist ette kujutada.\nPildid tegin mälestuseks metsa ühest ja teisest küljest. Küllap pildistan ka tööde käiku, sest paratamatult sõidan sealt oma metsa minnes mööda. Tulevikus hoian silma peal, kas mustika ja naadi kasvukohas keegi mõne metsataime ka mulda paneb või lastakse haava- ja kasevõsal ise tulla. Seaduse järgi on ju seegi OK.


Kambja Jää 2006 – võidusõidust meelelahutuseni | Kambja Valla Sõnumid\nUudised Sport Kambja Jää 2006 – võidusõidust meelelahutuseni\nKambja Jää 2006 – võidusõidust meelelahutuseni\nVõistlushoos: Gert Aasmäe.\nLaupäeval, 4. märtsil toimusid Kambja valla lahtised meistrivõistlused tänavasõidu autodele jäärajasõidus. Tegemist oli juba neljanda võistlusega. Esimene “Kambja Jää” leidis aset 2003.aastal\nOsaleda sai viies võistlusklassis: esisillaveolised, tagasillaveolised, nelikveolised, naisteklass ja vabaklass. Naiste- ja vabaklassis sõideti ühesillaveoliste autodega. Eraldi arvestus toimus noortele. Kiireim noorsõitja selgitati välja kõikide klasside põhjal (va 4wd, naiste- ja vabaklass).\nStart anti kell 10. Võistlejad läbisid kolm katset, mis sisaldasid kolme ringi. Võistlusaeg selgitati katsete koguaegade summa põhjal.\nEsirattaveolistel püstitas parima tulemuse Toomas Angerjärv VW Golf-il. Järgnesid Ennor Lugna ja Kristjan Kutsar. "Sõitsin seal kiiremini, kus teised end tagasi hoidsid, sest seal oli pidamine parem," sõnas Angerjärv\nTagaveoliste autode klassis võttis esikoha Erki Jürgenson BMW 325-l. Teine koht kuulus Eduard Paštšukile ning kolmas koht kambjalasele Erki Mõisale. Tehnilistel põhjustel pidid kaks Kambja meest Indrek Uus ja Margo Mägi katkestama oma etteaste VAZ 2101-ga. Loodame, et neile on lohutuseks veebruaris toimunud Koeru rahvarallilt saadud Lada-klassi 3. koha karikas. Seevastu olid VAZ-2101 kasuks otsustanud teised kohalikud Madis Rehk ja Heikko Ots.\nNelikveoliste autode klassis hõivasid esikolmiku Einar Mets (Audi 80), Ardo Roo ja Rauno Roo.\nVabaklassis sõitis kindla esikoha karika välja Gert Aasmäe (BMW 325). Ka eelmisel aastal oli Aasmäe võidukas. Head sõitu tegi ka Jaan Pettai VAZ-2108-l. Kolmandaks pürgis Andres Kutsar (Ford Fiesta)\nNaisi oli seekord sõitmas neli. Esikolmik kuulus kambjalannadele: Kairi Keskpalu (Seat Cordoba), Evelyn Leheste, Ruth Kiuru. Maili Marjapuu pidi leppima neljanda kohaga.\nKiireimaks nooreks osutus Otto Täht (Ford Fiesta).\nMeelelahutusliku etteaste tegi Einar Mägi kolmerattalisel sõidumasinal, mida rahvakeeli Kummijukuks kutsutakse. Sellised sõidukid on populaarsed Eesti suurematel järvedel Peipsil ja Võrtsjärvel.\nVõistlusprotokoll on saadaval aadressil: rally.kambja.ee\nJärgmineGripikahtlusega linnust tuleb teatada


Texases tunnistas mees end süüdi pühasõdalastega liitumise kavatsuses - Maailm - Postimees.ee\nTexases tunnistas mees end süüdi pühasõdalastega liitumise kavatsuses\n9. juuli 2019, 2:49\nVasakul vahistamisel 18-aastane olnud Kaan Sercan Damlarkaya.\nFOTO: Godofredo A. Vasquez / AP\nTexase osariigis tunnistas mees end süüdi pühasõdalastega liitumise kavatsuses, teatasid esmaspäeval kohtuallikad.\nProkuratuuri andmetel kavatses 20-aastane Houstonis elav Kaan Sercan Damlarkaya reisida välismaale konfliktipiirkonda ning jagas informatsiooni pommide valmistamise ja matšeete kasutamise kohta rünnakutes. Ühtlasi üritas mees aineliselt toetada terroriorganisatsiooni Islamiriik (IS).\nUSA kodakondsusega Damlarkaya võeti kinni 2017. aasta detsembris pärast Föderaalse Juurdlusbüroo (FBI) uurimist ja teda võib oodata kuni 20 aastat vanglakaristust.\nKümned rahvusvahelised eksperdid kogunesid laupäeval Süüria kirdeosas asuvasse Amuda linna, et arutada, mida teha tuhandete arvatavate äärmusrühmituse Islamiriik (IS) liikmetega, kes ummistavad kurdide ala vanglaid ja laagreid.\nMärtsis vallutasid väed eesotsas kurdi võitlejatega USA juhitava koalitsiooni toel džihadistide niinimetatud kalifaadi viimase kantsi. Nüüd tuleb kurdidel hakkama saada tuhandete arvatavate IS-i liikmetega, kes lahingutes vangi võeti.\nNende hulgas on 1000 võõrriikide võitlejat, keda peetakse vangis, ja umbes 13 000 perekonnaliiget, kes elavad ülerahvastatud laagrites.\nÜkski kohus ei suuda nii suure hulga džihadistide üle õigust mõista ning kurdid püüavad mõjutada võitlejate koduriike, et nood oma kodanikud tagasi võtaksid. Lääneriigid suhtuvad džihadistide tagasitoomisse ja kodumaal kohtu alla andmisse tõrksalt.


FIE ei saa ärinimeks kasutada muud kui omaenda nime - Raamatupidaja\nAutor: Olavi Kärsna • 22. oktoober 2006\nFIE ei saa ärinimeks kasutada muud kui omaenda nime\nÄriregistris registreerimine annab FIEle küll ärinime, ei tekita aga temanimelist äriühingut.\nÄriühingul (osaühing, aktsiaselts jne) saab olla ainult ärinimi, sest kodanikunime taolisel juriidilisel moodustisel pole. Äriseadustik näeb ka FIEdele ette ärinime registreerimise võimaluse, aga kui sellesse lähemalt süveneda, läheb asi väga segaseks.\nÄrinimi on ettevõtja äriregistrisse kantud nimi. FIE ärinimes peab reeglina sisalduma tema ees- ja perekonnanimi ning selle ette või taha võib siis mõned sõnad lisada: näiteks jurist Ants Malakas. Erand on tehtud talupidajatele: nemad võivad ärinimena kasutada ainult talu nime ilma sellele oma kodanikunime lisamata.\nKasuta ees- ja perenime\nMaksu- ja tolliametis FIEna registreeritud inimene võib tegutseda ainult oma ees- ja perekonnanime all. Nime all tegutsemine tähendab praktiliselt seda, mida kirjutatakse ametlikele dokumentidele ning mida kasutatakse seadustes nõutud juhtudel kauplemiskoha ja kauba tähistamiseks. Visiitkaardile võib aga nime juurde vabalt kirjutada oma tegevusala sellisel moel, nagu vajalikuks peetakse: jurist, torulukksepp, graafik jms.\nFüüsilisest isikust ettevõtja ärinimes ei pea sisalduma täheühendit FIE. Äriühingutel on nime juures OÜ või AS sellepärast, et neid on olemas mitut liiki ning nimi peab näitama, millega tegemist on. FIEsid on aga olemas ainult üht liiki: inimesed. Kui talu haldab FIE, ei pea ta talu nimele midagi lisama, kui aga osaühing tahab kasutada oma ärinimes talu nime, siis peab sellele olema kindlasti lisatud OÜ: näiteks OÜ Munalaskme talu.\nSuurt segadust tekitab siin äriseadustiku sõnakasutus: ärinimi ehk firma on äriregistrisse kantud nimi. Tavalises kõnepruugis on firma aga äriühingute üldnimetus ja aktsiaseltside/osaühingute puhul on see omal kohal: üks registreering, üks ärinimi ehk firma. FIEdel registreeritakse äriregistris aga mitte inimene ise, vaid tema ettevõte, ja seega saab ühel FIEl olla äriregistris mitu erinevat ärinime ehk firmat. Niipidi vaadates ei sobi ärinimesse FIEt kirjutadagi, sest registreeritakse ju ettevõte, ja FIE kui inimesest ettevõtja ei ole mitte samane oma ettevõttega, vaid on ettevõtte omanik.\nAruandlus ei muutu\nIlmselt on siin ka üks põhjustest, miks on ikka levinud arvamus, et äriregister on juriidiliste isikute register ja kui inimene ennast seal registreerib, tekkib mingi temanimeline juriidiline keha, mis elab omaette elu. Tegelikult pole FIE äriregistris registreeritud firma aruandluse ja maksustamise seisukohalt midagi iseseisvat ning äriregistris mitu kannet teha lasknud FIE on maksuameti jaoks ikka ainult üks maksumaksja.\nSeepärast ei too äriregistris registreerimine FIE jaoks iseenesest kaasa mitte mingeid muudatusi aruandluses ja maksustamises: raamatupidamine võib ikka olla kassapõhine ja tulusid maksustatakse alates 2000. aastast kõigil inimestel ainult kassapõhiselt. Käibemaksukohustuslased peavad ennast registreerima äriregistris, aga siin on oluline käibemaksukohustuse tekkimine ja uued kohustused tulenevad ainult käibemaksuseadusest.


Ajaloo fotokogu () • Fotokogu - Hurt harja vasakult\nHurt harja vasakult.\nKas selgeltnägijad teineteist segavad ka? Seetõttu leiavad kolleegid Oliver Lüütsepp ning Urmas Tali, et kodupubliku ees mängimine on nii Hurdale kui Treialile eriline kogemus,» Treial naaseb nostalgilisse kodusaali Suured panused ja kõrged ootused on selles kohtumises seotud just koondise temporündaja Henri Treialiga, kelle sõnul on kodulinna mängimine tulek alati eriline, olgu see siis koondise- või ükskõik millise võistkonna särgis. Teda küll Keilas polnud, kuid viis Evaldi kolleeegi tulid kohale.\nKohtutakse erinevate Eesti paikade Kate liigeste artriidi ravi. Urmas E. Viimase hooaja võitis šamaan Evald. Teda küll Keilas polnud, kuid viis Evaldi kolleeegi tulid kohale. Valdavalt istusid ja ootasid neid saalis naised.\nMõned tunnid varem kohtusid selgeltnägijad Padise rahvaga. Seal olnud korraldajate sõnul saalis peaaegu sadakond inimest.\nSissejuhatuseks esitas lõppenud hooajal osalenud Heino Mart šamaanitrummil lühikese loitsu. Selle aasta saated on kõik erinevatest lugudest. Diplomilt on ta psühholoog-nõustaja, tervendajaks jõudis mees enda sõnul aastase arengu tulemusena.\nNüüd elab Laisk enesega rahus.\nHeino Mart Laisk kuulamas muresid. Tiibeti helikausi spetsialist Marju rääkis, et teda kutsuti saatesse kolmel korral. Lõpuks andis naine nõusoleku. Hannes Vanaküla on esimese hooaja mees.\nTammekal kaks lahkujat, neli küsimärki - paksuke.ee - Jalgpall luubi all!\nSamuti ma ei poolda kristlikku moraali. Ervin aga seletas, et tema mõõdab muuhulgas energiat. Inimeste probleemid algavad aga nende väliskihtidest.\nVanapagan Heino Mart rääkis pikalt, kuidas algas tema vaimne rada. Tunamullu jõulude ajal puutus ta aga kokku jumalaga. Ta tegi ka ühe katse Marjuga, kus andis edasi armastuse valgust, mida saaks võrrelda emme kalliga.\nNing inimese sees hakkab kihama sädelus, nagu šampanjamullid, rääkis ta. Hannes Vanaküla individuaalne vestlus. Hannes Vanaküla sõnul on olemas meediumid ja maagid.\nMaag töötab sisemise energiaga, meedium aga töötleb välist energiat. Enda sõnul ta tulevikku ei näe ning haigusi ei ravi.\nEi näegi vaimusid Alisa kinnitas Hurt harja vasakult, et tema haigusi ei näe ega ravi. Abivajajad saadab ta arstide juurde. Ervin lubas, et kedagi ta magama ei pane ega hakka ka saalis lendama. Ka Ervin rõhutas vajadust külastada arste ning neile enda hädadest rääkida. Ise on mees ennast üheksal korral Indias täiendanud.\nPublikuga tegi ka katse, kus käed on koos sõrmseongus ning küünarnukid olid tõstetud õlgade kõrgusele. Mõnel jäid sõrmed kinni, mõnel mitte. Küsimuste voorul olid pärimised seinast seina.\nJärgnesid isiklikud küsimused ning konsultatsioonid. Vaid Alisa teatas, et tema isiklikele küsimustele ei vasta, sest on haiglane.\nNad otsivad oma ringreisidega uusi lugusid uute saadete jaoks. Seepärast tahtsid nad ka ise pileteid müüa, et suhelda inimestega otse. Mina ei olnud saalis kaua, sest see teema mind kahjuks ei kõneta.\nAga kui tuleb taas pakkumine ja on huvilisi, siis võtame selgeltnägijad ikka vastu. Mina Hurt harja vasakult ei mäleta, aga ehk ndatel käis keegi selgeltnägija meie majas küll.


? 11.12.07 / Neuroloogia\nJäin suvel (augustis) haigeks. Arvatavasti mingi viirus - nohu, palavik ~38,0\nKurk oli valus (ainult vasakult poolt, eriti neelamisel ), igemed, keel olid nii valusad, põletikus, et ei saanud õieti süüa ega juua. Lõualiigese juures oli valus, suu ei käinud õieti lahti.\nKõigele lisaks tekkis bartholini näärme abtsess, mis lõigati lahti Mustamäe haigla polikliinikus. Selleks ajaks oli palavik tõusnud juba üle 38\nVõtsin ka antibiootikume.\nLäks nagu paremaks, kuid valu neelamisel ja liigese kandis oli ikka. Palavikku enam ei olnud.\nLõpuks läksin septembris perearsti juurde.\nArst laskis teha vere analüüsid.\nSelgus, et mul on kilpnäärme alatalitlus (enne ma seda ei teadnud) ja B12 vitamiini defitsiit.\nSain 10 B12 vit. süsti.\nArst arvas, et võib-olla peale süste kaob see neelamise valulikkus.\nSiis saadeti mind - gastroenteroloogi\nKõik nad ütlesid, et ei tea miks neelates valus on.\nMinul aga on juba neli kuud neelates valus.\nMida ma peaksin ja võiksin ise teha, et olukord paremaks muutuks?\nMina arvan,et Te peaksite pöörduma näo ja lõualuude kirurgi poole või ortodondi poole,sest usun, et need spetsialistid saavad Teid aidata. Ega ma ei oskagi muud soovitada, ajutiselt toob leevendust Ibuprofeen 400 mg 3 korda päevas, aga see pole muidugi lahendus Teie probleemile.


Mehed krattisid põllufirmadelt mitu tonni kütet\nEile toimus Kuressaare kohtumajas eelistung, kus nelja noormeest süüdistati põlluühistutelt vähemalt viie tonni kütuse varastamises.\nKriminaalasja eelistungil määrati istungite toimumisajad. Lääne ringkonnaprokuratuur esitas noormeestele süüdistuse korduvates sissetungimistes põllumajandusühistute tanklatesse ja sealt kütuse varastamises.\nSüüdistuse kohaselt tungiti tänavu veebruaris ja märtsis kolm korda sisse ühte Lääne-Saare vallas asuvasse põllumajandusühistu tanklasse ning kahel korral varastati sealt kütust (kolmandal korral tanklas paraku kütust ei olnud). Tekitatud kahju suurus on 750 eurot.\nÜhel korral võtsid sissetungimisest osa Kert Reinhold (20), Johannes Jürisson (19) ja Raigo Ruttu (27). Ülejäänud kahes episoodis on süüdistus esitatud vaid Kert Reinholdile ja Armin Ruusele (22), keda süüdistati ka märtsis Orissaare vallas toimepandud kütusevarguses. Toona võeti tanklast kütust ligi 670 euro väärtuses.\nJohannes Jürisson sai süüdistuse veebruaris koos teise noormehega Lääne-Saare vallast 380 euro väärtuses kütuse varastamises, Armin Ruuse sai lisaks süüdistuse pidevas juhiloata sõitmises.\nKriminaalasja eeluurimise viis läbi Lääne prefektuur ja seda juhtis Lääne ringkonnaprokuratuur. Korduva sissetungimise ja grupis toimepandud varguse eest näeb karistusseadustik süüdimõistmise korral ette rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistuse. Pideva juhiloata sõitmise eest terendab kas rahaline karistus või kuni üheaastane vangistus.\nLisatud: 09.11.2016 / 17:30\nMis kuradi mehed?Varastest nolgid .


Tiia Toomet Maagilise väega nukud, Hea Lugu | UUS raamat\nTiia Toomet, Maagilise väega nukud, 2015 Hea Lugu\nSelle raamatu saame teele panna keskmiselt 3-5 päeva jooksul peale raha laekumist meie arvele. Juba ammustest aegadest on inimesed uskunud, et reaalse maailma kõrval eksisteerib meie saatust mõjutav üleloomulik maailm, mille asukatega on vaja hästi läbi saada. Lisaks vägevatele jumalatele ja deemonitele on sellesse vaimuilma alati kuulunud ka mitmesuguseid väiksemaid maagilise väega olendeid, kellest mõned on teenimatult varju jäänud. See raamat räägib nukkudest, kes reeglina täiskasvanute jututeemade hulka ei kuulu. Ometi on nukud peaaegu niisama vanad kui inimsugu, nad on elanud meiega koos kümneid tuhandeid aastaid. Nukkude pikk ja kirju ajalugu on inimeste ajalooga lahutamatult seotud. Raamatus kirjeldatakse maailma eri rahvaste kultusenukke ja nendega seotud kombestikku: paleoliitilisi veenusekujukesi, muistseid hauanukke, surnute hingenukke, viljakusenukke, nõidusenukke, katšina-nukke, Jaapani nukumatuste traditsiooni ja palju muud, sh meie oma kodust Metsikut, Pekot, Tõnni ja Kratti. Märksõnad: Hea Lugu nukud kultusesemed maagia rituaalid uskumused kombed ajalugu aimekirjandus Katrin Kaev Mare Hunt\nRaamatu autoriks on Tiia Toomet kasutatud raamatud pealkirjaga Maagilise väega nukud on raamat kirjastuselt Hea Lugu aastast 2015\nmille on kirjutanud Tiia Toomet antud 2015 aasta raamat Maagilise väega nukud on Tiia Toomet oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Tiia Toomet, Maagilise väega nukud vanaraamat.ee raamatupood Tiia Toomet, Maagilise väega nukud\nRaamat "Maagilise väega nukud",\nPealkiri: Maagilise väega nukud\nKujundaja: Mare Hunt ja Katrin Kaev\nidee: Triin Vaaro, Mare Rannast, Mare Hunt; tekstid: Tiia Toomet, Triin Vaaro, Mängides läbi aja [Tartu Mänguasjamuuseumi lastevihik], Tartu Mänguasjamuuseum, 2007, hind: 3,00 eurot\nJane Liiv, Terje Puistaja ja Tiia Toomet, Minu jõulujutt, Eesti Rahva Muuseum, 2006, hind: 2,50 eurot\nKoostanud Jane Liiv (joonistused), Terje Puistaja ja Tiia Toomet (jutud). Toimetajad Tuuli Kaalep ja Tiia Toomet, Minu jõulujutt. 2. osa, Eesti Rahva Muuseum, 2007, hind: 2,50 eurot\nKoostanud: Tiia Toomet, Õnnelik lapsepõlv, Tänapäev, 2007, hind: 24,00 eurot\nTiia Toomet, Kodused asjad, Eesti raamat, 1987, hind: 9,00 eurot\nTiia Toomet, Kuidas panna nööpe. Lugusid väikestele poistele ja tüdrukutele, Eesti Raamat, 1979, hind: 3,80 eurot\nTiia Toomet, Supersünnipäev, Tänapäev, 2007, hind: 8,00 eurot\nTiia Toomet, Värviline kosmoselugu, Kunst, 1979, hind: 3,00 eurot\nTiia Toomet, Vaba valik, Eesti Raamat, 1991, hind: 3,50 eurot\nTiia Toomet, Argipäeva õhtu, Eesti Raamat, 1987, hind: 3,00 eurot\nTiia Toomet, Isamaa suvi, Ilmamaa, 1997, hind: 8,00 eurot


Leisi plaanib jäätmejaama rajamist - Saarte Hääl\n“Eesmärk on teha jäätmete äraandmine inimesele võimalikult mugavaks,” ütles Leisi abivallavanem Enno Reis.\nArenenud riikides väljakujunenud praktika kohaselt vaevuvad elanikud oma jäätmekoormaid ära viima, kui jäätmejaam jääb kuni 20 km kaugusele. Maasi jäätmejaama, mis asub Leisi valla äärealadest kuni 50 km kaugusel, eriti ei kasutata. Vähemalt samapalju jäätmeid annavad Leisi elanikud ära Kudjapel, mis asub tõmbekeskuse Kuressaare külje all.\nEnno Reisi sõnul on uue jäätmejaama asukohaks valitud koolimaja lähistel Leisi aleviku biopuhasti naabruses asuv põllumaa, mis jääb lähimatest hoonetest paarisaja meetri kaugusele. Kuna jäätmejaamas ei hakata jäätmeid ladestama ega komposteerima, langeb ära ka haisuprobleem. Jäätmejaam hakkab vastu võtma vaid taaskasutatavaid jäätmeid (paber ja papp, plast, rehvid, elektroonikaromud, suurjäätmed, ehitusjäätmed, vanametall) ja ohtlikke jäätmeid.\nJäätmejaama detailplaneering valmib sel aastal, toetusraha taotlus esitatakse KIK-i keskkonnaprogrammile 2011. aasta kevadel.\nJäätmejaama rajamise kaasfinantseerimise küsimuses pöördus Leisi vald sel nädalal Maasi Jäätmehoolduse OÜ omanikeringi kuuluvate Muhu ja Ida-Saaremaa valdade poole. Muhu, Orissaare, Pöide, Laimjala ja Valjala vallale saadetud kirjas tundis Leisi vallavanem Ludvik Mõtlep huvi, kas naabervallad on valmis osalema Leisi jäätmejaama rajamise ja halduskulude katmisel samal põhimõttel, nagu seda tehti Maasi jäätmejaama rajamisel ja haldamisel ning Neemi prügila sulgemisel.\nLeisi jäätmejaam läheb hinnanguliselt maksma miljon krooni, millest omaosalus moodustab 15 protsenti. Sellele lisanduvad kulutused konteinerite soetamiseks ja hilisemad haldamiskulud.\nOrissaare abivallavanem Ivar Ansper ütles, et kaasfinantseerimise otsuse langetavad volikogud, kuid tema enda hinnangul on Leisi jäätmejaama rajamine positiivne samm. Arvestades, et Leisi vallal on suur roll Orissaare vallas asuva Maasi jäätmejaama rajamisel ja Pöide vallas asuva Neemi prügila sulgemisel, oleks Ansperi sõnul loogiline, et teised vallad toetavad ka Leisi püüdlusi rajada oma jäätmejaam. “Eks Leisi valla ootused olid Maasi jäätmejaama osas suuremad, praegu tuuakse Leisi vallast Maasi jäätmeid ikkagi suhteliselt vähe,” lausus Ansper.\nKeskkonnaministeeriumi jäätmeosakonna juhataja Peeter Eek ütles Oma Saarele, et vahemaid arvestades kuluks Saaremaale lisaks Kudjape ja Maasi jäätmejaamale ära veel paar-kolm jäätmejaama.\nKindlasti oleks jäätmejaama vaja Sõrve ja Lääne-Saaremaale (Kihelkonna või Lümanda valda) ning Põhja-Saaremaale, kus vahemaad on elanike jaoks liiga pikad.\nEeki sõnul maksab ühe korraliku jäätmejaama käigus hoidmine aastas ligikaudu 200 000 krooni.\nLisatud: 25.02.2010 / 17:34\ntore koht jäätmejaama valikuks- üsna jõe lähedal…kas paremat kohta tõesti ei ole valida…kas peab olema just alevikus?\nLisatud: 25.02.2010 / 17:38\nkeda see seal segab? palun nimesid. Mis see jõgi asjasse puutub kui konteineritesse ja ohtlikud jäätmed varju alla pannakse, see biupuhitus kõrval on ka ohtlikum kui valla planeeritu\nLisatud: 25.02.2010 / 19:32\nMiks peaks Valjala elanik oma vana külmiku Maasi vedama, kui seda saab teha lihtsama vaevaga Kuressaare poole sõites, linna ära andes?\nMilleks peab Valjala vald Maasi ühingus olema?\nVaevalt, et keegi oma külmiku võtab kaasa siis kui mandrile sõidab ning siis selle möödaminnes Maasi jaama viib.\nLisatud: 25.02.2010 / 10:45\nAga kuhu jääb see bensukas mida 20 aastat oodanud oleme?\nLeisi reformi esimene lubadus :D:D\nLisatud: 25.02.2010 / 23:55\nIdee on tõesti hea, aga tõepoolest kas asukoht on ikka sobilik. Tuleks vaadelda plusse ja miinuseid. Rootsis on olemas jäätmejaamad, mis töötavad soojussõlmedena ja korstendest väljuv suits on täiesti puhas ( Partille linna suur soojussõlm ). Sellisel juhul oleks jäätmejaamal Leisi alevikus väga suur mõte, kui seda saaks hiljem kuidagi energeetiliselt kasulikuks muuta. Lihtsalt jäätmejaama loomine on küsitav, sest asuks ta ju ikkagi suhteliselt lähedal elukeskkonnale ja seda enam, et tulevikus on Leisi muutumas Saaremaa terviseedenduse pärliks oma miniSPA, staadioni, terviseradade ja kasvõi ka lihtsalt kõige puhtama õhu poolest.\nLisatud: 25.02.2010 / 12:06\nLubadused on vaid lubamiseks oleme siiani hakkama saanud ju peab ka edaspidi ilma saama… olid ilusad ajad kui anglas bentsukas oli ;)\nLisatud: 25.02.2010 / 13:29\nLeisi vallal oleks kõige mõtekam loobuda Maasi jäätmejaamas osalusest. Maasi jäätmejaama paigutatud osa Maasile tagasi maha müüa ja saadud rahast hakata koos KIK-i rahadega omale jäätmejaama rajama. Vallale kuuluv jäätmejaam on ikka midagi muud, kui osalemine mingis segapuntras, kus hilisemal kulutuste katmisel varem, või hiljem probleemid tekivad. Kui juba kirjatükist on aru saada, et seda vallaelanikud ei kasuta, miks siis seal ühingus üldse olema peab. Loogiline oleks, et igal vallal oleks oma jäätmejaam ja selle asukoht peaks võimalikult sobiv olema kõigile valla elanikele.\nLisatud: 26.02.2010 / 07:57\nJäätmejaam ei ole prügimägi, et see kuidagi ümbrust reostaks või et seda saaks soojussõlmena kasutada. Ei ole küll kuulnud, et elektroonikaromu kuidagi energiaallikana kasutataks. Soovitan tutvuda Maasi jäätmejaamaga, siis saate aru, mida Leisi teha plaanitakse. Praegu tundub, et paljud lugejad arvavad, et hakatakse rajama tavalist prügilat.\nLisatud: 26.02.2010 / 08:30\nJah tösi ta on , et pole kunagi Maasi jäätmejaama külastanud ja kui on nii, et midagi ebameeldivat ümbruskonnale Leisi jäätmejaamaga ei kaasne, siis on ju kõik OK ja sooviks ideele head realiseerumist. Tublid olete.


Kas tehisintellekti tarkust saab inimese omaga võrrelda? Teadlased uurisid seda IQ-testidega - FORTE\n09.oktoober 2017 11:00\nIllustreerival eesmärgil kaader filmist "Artificial Intelligence: AI" (2001), tootjad Warner, DreamWorks, Amblin jt\nTehisintellekt on hetkel tehnoloogiamaailma üks kuumimaid trende ja sestap toimub selles valdkonnas ka kiire areng.\nAga kui targaks praegused tehisintellekti-lahendused on juba saanud? USA Cornelli teadusülikooli esindajad otsustasid seda testida kõige tuntumate tehisintellektide peal nagu Google, Apple'i Siri ja Microsofti Bing.\nKuna tehisintellekti arendatakse aina edasi, peavad nad ka testi kordama. Esimesed tulemused ilmusid möödunud septembri lõpus, jätku-uuring tänavu 4. oktoobril.\nUuringu kokkuvõte on leitav Cornelli ülikooli kodulehel\nMulluste tulemuste põhjal võib öelda, et Google juhib: selle tehisintellekt sai IQ-testi tulemuseks 47,28 punkti. Võrdluseks niipalju, et kuueaastaste inimeste IQ on keskmiselt 55,5 ja 18-aastaste oma 97.\nSee ei tundu ehk vägev saavutus, aga Siri ja Bing jäid Google'i tulemusele kaugelt alla. Siri skoor oli 23,9, Bing sai 31,98 ja Baidu 32,92.\nAreng on siiski märgatav. 2014. a mõõdeti IQ-testide abil eri otsimootorite taibukust. Google'i tulemus oli 26,5, Baidul 23,5.\nKokkuvõttes võib öelda, et inimese taip on tehisintellekti omast esialgu veel vägevam, aga vahe on kahanemas. Ja muidugi on tähtis ka see, milleks taipu kasutada.\nPutin: maailma hakkab valitsema riik, mis tehisintellekti tipptasemele viib! (68) 15.09.2017\nOTSEPILT | Kuidas digiilmas ellu jääda? Seda arutatakse just praegu Eesti suurimal infotehnoloogiakonverentsil (1) 08.09.2017\nApple'i tipptelefonis iPhone X on uuendus, mida just ei oodanud, aga ilma milleta edaspidi nutindust ettegi ei kujuta (51) 13.10.2017


Slaavi horoskoop - VEIS - VARA-WEB (vara.ee)\nRuunide ennustus ajavahemikuks 17.01.2022. - 23.01.2022.a. (550)\nTaro kaartide ennustus ajavahemikuks 17.01.2022. - 23.01.2022.a. (892)\nArtikleid loetud: 42 665 059 korda\nKolmapäev, 29.04.2020.a. | Loetud: 5153 korda\nTa hoiab kinni oma tõekspidamistest ja maailmavaatest ning seda on praktiliselt võimatu muuta. Kui ta on enda jaoks midagi paika pannud, siis nii see ka jääb.\nTalle meeldib kaitsta nõrgemaid. Ta on nende suunas alati helde, tähelepanelik ning heasoovlik. Ta oleks suurepärane sotsiaaltöötaja või ka arst. Ka oma perekonda kaitseb ta "viimse veretilgani".\nArmastuse vallas on ta romantiline ja kirglik. Ta oskab oma tundeid väljendada, mistõttu on teda kerge mõista. Armastuse osas on ta küllaltki otsekohene ning ei häbene, kui soovib, et suhtes oleks üks või teine asi rohkem esiplaanil. Tema kõrval peaks olema partner, kes oskaks oma emotsioone kontrollida, sest kaks emotsionaalset inimest läheks selles suhtes üksteisega tõsiselt raksu.\nVeis on viljakuse sümboliks, mistõttu on tema peres suure tõenäosusega palju lapsi.\nTööasjades on ta pühendunud ja usin töötaja. Mis tehtud peab saama, see ka tehtud saab. Ta ei karda raskusi ja väljakutseid. Enne ta juba jonni ei jäta, kui vajalikud asjad on tehtud. Talle sobiksid rohkem rutiinsed tööd. Ka eelistab ta pigem teha töid, mis talle ette antakse. Ta ise ideid tekitada ei soovi.\nSuhetes kolleegidega on ta meeldiv ja mõistev, kuid seda niikaua kuni talle survet ei avaldata. Ka ei tohi kolleegid asuda Veise mõtete ja ideedega manipuleerima. Tuleb meeles pidada, et kui ta on juba midagi otsustanud, siis nii see ka jääb. Ta vihkab ebaausust ja kurja ning reageerib nende kolleegide suhtes väga jõuliselt, kes selliseid võtteid kasutama peaksid.\nEhkki ta on energiline ja usin, meeldib talle ka lihtsalt logelemine. Ta oskab oma vaba aega kasutada nii, et see aitab tal energiavarud tasakaalus hoida. Ta ei kurna ennast liigsete asjadega ära. Kui ikka väsimus hakkab peale tulema, siis ta leiab vajaliku aja puhkamiseks.\nRahaasjadega tegelemine on talle keeruline. Tal on küllaltki suured väljaminekud ning nende kokkutõmbamine on keeruline ülesanne. Ta küll unistab sellest, et tal oleks piisavad rahalised tagavarad, kuid ühel või teisel põhjusel kogumine lihtsalt ei õnnestu.\nSõpruskond on tal küllaltki suur. Ta tõmbab uusi sõpru enda poole nagu magnet. Need, kes soovivad tema sõbraks saada peavad aga olema head ja meeldivad inimesed. Temaga ei tohi manipuleerida ega talle valetada. Kui teda on kasvõi korra alt veetud, lõpetab ta sõprussuhte silmapilkselt. Ei ole välistatud, et ta muudab teda petnud sõbra elu päris põrguks.\nTema energiavarud on küll suured, kuid ta eelistab oma elu elada rahulikult. Ta ei torma, väldib paljude asjadega korraga tegelemist. Kui üks asi on tehtud, alles seejärel tuleb uus töö. Talle meeldib oma tegevusi planeerida. Ta tunneb ennast oluliselt paremini, kui tal on teada, mida toob järgmine päev, nädal või kuu.


CHLOE eu de parfum 50 ml (135198898) - Osta.ee\nElizabeth Arden 50 ml parfüüm\nEseme ID: 135198898\nEseme ID: 135198898 Seisukord: kasutatud\nSellest värskest ja lillelisest lõhnast aimub kerget roosiaroomi. Tulemus on šikk, õdus ja täiesti sõltuvust tekitav. Tipunootides on tunda roosa pojengi, freesia ning litšipuu vilja värskust . Lõhnasüdames aimub magnoolia, maikellukese ning roosi ülimalt naiselikke akorde. Baasnootides on seedripuu, merevaigu ning mee sametist elegantsi.


HUAWEI mobiiliteenused – HUAWEI tarbija pilveteenused | HUAWEI Eesti\nMobiilse elu võti\nHUAWEI ID on kõige keskmeks – see on mugavalt ühendatud kõigi meie rakendustega, nii et kasutajad pääsevad kõigele juurde vaid ühe toksamisega.\nHUAWEI mobiilne pilv\nAndmete turvaline salvestamine\nSalvesta turvaliselt oma fotod, videod, kontaktid, märkmed ja muu oluline teave. HUAWEI mobiilne pilv võimaldab oma andmed turvalisesse pilve varundada, see hoiab ära andmekao telefoni kaotamise korral, samuti võimaldab andmeid mugavalt igal ajal ja igal pool uude seadmesse edastada.\nHUAWEI AppGallery on ametlik rakenduste levitamise platvorm HUAWEI seadmete jaoks. See pakub kureeritud rakenduste avastamise kogemust, millel on ainulaadsed eelised, sealhulgas mitmikkontroll rakenduste turvalisuse tagamiseks, kohandatud soovitused esmaklassilise sisu kohta, mitmekesised teenused, mis hõlmavad kõiki digitaalse elu aspekte, ning palju tutvustusi ja kingitusi.\nSinu integreeritud tervise- ja treeningukaaslane. Sõltumata sellest, kas soovid oma spordielu alustada, oma tervist jälgida või nutikaid kantavaid seadmeid mugavalt hallata, on HUAWEI Tervise äpp see, mida vajad.\nKunst sinu taskus\nRõõmusta uhiuue elegantse ja klassikalise kasutajaliidese ilu vaadates iga kord, kui kasutad HUAWEI kujundusi.\nHuawei brauser on loodud kiireks Interneti-sirvimiseks, mugavaks otsimiseks ja telefoni või tahvelarvuti kasutaja privaatsuse igakülgseks kaitseks. Samal ajal hoiab rakenduse uudistevoog sind maailmaga kursis.\nSinu isiklik assistent vaid ühe nipsu kaugusel\nAssistendi lehekülg Täna toob Huawei kasutajani intelligentse jõudluse uue taseme ning aidatab leida teenuseid ja teavet kohas ja hetkel, kui neid tarvis läheb.\nNaudi igat hetke oma elus\nPetal otsing toob maailma sinu peopessa. Leia kõik, mida otsite, kiirete, turvaliste ja põhjalike otsingutega koos hulga lisateenustega.\nKuvage kõik > Kuvage kõik >


K-rauta ärikliendiprogramm tegi läbi põhjaliku muutuse - Ehitusuudised\nAutorid: Ehitusuudised , ehitusuudised.ee • 28. veebruar 2019\nKesko Senukai gruppi kuuluvate K-rauta kaupluste ärikliendiprogramm läbis põhjaliku uuenduskuuri – allahindlusprotsent kasvas ja soodustused muutusid kõigile arusaadavamaks.\n“Seni sõltusid meie lepinguliste koostööpartnerite soodushinnad eelneva kalendriaasta ostumahust, muutusid ajas ja tekitasid sellega segadust ja mõnikord ka pahameelt,” selgitas Kesko Senukai Estonia ärikliendi müügidirektor Ivo Looväli.\n“See tõstatas vajaduse ärikliendiprogramm detailideks lahti võtta, analüüsida kliendi ootuseid ja luua päris uus süsteem, mis tagab selge ja püsiva allahindluse kõigile äriklientidele.”\nUus soodusprogramm kasvatas automaatselt kassas saadavat allahindlusprotsenti kõigile äriklientidele. Kui varasemalt võis olla aastaringne püsisoodustus kuni 10 protsenti ja täiendavat soodustust tuli kliendihalduriga eraldi läbi rääkida, siis nüüd kehtib suurklientidele aastaringne allahindlusprotsent 20 ja väikepartneritele 15.\n“Meie klientide hulka kuuluvad nii suured kui väikesed ehitusfirmad ja haldusettevõtted, aga ärikliendina tasub end registreerida ka näiteks korteriühistutel, koolidel ja teistel organisatsioonidel, kel on aeg-ajalt midagi remontida või sisustada,” rääkis Looväli.\nÄrikliendi kliendikaardi vormistamiseks on vajalik täita avaldusvorm kaupluses või kodulehel. Lisaks tagatud püsivale allahindlusprotsendile on äriklientidel võimalus taotleda krediiti, lasta tellimus kaupluse töötajatel kokku panna ja tellida see objektile, vahetada mittesobivad tooted lihtsamalt uute vastu välja ja lasta tellida halduril kaupu, mida K-rauta kaupluses kohapeal saada ei ole.\nKesko Senukai on Baltikumi suurim ehitus- ja sisustuskaupluste kett. Eestis kuulub kaubandusvõrku kaheksa K-rauta kauplust: kaks Tallinnas, üks Tartus, Pärnus, Rakveres, Kuressaares, Võrus ja Valgas. Lisaks Eesti kauplustele kuulub kontserni 22 Senukai ja 54 frantsiisialusel opereerivat kauplust Leedus, 9 KSenukai kauplust Lätis ning Valgevenes 17 Senukai ja 14 frantsiisi alusel opereerivat kauplust.


Kirjed kus märksõnaks on "melon" (13)\nkõik 1932 1933 1934 1937 1938 1939 1940\nMeil kasvavad arbuusid. Valga raudtee laojuhataja Kotilõim katsetas arbuusi kasvatamist, mis andis täiesti rahuldavaid tulemusi. Neid kasvatas ta keldri lõunapoolsel küljel. Arbuusid kasvasid hästi ja vili kasvas väheldase kõrvitsa suuruseks, kaalult kuni 5 kg. Vili oli päris küps.\narbuus / melon\nJõhvis kasvatatakse arbuuse. Jõhvi ühisgümnaasiumi dir. Villem Sõerd on toonud suure pöörde meie aiamajandusse: ta on kasvatanud lõunamaa aedvilja - arbuusid sama suurteks kui nad kasvavad lõunamaal. Samuti loodab ta arbuusidest seemneid saada. Praegu on arbuusi kilo hind 2 krooni. Mõned meie aednikud on aastate jooksul arbuusi kasvatamisega katseid teinud, kuid need katsed ei annud tagajärgi ja mõnel üksikul katsetajal kasvas arbuus vaevalt kaalika suuruseks.\nArbuusidekasvatus. Kubõshkin on hakanud arbuuse kasvatama. Käesoleval aastal on kasvatatud üle 200 arbuusi, millest üksikud kaaluvad üle 10 kilo.\nElvas annavad melonid teistkordset saaki. Elvas, Nigoli aianduses kannavad praegu melonid juba teist saaki käesoleva suve kohta. ... Tänavu sai Nigol ka esimese viinamarjasaagi. Praegu ehitab ta viinamarjakasvatuseks uut kasvuhoonet, kuhu mahutab sada viinamarjapuud.\n635.61 + 634.8\narbuus / melon / viinamarjakasvatus, viinamarjad\nElvas annavad melonid kahekordse saagi. Elvas arendab aednik Nigol lõunamaiste puuviljade üsna ulatuslikku kasvatamist, mis on andnud häid tulemusi. Praegu on melonid andnud juba esimese saagi, kusjuures saak kujunes rikkalikuks. Ka arbuusid annavad rohket saaki. Viinamarjad valmivad augusti keskpaiku, ... ... Möödunud aastal andsid melonid kahekordse saagi ning sama kordub ka tänavu. ...\nMelonid ja arbuusid kasvasid hästi. Elvas valmisid aednik Vilipil vabas looduses arbuusid, Pangodi Venemäe aednikul melonid. Nendele õrnadele lõunamaa taimedele oli möödunus suvi ja soe sügis soodus, nii et melonid ja arbuusid kasvasid üsna suureks.\nMelonid valminud. Elvas on juba rida aastaid arendanud meloni-, arbuusi- ja viinamarjakasvatust koh. aednik Nigol. Tänavu on juba melonid valminud ja müügile lastud. ...\nMelonid valmivad tänavu varakult. Elvas Nigoli aiaäris on tänavune võrdlemisi soodus kevad kiirendanud lõunamaiste puuviljade kasvamist. Praegu leidub lavades juba meloneid, mis peatselt kõlbavad süüa. Mõned melonid on kuni poolekilosed.\nTapal kasvatatakse arbuuse. Tapa ärimees J. Ivanov endale on asutanud eht lõunamaise arbuusi-istanduse. Senised tulemused ületavad lootusi, kuna kasvatatud arbuusid 500-1000 kg rasketeks kasvavad.\n3-kilolised melonid valminud. Elvas on Nigoli aiaäris juba valminud melonide, mis ilmunud ka müügile. ... Ka arbuusid on valmimas...\nSchüler, Wilhelm, temast\nFotol: okasmelon. Tartu aiandusmeiste Wilhelm Schüleri aias Saekoja tän. 40 on kasvanud melon, mis on okkaid täis nagu kastaninupp. Okkad on tugevad ja teravad. Teised samas lavas ja samadest seemnetest kasvanud melonid on olnud harilikud. Okasmelon on hanemuna suurune.\nSikk, A., temast\nViinamarjad ja arbuusid Petseris. Hoolt ja vaeva nõuab, aga saab maitsvat vilja.\nPetseri äritegelane A. Sikk, kasvatatab juba mitmeid aastaid oma aias mahlakaid viinamarju ja arbuuse.Tänavuse sooja suvega, on saak eriti hea.\n634.8Petseri + 635.61Petseri\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 155633906


Toidupank: kõige heldemad annetajad olid sel korral Narva elanikud - Nokitse.ee\nToidupanga toidukogumisaktsiooni raames annetati möödunud nädalavahetusel Prisma kauplustes üle Eesti täpselt 11 743 ühikut erinevaid toiduaineid. Ostjad annetasid konserve, purgisuppe/purgitoite, õli, mahlu, moose, suhkrut, mett, jahu, tangaineid, hommikusöögihelbeid, teed, kohvi, pähkleid, rosinaid ja maiustusi.\nÜllatuslikult täideti kõige rohkem kaubakaste Narva Prismas (2875 ühikut toiduaineid), kus oli annetatud kauba hulgas kõige enam makaronitooteid ning maiustusi. Samuti tuleb kampaaniat õnnestunuks ülejäänud kauplustes, sest annetatud ühikute arv oli kõikjal üle 1000 ühiku. Tallinna annetused (Sikupilli, Kristiine, Mustika, Lasnamäe ja Rocca al Mare Prismast) moodustasid kokku 2/3 kogu kogutud kaubast. Narva ja Tartu Prismas tehtud annetused moodustasid ülejäänud osa.\nToidupanga tegevjuht Piet Boerefijn on rõõmus ja tänulik, sest kordaläinud kampaania annab tunnistust sellest, et eestimaalased tõesti tunnevad muret nende pärast, kel puudus majas. „Kauplustes toiduabi kogudes oleme teinud aitamise väga lihtsaks,“ ütleb Boerefijn, „ja see on tänapäevaste inimeste jaoks suur eelis. Nõnda on võimalik midagi head teha samal ajal, kui oma perele sisseoste tehakse.“\nPrismades toimunud annetuskampaania viidi taas läbi vabatahtlike abiga. Õla panid alla nii vabatahtlike organisatsioonid (Continuous Action, Serve the City ja Vineyard Tallinn) kui ettevõtted – näiteks moodustas Tallinna Vesi pühapäeval oma töötajatest kaks vabatahtlike vahetust kokku 9 inimesega ning oli Mustika Prismas väga suureks abiks. Samad meeskonnad annetasid Toidupangale ka ise hulgaliselt toidukaupa.\nToidupank tänab südamest kõiki annetajaid, vabatahtlikke ja sõbralikke Prisma töötajaid!\nToidupank on asutatud 2010. aasta märtsis Eesti-Hollandi Heategevusfondi Päikeselill ja Swedbanki poolt. Toidupanga tegevust toetab 2010. 2011. ja 2012. aastal Avatud Eesti Fond. Toidupank võtab kaubandusest ja tootmisest vastu peagi realiseerimistähtaja ületavad tooted, komplekteerib vabatahtlike abiga toidukastid ja jagab need laiali enim puudust kannatavatele inimestele ja peredele, aidates nõnda kaasa raiskamise vähenemisele ühiskonnas ja jagades toiduabi sinna, kus on sellest puudus.\nLoe edasi http://www.bioneer.ee/eluviis/sots/aid-12387/Toidupank%3A-k%C3%B5ige-heldemad-annetajad-olid-sel-korral-Narva-elanikud-


Vana Testamendi lood: Kuningas Joosija - meiemaa.ee\nVana Testamendi lood: Kuningas Joosija\nÜhiskonna ühteliitmiseks pressis Joosija tavatu halastamatusega maha kõik mitteomased usundid ja uutis jahvismi ainumaks rahvuslikuks-riiklikuks usuks. Kui Joosija oli kahekümne ühe aastane, leidis aset kaks kaaluvat juhtumit: suri Assurbanipal ja Jeruusalemma saabus prohvet Jeremija.\nJeremija suhtus Joosija uuendusisse toetavalt, sest need viitasid sisuliselt jumalavalitsusliku korra jõustamist Juudas. Oma ettekuulutustes ennustas ta Jeruusalemma purustamist, mis ei süvendanud ta menu elanikkonna seas.\nJoosija valitsemise kaheksateistkümnendal aastal leidsid preestrid templist pikale pärgamendirullile kirjutatud Seaduseraamatu. Jumala iidsed lepingupunktid, püha seadustik, mis kunagi Moosesele oli antud, vanem kui Taavet ja Jeruusalemm ja sama vana kui Siinai.\nKuningas Joosija saatis sõnumi kõigile rahva vanematele ja preestritele ning luges kokkutulnutele raamatu ette. Joosija andis Issanda palge ees tõotuse sammuda Issanda järel ning täita tema käske ja seadusi. Sel päeval sidusid ka Juuda elanikud, noored ja vanad, end Issanda ees üksteisega, et hoida Issanda tahet.\nPärast Assurbanipali surma lõid paljud ääremaad Assüüria riigist lahku. Aastal 612 eKr hõivasid semiidi suguharude anastajad Niinive ja tegid selle varemeteks. Kaotajate väejuht põgenes nobejalgselt oma sõjaväe riismetega Haaranisse rettu ja pidas seal raevukalt vastu. Ta saatis sealt Egiptusesse vaarao Nekole abipalveid: seesama Assüüria oli kakskümmend aastat tagasi tunginud nende maale ja selle põlised linnad laastanud, nüüd aga viskles surmasuus ja palus temalt abi, siis Neko tuli neile vastu.\nTroonile asuvad pojad Jooahas ja Joojakim\nKuningas Joosija pidas Egiptuse vägede liikumist Juudale kardetavaks. Selles olukorras toimis Joosija üsna kitsarinnalise väejuhina. Sõgedast vaenust Assüüria vastu otsustas ta blokeerida tee läbi Kaanani Haaranisse. Joosija sai aga Megiddo all lüüa ja langes lahingutandril Egiptuse vibulaskja noolest, mis tabas teda otse kaela. Kuningas kukkus sõjavankris surnuna kokku.\nTema surnukeha viidi Jeruusalemma ja maeti kuningate hauda. Troonile asus tema poeg Jooahas.\nVaarao Neko sai Haarani all lüüa ja pages. Tagasiteel tungis ta mis tahes takistuseta Jeruusalemma, võttis Jooahase kaasa, Juuda troonile aga pani Jooahase venna Joojakimi, kes kuuletus tema tahtmistele. Temast sai Juuda kuningas Egiptuse alluvana.\nProhvet Jeremija armastas jäägitult oma rahvast ja elas asetleidnut rängalt üle. Ta langes tihti teovõimetusse ja ahastusse. Joojakim oli tema suhtes vimmakalt häälestatud, sest prohveti ettetähendused Jeruusalemma hävingust salvasid teda.\nPärast esimest allajäämist varus Egiptuse vaarao Neko uue rahvaväe, et Süüriat tagasi võita. 605. a eKr läks ta babüloonlaste vastu ja sai lahingus Orontese jõe ääres põrmustava kaotuse osaliseks. Lõplikust purustamisest päästis teda ainult see, et samal ajal suri võitjate väepealik Nebukadnetsari isa, Babüloonia kuningas Nabopolassar, mistõttu pidi poeg koju tõttama.\nNebukadnetsar II valitsemise ajal (604–562 eKr) hõivas riik Palestiina, Iraagi, Foiniikia ja Süüria. Esimesed aastad troonil kulusid uuel kuningal riigi kodustele asjadele ja seepärast jättis ta Juuda rahule.


§ 4 Teenuse määramine\nRT IV, 19.02.2016, 1\nVastu võetud 11.02.2016 nr 68\nMäärus kehtestatakse sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 15 punkti 2, sotsiaalhoolekande seaduse § 14, § 38 lõike 1 ja § 40, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5 alusel.\n(1) Käesolev määrus sätestab sotsiaaltransporditeenuse (edaspidi teenus) taotlemise, osutamise ja kulude katmise korra Jõelähtme vallas.\n(2) Teenust õigustatud saama on:\n1) puudega inimesed, kelle elukohana on rahvastikuregistri andmetel registreeritud ja kelle tegelik elukoht on Jõelähtme vald ning kelle puue takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, kasutada tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle või õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks;\n2) eakad, kelle elukohana on rahvastikuregistri andmetel registreeritud ja kelle tegelik elukoht on Jõelähtme vald ning kes tulenevalt oma elukoha eraldatusest ja tervislikust seisundist, ei saa kasutada ühistransporti avaliku teenuse kasutamiseks.\n(3) Teenust osutatakse isikule, kellel endal või kelle eestkostjal või ülalpidamiskohustusega isikul ei ole iseseisvalt võimalik transporditeenust korraldada.\n(4) Teenuse osutajaks on Jõelähtme Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus). Teenust osutatakse valla bussi või sotsiaaltöötajate kasutuses olevate autodega üldjuhul tööajal.\n(5) Erandjuhtudel tellitakse invatransporditeenust ratastoolis või lamavale kliendile. Vedajale tasutakse arve alusel.\nTeenust osutatakse sõiduks haridusasutusse, töökohta, ravi- või rehabilitatsiooniasutusse, hooldus- või abivahendit väljastavasse asutusse või muudesse avalike teenuste osutamisega seotud asutustesse. Mitme üheaegse tellimuse korral eelistatakse sõitu õppeasutusse või töökohta.\n(1) Teenuse taotlemiseks esitab teenusele õigustatud isik või tema esindaja (perearst, eestkostja, hooldaja, pereliige jne) vallavalitsuse sotsiaaltööspetsialistile taotluse (lisa 1) üldjuhul hiljemalt 10 tööpäeva enne teenuse kasutamist.\n3) telefoninumber ja aadress;\n4) taotleja leibkonnaliikmete loetelu ja nende sissetulekute suurused;\n5) sotsiaaltransporditeenuse osutamise kuupäev, kellaaeg ja sihtkoht ning orienteeruv teenuse kasutamise aeg;\n6) põhjus, mis takistab ühistranspordi kasutamist;\n7) teenuse taotlemise põhjus;\n8) märge teenuse taotleja õigustatud saatja kohta.\n(3) Puudega lapsele haridusasutusse sõitmise teenuse taotlemiseks esitab lapsevanem, eestkostja (kohtuotsus eestkostjaks määramise kohta) või lapse hooldamisele võtja (lapse perekonnas hooldamise leping) taotluse hiljemalt 15. augustiks.\n(4) Tellitud teenusest loobumise korral on isik kohustatud sellest esimesel võimaluselt vallavalitsust teavitama.\n§ 4. Teenuse määramine\n(1) Sotsiaaltööspetsialist vaatab esitatud taotluse läbi ja selgitab välja kas isik on õigustatud teenust saama ning kas vallavalitsusel on võimalik soovitud ajal teenust osutada.\n(2) Taotluse rahuldamise või taotluse rahuldamisest keeldumise otsustab sotsiaaltööspetsialist, teavitades taotlejat vastu võetud otsusest viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 1 tööpäeva jooksul, taotleja poolt taotluses märgitud viisil.\n4) transpordivahend(id) teenuse osutamiseks soovitud ajal on juba eelnevalt broneeritud;\n5) sotsiaalvaldkonna töötaja(d) on taotleja poolt soovitud ajal hõivatud varasemalt kokku lepitud tööülesannetega, mille täitmisaega ei ole võimalik muuta;\n6) muudel teenuse osutajast mitteolenevatel põhjustel (ajutise töövõimetuse korral vms).\n(4) Teenuse osutamisest keeldumise peale on teenuse taotlejal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie Jõelähtme Vallavalitsuse kaudu Harju maavanemale.\n(1) Teenuse hinna kehtestab vallavalitsus oma korraldusega.\n(2) Teenuse kasutaja tasub teenuse eest vastavalt kehtestatud hinnakirjale.\n(3) Teenuse eest tasumisel arvestatakse marsruudi pikkuseks vahemaad kilomeetrites alates teenuse kasutaja elukohast sihtkohta ja sealt tagasi teenuse saaja elukohta.\n(4) Tasu maksmisest on vabastatud:\n1) puudega lapsed ja puudega täiskasvanud õppurid õppeperioodil edasi-tagasi sõidul haridusasutusse;\n2) teenust saama õigustatud isikud, kelle sissetulek ühe pereliikme kohta kuus on väiksem kui 1,5-kordne Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud toimetulekupiir;\n3) teenuse taotleja õigustatud saatja.\n(5) Teenuse taotleja õigustatud saatja on kohustatud:\n1) abistama isikut lähte- ja sihtkohas treppidest tõusmisel ja laskumisel;\n2) abistama isikut sõidukisse sisenemisel ja väljumisel;\n3) abistama isikut tema liikumist hõlbustavate seadmete laadimisel sõidukisse ja sõidukist välja;\n4) kinnitama isiku turvavööga.\n(6) Sõidu lõppedes täidab teenuse osutaja sõidulehe. Arveldamine toimub sularahas või pangaülekandega vallavalitsuse pangakontole.\n(1) Kehtestada transporditeenuse taotluse vorm vastavalt lisale 1.\n(2) Kehtestada sõidulehe vorm vastavalt lisale 2\n(3) Tunnistada kehtetuks Jõelähtme Vallavolikogu 12.01.2009 määrus nr 122 “Invatranspordi kasutamise kord”.\n(4) Määrus jõustub 01. märtsil 2016.\nLisa 1 Sotsiaaltransporditeenuse kasutamise taotluse vorm\nLisa 2 Sõidulehe vorm


Postitaja: World Challenge mai 16, 2013\n„Su õiglust ma ei varjanud oma südames, sinu ustavusest ja su abist ma rääkisin, su heldust ja su tõde ma ei salga suure koguduse ees.“ (Psalmid 40:11). Taavet ei kuulutanud seda imelist sõnumit ainuüksi endale, aga ta teadis, kui väga see on oluline ka kogudusele ja vaevlevale maailmale. Taavet oli nii tänulik Jumalale Tema imeliselt suure armastuse eest, kuna nägi omaenda puudusi: „Kõik mu süüteod on mind kätte saanud“ (Ps.40:12). Sel pole tähtsust, kui väga ka inimesed poleks eksinud – Jumal armastab neid ikka. Seepärast saatis Ta ka oma Poja. Ja see on see, millest me peaksime kuulutama kogu maailmale. Võid sa öelda koos Taavetiga: „Su õiglust ma ei varjanud suure koguduse ees“?\nVõimalik, et üks enim tsiteeritumaid ja lauldumaid salme Jumala Sõnas on: „Sest sinu heldus on parem kui elu; mu huuled ülistavad sind.“ (Psalm 63:4). Sa võid nüüd küsida, et: „Mida sa selle all silmas pead, et Tema heldus on parem kui elu?“ Elu on lühike! See võib hävida kui rohi, mis üks hetk on ja teine hetk enam mitte. Samas kui Tema heldus kestab igavesti. Miljardi aasta pärast on Jeesus sama õrn ja armastav kui tänagi. Inimesed võivad küll röövida su elu, kuid nad ei saa iialgi röövida Tema heldust.\nParim väljendus Tema heldusest on rõõmus ülistus ja kiitus. Peatu ja mõtle hetkeks: Jumal ei ole enam pahane su peale. Kui sa oled valmis hülgama oma patud, võid saada andeks ja taastatud just praegu. Jumala Sõna ütleb, et keegi ega miski ei saa tulla meie ja Jumala vahele: ei ükski patt ega süütunne ega hukkamõistvad mõtted. Sa võid öelda: „Mu elu on õnnistuseks Jumalale ja ma võin rõõmustuda ning hõisata Temas. Olen puhtaks pestud ja vaba; mulle on andeks antud ja mind on õigeks mõistetud, pühitsetud ja lunastatud!“\nKui sa ka tegelikult mõistaks, kui õrn Ta on sinu suhtes – kui kannatlik, hooliv ja iga hetk valmis andestama ja õnnistama – siis sa ei suudaks seda vaid endas hoida. Sa hõiskaks ja juubeldaks seni, kuni enam häältki pole.\nMu armsad – Jeesus on tulemas tagasi ja meie oleme valmis minema. Teil on armastav, hell Isa, kes hoolib teist. Ta on kogunud kokku iga viimse kui pisara, mille olete valanud. Ta on näinud igat te vajadust ja teab igat te mõtet. Ta armastab teid!


Septembri maksulaekumised viitavad kiirele palgakasvule - Pluss\nLangust vedasid finants- ja kindlustustegevus, põllumajandus, kinnisvarategevus ja ehitus. Palgafondi kasv kiirenes septembris enim avalikus halduses ja hariduses. Kasv aeglustus kõige enam info ja side tegevusalal.\nVaatamata eelmise aastaga võrreldes ligikaudu 18 protsenti odavnenud kütusele ei ole bensiini puhul madalam hind tarbimist suurendanud, sest valdavalt on selle aasta bensiini kogused aasta tagusega võrreldes jäänud väiksemaks.\nKui aasta esimeses pooles olid kõik suuremad alkoholiliigid languses, siis viimastel kuudel on vein pöördunud kasvule ning ka õlut tarbiti augustis rohkem kui aasta varem. Alkoholiaktsiisi laekumist mõjutavad suuresti ka turistide ostud ning viimased andmed annavad alust arvata, et nende tarbimine on vähenenud.


Jooksuaeg isasel koeral - Koer.ee foorum | Koer.ee\nTEEMA: Jooksuaeg isasel koeral\nKodus on 1-aastane isane Jack Russel Terrier.\nKuidas ära tunda, et koeral on jooskuaeg?\nMärtsis oli tal paarinädalane periood, kus ta kiunus pidevalt ja käis närveldades ühest toa otsast teise ning esimesel võimalusel tahtis kellegi säärt karata. ARvan, et see oli jooksuaeg.\nNüüd, vaid paar kuud hiljem, on sama asi jälle kordumas. Koer kiunub kogu aeg kui kodus oleme ja on väga närviline, õues ei kuula sõna (muidu kodus kogu aeg väga sõnakuulelik olnud).\nKas tegemist võib olla jooksuajaga?\nKui tihti on normaalsetel koertel jooksuaeg?\nKui järglasi ei soovi saada, kas oleks mõtekas kastreerida?\nKas koera suhtumine inimestesse ja teistesse koertesse võib pärast kastreerimist muutuda kuidagi vaenulikumaks?\nÄkki on hoopis mingid muud probleemid, miks koer niimoodi aeg-ajalt kiunub? Kuidas sellest lahti saada?\nIsastel koertel on koguaeg nn jooksuaeg, ehk siis on nad alati valmis emast paaritama. Emastel koertel on sõltuvalt koerast ja tõust kas üks kord või kaks korda aastas jooksuaeg.\nIsane koer käitub imelikult kui kusagil lähedal oleval emasel on jooksuaeg, kas teil lähedal elab emaseid koeri?\nSee, et koer kellegi säärt kargab, näitab pigem seda, et koer tahab domineerida.\nKindlasti on mõtet koer kastreerida kui järglasi ei soovi, sest nii on teil endal elu lihtsam ja kindlasti ka koeral. Peale kastreerimist üldiselt koera käitumine ei muutu, ta küll ei muutu enam ärevaks kui jooksuajaga emane koer on lähedal ja tavaliselt muutub koer ka rohkem kontaktsemaks peremehega. Teistesse koertesse ta võib suhtuda sallivamalt aga ei pruugi, oleneb, kuidas ta praegu teistesse suhtub.\nÜks asi, miks koer kiunub on see, et ta võibolla tahab, et temaga tegeletakse. Võib proovida, et kui pikalt jalutamas käia ja palju tegeleda, kas koer muutub siis rahulikumaks, teine variant, et tal võivad olla ka mingid terviseprobleemid, või siis tõesti on lähedal keegi emane koer, kellel on jooksuaeg (siis pole midagi muud teha, kui oodata, millal emasel see aeg läbi saab või oma koer kastreerida).\nElame kortermajas, kus on päris mitu koera... ka emaseid. Tundub ikkagi, et tegu on tõesti jooksuajaga.\nSest praegu pole vahet, kas teen temaga õhtul tunnise jalutuskäigu, või nädalavahetusel mitu mitmetunnist. Tulemus on ikka sama.\nPealegi, oleme temaga alati sama palju tegelenud. Seega ei usu, et ühel perioodil ta selle pärast kiunub ja teisel perioodil mitte.\nPaistab, et tuleb ikka kastreerimise peale tõsiselt mõelda.\nKastreerimine on hea variant küll, eriti kui teil seal mitmeid emaseid koeri lähedal elab. See on suht lühike protsess ja koer paraneb ka ruttu, minu koer oli esimene päev selline rahulik aga järgmine päev juba samasugune nagu varem aga üldiselt peaks teda nädalakese rahulikult hoidma ja mitte lahtiselt jooksma lasta, muidu võib endale liiga teha.\nagressiivsus karjajuht kutsika areng kõrvapõletik küüned liigeseprobleemid pärakupaunad tiinus


veteran saab oma jõulusoovi siis, kui ta on taas ühendatud varastatud teenistuskoeraga - Uudised | Aprill 2021\nVeteran saab oma jõulusoovi, kui ta on taas ühendatud varastatud teenistuskoeraga\nKui armee veteran Geoff Hoffman kolmapäeval, 20. detsembril töölt koju tuli, oli ta murelik, kui nägi oma esiväravat ja esiukset lahti. Kuni ta oli tööl olnud, olid tema koju sisenenud röövlid, kes olid ilmselt tema väärisesemete vastu algul huvi tundnud; kuid lõpuks võtsid nad ainult tema 3-aastase pitbuli Bridget. Intervjuus KFOR-ile, mida Hoffman tema majas tegi, ütles ta:\nkuldsete retriiverite kõrvade puhastamine\n“Ma tahan teda lihtsalt tagasi. Panin siia sildi. Võtke mida tahate, aga tooge mu koer tagasi. See on kõik, mida ma tahan. Teil võib olla minu teler. Mind ei huvita. Tooge lihtsalt mu koer tagasi. ”\nLäks mitu piinavat päeva, kuid Bridget leiti jõulutunde varahommikul maaelutee küljest. Ta oli vigastatud ja külm, kuid elus.\nHoffman sattus sotsiaalmeedias varakult ja sageli, kui ta sai aru, et Bridget on varastatud, hakkas sotsiaalmeediasuund #BringBridgetBack levitama teavet kaugele ja laialdaselt, lootuses avaldada survet Bridgetti varastanud isikutele või saada näpunäidet kelleltki, kes teda nägi. . Meedia võttis loo kiiresti kätte. Siin on intervjuu, mille Hoffman tegi KFOR-iga.\nHoffmani kirjeldus Bridget'i seisundist, kui ta leiti, on südantlõhestav:\n“Ta kandis endiselt oma suurt roosa lillekraega koos oma nimesildiga, kuid minu telefoninumber oli maha kraabitud. Ta oli mähitud ka minu jalutusrihma, mis tähendab, et ta varastati mu majast kindlasti. Kahjuks polnud ta vigastusteta. Lisaks sellele, et ta veedab vähemalt ühe öö külmumistingimustes, on tal vasaku esijalaga mitu sügavat lõhet ning ta silmad olid punased ja paistes. Ta oli väga dehüdreeritud, väljaheites oli verd ja kogu kehas tekkis mingi lööve. Vaene asi oli ammendatud.\nTa kiirustati erakorralise loomaarsti kliinikusse ja kohtasin neid seal. Silmadest tekkis säde ja tüüpiline alati esinev naeratus ta näost kadunud, kuid kui palju magati mu voodi katete all, paar südamlikku sööki ja palju hellust hoolitsust, siis tean, et ta saab heaks kui uus pole kiiresti. Bridget on hing, mis on täis armastust ja kiindumust. Tema armastusevaimu ei pidurda miski. Kui ta oli kurnatud, näljane, janu, vigastatud ja külm, oli ta isegi erakorralise loomaarsti juures iga kord, kui ta uut inimest nägi, sõbruneda. ”\nEt maksta edasi kõiki inimesi, kes aitasid Bridgeti kadumisest sõna levitada, plaanib Hoffman üksikasjalikult jagada kõike, mida ta Bridgeti leidmiseks tegi, lootes, et see aitab kedagi teist, kui nende koer kaob. See teave postitatakse Facebooki jaotises #BringBridgetBack.\nBridgeti loomaarsti arvete tasumiseks aitab õõnestatud katsumusest toomiseks luua GoFundMe konto.


Meist – Alledem\nAlledem OÜ on selle nime all tegutsenud juba aastast 1997, kuid töökogemus erinevates valdkondades ulatub veel kaugemalegi.\nAlledem OÜ tegeleb kliima-, külmutus-, kaubandus- ja suurköögiseadmete ning veefiltrite müügi, paigalduse ja remondiga.\nAlledem OÜ üheks tegevusvaldkonnaks on pakkuda klientidele sobivaid kütte- ja jahutuslahendusi. Kliimaseadmete paigaldamise kogemust on ettevõttel juba aastast 1997. Alledem OÜ omab kliima- ja külmutuseadmetega töötamiseks käitlemisluba, mis on EV seadusega nõutud. Ettevõtte spetsialistid on pikaajalise töökogemusega ja põhjalike teadmistega antud valdkonnas. Nende eesmärk on abistada sobiva seadme valikul ning viia läbi korrektne ja kvaliteetne paigaldus. Kliimaseadmete tootevalikus on õhk-õhksoojuspumbad, õhk-vesisoojuspumbad ja maasoojuspumbad tuntud tootjatelt nagu Daikin, Mitsubishi Electric, Mitsubishi Heavy, Nibe, Fujitsu, Midea, Alpicair jne.\nTeine tegevusvaldkond – külmutusseadmed – pakub suures valikus erinevas suuruses külm- ja sügavkülmkambreid ning võimalikku lisavarustust neile (riiulid, raamid lihakehadele). Lisaks ka erinevaid külmlette väiksematele ja suurematele kauplustele. Külmletid on saadaval nii autonoomsetena kui ka kesksüsteemile. Kõikide külmutusseadmete ehitust ja paigaldust teostame ise oma meeskonnaga.\nKohvimasinatest pakume erinevaid mudeleid – leiame teile sobiva lahenduse nii koju, kontorisse kui ka kohvikusse ja restorani. Suudame tuvastada ja parandada erinevate kohvimasinate rikked.\nSuurköögiseadmeid pakume väga laias valikus ja erinevates hinnaklassides. Suudame projekteerida ja pakkuda sobiva seadmepargi igale toitlustuskohale, alustades väikestest kiirtoidukohtadest kuni suurte keskköökideni välja. Paigaldame, remondime ja hooldame kõiki suurköögiseadmeid.\nLisaks leiab meie valikust ka kasutatud seadmeid. Kasutatud seadmete tehniline seisund on alati meie kogenud tehnikute poolt kontrollitud ja seega seadmete töökindlus garanteeritud.


Stilist Janar Juhkov: tänapäeva noored ei oska käituda - Arvamus - sõbranna.ee\nStilist Janar Juhkov: tänapäeva noored ei oska käituda\n8. november 2014, 12:13\nStilist Janar Juhkov kirjutab, et tunneb muret inimsoo tuleviku pärast, sest noored käituvad sageli ebaviisakalt.\nVaadake kasvõi noorte käitumist - koolitundidest puudutakse põhjuseta, vaieldakse vastu täiskasvanutele. Elementaarne viisakas tervitamine on jäänud tagaplaanile.\nTervitamine on ju kui viisaka inimese tunnusjoon. See on inimese esimene kontakt, mis on esmamulje loomisel väga oluline! Samuti näitab lugupidamist teise inimese vastu. Hea oleks, kui sellest ei puuduks ka naeratus, mis puhul on kontakti loomine veelgi kergem.\nMeeldetuletuseks: mees peaks tervitama esimesena naist ja noorem vanemat inimest. Kuid noor neiu võiks endast palju vanemat härrat esimesena tervitada, see jätab parema mulje. Kui välimusest pole aru saada, kes noorem, kes vanem, tervitab esimesena viisakam. Peakatte kandmisel peaks mees ka seda kergitama ja siseruumi jõudes üldsegi peast võtma.\nKuid peab meeles pidama, et alati tervitab esimesena, olenemata east ja positsioonist, ruumi või seltskonda siseneja. Näiteks koolis tervitab klassi sisenev õpetaja esimesena oma õpilasi. Ruumi sisenev ülemus tervitab ruumis olevaid alluvaid.\nAlatihti unustame, et kätlemisel ulatab naine käe mehele alati esimesena, võõrustaja külalistele, ülemus alluvale, vanem nooremale. Kätlemiseks tuleb kinnas käest võtta, kuid naine võib kinda kätte jätta juhul, kui see on raskesti äravõetav. Noormehed tõusevad püsti, kui nad tervitavad mööduvaid nais- või märksa vanemaid meestuttavaid. Ka noor neiu kergitab end istmelt hulga vanema naisisiku või eaka mehe puhul.\nIgapäevases viisakuses on hea, kui kohtleme kõik teisi nagu häid sõpru. Siirus ja sõbralikkus aitavad alati. Noor õpib siis, kui talle antakse head eeskuju ning temaga käitutakse viisakalt.


Nopri Sõir 200g - Nopri kojukanne\nkohupiim, lõss, muna, sool 1,6%, köömned\nenergiat 904 kJ / 216 kcal\nTootekood: 56 Kategooria: JUUST\nSõir on Kagu-Eesti ja setode ning ka lätlaste kaubamärk. Ei kuningriigipäeval ega kirmaskil ilma laagerdamata köömnejuustuta ei saa – aruka perenaise köögis elab tema võileivakatte ja külma suupistena argipäeval ka.\nSõir saadakse piima kuumutamisel keemiseni, lisatakse kohupiim ja kuumutatakse edasi, kuni eraldub vadak – valkjaskollane kuldne vedelik. Mass pannakse mõneks ajaks ilma surveta nõrguma. Lisatakse maitseained ja köömned, soovi korral munad.\nKuumutatakse – ei keedeta! – pisut veel ning jäetakse vormiga jahedasse hanguma. Mida täielikumalt vadak on eraldatud, seda kauem sõir säilib. Mida rasvasem on sõira saamiseks kasutatav kohupiim, seda kreemisem ja sõredam sõir.\nSeepärast on maitsev sõir ideaalne valgurikas toode sportlastele ja inimestele, kellel on piirangud liha söömisel. Sobib ideaalselt inimestele, kes soovivad parandada oma vormi või langetada kaalu. Kuna laapi ei ole kasutatud, sobib ka taimetoitlasele.\nPrevious: Gouda Karulauguga 200g\nNext: Saaluse Mesila mesi 0,7kg


Riik eraldab koolipidajatele 1,6 miljonit eurot eesti keele õppe ja eestikeelse aineõppe toetuseks | Haridus- ja Teadusministeerium\nAvaleht Uudised Riik eraldab koolipidajatele 1,6 miljonit eurot ee...\nRiik eraldab koolipidajatele 1,6 miljonit eurot eesti keele õppe ja eestikeelse aineõppe toetuseks\n11. juuni 2022 - 8:00\nHaridus- ja Teadusministeerium eraldab koolipidajatele eesti keele õppe ja eestikeelse aineõppe rakendamiseks toetuse kogusummas 1,6 miljonit eurot. Toetust jagatakse käesoleva aasta alguses toimunud taotlusvooru tulemuste alusel.\nHaridus- ja teadusminister Liina Kersna sõnul on eraldatav raha suunatud nii Eestis elavate eesti keelest erineva emakeelega laste kui ka uus-sisserändajate keeleõppe toetuseks. „Meie eesmärk on aidata kaasa vähese eestikeele oskusega laste ja noorte lõimumisele Eesti kultuuriruumi ning laiendada nende järgmisi haridusvalikuid edasiõppimisel. Senine praktika on näidanud, et eesti keele kui teise keele tasemetöödes ja eksamites on saanud paremaid tulemusi lapsed, kelle õppetöös rakendati tõhusalt lõimitud aine- ja keeleõppe meetodeid,“ ütles minister Liina Kersna.\nToetust saavad keelekümblusprogrammis olevad koolid ning koolid, kus õpe toimub vähemalt 40% ulatuses eesti keeles. Samuti toetatakse koole, kus õpivad mujalt Eestisse tulnud lapsed ja noored. Toetus laekub koolipidajatele juba lähipäevil, et oleks aega valmistuda järgmiseks õppeaastaks, kui koolidesse jõuab rohkem Ukraina sõjapõgenikest õppijaid.\n1.-9. klassi õpilastele mõeldud eesti keele õppe ja eestikeelse aineõppe toetuse kogusumma on veidi üle 1,6 miljoni. Sellest eraldatakse:\nkeelekümblusprogrammi rakendamise toetuseks 1 065 045 eurot\nvähemalt 40% ulatuses toimuva eesti keele õppe ja eestikeelse aineõppe rakendamise toetuseks 285 825 eurot\nuus-sisserändajate eesti keele õppe ja eestikeelse aineõppe toetuseks 249 800 eurot\nToetus jagatakse seda taotlenud koolipidajatele pearaha alusel arvestusega, et nii keelekümblusprogrammi õpilaste kui ka vähemalt 40% eestikeelset õpet saavate õpilaste pearaha suuruseks on 185 eurot. Uus-sisserändajate pearaha suurus on 400 eurot õpilase kohta, seda juhul kui koolis on kolm või enam õpilast. Kui õpilasi on alla kolme, siis on toetuse suuruseks ühe õpilase kohta 1000 eurot.


EL-i referendum: Canterbury ja Yorki peapiiskopi avaldus | K&T\nPeapiiskop Justin Welby ja peapiiskop John Sentamu tegid ühisavalduse täna pärast seda, kui Suurbritannia oli hääletanud Euroopa Liidust lahkumise poolt.\nNeljapäeval osalesid miljonid inimesed Suurbritannia eri paigus referendumil ja enamus väljendas soovi, et Suurbritannia tulevik oleks väljaspool Euroopa Liitu.\nReferendumi tulemuse otsustas selle maa rahvas. Nüüd seisab parlamendi toetusel valitsuse ees ülesanne teha järeldused referendumi tulemusest ja otsustada selle valguses, milliseid järgnevaid samme astuda. Täna hommikul tutvustas peaminister David Cameron ajalist raami, millal protsess võiks formaalselt alata.\nEuroopa Liidust lahkumise poolt hääletamine tähendab, et me kõik peame uuesti kujundama arusaama Ühendkuningriigist maailmas, kus me sõltume üksteisest; millised väärtused ja voorused peaksid kujundama ning suunama meie suhteid teistega.\nÜhendkuningriigi kodanikena peame me sõltumata oma vaadetest referendumi kampaania ajal koonduma ühise eesmärgi nimel, et ehitada üles suuremeelset ja tulevikku vaatavat riiki, aidates kaasa inimkonna hüvangule kõikjal maailmas. Me peame jääma külalislahkeks ja kaastundlikuks, sildade ja mitte piiride ehitajaks. Paljud naabrite, sõprade ja töökaaslastena meie keskel ja meie kõrval elavad inimesed on pärit teistest maadest ning osa neist tunneb end nüüd väga ebakindlalt. Me peame vastama sellega, et pakume neile kindlustunnet, väärtustame meie suurepäraselt mitmekesist ühiskonda ja tunnustame nende igaühe ainulaadset panust.\nReferendumi kampaania on olnud jõuline ning kohati põhjustanud kahju nii ühel kui teisel poolel. Seepärast peame toimima alandlikult ja julgelt, jäädes ustavaks neile põhimõtetele, mis moodustavad parema osa meie rahvast. Ühtsus, lootus ja suuremeelsus aitavad meil üle saada järgnevast üleminekuperioodist ning tõusta uuesti kindla ja edukana. Meie kui rahva ja maailmakodanike ees seisvad võimalused ning väljakutsed on liiga olulised, et leppida vähemaga.\nLootes elavale Jumalale ja usaldades teda, palugem kõigi meie juhtide eest, eriti peaminister David Cameroni eest tema viimastel kuudel ametis. Me palume ka Euroopa ja maailma liidrite eest, kui nad seisavad silmitsi selle dramaatilise muutusega. Eriti palugem selle eest, et me võiksime minna edasi, ehitades head Ühendkuningriiki, mis jätkaks oma osa mängimist ühise hüve poole püüdlemisel teiste maailma rahvaste seas, vaatamata sellele, et meie suhted muu Euroopaga toimivad uuel viisil.\nAllikas: Canterbury peapiiskop Justin Welby kodulehekülg


Sügisel Eestit külastaval paavstil täitub täna viies ametiaasta: kes on paavst Franciscus? - Arvamus\n13. märts 2018, 20:40\nMarge PaasRooma-Katoliku Kiriku pressiesindaja Eestis\nTäna täitub paavst Franciscusel viies tegevusaasta Rooma paavstina, Peetruse aujärjekandjana, «sillaehitajana». Ta on roomakatoliku kiriku pea, kelle konklaav valis välja peale paavst Benedictus XVI tagasiastumist 11. veebruaril 2013. Tema esimeseks tervituseks Vatikanist Peetruse väljakule kogunenud rahvahulgale oli «Buona sera» (itaalia keeles tere õhtust) pärast valge suitsu tekkimist konklaavikorstnast.\nTundmatu, teiselt kontinendilt pärit kardinal Bergoglio ei olnud tuntud teoloog, intellektuaal või värvikas peapiiskop. Sellepärast tekkis paljudel küsimus – kes on paavst Franciscus?\nJorge Mario Bergoglio sündis Bueno Aireses 17. detsembril 1936. aastal.\nRoomakatoliku kiriku 266. paavsti sõnum on lihtne ja suhtlejana on kirikupea avatud, kaasa arvatud ajakirjanikega.\nPalve on tema jaoks peamine elu vundament ja alustala. Ta on palunud igal angelusel ehk pühapäevasel keskpäevapalvusel Püha Peetruse väljakule tulnud palveränduritel enda eest palvetada.\nPaavst Franciscus Birmas.\nPaavst Franciscus Lõuna-Ameerika visiidil.


Seksiekspert paljastab: kaheksa voodielu puudutavat asja, millest rääkida või vaikida - Suhted & seks - sõbranna.ee\nSeksiekspert paljastab: kaheksa voodielu puudutavat asja, millest rääkida või vaikida\n24. november 2018, 21:12\nTeatud juhtudel on partnerile valetamine aktsepteeritav, sest see võib pikemas plaanis voodielule kasuks tulla, ütleb seksiekspert Tracey Cox. Millisel juhul on aga ausus õigustatud ja millal mitte?\nKui sa oled väsinud, külmetunud või sa lihtsalt ei viitsi seksida. Sellisel juhul on küll igasugune valetamine välistatud, vahendab Daily Mail. Kui sa ikka ei tunne ennast hästi, siis sa ei pea partneri meeleheaks temaga seksima. Seleta talle rahulikult, miks sa hetkel seksida ei soovi ja normaalne mees saab sellest aru.\nKui seks on valus. Peale selle, et valu on igati ebameeldiv, on see ka märk sellest, et su keha protestib ja midagi on valesti. Keegi ei tohiks kannatada valu. Igal juhul tuleb partnerile ausalt öelda, et sul ei ole hea ja paluda tal kas lõpetada või proovida teist poosi.\nPartner proovib uut tehnikat, mis aga jätab sind külmaks. Siin on nüüd kaks varianti – sa võid loomulikult olla aus ja öelda, et see sulle ei sobi või sa siiski tunnustad oma partnerit, millegi uue katsetamise eest. Isegi, kui see tehnika sulle ei sobinud, näitab see siiski, et partner on uuendusmeelne ja ta püüab ning kohe seda maha tehes võid tema entusiasmi nullida. Mõtle, äkki järgmine kord läheb õnneks.\nSa tead, et seekord sa ei saa orgasmi. Mõned inimesed teavad üsna kindlalt juba seksi alguses, et nad ei jõua lõpuni. Kas seda aga partnerile öelda või mitte? Vastus on jällegi jah ja ei. Ühtpidi kohe seksi alguses või pärast mehele sellise asja ütlemine võib teda vägagi häirida ja ega fakt, et sa ei jõua orgasmini ei tähenda tingimata, et sa seksi ei naudi. Seega võta asja rahulikult ja vaata, mis juhtub.\nSa tahad proovida midagi, mis sulle meeldis teha sinu eksiga. Sellest rääkimine on natuke libe tee, kuna siis hakkab mees paratamatult mõtlema sinu eksile. See aga ei tähenda, et te ei võiks neid asju proovida, kuid sellest juttu teha pole ehk mõistlik.\nSul on olnud suguhaiguseid. See on rohkem sisetunde küsimus. Kui sa tunned, et sa tahad sellest oma partnerile rääkida, siis tee seda, kui see aga tekitab sinus ebamugavust, siis ära räägi. Peasi, et oled nüüd terve ja viirust oma partnerile edasi ei kanna. Kui on aga risk, et sa oled veel nakkusohtlik, siis muidugi on vaja sellest teda teavitada.\nSul oli minevikus traumaatiline seksikogemus. Partnerile oma minevikukogemuste rääkimine on igati ok. Samas ei tasu sellega kiirustada. Tee seda siis, kui sa täiesti usaldad teda ja tunned, et oled selleks valmis.\nAsjad, mis erutavad su partnerit, ei eruta niipalju sind. See on natuke hall ala, sest kui su partnerile väga meeldib midagi ja sulle mitte nii väga, siis ühtpidi ei teeks paha talle vastu tulla. Äkki on sul samuti asju, mis partnerile jällegi nii suurt elevust ei paku. Samas, kui sellega kaasneb väga suur ebamugavus ja sa ikka üldse ei taha seda teha, siis ei pea ennast selleks sundima.


Arukülas mängib ja õpetab Eesti paim akordioniõpetaja – Harju Elu\nEsileht / Arukülas mängib ja õpetab Eesti paim akordioniõpetaja\nArukülas mängib ja õpetab Eesti paim akordioniõpetaja (0)\n“Minul on pill kogu aeg ees. Mulle meeldib ette mängida, näidata ning harjutada. Meil on kaks head pilli, mis soetatud valla ja projektide abiga ehk kaks Itaalia Piginit ning kaks Dini Baffettit,” räägib Eve Vendt. FOTO: Allar Viivik\nAruküla huvikeskuse Pääsulinnu akordioniõpetaja Eve Vendt sai kultuurkapitalilt Eesti parima muusikaõpetaja preemia. Tunnustus temale ja veel neljale kolleegile anti üle 22. septembril.\nEesti kultuurkapitali helikunsti sihtkapital ja Eesti muusikakoolide liit andsid pühapäeval, 22. septembril Estonia talveaias üle tänavused 1500-eurosed tunnustused parimatele muusikaõpetajatele. Helikunsti sihtkapitali pedagoogi tunnustuspreemia viie laureaadi seas on Aruküla huvialakeskuse Pääsulind akordioniõpetaja Eve Vendt. Tema kandidatuuri esitasid tunnustusele Pääsulinnu direktor Malle Jaako ning Eesti Akordioniliit.\nKümmekond päeva pärast tiitli vastuvõttu andis Eve Vendt pikema intervjuu Harju Elule. Ikka armsas Aruküla mõisas, kus toimetavad kooli ja huvikeskuse pere, kus õpetatakse pille ning muudki huviharidusega seonduvat.\nMida suur tunnustus teile ja teie Pääsulinnu õpilastele tähendab?\nHea küsimus, nagu tavatsetakse öelda (naerab). Loomulikult on hea meel. Aga ma ei ole kunagi mõelnud, et teen oma tööd tunnustuse pärast. Ja samas läheb kõik samamoodi edasi: õpetused, tunnid ja harjutamine.\nTegelikult on kõik meie õpetajad väärt tunnustust, sest nad teevad oma tööd südamega. Aga võib-olla valiti mind välja tänu headele juhuste kokkulangemisele.\nKuidas te Arukülla õpetama sattusite?\nEsimene kool, kus ma pärast Otsa kooli lõpetamist tunde andsin, oli Võru. Sinna sattusin väga noorena koos abikaasaga tööle. Mida me õpetamisest teadsime, on iseasi. Aga ees oli ootamas akordioniosakond ning vanemad pedagoogid. Nende kõrval hakkasin arenema, omandasin nippe ja tarkusi. Neid kasutan siiani. Seega õpetamisoskuse sain seal linnas. Suur tänu! Otsa kooli ajal tegin veidike tööd ka Tallinnas Liivalaia tänaval asuvas Südalinna koolis.\nKui olin 19 aastat Võrus töötanud, tõid teed mind Arukülla. Siin on väga fantastiline kultuuripinnas. Võtame kasvõi kultuuriseltsi ja tema väsimatu juhi Garina Toomingase. See maja on ka väga hea ning sooja auraga. Meie juhtkond eesotsas direktor Malle Jaakoga on soosiv, toetav ja julgustav.\nOn olnud ka head materjali õpilaste näol. Näiteks kui kokku on 20 õpilast, siis osa neist on väga tugevad. Samas on kogu õpetamise töö kolmnurk: mina, õpilased ja vanemad-kodud. Kui ei oleks vanemaid, kes ei mõtleks laste pillimängule ja toetamisele, poleks ka minu tööl tulemusi. Tihti ostetakse lapsele reisile mineku asemel kallis pill. Mõned vanemad tahavad ise ka mängida. Aastaid tagasi toimetasin lastevanemate ansambliga. Nüüd on see ajapuudusel unarusse jäänud. Mõned toredad vanemad mängivad siiani koos lastega.\nKui kaua olete tänaseks Arukülas õpetanud?\nSiin jookseb juba 23. aasta.\nTe annate tunde veel ka Lool. Kuidas nii paljuks aega leiate?\nKehras õpetasin ka vahepeal mõni aeg. Aga siis läks aegade klapitamine raskeks. Loobusin Kehrast, kuid kohe oli tarvis minna Loole. Seal ei tahtnud keegi Tallinnast spetsiaalselt tulla. Praegu on Lool viis õpilast ja ansambel. Õnneks on töökoht kodu lähedal ning ma sõidan ringi ka autoga.\nKuidas teie ja akordion kokku said? Pill on ju suur ning raske, seda annab tütarlapsel vedada.\nTegelikult ei ole kõik pillid suured. Praegu õpetan nelja-aastast tüdrukut, kes mängib väikest Hiina akordionit. Sellel on kaheksa bassi. Mina alustasin lapsena ka väikese pilliga.\nMina sattusin muusikaga tegelema tänu musikaalsele ümbrusele ning kodule. Vanaisa mängis kannelt ja viiulit, ema veidike akordionit ning tädi kannelt. Kõik kodused perekondlikud peod olid toredad, sest hästi palju tehti ise muusikat. Sealt tuligi selline loomulik rada muusikani. Naabrinaine oli Meriväljal akordioniõpetaja. Mäletan, kui ta tuli meile koju ning pani doominonupuga rütmi koputama. Ilmselt rütmitunne oli olemas ning minust saigi õpilane alates esimesest klassist. Aga mitte laste muusikakoolis, vaid Merivälja algkoolis oli muusikaklass. Kaheksa klassi õppisin. Pärast seda oli dilemma, et mida valida. Nimelt oli minus ka suur teatrihuvi. Tegin katsed Tallinna 32. keskkooli teatriklassi ning ka Otsa kooli. Sain mõlemasse sisse. Siis tuli austus vanemate vastu, et nad on nii palju minu õpetamisse panustanud. Korralik pill maksis näiteks terve ema kuupalga. Ja ema jälgis, et kord oleks, et ma harjutaks ning ülesanded ikka tehtud oleksid. Sees hakkas kripeldama ja läksin Otsa kooli. Kaheksa aastat noorem õde Mae õppis ka samas koolis. Sealt leidsime endale abikaasad. Mae annab siin Arukülas solfedžot.\nKes õpetusi andis?\nSuur nimi Eesti akordionimaailmas ehk Venda Tammann. Suur austus oli tema vastu. Aga Otsa kooli ajal töötas Tammann tegevmuusikuna. Tihti hilines ta seetõttu tundi. Ilmselt kuulub minule kooli rekord, kui ootasin õpetajat kaks tundi. Aga ära ootasin ja tund toimus. Loomulikult ma harjutasin kogu ootamise aja.\nTammannilt õppisin filigraansust, korrektsust ja täpsust. Tema juures pidi kõik olema täpne. Alates noodikirjast kuni sõrmede asendini. Aruküla lapsed kasutavad siiani minu Otsa kooli päevil kirjutatud noote.\nKuidas akordioni õpilasi lisandub? Või hakkab päris oma kätega elava muusika tegemine unarusse jääma?\nEks see virtuaalmaailm jätab õppijaid vähemaks. Aga samas on võrreldes Harju teiste sama taseme muusika- ja huvikoolidega on meil õpilasi palju. Kahjuks on edasiõppijaid vähe. Otsa kool Tallinnas on üpris tühi ning Elleri kool Tartus samamoodi. Põhjus on selles, et lastemuusikakool lõpetatakse reeglina üheksandas klassis. Edasi on vaja saada hea keskharidus, sest kõikidel ei ole muusika tulevane elukutse.\nEks õpilaste meelitamiseks peab ka ise vaeva nägema ning midagi uut välja mõtlema. Meil on iga kahe aasta tagant Võru akordionilaagrid. Igal aastal toimuvad Pärnu laagrid Kihnus. Need on kohad, kuhu lapsed tahavad minna. Aga eeldus on enda partiide korralik äraõppimine. Projektiorkestriga Väikesed Lõõtsad reisime mööda maailma. Viimati reisisime Lõuna-Itaalias. Seda koos Võru õpilastega.\nKoos akordioniga mängite kindlasti ka teisi lõõtsalisi?\nNii ei ole. Lõõts, karmoška ning kontsertiina on ikka hoopis teised asjad oma süsteemidega. Otsa koolis õppisin kohustuslikus korras bajaani. Praegu vajaks harjumine ikka kõvasti aega. Ja ei ole ka kapis ühtegi pilli, mida võiks lisaks akordionile mängida.\nInimesed 4 tundi tagasi\nLoo keskkooli paigaldati termokaamera (0)