TRANSPORT | TENERIFE KOMPASS\nTRANSPORT JA LIIKLUS TENERIFEL\nROHELISED TITSA BUSSID, TAKSO JA PEALINNAS ISEGI TRAMM!\nROHELISED TITSA BUSSID, TAKSO JA ISEGI TRAMM!\nVäga mugav ja soodne on kasutada kohaliku bussifirma TITSA teenuseid. Nende roheliste bussidega pääseb sõna otseses mõttes igale poole, küsige infopunktist või hotelli retseptsioonist kaarti koos sõiduplaaniga. NB! Bussipileti ostmiseks varuge peenemat raha, iseäranis linnaliini bussides ei pruugi bussijuht vastu võtta suuremaid rahatähti, kui 20 või isegi 10 eurot. Bussi- ja trammisõidu eest saab maksta ka Tenmas (Ten+) kaardi ja äpi abil - https://tenmas.es/ Kahjuks on Tenmasi lehekülg ainult hispaaniakeelne, kasutage vajadusel google tõlki. Titsa koduleheküljel on küll võimalik valida inglise keel, aga leht ise on paraku suhteliselt sadistlik, pikapeale uurides saab kuidagi pihta, mis ja kuidas: www.titsa.com\nTakso on Tenerifel muide suhteliselt mõistliku hinnaga, kui juht just valskust ei tee. Kuurordi piires liigeldes arve reeglina kunagi ei öösel (mil taksosõit on pisut kallim) ega päeval üle kümne euro tulla ei tohiks. Pettusi küll paraku esineb ja ma täheldan siit-sealt kuuldu põhjal ja loomulikult kasvava murega, et nende arv sageneb. Soovitan jätta juba kogenud turisti mulje (paar sõna hispaania keeles jne), et need sänikaelad vigurit visata ei julgeks.\nKUIDAS LENNUJAAMAST HOTELLI SAAB?\nEks ikka bussiga, taksoga ja rendiautoga.\nLõuna lennujaam - Las Americas ca 18 km bussipilet ca € 4\nPõhja lennujaam - Las Americas ca 80 km, bussipilet ca € 13\nLõuna lennujaam - Los Gigantes ca 40 km bussipilet ca € 8\nPõhja lennujaam - Los Gigantes ca 105 km bussipilet ca € 17\nTaksoga Lõuna lennujaamast Las Americasse maksab hetkel €25-35, sõltuvalt taksojuhi osavusest taksomeetriga suhelda, Los Gigantesesse €45-55.\nPõhja lennujaama saab lõunast taksoga ca 100 euro eest, Los Gigantesest ca €120.\nTenerifel liiklemine on - no ütleme Tallinn-Tartu maanteega võrreldes lapsemäng ja liikluskultuur on pigem euroopalik kui lõunamaine. Miks see nii on, tuleneb arvatavasti mitmete asjaolude koosmõjust. Esiteks - oma pooled liikluses osalejaist on turistid oma peataolekust tulenevate äkkotsustega - kohalikud teavad sellega arvestada, et paremat suunatuld vilgutav Loro Pargi kleepsuga (ehk ilmselgelt rendi-) auto võib ristmikul samahästi pöörata ka vasakule (ühesuunalise tänava vastassuunavööndisse). Teiseks rahustab liiklust märgatavalt fakt, et turistidest üle poolte tuleb vasakpoolsest liiklusest ja nad käituvad seoses „valel pool” sõitmisega rahulikumalt. Vahest muidugi läheb neil juhe kokku ka - mulle sõidab aastas vähemasti korra või paar keegi ringteel vastu, aga sellega harjub. Suunatule näitamisest tunneb ilmeksimatult turisti ära, sest kõige närvesöövam Tenerife liikluse eripära ongi fakt, et selle väikese roolialuse kangi otstarvet ei tea kohalikest küll mitte keegi. No mitte keegi. Kolmandaks kehtib tänavail vääramatu printsiip "sõida ise ja lase teistel sõita" - hoovist või põiktänavast väljapöörajad lastakse liiklusvoolu meelega, mitte kogemata. Ja last but not least – nagu „vanas” läänes ikka on auto siinmail liiklusvahend, mitte staatusesümbol või (ego)pikendus, niisiis ei ole suuremale autole rohkem lubatud kui väiksemale. Erandeid muidugi on, aga üldiselt austavad ka kellade ja viledega ning ülenikeldatud kummidega bemarid üldiseid reegleid.\nKaasliiklejatest tasub tähelepanelikumalt jälgida ja parem karta kui kahetseda järgmiseid liiklusvahendeid:\n“Pirukakärud”. Vahet pole, kas tegu on kirevate kleepsude või põrandavärviga ületõmmatud kaubikuga, neil on alati otse ebakanaarilikult kiire ja kui saab, siis nad lõikavad nina alt läbi. Kui pirukas gaasitab, on kõigil teistel mõistlik pidurdada.\nTaksod. Jälgides Tenerife taksojuhtide sõidustiili, võib raudkindlusega väita, et tegemist on kõige frustreerivama ametiga planeedil maa ja ainuke viis sellega toimetulekuks on liigelda sellisel kiirusel ning selliseid sõiduvõtteid kasutades, mis teeks au igale algajale kardisõitjale.\nBussid. Nad on suured ja nad hilinevad, seega kulgevad nad nii, nagu oleks nad nägemisulatuses ainukesed sõiduvahendid.\nMaikamehed. Lõunas õnneks harva esinev, aga põhjas küllalt palju segadust külvav juhitüüp. Regaaliateks valge maika ümber trimmis rinnalihaste, paljaks pöetud kukal ja sibulatukk. Keskmine maikamehe vanus on 18-28 aastat, aga nende üle ääre pritsiv testosterooniküttel pulbitsev mentaalsus ning valgurikas silmavaade on 14 aastase omad. Sõiduvahendiks on maikameestel Eestis praktiliselt tundmatud mikroskoopilised Citroenid, Datsunid ja muu säärane 90ndate alguses toodetud kraam, mille spoileriringidesse, min. 300 W kõlaritesse, nikeldatud sumpsidesse jne läheb kogu nende töötu abiraha. Maikamees võib 500 meetri jooksul figureerida kokku neljas reas (tihtigi tundub, et korraga!), kiirendada selle maa jooksul 6 korda ja pidurdada sama palju arv kordi ning anda vähemasti korra signaali (juhtub, et mitmehäälset).\nTelefoniga beibed. Neil on oma nutitelefoniga kordades rohkem tegmist, kui liikluse jälgimisega ja mingil põhjusel ei suuda isegi röögatud sellesuunalise tegevuse vastu suunatud trahvid nende suhtlemisnälga leevendada. Kui teie ees lengerdab nii pooleteist rea ulatuses kummalisi kiirendusi ja hoo mahavõtte praktiseeriv auto ja kui te lõpuks südame rindu võtate ja temast mööda uhate, näete surmkindlalt, et tibin on oma nelja sentimeetriste küüntega lihtsalt hädas sõnumi saatmisega. Ma ise õnneks näinud ei ole, aga kuulnud olen ka sõidu ajal last mähkivast noorest emast.\nAga muidu – nagu öeldud – on liiklus siin rahulik.\nEhk küll tõenäoliselt 99 protsenti Tenerife tänavail liikuvatest brittidest pole Ilfist ja Petrovist kuulnudki, käituvad nad ometigi vääramatult just selle printsiibi järgi, nagu nende raamatus kirjas - “jalakäijad on parim osa inimkonnast!” Tenerife brittidest turistid käsitlevad isegi kaine peaga kogu hoonetest üle jäävat territooriumi kui üht suurt jalakäijate ala, st. et nad astuvad tänavale just seal, kus neile meeldib ja just siis, kui see neile pähe tuleb. Ka juhtumisi vöötrajale pihta saades lähtuvad nad eelkõige ja ainult liikluseeskirjadest, mitte füüsikaseadustest - sebra tähistab tema eesõigust ja ta kasutab seda, vaevumata hindama ligineva auto kiirust ja kaugust trajektooride teoreetilise lõikumispunktini. Kuurordis seega topelt ettevaatust!\nMägedes sõitmine on muidugi elamus, soovitan lihtsalt olla ettevaatlik ja võimaluse korral rooli panna reisiseltskonna kõige kogenum juht. Eriti, kui olete võtnud nõuks ikkagi oma käe peal näiteks "piraadikülas" Mascas ära käia - mis on muidugi absoluutselt kohustuslik vaatamisväärsus iseenesest.\nÄra ületa kiirust! Trahvid on Tenerifel krõbedad.\nLaps(ed) peab(vad) olema turvatoolis! KÕIK lapsed, kes on lühemad kui 135 cm, peavad olema kas turvatoolis (kuni 3-e aastased) või boosteris (4 kuni 12 aastased) ja tingimata TAGAISTMEL. Kui laps on pikem kui 135 cm, siis võib ta panna turvatooli/boosteriga ka esiistmele. Soovituslik on boosterit kasutada kõigil alla 150 cm kasvuga lastel (justnimelt soovituslik, mitte kohustuslik on pikkusevahemik 135-150 cm).\nÄra sõida purjus peaga!!! Murdosa promillist (0,5 g liitri vere kohta ehk 0,25 mg väljahingatava õhu liitris) on siin küll roolis lubatud, aga kui (ptui ptui ptui) õnnetus peaks juhtuma, siis võidakse panna Sind puhuma ja lõhnadega juhi tehtud avarii tagajärjed kindlustuse poolt hüvitamisele EI KUULU. Isegi kui sa ei olnud liiklusõnnetuse põhjustaja, st. süüdi. Takso on odavam, palju odavam. Lubatust suurem joove toob ka €500 - €1000 trahvi kaasa.\nÄra pargi keelatud kohas! See ei loe, et kohalikud ka nii teevad. Praktika on näidanud, et vahel ei puudutata kahte valesti parkinud kohalikku autot, aga nende vahelt viiakse rendiauto tasulisse politseiparklasse. Trahv: 40 kuni 100 eurot. Maksta saab nii sularahas kui kaardiga. Kui siiski nii peaks juhtuma, et auto juurde tagasi tulles ei leia te oma sõiduriista eest, siis pöördu lähima taksojuhi poole, näita talle, kus Sinu auto seisis ja palu ennast viia kohta nimega "DEPOSITO DE LA GRUA MUNICIPAL", siis ta teab, millisesse parklasse sind viia.\nÄra sõida lahtise turvavööga!!! (kehtib kõigi autosviibijate kohta).\nÄra juhi autot lahtise kannaga jalanõudes! Klaasist autosid küll Tenerifel ei ole, aga kui politsei on otsustanud su ette võtta ja autost välja kamandab, siis selle eest saad ka trahvi kaela.\nÄra söö ega joo sõidu ajal! (Kehtib muidugimõista ainult juhi kohta).\nÄra räägi ega saada sõnumeid sõidu ajal mobiiltelefoniga!!! (see viimane kehtib ainult autojuhi kohta ja nagu ülal kirjeldatud, omab kahetsusväärseid erandeid)! Peakomplektiga on lubatud rääkida ka juhil. Trahv kuni 1000 eurot.\nTenerife lennujaamad - turismipiirkonnale on lähemal Tenerife Sur ehk lõunalennujaam.\nIkka bussiga ja taksoga\nKohaliku bussifirma TITSA lehekülg\nGOOGLE kaart aitab transfeeri planeerida ka ühistransporti kasutades:\nLÕUNA LENNUJAAMAST (Aeropuerto Sur Reina Sofia)\nPÕHJA LENNUJAAMAST (Aeropuerto Norte)


Mis teeb kohvi hapuks? Kas hapu maitsega kohv on halb? - Maakodu.ee\nÜks kõige levinumaid küsimusi kohvi ostmisel on, kas see on hapu? Müügiesindajate sõnul küsivad seda seitse inimest kümnest. Eksperdid selgitavad, et see maitseomadus ei ole otseselt seotud kohvi halva maitsega.\nAsjatundjate sõnul peaksime me eristama kahte tüüpi hapusust – hea ja halb. Küsimustele, mis teeb kohvi hapuks ja kuidas eristada head ja halba hapusust, vastab kohvi ja kohvimasinate müügile spetisliseerunud ettevõtte KohviSemu juht Tanel Kalmo.\nTuletadge meelde viimast korda, mil võtsite lonksu haput kohvi. Terve suu tunneb seda teravat, mudast maitset, mis jääb kestma ka natukeseks veel peale lonksu võtmist.\nTanel Kalmo sõnul tekib selline maitse tööstusliku röstimise tõttu, mis ei ole alati “kohvisõbralik.” Kui kohviube töödeldakse suurtes kogustes, ei jää palju aega röstimise üksikasjade paikaseadmiseks, näiteks paar kraadi või sekundit. Ja need võivadki kohvi maitse määrata.\nOlenevalt kohvitüübist või soovitud tulemusest on palju faktoreid, millega tuleb arvestada, kui püüda võimalikult meeldiva aroomiga kohvi saada.\n“Üht tüüpi kohvi tuleb röstida 210 kraadise temperatuuri juures 12 minutit, samal ajal kui teine tüüp võib vajada 240 kraadi ning palju vähem aega. Professionaalsed röstijad jälgivad tervet röstimisprotsessi väga hoolikalt ning arvutavad täpselt välja, kui palju on iga konkreetse oa jaoks on optimaalne. Kõike seda tuleb ka silmaga jälgida. Hästi paikaseatud masinapargist üksi ei piisa,” räägib KohviSemu juht.\nViis nippi, kuidas kodus kohvimasinat seadistada 04.08.2016\nRETSEPT: Kladdkaka ehk Rootsi šokolaadikook 14.07.2016\nValides röstimise jaoks temperatuuri, peab kõigepealt mõtlema, millist tulemust tahame saavutada. Mida tumedam on röst, seda enam kohvi maitsest kaob. Kohvitootjad püüavad tihti nii oma ubade halba kvaliteeti varjata.\nLoomulikult on ka sellel reeglil erandeid. Kõik sõltub sellest, millist jooki te plaanite hiljem teha. Kui röstite ube espresso jaoks, siis on oad tavaliselt tumedama röstiga, kui soovite kohvi valmistada Chemexiga või ameerikalikult, siis on hele röst peaaegu kohustuslik.\nHeleda rösti puhul on optimaalne temperatuur 180-205 kraadi. Röstida esimese “praoni”\nKeskmise rösti puhul on optimaalne temperatuur 210-220 kraadi. Röstimine lõpetada esimese ja teise “prao” vahepeal\nTumeda keskmise rösti puhul peaks temperatuur olema 225-230 kraadi. Röstida teise “prao” keskpaigani.\nTumeda rösti optimaalseks temperatuuriks on 240 kraadi. Röstida teise “prao” lõpuni või kauem.\nIga kohvitüüp erinevast istandusest omab enda unikaalset maitset. Seega pole ime kui öeldakse, et kohvil on laiem maitsete palett kui veinil, millel on umbes 600 unikaalset järelmaitset. Kohv lööb siinkohal veini, omades 1000 erinevat maitset.\nKõrge kvaliteediga kohvil on naturaalselt meeldiv vihje hapukusele, mida saab röstides kas tõsta või alla suruda. Tanel Kalmo ütleb, et röstimisel peaks eesmärgiks olema paras tasakaal magusate, kibedate ja hapude maitsete vahel.\n“Kohvikultuuri laienemisega avastavad röstijad uusi tehnilisi lahendusi kõige peenemate aroomide avaldamiseks. Röstimisprotsess avab laia valiku kohvioa sees peidus olevaid aroome ning neid saab tugevdada, kindlustades sellega lõpp-produkti unikaalse ja eksklusiivse maitse,” räägib Tanel.\nRöstimisprotsess näeb suurtes vabrikutes ja väikestes röstimiskodades väga erinev välja. Suurtes tehastes rändab kohv läbi hiiglasliku toru, kus kuuma õhu vool kuumusega 600 kraadi röstib ube (väikestes röstimiskodades röstitakse temperatuuril 240 kraadi, mitte rohkem). Kogu protsess võtab aega umbes 5-6 minutit. Lõpuks pritsitakse kohvi veega, et ube maha jahutada ning et neid saaks kiiremini pakendada. Selline röstimine aga hävitab kõik erilised aroomid ja kohviubade veega pritsimine teeb nad 2% raskemaks kui nad tegelikult on.\nMasstoodetud kohvil ei ole tihti pakendil märgitud päritolumaad või regiooni. See on seepärast, et kuna isegi ühte tüüpi kohvi segu ei saa eksisteerida masstootmises. Olenevalt spetsiifilise perioodi turutingimustest tarnivad kohviube 10-12 kohviistandust.\nSpetsiifiliselt määrab kohvi hapususe just röstimisprotsess. See võib olla väga meeldiv, mitte jube, seega ei tohiks seda omadust karta.\n"Võtke lihtsalt aega kindlaks määramaks, kuidas vastavaid kohviube on töödeldud, enne kui ostate järgmise paki. Võite väga meeldivalt üllatuda, kui tunnete maitsvaid, kergelt hapukaid maitseomadusi hästi röstitud kohviubades,” KohviSemu juht.


Eestis pole kõigi abivajajate jaoks piisavalt psühholooge - Kõik\nEesti Psühholoogide Liidu president Kariina Laas ütles, et ühelt poolt oskavad inimesed üha enam psühholoogi poole pöörduda, teisalt ongi pandeemia ja piirangute tõttu stressi- ja frustratsioonitase ühiskonnas kõrgem ning seetõttu aina kasvavad nii kliinikumidesse kui ka eravastuvõtule soovijate järjekorrad psühholoogi juurde.\n"Tõepoolest, ka erafirmades ikka järjekorrad on juba mitmekuused. See on aasta esimene pool. Vanasti oli pigem nii, et aasta esimesel poolel oli ikkagi kuu aega maksimum, aga sai kiiremini, ja aasta teine pool läks käest ära. Praegu jääb mulje, nagu oleks aasta teine pool käes," rääkis Laas.\nLaas tõdes, et üha kasvava nõudluse täitmiseks pole Eestis ka piisavalt tööjõudu.\nKriisi tõttu kuhjunud pingeid on Laasi sõnul märgata näiteks lapsevanematel, kes on pidanud töö kõrvalt ka õpetajarolli täitma. Ent enim mõjutab olukord vaimselt muidugi riskirühma.\nTihti just eakate muresid kuulav Tartu Maarja koguduse hingehoidja Lea Saar tõdes samuti, et kui sisuliselt terve aasta pole saadud käia ei raamatukogus ega avalikel üritustel, sealhulgas jumalateenistusel, siis see mõjub rängalt.


20. detsember 2016 kell 5:00\nInvestor Toomas uurib võimalusi, kuidas osta Hiina aktsiaid.Foto: Anti Veermaa\nHiina on investoritele alati olnud kauge ja üsna kättesaamatu maa. Tasahaaval muutub üha rohkem maailma suurima rahvaarvuga riigist välisinvestoritele kättesaadavaks ning investeerimisvõimalused ootavad. Kuidas aga üldse Hiinale ligi saada?\nÜllataval kombel on tegelikult päris mitu võimalust Hiina turule ligi pääseda või riigi ettevõtetesse investeerida. Ma ise pole kunagi ühtegi Hiina ettevõttesse investeerinud, mistõttu mul otsene kogemus puudub ja seetõttu otsustasin endast targemate inimeste abi paluda.\nMõistagi kõige esimene võimalus on osta Hiina aktsiaid näiteks Hongkongi börsilt. Sellisel juhul tuleb liituda mõne välismaise kauplemisplatvormiga või pöörduda LHV poole. “Hiina aktsiatele saab LHV klient ligi läbi LHV Traderi kauplemisplatvormi ja Hongkongi,” ütles LHV maaklertegevuse juht Alo Vallikivi.\nKes aga mõtleb Hiina aktsiatega kauplemise peale, see peab arvestama öötundide ja varajaste hommikutega, sest Hongkong on kuus tundi Eesti ajast ees. “Hongkongi kauplemisajad on ühed ebasoodsamad Eesti investorile ning see on ka üks põhjustest, miks pigem eelistatakse Hiinasse fondide kaudu investeerimist,” selgitas Vallikivi.\nSiit jõuame meie teise võimaluse juurde Hiinasse investeerida ehk fondid. Swedbank Marketsi valdkonnajuhi Andres Suimetsa sõnul Swedbanki vahendusel Hiina või Hongkongi börsidel tehinguid teha ei saa, kuid alternatiivina saab Hiinasse investeerida börsil kaubeldavate fondide (ETFide) kaudu. Suimets nimetab ETFidena FXI, GXC ja ASHR. Tema sõnul tuleb ETFi valikul tähelepanu pöörata, millise indeksi tootlust fond pakub ning millist tüüpi Hiina aktsiatesse investeerib.\n“Üsna pikalt ei olnud investoritel väljapoolt Hiinat võimalik investeerida ei otse ega läbi ETFide kohalikul börsil noteeritud jüaanis kauplevatesse A-tüüpi aktsiatesse, vaid kas Hongkongis dollarites noteeritud aktsiatesse või mujal pigem USA börsidel noteeritud dollarites kauplevatesse aktsiatesse. Nüüd on ka sellised ETFid turul olemas. Uurida tuleks ETFide tasusid, kuna Hiina fondide puhul on need keskmisest suuremad ning võivad erineda oluliselt,” ütles Suimets.\nAmeerikas noteeritud aktsiad\nJa siit jõuamegi kolmanda variandi juurde, mis on osta USA börsidel noteeritud dollarites kauplevaid Hiina ettevõtete aktsiaid ehk ADRe. See on enamikele Eesti investoritele tõenäoliselt kõige meelepärasem ja mugavam viis, sest USA turule on lihtne ligipääs, kauplemisajad on vastuvõetavad ning suur hulk tuntud ettevõtteid on USAs saadaval.\nKui rääkida veel ühest ADRi eelisest näiteks Mandri-Hiina või Hongkongiga võrreldes, siis see on kohustus vastata USA Väärtpaberikomisjoni (SEC) nõuetele, mis võimaldab investoritel rohkem infot saada firma finantside kohta kui näiteks välisbörsil. ADRe uurides veenduge, et tegu oleks vähemalt teise taseme (Level 2) ADRiga. Selline ADR peab vastama paljudele SEC nõuetele ning erinevus Level 3 ADRiga on fakt, et teise taseme ADR ei saa kaasata kapitali. Näiteks Alibaba Group Holding New Yorgi börsil on kolmanda taseme ADR.\nHiina aktsiad on huvitav teema ja ma üritan end nendega kursis hoida, kuid seni pole nad mind investeerimise mõttes ahvatlenud. Kirjutage mulle, kui teil on kogemusi Hiina aktsiatega ja tahate neid minuga jagada või teid lihtsalt paeluvad Hiina aktsiad. Mu e-maili te juba teate: [email protected]


Lelle Alternatiiv '08 bändide ja abiliste registreerimine\nby Lellealt on Teis 19 Veeb 2008, 12:35\nLelle Alternatiiv- mis see veel on? Kui Sa ise sellest veel kuulnud ei ole, siis kindlasti leidub Sinu sõprusringkonnas keegi, kes on. Aga pole viga, kui ei ole- alljärgnev annab Sulle hea ülevaate.\nÜritusele Lelle Alternatiiv pandi alus aastal 2003, seega on käesolev juba viies. Ja arvestades, millise hoole ja pühendumusega seda korraldatakse, pole ka midagi imestada. Vähe sellest- iga aasta on ettevõtmine suuremaks kasvanud. Kui alustati kohalikus kultuurimajas ühe õhtuga, siis nüüd toimub see vabas õhus. Looduskauni Imsi mäe ning järve ääres, mille asukoht on võimalik täpsemalt tuvastada kodulehekülje (vt allpool) kaudu. Ja pidu kestab kaks päeva-ööd.\nFestival on ainulaadne nii oma lihtsuse kui soojuse poolest. Aga paistab silma ka sooviga midagi head korda saata. Alternatiiv ei ole kasumi peal välja, vaid toetab ise kohalikku kultuurielu. Nelja Lelle noormehe poolt veetud üritus annab võimaluse ennast näidata nii noortel bändidel kui ka vanadel tegijatel ning pakub meeldiva ja unustamatu elamuse külalisele.\nLelle Alternatiiv 2008 toimub südasuvel, 4. ja 5. juulil. Seega on just paras hetk see aeg enda kalendris broneerida. Ootame esinema 35 bändi Eestist. Samas jätkub ka tore traditsioon kutsuda külalisi kaugemalt. Oma võimaluse siinkandi rahva südamesse jälje jätmiseks saavad 5 bändi välismaalt. On põhjust eeldada, et lisaks esinejatele saabub piiri tagant ka publikut.\nTundub põnev? Lisainfot saab aadressilt www.lellealternatiiv.ee\nArvad, et just Sinu bänd peaks sellel meeleolukal üritusel üles astuma? Miks mitte. See võimalus on täiesti olemas. Ja ma olen üsna veendunud, et seda sammu ei tule kahetseda. Selleks tuleb end registreerida siin!\nLisaks on ürituse sujuva toimumise juures kaasa aidanud inimesed, kelle töö on olnud väga tänuväärne. Need on vabatahtlikud abilised. Kes aitab piletite müügiga, kes teeb midagi muud. Täpsem info on kodulehel. Kui arvad, et just Sina oled valmis abikäe osutama, siis registreerida saad end siit.\nKohtume suvel Lelles\nLelle Alternatiiv '08 reganud bändide hindamine\nby Lellealt on Kolm 07 Mai 2008, 14:04\nSulle ei meeldi, kui sinu eest otsustatakse? Oled mõnel kontserdil tundnud, et sina ise oleksid suutnud parema esinejatekava kokku panna? Selge. Nüüd on sul endal võimalus oma sõna sekka öelda ja sellega otsustusprotsessis kaasa lüüa.\nKolme kuu jooksul registreerus Lelle Alternatiivile esinema 127 ansamblit Eestist, Leedust, Lätist, Rootsist ja Soomest. Festival ise toimub 4.-5. juulil Raplamaal, Lelles, Imsi järve ääres ja kestab 32 tundi jutti! Üles seatakse 2 kõrvuti asuvat lava, kuhu pääseb esinema 60 bändi.\nMis bändid seal üles astuvad? Nüüd on just sinu võimalus otsustada! Sina aitad määrata, kes pääseb esinema, kes mitte. Hindamine toimub Lelle Alternatiivi kodulehel kuni 15. maini. Mine vaata bändid üle ja anna oma hääl siit!\nRe: Lelle Alternatiiv '08 bändide ja abiliste registreerimine\nby Lellealt on Teis 10 Juun 2008, 21:12\nSelgunud on 4.-5. juulil toimuva Lelle Alternatiivi '08 esinejad. Viiendat korda Raplamaal Lelles toimuval muusikafestivalile avaldas soovi esineda 127 bändi, kellest esinema valiti 60 ansamblit baltikumist ja skandinaaviast.\nLelle Alternatiiv on omanäoline muusikafestival, kuna nii esinejad kui ka korraldajad ei lähtu omakasust, vaid pigem soovist nautida mõnusat muusikat ja seda vabas looduses mõnusa seltskonna keskel. Tulevikus nagu ka täna on festival rahvusvahelise publiku ja rahvusvaheliste esinejatega. Läbivaks teemaks on rockmuusika ja ühendavaks elemendiks vaba olemine.\nEesti mastaabis on erakordne ka piletihind. 100 krooni eest saab publik nautida muusikat 32 tundi ühtejärge. Madalal on hoitud hinnad ka toitlustuse- ja lahjade alkohoolsete jookide puhul. Seda eesmärgil, et iga külastaja tunneks end vabalt ja naudiks enda ümber toimuvat. Lelle Alternatiiv on mõttelaadilt hipilik ja vaba - muusikutele ja külastajatele ehe ja vahetu kahepäevane rock'n'rolli küla\nFestivali korraldav meeskond on oma asja ajanud juba 5 aastat ja üritusest saadud tuludega on aidatud ehitada Lelle korvpalliplatsi ning kultuurimaja.\nLelle Alternatiiv’08 üles astuvad ansamblid (esinemisjärjekorras) on:\nVaruväljapääs, Crashdaf, ÄSS, Conflict OK!, zeromantic, KukeProtest, Börte, The Briefing (LV), Aides, Mike (SE), Cookies, Spido, Soul Seduction (SE), Giuseppe Perverdi Big Band, SideMind (LV), SIck Ofz Sorrow, T69, Punkentsefaliit, Capital Delusion, LIHA, Reside 72, Pervertum Debile, Smells Good, B.A.G., Creative-Z, The Lost Highway, Miip, Scansi, John Stuart Mill, die moritz, Lemb, Mikk ja Marko, Thursday 12th (LV), Dr. Hell Hambaravi, Adjusted (SE), CraptastiC, CROWD (LV), The Filler, Veebruar, sthlmsyndrome (SE), Godot Ootab, Milena (LV), Blueprint (LV), Ken Marquess & The Monarchists, Full House (LV), EATING PEBBLE (SE), Horse (FI), Dunghill, Moondust (LT), Ketaspidur, Steel Scream, Dirty Diana (alias Pornostation Slit)..., Override (FI), Screampiece (LV), Mullets n' Bullets (FI), Pööloy Gläänz, Gina (FI), Mojo Swing (FI), Defrage, Püha Kõblas.\nTäpsem info kodulehel http://www.lellealternatiiv.ee


Külmašokk ja kuumutamine ehk kuidas sünnib jäätis - Kaup ja teenus - Tarbija\nKülmašokk ja kuumutamine ehk kuidas sünnib jäätis\nKui Eesti poodides müüakse 35- kuni 38-protsendilist vahukoort, siis Balbiino jäätisetehas kasutab 40-protsendilist koort. «Tegelikult see koore rasvaprotsent võib pisut erineda, aga siis me muudame retsepti nii, et lõppkokkuvõttes oleks jäätis kogu aeg sama maitsega,» selgitas Balbiino kvaliteedi- ja arendusjuht Kristel Männik.\nÜllatuslikult selgub jäätisevabrikus ringi käies, et jäätise tegemise puhul on väga oluline kuum vesi, mida jahutatud koorele lisatakse. «See aitab lahustada suhkrukristalle,» selgitas Männik. Vastavalt jäätisesordile lisatakse sinna kas koorevõid või taimerasva. Suured kamakad rasvainega pannakse sooja veega täidetud torudele ja nii otsekui radiaatoril lebades sulab see kraam nõusse, kus seda pidevalt segatakse. Kui rasv, vesi ja koor on kokku segatud, pastöriseeritakse see 83 kraadi juures. «Seejärel läheb segu homogenisaatorisse, kus rasvakuulikesed lõhustatakse, et jäätise struktuur oleks ühtlane ja konsistents õige,» rääkis Männik. Kui mõni jäätisesõber on imestanud, miks jäätisesse pannakse emulgaatoreid, siis selleks on oma kindel põhjus. Seda on vaja, et juba lõhustatud rasvakuulikesed omavahel uuesti ei kleepuks.\nPiimakonsistentsiga mass saadetakse seejärel mahutisse, kus see kiiresti jahutatakse 2 kuni 6 kraadini. Selleks kulub u 4 tundi. Samal ajal kui jäätisemassi jahutatakse, sulatatakse kõrvalolevas mahutis glasuuri. «Nii et laias laastus võib öelda, et jäätisetegu kestab pool päeva,» sõnas Männik. Ühte mahutisse mahub kuus tonni jäätist ja selliseid mahuteid on Balbiinos kümmekond.\nKui palju külma maiust päevaga valmis saab, sõltub tehase rahva kinnitusel hoopis pakkimisliinidest. «Keeta jõuame alati rohkem kui pakkida,» tunnistas Männik. Perejäätiste pakendamine võtab kauem aega, aga pulgajäätiste liin suudab tunnis toota 10 000 jäätist.\nMahajahutatud jäätisemass, mille konsistents meenutab vahustatud koort, läheb pärast esialgset jahutamist friiserisse, kus seda vahustatakse. Just sellest seadmest sõltub, milline on jäätise lõplik konsistents ja kui õhuline see sööjale tundub. Friiserist tulev -2 ja -6 kraadini jahutatud segu saadetakse siis kiiresti läbi külmatunneli. Jäätisevabriku rahva kõnepruugis antakse maiusele -40 kraadi juures külmašokk. Kiire külmutamine aitab vältida jääkristallide tekkimist. Perejäätiseid šokeeritakse u tunni jagu, väiksemate jäätiste puhul piirdutakse poole tunniga.\nBalbiino kogemus näitab, et sõltumata sellest, kui ilus on suvi ja soe ilm, augusti lõpus loobuvad Eesti inimesed pulgajäätistest ja hakkavad ostma suuri liitriseid pakke. Nii töötabki tehas suviti seitse päeva nädalas, talvel tuleb tööpäevi vähem.


Ray-Ban RB2180 - 601/71 | Alensa.ee\nRay-Ban RB2180 - 601/71 €160.15\nPraegune toode €160.15 €172.05 €160.15\nRay-Ban €172.05 Ray-Ban €172.05 Ray-Ban €160.15 Ray-Ban €108.90 Ray-Ban €148.25 Ray-Ban €183.95 Ray-Ban €183.95 Ray-Ban €160.15 Ray-Ban €160.15 Christian Dior €279.90 Fendi €233.90 Fendi €232.90 Givenchy €194.90 Jimmy Choo €203.90 Max Mara €123.90 Max Mara €80.90 Ray-Ban €195.85 Ray-Ban €180.38 Ray-Ban €195.85 Ray-Ban €243.45 Ray-Ban €160.15 Alensa €8.99 Boss by Hugo Boss €126.90\nSelle prilliraamide disain on ümargune, mis ideaalselt sobib kandilisele ning trapetsikujulisele näole. Prilliraamide vorm on teatav näga Panthos, Tea Cup ehk teetass. Selline vorm on hetkel moes nign ideaalselt sobib ümmargusele ning ovaalsele näole. Raam on must, mis sobib enamikule inimestest. Sobib igapäeva kasutamiseks. Must värv on ka väga elegantne. Prilliklaasi värv on roheline. See on hea valik inimestele, kes tegeleb spordiga õues. Materjal on tehtud kergest ja väga vastupidavast plastist. Kas soovid teada, millised päikeseprillid sobivad just Sulle? Proovi valitud päikeseprillid virtuaalselt!


Puhas Elu: Ka nii võib inimeste suhtumist muuta :-)\nDeutsche Bank otsustas Madison Square´i parki üles seada suure elektroonilise "kella", mis näitab inimestele, kui suur on CO2´e emissioon igas sekundis.\nSelle 7 korruselise maja kõrguse kella idee on panna inimesi rohkem mõtlema kasvuhoonegaaside ja globaalse soojenemise ning selle mõjude üle. Praeguseks on näitaja jõudnud 3,64 trillioni tonnini, mis on viimase 800 000 aasta kõrgeim CO2 tase meie atmosfääris.\nUuringud näitavad, et igas sekundis paiskub keskkonda ca 800 tonni CO2´e.\nPosted by Tommy at 18:20\nLubage küsida, kas CO2 emissioonide puhul käib jutt inimtekkelisest CO2-st (mis moodustab ca 1,5 % looduslikust CO2-e ringlusest)?\nOleks tore, kui võrdluseks toodaks vulkaanipursetest atmosfääri paisatud CO2 kogused. Ning CO2 ja veeauru võrdlev kasvuhooneefekt. Nagu ka CO2-e ja atmosfääri keskmise temperatuuri põhjus-tagajärg tegelik seos.\nEhk siis, tore, kui me kõik üheskoos lõppevaid loodusressursse säästame, kuid ärgem põristagem trumme ühe hädise kliimaparameetri ümber. Tühise osakaaluga (0,038 %) ja vähese kasvuhooneefektiga (270 x väiksem k.e. efekt kui veeaurul) gaasi ümber, millest inimtekkeline osa on kaduvväike. Gaasi ümber, mille kogus Maa ajaloos viimase 2 miljardi aasta jooksul väikeste kõrvalekalletega aina vähenenud on. (küsimus: mitu jääaega on viimase 800 000 aasta sees olnud?)\njah, jutt käib "inimtekkelisest CO2-st", mille osakaal ei ole paraku kaduvväike.\nNing kas soovid väita, et kuna osakaal on väike, siis ei tulekski selle teket vähendada ? Sellist väidet olen erinevate säästmiste kohta ennegi kuulnud ja tekib tunne, et kui säästad vähe, siis pole pigem üldse mõtet säästa. Väga väär.\nMitu väikest teeb paraku kokku ühe suure ja kui inimtekkelise CO2´e emissiooni ei vähendata, on sul kokku N+1 reostajat ja reostus seeläbi suurem.\nViimase mõnekümne aasta\njooksul on maakera keskmine temperatuur kasvanud kuni 0,03°C aastas.\nOluliselt on vähenenud liustike pindala, kiirenenud liustike sulamine ning tõusnud maailmamere tase.\nVaidlused inimtegevuse mõju ulatuse üle maakera kliimale küll kestavad,\nometi ei kahtle keegi faktis, et inimtegevus mõjutab maakera kliimat, seeläbi mõjutades kõiki maakera elanikke, nende eluolu ja toimetulekut.\nKui Euroopa liidul on õnnestunud vähendada kasvuhoonegaaside emissiooni juba ligi 4% võrra, siis ma ei ütle, et see oleks "kaduvväike" kogus, nagu Sina väidad. Eestis on praegu kasvuhoonegaaside emissioon iga elaniku kohta ca 10,2 tooni aastas ja seda ei ole teps mitte vähe. Ka ei saa seda nimetada kaduvväikseks osaks.\nCO2 emissiooni arvestuslik kogus ühe ruutkilomeetri kohta (inimtegevuse tagajärjesl) on maailmas keskmiselt 157 tonni.\nKeskkonnasäästlik mõtteviis seisneb selles, et iga inimene siin maailmas saab anda oma väikese panuse keskkonna säästmisel, mis summaarselt on vägagi määrav panus.\nKõik või mitte midagi suhtumine on kahjuks paljude seas tüüpiline aga ülimalt väär.


⓵ Pärnamäe keskus\nLoengusari tervikuna varustab Sind. Aitan igapäevaselt transpordiettevõtetel inspektsiooni kontrollideks valmistuda ning omast kogemusest.\nAastast kogub ja levitab töinspektsioon. Kuna külm ja pime talv selleks. Suurema valiku mahetoitu leiab.\nLeiba, kus maitseomadused ja tervislikkus oleks kenas tasakaalus. Hoolimata sellest kui palju on seedetrakti haigusi, nad alluvad. Väna puukool on Eesti suurim okaspuude kasvataja.\nHome » Nagu te küsite » Pärnamäe keskus\nLisaks taimede mügile pakub, väna puukool klientidele erinevaid teenuseid. Ohutusjuhend ja kasutusjuhend. M ootab sinu ankeeti. Liikumisteede ohutuse kontroll, esmaabivahendite olemasolu jne. Peamised mügiartiklid on elupuud. Aja jooksul on väljakujunenud enamnõutud valdkonnad, kus saame teile abiks olla. Puhastamine : maha laadida. Tore on olla kahe väikese pätu emme! Hetkel on hinnakirjas 572 lehtpuud (320 fotot) ja 539 okaspuud (543 fotot) arboreetumHetkel on nimekirjas 979 lehtpuud ja 1799 okaspuud andmebaasHetkel on andmebaasis 1564 lehtpuud (777 fotot) ja 2513 okaspuud (1762 fotot). Seedesüsteemi korral on väga oluline teada tö algoritmi: manustamine, tötlus ja väljutamine. Neti on Eesti parim kataloog ja otsingumootor.\nKuulutused kategoorias naine tutvub mehega, tutvus. Viljapuude ja marjapõsaste hinnakiri : Viljapuud ja marjapõsad 2017. Töõnnetuse teatise vormistamine muutus lihtsamaks kuidas tõsta immuunsust? unapuude l ikamine : tk: 25-50 luuviljaliste l ikamine : tk: 20-25.\nkauplus on talvepuhkusel ja taasavame kaupluse.märtsil, siis juba koos kevadiste lillede - tulpide ja nartsissidega. Valmib kiirelt ja lihtsalt. Püriit toob positiivsust meeltesse! Lehtpuude ja -põsaste hinnakiri : Lehtpuud ja -põsad 2017. Kolasin oma arvutis ringi ja leidsin ühe ammuse artikli, millel vanust 7 aastat ja autoriks kaire kenk.\nkalender töinspektsiooni koolitus Valgas\nTöinspektsiooni kontroll on ettevõtte jaoks üldjuhul negatiivne kogemus, mitte tulemus, vaid kogu selle protsessi läbitegemine ja ettevalmistamine. Olgu siis t ks kas unapuude l ikamine v i hekkide p gamine. Väga populaarne on taimede rent erinevateks sündmusteks. Mahetoit jõuab järjest suuremas valikus ka meie puhastamine supermarketite riiulitele. Seb üldinfo: Klienditugi 665 5100, faks 665 5103, seb peakontor: Tornimäe 2, 15010 Tallinn. Kõik ettevõtted, kus on tool vähemalt 1 tölepinguline inimene, peavad teavitama töinspektsiooni roosileht kohalikku asutust ettevõtte tegevuse alustamisest või. Püsilillede hinnakiri : Püsililled 2017. Meie puukool on avatud e-r kell 8-17.\nKliendiportaalis saab kasutaja andmeid sisestada, muuta ja edastada ning vaadata, milliseid andmeid. Leida võib nii kodu- kui ka välismaiseid tooteid. See koosneb subjektiivsest (mõtmine toimub vastavate pinkide. Neti igapäevanekasutajate arv ületab 350 000. Kõiki igapäevaseid pangatehinguid on kõige mugavam teha. Mesilased koguvad mett endale talvesödaks, tarvitades osa kogutud meest talve jooksul ning ülejänu varakevadel, kui looduses veel nektarit koguda ei ole. Samuti pakume kliendile ostetud taimede transporti ja istutamist.\nKõiki igapäevaseid pangatehinguid on kõige mugavam teha. Võluaia kauplus on talvepuhkusel ja taasavame kaupluse.märtsil, siis juba koos kevadiste lillede - tulpide ja nartsissidega. Kaupluse telefon 60114.\nMilliseid puittaimi siis kevadel l igata ja kuidas? Find more about weather in Tallinn, ee click for weather forecast. Tihti tehakse dokumendid nii palju korda, et töinspektsiooni kontroll, kui ta peaks saabuma, otseseid puudusi ei leiaks, ütles Katkosild. Silmanägemise kontroll jagatakse kaheks osaks. 2 posts published by uido Truija during november 2011. Kui sa pole kuulnud varem kinoast siis täpsemalt saad lugeda. Väna puukool, oü on üks Eesti suurematest dekoratiivsete okaspuude kasvatajatest. Muhu leib on kasvanud plaanist küpsetada kodus oma pere jaoks maitsvat leiba. Puud ja põsaste Istutamine.\nVõluaed - aiand, aiandikauplus\nIgivanad saag, frees ja hövel ehk töinspektsiooni kontroll tuvastas\nBewertungen für die Nachricht pärnamäe keskus\nEfumoc hij schrijft:\nSuurema valiku mahetoitu leiab. Seb üldinfo: Klienditugi 665 5100, faks 665 5103, seb peakontor: Tornimäe 2, 15010 Tallinn.\nPuvomim hij schrijft:\nGifovoz hij schrijft:\nVastavalt Eestis kehtivale Elektriohutusseadusele peab elektripaigaldise omanik tagama, et elektripaigaldist kasutatakse nõuete kohaselt, sealhulgas. Neti on Eesti parim kataloog ja otsingumootor. Neti igapäevanekasutajate arv ületab 350 000.


Apteegid peatavad saaliteeninduse - Meditsiiniuudised\nKliendid peagi apteegisaalis enam ringi liikuda ei saa.\nSaaliteeninduse peatamise eesmärk on tagada apteegiteenuse kättesaadavus ja apteegitöötajate kaitse. “Apteegipidajad loovad liikumistsoonid, et vältida piisknakkuse levimist ravimikarpidel avatud müügisaaliga apteekides,” ütles Eesti Apteekide Ühenduse juhatuse liige, proviisor Timo Danilov.\n“Välja hakkab see nägema näiteks nii, et turvalindiga on tehtud liikumiskoridor sissepääsust kuni kassani. Ülejäänud saalist saab küll kaupa osta, aga apteeker toob selle ise patsiendile, sest patsient ise apteegis ringi liikuda ei tohi.”\nLisaks hakatakse kassade juurde paigaldama kaitseklaase, et täiendavalt minimeerida apteegitöötajate haigestumise riski. Esimesed apteegid saavad kassadele kaitseklaasid juba täna ning lähipäevil teostatakse muudatused valdavas osas apteekides.\n“Apteegiteenuse tagamine nii erandlikus olukorras on kriitilise tähtsusega ning teenindusstiilist olulisem on tagada apteegiteenuse järjepidevus. Loodetavasti apteegikülastajad mõistavad, et ümberkorraldus on nende enda huvides. Ravimeid on ladudes piisavalt ning praegu ei ole küsimus selles, kuidas võimalikult paljusid inimesi korraga teenindada vaid et kõik need, kellel on tõesti ravimit vaja, saaksid selle kätte viirusega kokku puutumata,” selgitas Danilov.


Milline on ülitundlik beebi?\nIga inimene on erinev. Iga beebi on erinev. Iga beebi juba sünnib erinevana. Mõni beebi on kohe sünnist saati kõvahäälsem kui teine, mõni on aktiivsem ning mõni beebi on ka tundlikum kui keskmine beebi. Täna kirjutan sulle natukene neist beebidest, kes on palju tundlikumad kui enamik beebisid.\nÜlitundlikkus tähendab vastupidavust erinevatele stiimulitele nagu näiteks heli, valus, temperatuuri vahetus, puudutus või lõhnad. Mitte igasugune stress pole kahjulik. Stress on normaalne ja edasiviiv kuni konkreetse inimese taluvuse piirini ja see taluvus on inimestel väga erinev. Ka beebidel on stressi taluvuse piir erinev. Liiga palju stressi on kahjulik. Kui sinul on keskmisest tundlikum või ülitundlik beebi, siis see tähendab, et temal tekib kahjulik stressi tase väiksema koguse või intensiivsusega stiimulite kohta. Sinu beebi annab üleliigse stressiga kaasneva vastuse (nutt või mõnikord “ära kukkumine”) varem kui teised beebid.\nEhk siis inimkeeli – sinu beebi kannatab vähem möllu enda ümber.\nKuidas käitub ülitundlik beebi?\nTundliku beebi vannitamine\nToon näiteid. Kui vannitada tundlikku beebit, siis võib ta olla rahutu või isegi nutma hakata. Miks on nii, et mõni beebi naudib vanni, aga mõni ainult nutab? Põhjus võib olla selles, et vannitoa valgustus, mis on sinu jaoks tavapärane, on sinu beebi jaoks liiga intensiivne. Kui eredale valgusele lisada veel ka temperatuuri muutus ja märg vannivesi, siis on seda tema jaoks lihtsalt liiga palju. Ta ei saa kõigi nende stiimulitega korraga hakkama. Sellise beebi puhul võib abiks olla näiteks hämaramas valguses vannitamine (nt küünlavalgus) ja esialgu koos rätiku või bodyga beebi vanni panemine, et veega kohanemine oleks leebem.\nTundlik beebi seltskonnas\nTihti ei talu ülitundlikud beebid suuri seltskondasid. Mõni beebi on kohe seltskonnahing. Talle meeldib ema-isa sülest teiste nägusid uudistada ja uusi emotsioone kogeda. Teine beebi nutab kohe, kui lähete kaubanduskeskusesse või sünnipäevapeole, sest kõik need uued lõhnad, taustahelid ja kõik muu on talle liiga ärritavad. Tema stressitase tõuseb liiga kõrgele ja ta annabki nutuga sellest märku.\nTundliku beebi imetamine\nNäiteks võib tuua ka piimavoolu imetamisel. Kannatamatu beebi ei suuda oodata, millal ometi piima tulema hakkab ja ta saab kiire piimavooluga ideaalselt hakkama. Tundlikumale beebile, kes ei armasta nii kiiret rabistamist, võib tugev piimavool söömise ajal väga häiriv olla, ta ärritub, sest kõht on tühi ja süüa tahaks, aga piim ei tule nii nagu tema tahaks kuni ta lõpuks on nii ärritunud, et ei suudagi süüa. Võib tunduda nagu ta keelduks rinnast või oleks tissiga kuri, aga tegelikult on tal raske selle olukorraga lihtsalt toime tulla ja ta vajab abi. Tihti on abi laid back asendist. Kui sellest ei piisa, siis suhtle imetamisnõustajaga. Sellises olukorras on võimalik lahendusi leida.\nKuidas aidata ülitundlikku beebit?\nParim lahendus sünnib ilmselt siis kui püüad olla mõistev beebi nutu ja rahutuse suhtes, püüad leida need olukorrad ja tegurid, mis temale väga rasked on ja esialgu proovite leida sellise elurütmi, mis ei oleks beebile väga kurnav. Siis saab tasapisi edasi vaadata, millega ta natuke vanemana jälle hakkama saab. Tundlikkus ei lähe mitte kunagi ära. Seda ei ole võimalik ära harjutada. On ainult võimalik õpetada beebile toimetulekut tema tundlikkusega. Pisikesel beebil seda võimekkust pole ja ta vajabki väga palju sinu abi oma emotsioonidega toime tulemiseks. Kui näiteks beebikoolis on tema jaoks liiga suur seltskond, siis proovi leida mõni muu viis, et saaksid olla inimeste seas nii palju, et ka sinu vajadused täidetud oleksid. Võibolla üks külaline teie kodus on talle okei. Peamine nipp ongi ilmselt see, et proovid jälgida, mis sinu lapsele sobib nii rutiini kui ka keskkonna ja tegevuste mõttes ning püüad võimalikult palju talle seda võimaldada ja kui mingi raske olukord tekib, siis toetad teda. Tema nutt ei ole sinu pihta, nutt on tema suhtlusviis.\nTundliku beebi vanem olla ongi palju raskem.\nLoe ka blogi postitust sellest, kuidas beebit rahustades ise rahulikuks jääda.


Kinos Artis toimuvad tasuta LUX filmipäevad - Eesti Päevaleht\nKinos Artis toimuvad tasuta LUX filmipäevad\nFilmiauhind LUX, mida annab 2007. aastast välja Euroopa Parlament, jätkab andekate režissööride mitmekesise filmiloomingu tutvustamist. Kinos Artis näeb sel puhul kolme filmi tasuta.\n"Islandi amatsoon" kaader filmist\nEuroopa Parlamendil ja kinol Artis on rõõm tutvustada kolme filmi, mis kandideerisid 2018. aastal filmiauhinnale LUX ning jõuavad nüüd publikuni tasuta. Lux Prize’i võitja tehti teatavaks äsja ning filmipäevad avabki Lux Prize’i laureaat – humoorikas draama „Islandi amatsoon“.\nKõik kolm linastuvat filmi käsitlevad südamlikul ja intelligentsel moel aktuaalseid teemasid ning peegeldavad praegu Euroopas toimuvat. Nende tegelased uurivad ümbritsevat maailma, et mõista tegelikkust ning ühiskonda ja kogukonda, milles nad elavad. Lugusid jutustatakse kinokunsti emotsioonide kaudu, mis näitab Euroopa kino kvaliteeti ja mitmekesisust, samuti selle tähtsust sotsiaalsete väärtuste ja kultuuriliste kogukondade loomisel. Sel korral on fookuses erakordsed naiskarakterid.\nE 3. dets kl 19.00 "Islandi amatsoon" („Kona fer í stríð“), režissöör Benedikt Erlingsson, Island/Prantsusmaa/Ukraina\nT 4. dets kl 19.00 dokumentaalfilm "The other side of everything"(„Druga strana svega“), režissöör Mila Turajlić, Serbia/Prantsusmaa/Katar\nK 5. dets kl 19.00 "Styx", režissöör Wolfgang Fischer, Saksamaa/Austria\nKõik kinoseansid on tasuta. Sissepääs kinno Artis on elavas järjekorras. Avafilmile "Islandi amatsoon" eelneb 3. dets kl 18.30 pidulik avamine Artise kohvikus. Filmiseansside algusaeg on kell 19.00.


Eesti Kirik » Väljaanded » 12. september 2012 Nr 35\nLehenumber » Väljaanded » 12. september 2012 Nr 35\nRuumina erakordselt kutsuv Pöide kirik\nPöide kirik, Eesti võib-olla vanim hoone, on praegu nagu raske haige, kelle tervislikku seisukorda selgitatakse ja diagnoosi täpsustatakse, selleks et määrata adekvaatne ravi. «Oma suuruses on ta võimas, eriline, ja ei mahu õieti ei inimeste peadesse, kes tema eest hoolt kandma peaksid, ega eelarvete raamesse,» ütles sellest loodava filmi viieminutilises reklaamklipis kunstiajaloolane ja restauraator Juhan Kilumets. Uurijad, koguduseliikmed, kultuuriministeeriumi ja ...\nJuune Holvandus 12.09.2012 Loe edasi\nJumala juuresolu täitis Nabala palvemaja\nVanavanemate päeval koguneti Paekna külla Nabala palvemajja, et tähistada maja 86. aastapäeva. On meeldiv, et vanavanemate päeval kõneldi meie pühakodades tänulikkuse teemal. Vennastele nende pidupäeval kõnelema kutsutud Tartu vikaarõpetaja Urmas Oras leidis piiblitekstidele lisaks ohtralt näiteid elust. Tänama õpime juba lapsepõlves, aga tänu peaks tulema südamest, siis on see väärtuslik. Külaline oli kaasa võtnud tsitaadiraamatu «Viellä kerrä kiitos» (Veel kord ...\nRita Puidet 12.09.2012 Loe edasi\nRakvere on oma aukodaniku Arvo Pärdi vääriline\nTeist aastat korraldavad Rakvere kultuurikeskus ja Rakvere Kolmainu kogudus linna aukodaniku, helilooja Arvo Pärdi auks vaimuliku muusika päevi VaiMus. Nagu Arvo Pärt paelub muusikahuvilisi oma eriomase muusikastiili ja kompositsioonitehnikaga, mida autor kutsub tintinnabuliks, on üllatav ja huvipakkuv ka muusikapäevade kava. Just oma ideelt seostada minevikku tänapäevaga ja erinevaid stiile. Usun, et keegi, kes 30. augustist 16. septembrini kestnud üritusi külastas või ...\nEle Millistfer – linnast maale päästetud muusik\n2009. aastast juhib Pilistvere koguduse noortekoori alati rõõmsameelne ja teotahteline Ele Millistfer (30), kes on avalikkusele tuntud laulja ja muusikalinäitlejana. «Ta on meil lihtsalt täi-e-ga lahe, juba tema pärast tahame ka ise koos käia,» sädistavad üksteise võidu noortekoori piigad, keda vahetult enne Pilistvere koguduse 790. aastapäeva tänujumalateenistust kirikuuksel küsitlen. Kõik need ülevoolavalt head sõnad öeldakse oma dirigendi aadressil, kes kolm aastat on ...\nEELK nelja praostkonna esindajad käisid täienduskoolitusel Hofgeismari pastoraalseminaris. Tegemist oli osaga Kurhessen-Waldecki Evangeelse Kiriku ja EELK ametlikust koostööst. Juba pikemat aega suhtlevad nii nende kahe kiriku keskused kui ka praostkonnad omavahel. Wolfhageni praostkonnal on sõprussuhted Pärnu praostkonnaga, Schmalkaldenil Lääne, Kirchhainil Ida-Harju ja Eschwegel Valga praostkonnaga. Täienduskoolitusele oli kutsutud igast Eesti ja vastavast Saksa ...\nVallo Ehasalu 12.09.2012 Loe edasi\nSoome kirik muutuste keskel\nSageli on eestlaste jaoks Soome kirik näide sellest, millises seisus võiks olla meie kirik, kui poleks olnud Nõukogude Liidu okupatsiooni. Samas on ka Soome kirik ühiskonna muutustes. Sealse kiriku olukorra analüüsiga tegeleb Soome kiriku uurimiskeskus (Kirkon tutkimuskeskus), mille üks analüütikutest Kati Niemelä nõustus andma intervjuu ajalehele Eesti Kirik. Mida kujutab endast Soome kiriku uurimiskeskus ja millega seal tegeldakse? Kiriku uurimiskeskuse ülesanne on ...\nKaido Soom 12.09.2012 Loe edasi\nSõprus on tähtsam kui paber\nPaljud meie kogudused sõlmisid paarkümmend aastat tagasi sõpruslepingud piiritaguste kogudustega, osa sõprussidemeid on nooremad, ent sõlmitud lepingud ei näita sidemete aktiivsust. Räpina kogudusel on sõprusleping peale Soome Oulu Tuira ja Taani Margrethe koguduse ka La Jolla kogudusega USAs. Õpetaja Urmas Nageli sõnul said need suhted alguse 1990ndate hakul õpetaja Heino Nurga teenimise ajal, kuid kaugus jätab kahe koguduse vahelistele suhetele oma pitseri. Tegu pole ...\nIsa, Sa oled mind loonud hoidma hindamatuid aardeid. Ma olen jootnud nendega kõiki, kellel on olnud janu – janu tõe ja õiguse järele. Ja olen nüüd tühi, pandud käest, unustatud aja aknalauale. Vala minusse veel oma Vaimu, täida mind oma heade andidega, et ma kõlbaksin veel leevendama igatsejate vaeva.\nJoel Siim 12.09.2012 Loe edasi\nVõimete kohaselt ja vajaduste järgi\nMooses vastas neile: «See on leib, mida Issand annab teile süüa. Issand käskis nõnda: Igaüks kogugu sellest niipalju, kui ta sööb, kann iga pea kohta, vastavalt teie hingede arvule; igaüks võtku nende jaoks, kes tema telgis on!» Ja Iisraeli lapsed tegid nõnda, ja nad kogusid, üks rohkem ja teine vähem. Aga kui nad mõõtsid kannuga, siis ei olnud ülearu sellel, kes oli kogunud rohkem, ega tundnud puudust see, kes oli kogunud vähem; igaüks oli kogunud nõnda palju, kui ta sõi. ...\nAllan Kährik 12.09.2012 Loe edasi\nPüha Jumal! Tänu Sulle selle eest, et Sina armastad meid ja kuuled meie palveid. Sa tahad inimesele parimat ja aitad meid eluteel kõiges. Tänu hoolitsuse ja abi eest! Aita meil elus käia õiget teed ja otsida Sinu tahet. Anna meile jõudu olla ka teiste eest hoolitsejaks ja ligimeste aitajaks.\nek 12.09.2012 Loe edasi\nUsk tähendab ennekõike usaldust Jumala vastu. Kui inimene teab, et Jumal on olemas ja et Jumal armastab kõiki inimesi, siis võib ta olla ka kindel, et Jumal armastab teda ja kannab tema eest hoolt. Inimene võib tavaliselt oma elus olla kindel oma vanemate armastuses. Keegi ei saa üles kasvada ilma täiskasvanu hoolitsuseta. Inimlaps vajab, et keegi teda toetaks, sest muidu ta hukkuks. Vanemate, vanavanemate, lähedaste hoolitsus on see, mis annab meile võimaluse eluks. Samas ...\nAinulaadne heliplaat eesti muusikas\nLäinud aastal ilmus Talmar & Põhi väljaandel duubel-CD Roman Toi orelimuusikaga, millele on helisalve jäänud 29 pala ajavahemikust 1975–2005. Tegemist on ainulaadse ja esmakordse ülevaatega meie ühe särava, vitaalse ja väga mitmekülgse muusikamehe kolme aastakümnesse jäävast heliloomingust selles žanris. Esimesel plaadil musitseerib Tallinna piiskopliku toomkiriku orelil Ene Salumäe (50’), teisel Tallinna Toompea Kaarli kiriku orelil Piret Aidulo (60’). Mõlemad ...\nEne Pilliroog 12.09.2012 Loe edasi\nUsuteaduse instituudi kirikumuusika osakonna õppeaasta lõppes juunikuus, kuid enne järgmise õppeaasta algust kogunesime augusti kolmandal nädalal juba viiendat korda suvesessioonile. Suvesesside mõte on algusest peale olnud veidi vabamas õhkkonnas kokku saada, teadmisi ning kogemusi jagada, uusi paiku avastada ja oreleid uurida-mängida. Eestimaa orelitega tutvust sobitades Esimene suvesess toimus aastal 2008 Pärnus ja Audrus, tookord keskenduti eri orelitüüpidele ja ...\nKristel Kaer 12.09.2012 Loe edasi\nKinkekaardiga saate rõõmustada oma lähedast inimest, saates talle pärast Eesti Kiriku tellimuse vormistamist toimetuse kaudu kaunilt kujundatud kaardiga teate lehe tellimisest kas aastaks või pooleks aastaks. Kinkija tasub tellimuse eest toimetusele vastavalt 29 või 16 eurot. Eesti Kiriku kinkekaart on parim valik, kui meelepärast kingitust on raske leida. Kinkekaarti küsige Eesti Kiriku toimetusest tel 733 7795 või e-postiga sirje.kasemaa@eelk.ee.\nAvatud täiendav vastuvõtt\nUsuteaduse instituudis on avatud täiendav vastuvõtt kristliku kultuuriloo magistriõppesse. Kui olete huvitatud laiapõhjalise humanitaarhariduse omandamisest, kristluse mõjust Eesti kultuuriloole; soovite uurida kristluse mõju õhtumaisele kultuurile selle kõige erinevamates avaldumisvormides ja õppida tundma seda, milliseid vastuseid on teoloogid ja filosoofid erinevatel aegadel pakkunud küsimusele olemise mõtte järele, siis olete oodatud õppima kristliku kultuuriloo ...


Soome spordikuulsus USA rahutustest: olukord on ebareaalne ja jube - Sport\nVasakul Niklas BäckströmFoto: Gene J. Puskar, AP/Scanpix\nKümme aastat Minneapolises elanud NHL-i eksväravavaht Niklas Bäckström on šokeeritud, mis hetkel tema endises kodulinnas ja teistes suuremates USA linnades toimub.\nUSA-s puhkesid suured rahutused pärast seda, kui Minneapolise politseinik tappis mustanahalise George Floydi. Korrakaitsja surus ligi üheksa minutit põlvega ohvri kaelale ja lämmatas ta.\n"Ma pean Minneapolist oma teiseks koduks, kuna seal sündis minu pere esimene laps ja elasime seal kümme aastat," sõnas 42-aastane Bäckström ajalehele Ilta-Sanomat.\n"On ebareaalne näha, et armee patrullib tänavatel ja kohapeal valitseb täielik sõjaolukord. Veel kurvem on aga see, kuidas need rahutused alguse said. Mul on valus sellele isegi mõelda," märgib endine jäähokikuulsus, kes töötab hetkel Columbus Blue Jacketsi väravavahtide treenerina.\nBäckström rõhutab, et ta mõistab barrikaadidele roninud inimeste tohutut viha ja pettumust, sest hiljutised juhtumid näitavad, et tumedanahaliste kodanike süstemaatiline rõhumine ja rassism on USA-s endiselt suur probleem.\n"See on ka minu jaoks suur õppetund. Ma ei ütle, et ma olen neid teemasid eiranud, kuid peab tunnistama, et ma ei uskunud, et asjad on nii halvasti olnud," tunnistab Bäckström. "Ma ei oleks iial uskunud, et 2020. aasta lliigub sellist teed. Kui me pole sellest (rassismist) varem lahti saanud, siis kas saame sellest kunagi lahti - see on siin lihtsalt jube."\nKHLi palgaedetabelit juhib Venemaa ründetäht, soomlane jagab kolmandat kohta\nMichael Jordan avaldas politseivägivalla suhtes nördimust: meil on sellest kõrini\nFOTO | Liverpooli mängijad laskusid George Floydi auks ühele põlvele\nUSA kereautode sari NASCAR eemaldab oma võistlustelt rassistliku alatooniga lipu


Koolieelikute etlemiskonkursi „Eesti keele kaunis kõla“ lõppvoor > Tallinn\nKoolieelikute etlemiskonkursi „Eesti keele kaunis kõla“ lõppvoor\nEmakeele päeval, 14. märtsil algusega 18.00 toimub Estonia Talveaias XIV ülelinnalise koolieelikute etlemiskonkursi „Eesti keele kaunis kõla“ lõppvoor ja pidulik lõpetamine.\nTallinna Kopli Noortemaja eestvõttel toimunud etlemiskonkursi eesmärgiks läbi aastate on olnud soov tutvustada lastele eesti luulet ja luuletajaid, anda neile häid õpi- ja esinemiskogemusi ning rikastavat elamust oma kultuurist, tõsta läbi luule esile eesti keele kaunis kõla, õpetada lapsi hoidma ja armastama oma emakeelt.\nKonkursiga väärtustame õpetajate tööd mudilastele ilusa eesti keele õpetamisel. Juhendajate käe all on otsitud, valitud ja leitud lastele sobivad luuletused, õpitud ja korratud neid hoole ja armastusega ning jõutud läbi mitmete proovimiste ja esinemiste konkursi parimate sekka välja.\nTänavuse konkursi linnaosade eelvoorudesse registreerus etlejat 96-st lasteaiast, ühest lasteaed-põhikoolist ja kahest huvikoolist kokku 233 väikest, kellest linnaosade žüriid valisid lõppvooru esinema 30 tublimatest tublimat.\nTäname Tallinna Haridusametit ja kõikide Tallinna linnaosade valitsusi toetuse eest etlemiskonkursi korraldamisel ning läbiviimisel!\nTallinna Kopli Noortemaja metoodik-projektijuht\nTel 52 27 190


AMEERIKA PITBULLI TERJERITE KOERATÕUGUDE PILDID, 7 - KOERAD\nAmeerika Pitbulli terjerite koeratõugude pildid, 7\nSpencer sinise ninaga brindle Ameerika Pitbulli terjeri kutsikas 3 kuu vanuselt alates 50% Razor Edge ja 50% Watchdog liinidest\nVana perekoer - iiri nimi\nJänki terjer - põhjapoolne nimi\nMässajate terjer - lõunamaine nimi\nGrayson, Ameerika Pitbull Terjer 3-aastaselt - 'Eelmised omanikud viisid Graysoni kõrge tapmise naelani. Kuna ta oli omaniku üleandmine, läks ta otse eutanaasia tuppa. Vabatahtlik kohtus teel ja palus, et ma teda ühe nädala jooksul hooldaksin. Ma olin nõus ja tõin ta koju. Mõne minuti pärast võttis ta omaks kolm kassipoega, keda ma pudeliga toidan. Kuidas saab sellisest koerast lahti? Ta oli kohene kasvataja! Hoidsin teda. Ta on kõigiga suurepärane teised koerad ja kasutan teda selleks, et hinnata koerte temperamenti naela juures, kus töötan. Peale toa koristamise pierud , on tal suur rõõm saada. Ja ta aitab mul endiselt kassipoegi kasvatada! '\nGrayson Ameerika Pit Bull Terjer 3-aastaselt\n3-aastane ameerika pitbullterjer Grayson koos oma kassipoegade sõpradega\nNOWFOKWIDIT punase ninaga Pitbulli terjer 2-aastaselt - 'Ameerika Pitbulli terjer, Peterson Shermani tank / Dangerzone, Mckenna, RedNose, Bully, RedSplashKennel'\n'See on minu 16-nädalane APBT Petey. Olen esmakordselt Pitbulli omanik, kuid mul on olnud kogemusi sarnaste tõugude ja tugeva isiksusega. Ma olen sellest väikesest armuhunnikust täiesti armunud. Petey peab kogu aeg olema isaga, muidu ta lihtsalt sureb. Üli nutikas poeg, kergesti treenitav ja juba täielikult koduõppega. Olen üsna kindel, et olen leidnud endale parima koeratõu! '\nPetey APBT kutsikas 16 nädala vanuselt\n'See on meie 3 ½-kuune Razor's Edge Pitbulli kutsikas. Tema nimi on Juicey. Ma tegin selle foto temast oma mobiiltelefoniga, mida hoiab minu abikaasa. Ta on suurepärane täiendus meie perele. Ta on ära hellitatud. Ta armastab lapsi ja armastab kinnihoidmist. Talle meeldib kõik, mis veereb. Ta armastab kõndima . Talle ei meeldi, et inimesed viskavad asju, teleris hauguvad koerad ja tomatid. Tema halvad harjumused on näppe ja varbaid näksimas , söögi võtmine ja jooksmine. Iga kord, kui keegi haukub uksele. See aitab, kuid mõnikord häirib mind. Ta kõnnib iga päev 3 miili . '\nJuicey Razor's Edge Pitbulli kutsikas vanuses 3 1/2 kuud\nJuicey Razor's Edge Pit Bulli kutsikas vanuses 3 1/2 kuud\nMaddie Pit Bulli terjer 1-aastaselt on kõige armsam koer, keda ma kunagi kohanud olen! Meeldib anda suudlusi ja armastab kõiki, kellega kohtub. Ta armastab maasikaid. (Lugesin veebis, et koerte jaoks on need korras.) Ta armastab koeraparki ja näeb seal kõiki oma koerte sõpru. Me kutsume teda meie diivakoeraks, sest ta on üsna printsess! '\nmitu kutsikat võib bullterjeril olla\nMaddie Ameerika pitbullterjer kutsikana\n'Kobe, Pit Bulli terjer, üheaastane, on Maddie vend. Kokkuvõtteks: suur nääpsupall. Ta on peaaegu kaks korda suurem kui Maddie, kuid arvab, et on sülekoer. Ta on veidi ebamugavas küljes, harjub ikka oma suure kehaga. Talle meeldib näha oma õde Maddiet ja minna pikad jalutuskäigud pargis . '\nKobe pitbullterjer 1-aastaselt\nMaddie ja Kobe, pitbullterjeri kutsikad\n'Sadie Pit Bulli terjer kutsikana. Puhka rahus, Sadie! Ta oli suurepärane koer. On hämmastav, kui palju isiksust koer võib omada. Ta oli arg ja armas. Ka tohutu koerapark fänn! Ta muutis minu vanemate ja sõprade vaatenurka Pit Bullsi suhtes ja selle eest olen alati tänulik! '\nRoxy 1-aastane pruun brindle ja valge pitbullterjer\nButterscotch koos temaga puhtatõuline Ameerika pitbullterjer Ameerika pitbullterjeri / Staffordshire'i bullterjeri segu (Staffy Bull Pit) kutsikad\nAmeerika pitbullterjeri teave\nAmeerika pitbullterjer Pildid 1\nAmeerika pitbullterjer Pildid 2\nAmeerika pitbullterjer Pildid 3\nAmeerika pitbullterjer Pildid 4\nAmeerika pitbullterjer Pildid 5\nAmeerika pitbullterjer Pildid 6\nAmeerika pitbullterjer Pildid 7\nAmeerika pitbullterjer Pildid 8\nAmeerika pitbullterjer Pildid 9\nAmeerika kiusaja teave\nAmeerika pitbullterjer versus ameerika kiusaja\nTõde pitbullterjeri taga\nNimekiri erinevatest Ameerika Pit Bulli ja American Bully vereliinidest\nAmeerika pitbullterjeri kohustuslik eutanaasia\nKutsika kasvatamine: Päev elus koos Pit Bulli kutsikaga Spenceriga\nPit Bulli koerad: kogutavad vintage kujukesed\nmis on hollandi lambakoer\nking charles puudli segakutsikad\nteetassi yorkie ja shih tzu segu\nameerika eskimo shih tzu segu\nkuldne retriiver segatud suurte püreenidega\nMüüa bostoni terjeri beagle segu


Ränka haigust põdev pisipoja ema palub inimestelt abi - Tervis\nRänka haigust põdev pisipoja ema palub inimestelt abi\n1. märts 2016, 12:35\nLisatud liigutav video noore naise looga\nVähihaige Marja elu sõltub lahkete inimeste annetustest.\nFOTO: Kersti Vaikmaa\nEelmise aasta alguses, vahetult pärast pisipoja sündi, diagnoositi Marjal vereloomevähk, mis Eestis ravile ei allunud. Imekombel leidis noor naine Saksamaalt abi, kuid nüüd sõltub tema elu annetustest, sest pere raha on otsas ja haigekassa ei ole nende rahataotlusele tänaseni vastanud. Täna alustas pere Marja elu päästmiseks internetis kampaaniat.\n2015. aasta veebruar algas Marja ja tema pere jaoks täis rõõmu ja naeru, kuniks päevi tunda andnud valu kõhupiirkonnas enam jätkata ei lubanud. Vilkurite saatel toimetas kiirabi Marja erakorralise meditsiini osakonda, kus selgus ka peidus olev karm tõde – noorel emal on kaugele arenenud vähk!\nVereloomevähk oli agressiivselt ennast sisse seadnud ja Marja teadis, et sellest päevast muutub kõik tema, väikese Uku-Kauri ja ülejäänud pere elus. Kohe algas keemiaravi, kuid sama aasta novembri lõpus, pärast seda, kui Marja oli läbi teinud üheksa keemiaraviseanssi ja kõik Eestis võimalikud ravivõtted, teatasid arstid Marjale, et nad on teinud kõik, mis nende võimuses. «Kahjuks meie enam midagi teha ei saa ja palju aega sul jäänud ei ole,» olid Marja sõnul karmid sõnad, mida keegi oma elus kunagi kuulda ei soovi. Detsembris lõpetasid Eesti arstid ravi ja Marja jäi oma haigusega üksi.\nKuid pere keeldus alla andmast. Ootamatult tekkis Marjal tänu tema Iirimaale tööle suundunud esimesele raviarstile Mariken Rossile võimalus sõita Saksamaale Würtzburgi, mille ülikooli kliinikus ootas teda üks maailma tunnustatumaid vähiarste Hermann Christof Einsele. Marja võeti viivitamatult haiglasse sisse. «Tagasi koju sa enam ei jõua,» olid maineka professori sõnad. Ka hiljem, ravikuuri keskel, rõhutas professor Marja sõnul korduvalt, et 29.12 – päev, mil Marja Saksamaale jõudis – oleks olnud üks viimaseid tema elus, kui ta poleks ravile tulnud.\nPere sõnul turgutasid just Saksamaa arstide täpsus, enesekindlus, tipptehnoloogia ja aastatepikkused kogemused Marja üles. Noore ema päevad möödusid läbi Skype’i lapsele lauldes ja talle raamatuid lugedes. Läbi valu ja lootuskiirte saabub kevad Marja perele heade uudistega. Vähk allub ravile ja Marja paranemislootused on suured.\nKahjuks on ravi Saksamaal kallis ja Eesti haigekassa ei ole veel midagi vastanud pere selle aasta 5. jaanuaril esitatud taotlusele ravikulude katmiseks. «Me küsime kogu aeg, aga keegi ei ole midagi otsustanud ja tundub, et ei tahagi otsustada. Kõik venib, aga meil on aega üksnes 22. märtsini, sest siis peab ravi Marja elu päästmiseks jätkuma. Siiani oleme hakkama saanud oma vahenditega, kuid nüüd on pere raha on otsa saanud,» kommenteeris olukorda Marja elukaaslane Kalle Vaikmaa, kelle suurimaks sooviks on, et Marja taas terveks saaks.\nMarjal tuleb läbi teha veel viimane ravi, mis kinnitaks, et haigus ei tule enam tagasi. Sellise ravi prognoositav maksumus on ca 350 000 eurot ja kuna pere raha on otsas, siis avas pere annetuste kogumiseks veebilehe www.aitamekoos.ee ja raha on asunud koguma ka Austraalias elavad sugulased.\nNeil, kes soovivad Marjat aidata, on kolm erinevat võimalust annetamiseks. Raha saab kanda otse Marja kontole (Marja Lukk EE833300335395660008), koostöös Hooandjaga, on loodud turvaline ja mugav keskkond annetuste kogumiseks ning Austraalia sugulased on algatanud ka kampaania GoFundMe keskkonnas (https://www.gofundme.com/7fkf6ya4).


Martna kiriku altar üllatas uurijaid värvikirevusega - Lääne Elu\nAvakülg Uudised Martna kiriku altar üllatas uurijaid värvikirevusega\n28. juuni 2017 12:02\nMartna kiriku altariretaabli uurimine on osa neli aastat kestvast suurprojektist „Christian Ackermann – Tallinna Pheidias, ülbe ja andekas”. Projekti osana uuritakse mitmesuguseid tehnikaid, kasutades põhjalikult Ackermanni töödeks peetavaid altariseinu, kantsleid ja epitaafe. Esimesena uuriti põhjalikult Tallinna toomkiriku altariseina, Martna on aga esimene maakirik, mida projekti käigus külastati.\nMartnas kaks päeva väldanud uurimise ajal võeti altariseina kõik kujud ükshaaval alla. Kreemi sõnul oli see esimene kord, kus õnnestus skulptuure nii lähedalt vaadelda. Oma magistritööd tehes uuris ta neid teatribinokliga, sest altariretaablid on mitu meetrit kõrged ja niisama lihtsalt selle ülemisele osale ligi ei pääse.\nÜks, millele püüavad uurijad eri tehnikaid kasutades jälile saada, on see, milline oli altariretaablite, kantslite ja epitaafide algne värvigamma. Kõige tavapärasem viis selleks on sondaažide tegemine, mille käigus paljastatakse eri värvikihid.\nSellise visuaalse uurimise kõrval kasutatakse aga ka keskkonnainvesteeringute keskuse uhket aparaati, millega saab pinda kahjustamata piiluda praeguse värvikihi alla ja tuvastada värvipigmendis metalle. „Kui saame teada, mis metalliga on tegemist, saame öelda, mis pigmenti on kasutatud, eritijust hõbeda ja kulla puhul,” selgitas Hiiop. Ta lisas: „Siin on olnud lõputult hõbedat ja kulda.” Nii saadi näiteks Martnas teada, et sealset altariseina kaunistanud akantuselehed on olnud kaetud hõbeda- ja kullavärviga.\nKohtadest, kus metalli ei leidu, võetakse pisikesed värvitükikesed. Neid hakkavad Tartu ülikooli keemikud analüüsima ja määravad, mis pigmendiga on tegemist.\nAlgne värvigamma pole aga ainus, millele uurijad oma töös tähelepanu pööravad. Kujusid uuritakse ka maksu- ja tolliameti röntgeniga, et näha, kuidas on kujud kokku pandud. Hiiopi sõnul selgus röntgenuuringust, et kujud pole valmistatud mitte ühes tükis, vaid väikeste, omavahel kokku liimitud osadena, mis on omakorda kinnitatud ka sepanaeltega. „Nagu liimpuidust,” ütles Hiiop. Kreem lisas, et naelu palja silmaga näha polnudki, sest nende pead on omakorda kaetud puupunnidega.\nEsimesena uuritud Tallinna toomkiriku altarikujude kohta ütles Kreem, et need olid üsna naelu täis, Martnas aga on naelu kujudes vähem. Kujudest võetakse ka puiduproovid, mis saadetakse samuti Tartusse uurimiseks.\nProjekti põhjal tehakse kujudest väga hea resolutsiooniga 3D- mudelid, mis võimaldavad teadlastel eri paigus asuvaid kujusid lähemalt uurida ja võrrelda, kas tegemist on ikka ühe ja sama meistri kätetööga. Samuti saab arvuti abil silme ette manada pildi sellest, milline altarisein algselt välja nägi, sest päriselt ei hakka seda keegi üle värvima.\nKogu uurijate kogutud info avaldatakse peagi avataval veebilehel, kus saab iga huviline end uurimise seisuga kursis hoida. Samuti on ajal, mil uurimisrühm kirikus tegutseb, kirikuuksed avatud ja huvilistele jagatakse lahkelt selgitusi. „Muinsuskaitse töötab maksusmaksja raha eest ja maksumaksja peab teadma, mida tehakse. Sellepärast on oluline ka infot inimestele edastada,” põhjendas Hiiop soovi inimesi toimuvaga kursis hoida. Ta tõi näite, et reedel, mil Martnas töid alustati, astus kirikust läbi 40 last: kogu koolipere ja lasteaed takkapihta.\nMartna kirik pole Läänemaal ainus, kus paaripäevane uurimine ette võetakse. Enne jaanipäeva asub uurimisrühm näiteks tööle Karuse kirikus.\nAckermanni loomingu uurimise projekt lõpeb 2020. aastal Tallinnas Niguliste muuseumis avatava näitusega ning uurimistulemustest avaldatakse ka raamat.\n1670. aastail Köningsbergist üle Danzigi, Riia ja Stockholmi Tallinna saabunud Ackermanni peetakse Eesti barokiajastu skandaalseimaks ja andekaimaks puunikerdajaks, kelle töökojas valmisid 1680–1710 peaaegu kõik Eesti tähelepanuväärsemad kirikusisustuselemendid: altariseinad, kantslid ja vappepitaafid, samuti krutsifiksid.\nTallinnas alustas Ackermann tööd tolleaegse kuulsaima puunikerdajate ja -tislerite tsunfti meistri Elert Thiele töökojas. Pärast Thiele surma aga omandas Ackermann viimase lesega abielludes meistri töökoja. Kui tol ajal oli tavaks, et meistrid astusid tsunfti, siis Ackermann keeldus seda tegemast ja nimetas end vabaks kujuriks ehk kunstnikuks. Muidugi ei meeldinud see Tallinna raele ja tsunftimeistritele, kes „kuulutasid Ackermanni pööningujäneseks, kes nende autoriteeti õõnestas ja neilt leivapalukest käest kiskus,” seisab Tiina-Mall Kreemi Eesti Kirikus ilmunud artiklis „Christian Ackermann tähelepanu keskmes”.\nTallinna tsunftimeistrite viha eest pääsemiseks kolis Ackermann Toompeale ja täitis peamiselt aadlike tellimusi. Just aadlike tellimusena on valminud ka Läänemaa kirikuisse jõudnud Ackermanni tööd.\nMartna kiriku altariseina kõrval peetakse Ackermanni tööks Karuse kiriku altariseina skulptuure ja kantslit, Lihula kiriku kantslikujusid. Kreemi sõnul on Lihula kiriku kantsel näide taaskasutusest – kantsel ise on valminud 19. sajandil, kuid selle kaunistamisel on ära kasutatud ligi 200 aastat varem tehtud kujusid.\nAckermannile on omistatud ka Kursellide perekonnaepitaaf Ridala kirikus ja Kullamaa kirikus asuv kirikuõpetaja ja kirjakeele rajaja Göesekeni epitaaf. „Selle viimase puhul oleksin ma ettevaatlik,” ütles Kreem. „Arhiiviallikate järgi on see küll Ackermanni tehtud, aga käekiri on hoopis teine.” Kreem lisas, et kui uuringud näitavad, et tehniliste andmete poolest sobib Kullamaa epitaaf teiste Ackermanni töödega ühte ritta, siis jääb ta arhiiviallikatega nõusse.\nKüsimusele, milline on siis Ackermanni käekiri, vastas Kreem, et varasemate meistritega võrreldes oli Ackermannil hea anatoomia tundmine, kujudel on head proportsioonid, riietuse voldid langevad loogiliselt. Ta on inimese anatoomiat kujutades üsna täpne – sõrmed-käed-jalad on hoolikalt välja nikerdatud. „Küll on tal aga kõrvadega mingi probleem, sest neid tema kujudel üldiselt ei ole,” ütles Kreem. Ta lisas, et teiste meistritega võrreldes, kes olid puunikerdajad, võib Ackermanni ikka skulptoriks pidada.\nEelmine artikkelGalerii: Läänemaa tantsijad tantsupeo esimeses proovis\nJärgmine artikkelVeobagil võistlev Markus Häidberg on veokameeste pesamuna


Kaasavaratu vaatab hinge sisse - Kultuur - Virumaa Teataja\n"Itaalia ja Hispaania variandi olen praegu enda jaoks välistanud." Rain Veideman, korvpallur\nKaasavaratu vaatab hinge sisse\n8. detsember 2011, 18:01\nEili Neuhausi (vasakul) ja Valentina Fursova mõttekaaslus on kolme lavastuse jooksul süvenenud sedavõrd, et mõistavad teineteist poolelt sõnalt ja tunnevad, justkui oleksid õed.\nRakvere teatris esietenduv “Kaasavaratu” vaatab inimese hinge, mida kõrvetavad rahavõim ja südametunnistuse kriis.\nLavastaja Eili Neuhaus: ““Kaasavaratu” lavaletoomine kasvas välja elust. Kogu see masu ja hirm, mida võimendab meedia; kuidas kõik kõrbevad, jooksevad ja muretsevad, et raha ei ole ... See tekitas minus protesti: inimesed, asi pole rahas, te ise seesmiselt kõrbete, sest te väärtustate valesid asju. Ühiskonna hingeline masu on palju olulisem puudujääk, kus me mõtleme ainult raha peale. See on meid nii haaranud, et unustame ära põhiväärtused.\nOstrovski “Kaasavaratu” näitab eriti võimendatult neid kujusid, kes omas ajas mõjusid ühtepidi, aga klassika räägib meie aega tuues täpselt samadest asjadest – rahavõimust ja südametunnistuse kriisist, mis on kõikide masude algpõhjus. Ahnus ja otsatu võimujanu.\nMul pole oma lavastustega muud eesmärki kui koputada inimeste südametunnistusele: mõelge, kas te teete ikka õigeid otsuseid, kui jooksete ainult raha järele. Samas on mullegi oluline, et mul ja lastel oleks riided seljas ja söök laual, aga küsimus on piiris – kustmaalt me raha üle tähtsustame ja tarbime rohkem kui vajame.”\nVene klassikas inspireerib Eili Neuhausi filosoofiline sügavus kõrvuti tohutu emotsionaalsusega.\n“Need käivad seal nii käsikäes ja see loob minu jaoks kõiksusetunde. Iga lavastus viib sügavamale ja põhja pole nähagi. Kõik hakkab ikka endast – kui rohkem endasse süüvid, paneb see otsima edasi. Vene materjalid on minu jaoks väga palju uksi ja aknaid lahti teinud. Ma loodan, et ka publiku jaoks.”\nÜks lavastamise inspiratsiooniallikas oli ka Eldar Rjazanovi film “Julm romanss”.\n“Rjazanovi film räägib väga puhast, inimlikku ja selget keelt ja tabab midagi sellist, mida on väga raske sõnadesse panna. Aga film ja näitemäng on kaks eri asja. Olen lähtunud lavastuses neist inimestest, kes seal mängivad. Minu meelest on Rjazanovi tegelaskujud üsna autoritruud, meil on näidendis natuke teistsugused rõhuasetused. Aga atmosfääris on ehk midagi sarnast.\nEhkki Ostrovski on kirjutanud üsna selgelt, kes on hea ja kes halb, oleme oma töös avastanud, et näidendi tegelastel on kõigil oma voorused ja puudused. See teebki selle loo niivõrd elavaks ja eluliseks, seal ei ole mustvalgeid tüüpe.”\nHinge ja tundeid pole võimalik mõõta rahvusega, erinevuste all oleme sarnased, on veendunud “Kaasvaratu” lavastaja Eili Neuhaus ja teatri Tuuleveski juht Valentina Fursova.\n“See on meie kolmas koostöö Eiliga ja oleme väga rõõmsad, et ta meid kutsus,” ütleb Jõhvi teatri Tuuleveski juht Valentina Fursova. Varasematel aastatel on ühiselt valminud teatriauhinnatud “Mtsenski maakonna leedi Macbeth” ja luulelavastus “Tuul las tulla”.\n“Meie puhul ei saa rääkida koostööst, siin on tegemist sõpradega. See on koos kasvamine. Tead, et võid usaldada neid inimesi, et nad on su selja taga ega vea kunagi alt. See on jube hea tunne. See on asi, mis laeb, hingestab,” räägib Eili Neuhaus.\n“Siin on väga meeldiv töötada. Meid on teatris suurepäraselt vastu võetud nii trupi kui ka kõigi teiste poolt, kohvikust õmblejateni. Meid on ümbritsetud peenetundelise hoolivuse ja südamlikkusega. Eilist ma üldse ei räägi, temaga oleme juba nagu õed,” on Valentina Fursova rahul.\nTuuleveski näitlejatele annab töö Rakvere teatris taas võimaluse olla laval. “See on palsam meie hingele,” märgib Fursova. Kümme aastat tagasi oli Tuuleveskil oma maja, pärast selle lammutamist on neil küll ruumid Jõhvi kontserdimajas, aga igatsus lava järele on olnud suur.\nAinus, mida tuuleveskilased pelgavad, on Eili Neuhausi jutt, et see on tema viimane töö. Aga kuna lavastaja on seda ka eelmiste tööde puhul arvanud, julgevad nad loota, et see mõte on mööduv ja koos mängitakse ka tulevikus.\n“Kui ma nii ütlen, siis mitte sellepärast, et eputada või et ootaksin, et mind kiidetaks või lohutataks, vaid ongi iga lavastuse puhul tunne, et ma olen endast kõik nii viimseni sinna sisse pannud, kõik, mis tunnen, oskan, tean ja mõtlen, et rohkem pole endast midagi võtta ega anda,” selgitab Eili Neuhaus.\n“Tundub, et Eili on oma elus nii palju näinud, et tal on, millest rääkida näitlejatega, ja on, mida öelda publikule. Ta ei pöördu asjatult vene klassika poole – see on kõnelus hingest ja see on väga oluline. Ta leiab iga inimese hingest niisugused kohad, millest inimene häbeneb isegi iseeneses rääkida. Ta leiab need ja esitab küsimused publikule. Meil mõõdetakse kõike rahaga, aga meil on hing ja me peame sellest rääkima. See on mulle väga oluline,” arutleb Valentina Fursova.\nEili Neuhausi arvates on inimeste erinevus loomulik, kuid selle põhjal ei peaks tekitama vastandumist. “See eristumine on nagu massipsühhoos – pannakse sildid välja, et me oleme nii erinevad, ja tegelikult olemegi, aga kui kaugemale minna ja filosoofilisemalt vaadata, oleme kõik väga sarnased. Ma pole neid võtnud kuidagi rahvuse järgi, aga inimestena me mõtleme ühtemoodi ja sealt sünnivadki need asjad, sünnivad aina uued mõtted. Me tunneme, me näeme asju ühtemoodi, me igatseme samu asju ja sinnapoole liigumegi. Ega muud kunsti polegi. Mingit teadlikku sammu või integratsioonipoliitikat pole. On inimesed,” arutleb Eili Neuhaus.\nIntegratsioon on Valentina Fursova arvates sellise koostöö teine plaan ehk loomulik kaasnähtus.\n“Inimesed tahavad koos töötada. Neil on täiesti erinev keel, aga nad mõistavad teineteist. Ja kui publik tahab vaadata, kuidas töötavad koos eesti ja vene trupp, siis see kokku ongi integratsioon. Integratsioon algab meie südamest ja peast, kui me tahame omavahel suhelda. Meie tahame ja juba mõistame teineteist, ja mitte üksnes südamega,” räägib näitlejanna.\nTa jutustab, kuidas üks trupi liige, kes üldse eesti keelt ei oska, lausunud keset proovi äkki: “Vabandage, palun veel kord!”\n“Ütlesin talle, et oo, Valera, räägid eesti keeles.\nTema ehmus: “Когда? [Millal?]”\nTa ei pannud ise seda tähelegi. Inimesed isegi ei märka, et on hakanud eesti keelt rääkima.”\nEili Neuhausi sõnul on ka need nooremad eestlastest näitlejad, kel pole olnud vene keelega erilist kokkupuudet, hakanud vähehaaval rääkima. “Ega siin pole tähtis, mis keel, tegelikult räägime kõik ühte keelt,” arvab lavastaja. Valentina Fursova noogutab ja on öelduga täiesti päri. Jutuajamine käib muuseas mõlemas keeles sujuvalt vaheldumisi ning arusaamisega probleeme ei teki.\n“See alateadlik üksteiseni jõudmine ükskõik mis vahenditega – okei, ma pusserdan oma vene keelega, räägin sekka eesti keelt. See nii toimubki, vahepeal teeb nalja ja selle peale tuled alles hiljem, et see ongi siis see integratsioon. Me sellest üldse ei räägigi, kui teeme tööd,” kõneleb Eili Neuhaus.\n“Kui ongi mingid pisikesed probleemid, siis need mööduvad, sest me ajame ühist asja. No kas või see, et temperament on erinev. Ühed on juba hommikul valjuhäälselt särtsakad, teised tahavad teha rahulikult ja aegamisi,” lisab lavastaja ja mõlemad naised puhkevad naerma. Temperamendile vastavalt.\nTuuleveski näitlejatel, kes on oma lavastustes alati laulnud, on laulvad rollid “Kaasavaratuski”. Ent neid on Rakveres kutsutud ka mitmele poole esinema ning välja on kujunenud ansambel. “Laulame vene laule ja mustlaslaule. Hiljuti saime kutse tulla esinema siinsele folkloorifestivalile. Meil on väga hea meel, et eesti publik meid tunnustab ja kutsub esinema. See on meile väga tähtis,” räägib Fursova. Kui eestlased esimese kontserdipoole kuulavad, siis teises osas laulavad juba kõik. “Meil on vahva ja ma usun, et neil ka. Eesti publik vajab ilmselt ka sedapidi integratsiooni,” arvab ta.\n“Näitlejad räägivad ju alati sellest, mis on ühiskonnas õhus. Meie sõnum on, et ei ole piire. Me avame inimese hinge ja seal ei ole erinevusi – armastust tunneme ja kannatame ühtemoodi. Hea, kui vaataja seda mõistab,” lisab Valentina Fursova.\nKuna “Kaasavaratu” etendustest on suurem osa juba välja müüdud, on lootus selleks olemas.\n• Aleksandr Ostrovski “Kaasavaratu”.\n• Lavastaja Eili Neuhaus.\n• Kunstnik Reili Evart.\n• Tõlkija Peeter Volkonski.\n• Osades Üllar Saaremäe, Anneli Rahkema, Velvo Väli, Ülle Lichtfeldt, Mait Joorits, Eduard Salmistu, Peeter Rästas, Tarvo Sõmer, Erni Kask ja teater Tuuleveski.\n• Esietendus Rakvere teatris 3. detsembril 2011.\nTeenekas maadlustreener sõrmitseb hellalt kitarri Loe artiklit\nJõhvi uus Apollo kino alustas teekonda multifilmiga Loe artiklit\nLõikuskuu toob Rakveresse juubeldava pungipeo Loe artiklit\nViinistu kunstimuuseumis värskendati väljapanekut ja avati uus näitus Loe artiklit Vaata galeriid\nMets keset kivi, krohvi ja süsihappegaasi Loe artiklit\nNäitus ja raamat süvenevad Narva linnaruumi Loe artiklit\nTeater tänab publikut Loe artiklit\nTõrvas avati Peeter Toominga fotonäitus Loe artiklit\nRahvusvahelist filateelianäitust saab vaadata kolm päeva Loe artiklit\nPiret Mildeberg esineb Eesti illustraatorite näitusel Loe artiklit\nEveli Varik viib kellad kirikusse Loe artiklit\nRakverest pärit muusik annab intervjuu Briti raadiojaamale Loe artiklit\nAleksander ja Rosalie on kodus! Loe artiklit Vaata galeriid\nJaanus Lekk ja "Willane" said filmifestivalil pärjatud Loe artiklit\nKiri Baltoscandalilt. Viimane päev Loe artiklit\nParatamatult tuleb leppida ja elada Loe artiklit\nKas helirännak teisele planeedile või privaatpidu? Loe artiklit\nPeeter Jalakas: “Minu elus on seda aega, kus Baltoscandal on olnud, rohkem kui seda aega, kus teda polnud” Loe artiklit\nKiri Baltoscandalilt. Kolmas päev Loe artiklit\nKiri Baltoscandalilt. Teine päev Loe artiklit\nKiri Baltoscandalilt. Esimene päev Loe artiklit\nRomeo, Julia ja eˉlektron kompavad tajupiire Loe artiklit\nKäsmukad pühendasid kunstnik Siima Škopile näituse (1) Loe artiklit


Laulasmaa ja Meremõisa külas rajatavate kanalisatsioonisüsteemide ehitusel plaanitakse lõhkamistöid - Uudised ja teated - Lääne-Harju vald\nLaulasmaa ja Meremõisa külas rajatavate kanalisatsioonisüsteemide ehitusel plaanitakse lõhkamistöid\nSeoses Lääne-Harju vallas Laulasmaa ja Meremõisa külas rajatavate kanalisatsioonisüsteemidega esitas Voglers Eesti OÜ Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile (TTJA) taotluse kraavide rajamiseks vajalikeks lõhketöödeks.\nTTJA on pikendanud lõhkamistööde loa menetlust vähemalt kuni 4. maini 2020, et teostada täiendavat teavitustööd ning selgitatada üksikasju. Plaanis on vähemalt üks otseülekandega virtuaalne rahvakoosolek (järelvaadatava webinari vormis). Info ja juhised koosolekul osalemiseks avaldatakse lähiajal.\nKasutatavad laengud, lõhketööde parameetrid ja rakendatavad meetmed on piisavad, et välistada kahjustused hoonetele ja infrastruktuurile. Enne ja pärast lõhketöid dokumenteeritakse ohualasse jäävate hoonete seisukord ja tuvastatakse võimalikud kahjustused. Kahjustuste tekkimise korral vastutab kahjustuste tekitaja.\nTöödega on plaanis alustada väikses mahus esialgu ühel tänaval ohualasse jäävate hoonete omanike nõusolekul. Ohuala määratakse igal lõigul eraldi 50 m raadiuses. Lõhketööde toimumisest teavitatakse puudutatud isikuid võimalikult vara, aga vähemalt 3 päeva enne lõhketööde teostamist. Ohualas olevatel elanikel on lubatud viibida lõhkamise hetkel ja lõhkeaukude laadimise ajal eluhoonetes, kuid mitte õuel ega tänaval. Muul ajal piiranguid ei sätestata. Tööde täpsem ajakava selgub jooksvalt tööde käigus.\nLõhketööde parameetrite ja seismilise mõju kontrollimiseks teostatakse hoonete juures pidevalt seismograafilist mõõdistamist. Seismograafi paigaldamiseks hoonele on vajalik tagada ligipääs. Seismograaf paigaldatakse üldjuhul vundamendile kruvidega (kruviaugud täidetakse seismograafi eemaldamisel). Seismograafi paigaldamiseks on vajalik hoone omaniku nõusolek. Seismograafi paigaldamine lepitakse kokku ehitaja/lõhkaja ja kinnistu omaniku vahel.\nTTJA hindab ohtlikuma lõhketöö võimalikke tagajärgi, arvestades kahjulike tagajärgede vältimise abinõusid, ning annab sellest lähtuvalt loa või keeldub loa andmisest. TTJA võib ohutuse tagamiseks lisada loale täiendavaid tingimusi arvestades erinevaid asjaolusid. TTJA teostab järelevalvet lõhketööde üle.\nJuhul, kui rikutakse loa tingimusi või ei suudeta tagada ohutust piisaval määral võib TTJA tööd peatada või loa tühistada.\nTTJA teavitab loa andmisest kohaliku omavalitsuse üksust ning vastuväiteid/küsimusi esitanud ehitise omanikku ning seotud ametiasutusi.\nEnamlevinud küsimustele on vastatud tööde tellija Findesk OÜ kodulehel, kus on võimalik ka täiendavaid küsimusi esitada otse tööde teostajale.\nKäesolev teatis edastatakse kõikidele ohualasse jäävate kinnistute omanikele riiklike registrite andmete alusel.\nOhualasse jäävad tänavad:\nMänniokka, Tammetõru, Kadakaoru, Pargi, Vana-Sireli, Kase, Oja, Tamme, Mäe, Kanarbiku, Allika, Nõmme, Saare, Evametsa tee, Eva ringtee, Eva põik, Kaseurva tee, Tooma vkt (põhjapoolne osa).\nPiirkonnaga on võimalik täpsmalt tutvuda Maa-ameti geoportaali vahendusel siin.\nArvamuse, vastuväidete või küsimuste esitamiseks pöörduge Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti poole e-posti teel, kirjutades aadressile lauri.kytt@ttja.ee või tavaposti teel, saates kiri aadressile Endla 10a, 10142 Tallinn.


Igale koolile vanaema või vanaisa? - Rahvastik - Meie Eesti\nIgale koolile vanaema või vanaisa?\n19. november 2018, 0:01\nLapsed ja vanavanemad õpivad koos ja ühtlasi ka üksteiselt.\nÜhe Tallinna erakooli lapsed said endale kooli «vanaema».\n«Vanaema» hubases toas käiksid lapsed meeleldi muret kurtmas.\nProjekti «1B ja 65B» algataja ja läbiviija Kristi Arendi, kellel on magistrikraad andragoogikas ning ta tegutseb lapsevanemate nõustaja-koolitajana.\nTallinna Ülikooli teadur Tiina Tambaum kirjutab, et kui ühiskond on üles ehitatud vanuseliste eristuste peale, siis polegi erinevatel põlvkondadel kuigi palju võimalusi üksteist tundma õppida. Mõningaid näiteid vanade ja noorte koostööst siiski leidub.\nIdee lapsed ja vanavanemad Tallinna Reaalkoolis algatuse «1B ja 65B» raames koos tegutsema panna tuli andragoogika magistrant Kristi Arendilt. Mõte tekkis tal õpingute ajal, tutvudes Saksamaal juba 1997. aastast tegutseva võrgustikuga «Põlvkondade dialoog». Teise vahva põlvkondi siduva projekti raames said ühe Tallinna erakooli lapsed endale kooli vanaema. 65-aastane Eda Heinla, hariduselt psühholoog, oli eelmisel õppeaastal Loova Tuleviku koolis vanaemaks, kellega lapsed kohtusid üle nädala.


Aprilli tootmist vedas üles hoogne eksport - Logistikauudised\nAprilli tootmist vedas üles hoogne eksport\nVõrreldes aasta varasemaga kasvas selle aasta aprillis tööstustootmine ligi viiendiku, veduriks eksport masinad , metall, puit ja elektroonika, teatab Statistikaamet.\nTööstusettevõtted tootsid 2010. aasta aprillis 18% rohkem toodangut kui eelmise aasta aprillis.\nTöötleva tööstuse toodang suurenes eelmise aasta aprilliga võrreldes 19%. Kui 2009. aasta kokkuvõttes vähenes toodang varasema aastaga võrreldes kõikides tööstusharudes, siis 2010. aasta jaanuaris näitas tootmine mõnes harus juba elavnemise märke ning veebruaris ja märtsis oli enam kui pooltes tööstusharudes märkimisväärne kasv.\nAprillis ületas toodang eelmise aasta taseme peaaegu kõikides tööstusharudes. Oluliselt ehk 36% suurenes aprillis töötleva tööstuse toodangu müük ekspordiks, samal ajal nõudlus kodumaisel turul oli endiselt langustrendis ja müük vähenes eelmise aasta aprilliga võrreldes 12%.\nToodangu kiire kasvu mõjutaja oli osaliselt ka eelmise aasta madal võrdlusbaas, sest just 2009. aasta alguses oli toodangu langus suurim. Tänavu aprillis kasvas suurema osatähtsusega tööstusharudest toodang elektroonikaseadmete tootmises üle kahe korra, puidutöötlemises 24% ning metalltoodete tootmises 13%.\nVäiksema osatähtsusega tööstusharudest suurenes toodang märgatavalt mootorsõidukite, metalli, paberi, keemia-, farmaatsia- ja plasttoodete ning muude transpordivahendite tootmises, peamiselt ekspordi suurenemise tõttu.\nToodang vähenes joogi- ja rõivatootmises, nahatöötlemises, elektriseadmete tootmises ning masinate ja seadmete remondis.\nSesoonselt korrigeeritud andmetel suurenes tööstustoodang 2010. aasta aprillis võrreldes märtsiga 2,5%, sh töötlevas tööstuses 2%.\nAprillis toodeti 42% rohkem elektrit ja 2% rohkem soojust kui 2009. aasta aprillis. Energiatoodangu suurenemise põhjustas tööstustootmise elavnemisest tingitud suurem energianõudlus ning elektri impordi asendumine omatoodanguga.


10 toitu, mis suurendavad mehe potentsi kiiresti - Põhjused May\nVärskelt pressitud mahlad - parandada paju püstitamist kompleksis, paraneda keha, haiguste kõrvaldamiseks. Kasulik on juua granaatõuna, kõrvitsat, sellerit juurit, arbuusi, muid köögivilju ja puuvilju, mille E-vitamiini sisaldus on suur.\nIga inimese seksuaaltervise alus ja võti erektiilse funktsiooni säilitamiseks on rikas ja tasakaalustatud toitumine.\nErinev, korrektne ja kasulik toit on tõhusus meie aja jooksul eriti oluline, kuna halvad keskkonnatingimused, rikas elurütm, emotsionaalne ja füüsiline koormus mõjutavad pidevalt inimeste tervist.\nMida peate parandama erektsiooni funktsiooni, milliseid reegleid tuleb järgida? Paljud mehed küsivad neid küsimusi, eriti pärast 30-aastast.\nEt vähendada impotentsuse ja teiste kuseteede haiguste riski, tuleb toidust välja jätta konserveeritud toidud, suitsutatud vorstid, sooda, magusad kohupiimad ja jogurtid, valmismejones ja ketšup, st mis tahes tooted, millel on pikk säilivusaeg ja kõrge kahjulike lisandite sisaldus. Toiduained, mille konservandid on rikas, ei sisalda praktiliselt mingeid toitaineid ja need võivad märkimisväärselt kahjustada meeste tervist.\nToidust suurendav dieet keelab kategooriliselt kiirtoidud. Need ei sisalda vajalikku kogust mikroelemente ja vitamiine, vaid aitavad kaasa kiirele kehakaalu suurenemisele, mis mõjutab negatiivselt meeste erektsiooni.\nSeksuaalse soovi säilitamiseks või suurendamiseks tuleks meest välja jätta igapäevasest suhkru menüüst, mis on saadud tööstuslike vahenditega. Parem on asendada see looduslike suhkrutega, nagu kuivatatud puuviljad, mesi ja magusad puuviljad. Suures koguses suhkru tarbimine aitab kaasa mitte ainult impotentsuse arengule, vaid ka südame-veresoonkonna haigustele, diabeedile jne\nTeine dieedireegel meeste tervise jaoks on sool. Selles sisalduv suur hulk naatriumit ei ole üldse kasulik nii tõhususe kui ka kogu organismi jaoks. Soola asendamine looduslike maitseainetega (sibul, küüslauk, rohelised) või väikese sojakastmega on kasulikum.\nSelleks, et potentsiaalsust säilitada nii kaua kui võimalik, soovitatakse meestel täielikult minna alandada või vähendada alkoholi tarbimist. Kõik alkohoolsed joogid purustavad kehas kasulikke mikroelemente, nii et meeste impotentsuse ja alkoholi toitumine pole ühilduv.\nOluline toitumine meeste tervisele\nMis on kasulik impotentsusega? Esimene reegel on see, et toitu tuleks muuta ja pakkuda vajalikku annust kasulikest elementidest, vitamiinidest ja aktiivse elustiili jaoks vajaliku energiakandjalt. Siiski on vaja valida toidud, mille minimaalne kalorsisaldus ja loomsed rasvad.\nTugevus ja üldine tervislik toit peaks olema valkude ja tervislike süsivesikute rikas, kuid rasvavaba. Vitamiinid A, E, C, samuti B-vitamiinid mõjutavad eriti meeste tugevust.\nIga päev peab iga mees sisaldama teravilju, köögivilju, seksuaalseid võimalusi, rohelisi (spinat, salat, peterselli jne), vürtse (köömne, piparmünt, tüümian, ergogon, aniis jne) ja piima tooted (piim, keefir, kodujuust ja jogurt). Liha puhul peaks see sisalduma ka toidus, vaid ainult madala rasvasisaldusega sordidesse.\nÜle 50 aasta vanused inimesed peaksid tarbima liha kuni 4 korda nädalas, on soovitatav, et loomseid valke tuleks võimaluse korral asendada taimsete valkudega.\nEritiilse funktsiooni stimuleerimiseks kõige kasulikumad köögiviljad on küüslauk ja kõik sibula sordid. Porgandit peetakse ka vähem kasulikuks köögiviljadeks. See sisaldab süsivesikuid, valke ja beetakaroteeni, mis organismis muudetakse A-vitamiiniks. Karotiinis on porgandid peaaegu sama suured kui punane pipar ja on oluliselt paremad kui teised köögiviljad.\nLisaks sisaldab see vitamiine B1, B2 ja B6, samuti suurt hulka ensüüme ja mineraale (kaltsium, kaalium, magneesium, naatrium, raud, jood ja teised). Kõik need komponendid on organismile tervikuna väga kasulikud ja suurendavad võimenduse võimendamist.\nImpotentsuse ennetamiseks soovitatakse meestel tarbida iga päev 0,5 kg puuvilju. Ärge piirake end tavaliste õuntega, tervise kasulikkus toob kaasa apelsine, avokaado ja eriti hirmoni.\nViimane sisaldab rohkesti toiduvalkude, antioksüdante ja mikroelemente ning on ka rikkalikult A, P, C, kaaliumi, vaske, joodi, mangaani ja rauda. Kõik see avaldab kasulikku mõju mehelikule võimsusele ja suurendab seksuaalset soovi.\nFosfor ja tsink\nTeine oluline element meeste tervisele on fosfor. Verevoolu parandamiseks vaagnaeludele peaksite menüüsse kaasama idandatud nisu, seesamiseemned, kõrvits, suvikõrvits ja päevalill. Tomatid, peet, redis ja kapsas avaldavad positiivset mõju ka meestele.\nErektsioonihäirete raviks ja ennetamiseks peab meeste igapäevane toitumine sisaldama toitu, milles on kõrge tsingisisaldus, nii et te ei tohiks unustada õunte, mesi, pruuni riisi, pähklite, sibulate ja küüslaugu söömist.\nOn oluline meeles pidada, mis puudutab mereande, nad sisaldavad suures koguses tsinki, samuti on nad loomulikud aphrodisiacs, mis aitavad tugevdada seksuaalset soovi. Kaaviari ja austreid peetakse paljudes riikides kõige tõhusamaks toiduks. Kõigist kalavarudest on parem eelistada rikkalikke makrelli- või lõhe aminohappeid.\nKüpsetamise ajal tuleb meeles pidada, et kõige tervislikum toit on aurutatud, keedetud või hautatud. Praadimisel hävitatakse enamik toitaineid proportsionaalselt kuumtöötluse kestusega.\nProstatiidi ravis seksuaalenergia suurendamiseks on vaja peenestada sibula seemneid pulbriks ja kombineerida võrdse kogusega mesinduse produkt. Vastuvõtt viia 10 g 3 korda päevas.\nToit, mis mõjutab meeste võimet: mida nad söövad ja vajavad\nKüsimus "Mida inimesed söövad tugevuse nimel?" On inimese jaoks oluline. Lõppude lõpuks on kogu inimtoidu poolt tarbitav toit erinev oma koostises, mikroelementide, vitamiinide, toitainete sisaldus.\nMida peate tõhususeks saama?\nMida süüa tõhususe vastu: aphrodisiacid ja serotoniin, mis suurendavad soovi\nTugevuse alkohol - "eest" ja "vastu"\nÕige toitumine tõhususe suurendamiseks\nMida ei võeta toidust: tooted, mis vähendavad meessoost võimsust\nMuide, üritasin liha loobuda. Täiesti välistatud see dieedist. Tulemus ei meeldi mulle. Väsinud, kadunud, muutus nõrgemaks. Võibolla enne, kui selliseid juhtumeid teete, peate rääkima spetsialisti või toitumisspetsialistiga. Noh, see on hea. Kõik see mõjutas minu väärikust. Alustasin voodis mingisuguseid pettumusi. See kõik pani mind depressiooni. Ma mõistsin, et pärast kogu liha suurendab testosterooni taset meie kehas, annab palju tugevust. Kui kõik need vitamiinid ennast ära võtaksid, hakkavad järsud keha talitlushäired. Parem on mitte teha neid vigu ja süüa normaalselt, rahuldust ja palju. Kuid näljaaeg on juba ammu kadunud ja kõik, mida vaja on, on meile kergesti ligipääsetav, ärge ignoreerige kõiki neid ressursse. Pärast kõiki neid piinamisi ilmnesid muud patoloogiad. Näiteks märkasin, et mu käed hakkasid värisema sagedamini. Lihtsalt mitte mingil põhjusel. Rääkisin üks tuntud sõber. Ta ütles, et mul on värisemine ja ta on psühholoogiline olemus. Ma arvan, et tal on õigus, kuid ma arvan endiselt, et see on tingitud tema nõrkusest, vitamiinide puudusest. Nüüd ma leian kana, eriti keedetud kana. Ja autorid soovitavad ka erinevaid liha süüa. Tänu sellele artiklile hakkasin selgemalt mõistma, millised looduslikud tooted suurendavad meeste võimet, mida peaksin tähelepanu pöörama. Aitäh


Haruldased Vabadusristid naasid EestisseRARITEET: Prantsuse kindralile Marie-Eugène Debeneyle antud kullast Vabadusrist. erakogu\nLätist ostetud kollektsiooni tipuks on Prantsuse kindralile Marie-Eugène Debeneyle antud kullast Vabadusrist. Kuidas välismaalased Vabadusriste said?\nJaanuari keskel jõudis Riiast Tallinna ühele Läti kollektsionäärile kuulunud Eesti Vabadusristide kogu. Kokku kümme meie väärikaimat teenetemärki ostis ära Tallinnas elav koguja, kellel tuli selle ilu eest välja laduda rohkem kui 600 000 krooni.\nVabadussõja ajal 24. veebruaril 1919 asutatud Vabadusrist jagunes kolme liiki, neist igaühes kolm järku – seega kokku üheksa erinevat risti. Valgeid ehk I liiki anti sõjaliste teenete, musti ehk II liiki vapruse ja siniseid riste ehk III liiki tsiviilteenete eest. Kokku (kuni 1925. aasta lõpuni) anti Vabadusriste välja 3215, neist Eesti kodanikele 2151 ja välismaalastele 1064.\nKuigi Eestisse ostetud riste on kümme, pole siiski tegemist täiskomplektiga. Siniseid tsiviilteenete riste ei ole nende seas ühtki, musti vapruse riste on aga neli. Neist kolm on 3. järgu teenetemärgid ja üks 2. järgu oma. Mainitud kolm ei ole siiski täiesti ühesugused, vaid eri valmistajate tehtud – Vabadusriste telliti nii Eesti kui ka välismaa firmadelt. Puudu on ka vapruse kõrgeim märk, II liigi 1. järgu Vabadusrist – neid ei andnud Eesti Vabariik välja kellelegi, isegi Julius Kuperjanovile mitte.\nSee-eest on täielik Vabadusristi I liik – neid valgeid teenetemärke on koguni kuus tükki. Kolm eri firmade tehtud 3. järgu ja kaks 2. järgu Vabadusristi. Kogu kroonib Joseph Kopfi kullassepafirmas valmistatud I liigi 1. järgu kullast Vabadusrist, mille Eesti Vabariik annetas aprillis 1925 Prantsuse kindralile, armee ülemjuhatajale Marie-Eugène Debeneyle (1864–1943). Seda kinnitab ordeniga kaasas olev kiri, säilinud on ka originaalkarp.\nNõukogude okupatsiooni aegse hävitustöö tõttu polegi Eestist kõrgema järgu Vabadusriste praktiliselt võimalik leida, koos dokumendiga peaaegu üldse mitte. Üle maailma laiali läinud rohkem kui tuhandest Vabadusristist võivad aga paljud alles olla.\nChurchill ootas kaks aastat\nEesti Vabariik jagas Vabadusriste paljude maade kodanikele, ka väljapoole Euroopat. “Teisa, nagu Itaalia, Persia, Poola, Hiina ja Läti kandidaate panen sellepärast ette, et nendega isiklikult kokku olen puutunud ja nende tegevust Eesti kasuks vahest kõige ligemalt tunnen,” kirjutas Eesti saadik Prantsusmaal Kaarel Robert Pusta augustis 1923. Tema ülesanne oligi korraldada Vabadusristide annetamist välismaalastele.\nNagu arhiivitoimikutest selgub, valitses teenetemärkide osas päris korralik kaos. “Ja Vabadusristide väljaandmine tuleks nüüd kord ometi ära otsustada. On ju endiste välisministrite ettepanekul teatud isikute käest küsitud, kas nad meie Vabadusristi vastu võtaksid, nad vastasid jaatavalt ja on nüüd juba 3-4 aastat oodanud!” kurtis Pusta.\nSaadiku kirjast leiab vihje, kelle valmistatud Vabadusriste toona eelistati. “Kui Vabariigi valitsus minu nimekirja kinnitab, siis palun mind ühtlasi volitada Vabadusrista Pariisist tellima – tuleb odavam ja töö palju ilusam, kui Tallinnas tehtud.”\nAugustist 1923 on säilinud nimekiri ka neist välismaalastest, kes küll esitati Vabadusristi saamiseks, ent mingil põhjusel selle andmisest loobuti. Näiteks Prantsuse marssal Ferdinand Foch (I liik 1. järk), Briti peaminister David Lloyd George (III liik 1. järk), Briti sõjaminister Winston Churchill (III liik 1. järk) ja marssal Henry Wilson (III liik 1. järk). Foch, Lloyd George ja Churchill siiski oma Vabadusristid aprillis 1925 said, Wilson paraku ei jõudnud ära oodata – ta suri juunis 1922.\nAlati ei olnud Vabadusriste ka koh e käepärast. Nii saadeti juulis 1925 Pariisist Eesti saatkonnast Tallinna välisministeeriumisse telegramm: “Puudub esimese liigi esimese järgu rist marssal Petainile, saatke kiirpostiga.” Asjade venimist kinnitab ka kindral Debeney autasustamine. Kui Debeneyle otsustati anda Vabadusrist 29. aprillil 1925, siis välisminister Pusta allkirjastatud dokument kannab alles 3. oktoobri kuupäeva.\nPaberitega olid lood üldse halvad. “Diploomide ootusel nõuavad väljamaalased vähemalt ametlikku notification’i. Palun saata veel Välismini blankette prantslaste ja belglaste jaoks. Neil päevil lõpetan ristide andmist Poincaré’le, Herriot’le ja teistele, kellel veel saamata,” kirjutas Eesti saadik Pusta novembris 1925 Pariisist välisministeeriumile.\nKorralageduse põhjus selgub Oskar Öpiku saadetud vastusest. “Diplomid saadame pärastpoole, kui Riigikantselei neid on valmistanud, mis loodetavasti liiga kaua ei kesta. Mina tuletasin neile asja meelde juba kuu aja eest ja saatsin ka teiste riikide diplome eeskujuks.\nDiplomide järgi on meil tungiv vajadus, sest mitmed härrad on korduvalt meilt neid palunud – kuid minu teada pole keegi väljamaalastest selles asjas veel rahuldatud.”\nSamas valitses ka potjomkinlus, kõrgemate ninade ristid pidid olema uhkemas pakendis. Nii näiteks kirjutas Pusta novembris 1925, et “Itaalia jaoks andsin mäletavasti kõik ristid Jürgenson’ile kaasa, kuid kuninga ja Mussolini jaoks pidid saama tehtud paremad karbid”. Kui selles segadikus juhtus Vabadusriste rohkem olema kui vaja, siis soovitas Pusta: “Väljamaalastest ülejäänud ristid võib jagada eestlastele, kellel veel saamata.”\nEriti piinlik niisugune juhtum toimus 1923. aasta hakul, kui Tartu rongis nähti Vabadusristi koera kaelas. “5. jaanuaril k.a. sõitsin mina rong Nr 320 peal Tartust Jõgevale. Rongi peal tuli minu juurde viinastanud olekus tundmata meeskodanik, ja oma kõrval oleva jahikoera peale näidates ütles: “See on minu vend, kellele on sõjaväest Vabaduse Rist antud, aga nüüd on tema kaduma läinud,”” rääkis raudteepolitseile Jõgeva piirkonna nooremkordnik Mihkel Päll.\nTundmatu mehe tundis ära Aleksander Aren, kes sama rongiga sõitis Tartust Voldile. Tema nägi ka rüvetamist oma silmaga pealt. “Rongi peal panin tähele, et ühel jahikoeral on Vabaduse Rist kaelas. Koera omanik oli, nagu selle juures ka kohe selgus, keegi Schamajev, kes 1920. a. Mereväe ekipaažis minuga ühes ja minu rühmas II järgu madrusena teenis. Tähendatud Schamajev sai 1919. a. Vabaduse Risti, mis minul ka teada oli. Vabaduse Rist oli koera kaela seotud paelaga. Kuda Vabaduse Rist kaduma läks koera kaelast, seda mina ei tea.”\nSama kinnitas ka Johannes Aren, kes niisamuti nägi, et “koeral oli Vabaduse Rist kaelas. Seda nägin juba Tartu jaamas. Pärast oli koer risti ära kaotanud, mille pärast konduktor üles leidis.” Leitud rist toimetati politsei kätte.\nJuhtum osutus keeruliseks. Mais 1923 küsis Sõjavägede Staap nõu Sõjaministeeriumi juriskonsuldilt, kuidas süüdlast karistada. “Palun teatada, missuguste seaduste põhjal saaks kod. SC HAMAJEV’i vastutusele võtta koera kaela Vabaduse Risti riputamise eest.”\nOmakorda Sõjaväe Prokurörile edastatud nõuküsimisele saabus vastus juunis. “Sarnane komblusvastane ümberkäimine Vabadus Risti märgiga ei ole iseenesest seaduses kui kriminaal süütegu ettenähtud. Vabaduse Risti põhikiri ei näe ka ette, mis korras tuleb talitada mitte vääriliste risti kavaleridega.”\nKuidagi aga tuli meest ju karistada. Muud tarka ei osatud soovitada kui võtta Schamajev vastutusele joobnud olekus avalikku kohta ilmumise eest. See vihastas välja sõjaminister Jaan Sootsi, kes kirjutas kirja servale märkuse: “Vabariigi Valitsusele. Valitsus on annud, valitsus võib ka tagasi võtta. Teha ettepanek risti tagasi võtmiseks.”\nSiiski anti Schamajev kohtu alla eeskätt joobnuna avalikku kohta ilmumise eest, kuid 9. novembril 1923 Tartu-Võru rahukogu Jõgeva jaoskonnas mõistetud kohtuotsus ei unustanud ka Vabadusristi teotamist. “Hermann Schamajevi poolt toimepandud süütegu on seda raskem, sest Schamajev on Vabaduse Risti vastu lugupidamatust ülesnäidanud, mida iga Eesti kodanik oma aus pidama peab.”