Inga Allik: kindlasti tahan veel lapsi! - Kroonika\nInga Allik: kindlasti tahan veel lapsi!\nMenuseriaali «Pilvede all» täht Inga Allik räägib oma elu mõnusamatest hetkedest ja lõõgastavast kalapüügist Emajõel.\nKohtume näitlejanna Inga Allikuga (30) Tartus Hansahoovi teatris. Näidendi «Pulmatrall» esietendus on lõppenud ja käimas on näitlejate järelpidu. Esimesed veinid on lahti korgitud, lavastaja Kalju Komissarov on lahkunud, aga näitleja Alo Kurvits pole veel lauluhäält käima saanud.\nEmajõgi on siit kiviga visata. Seal seisab Inga ja tema elukaaslase, muusik Toomas Lunge (47) lappajast ümberehitatud laevuke, millega on hea käia kala püüdmas ja päevitamas.\nKas sa oled Tartu tüdruk?\nMa olen sündinud Tallinnas, aga üks minu vanavanaemadest on siitsamast Karlovast. Võib-olla on see üks põhjus, miks mul siin nii hea on.\nKuidas sa õngitsemispisikuga nakatusid?\nSee juhtus Soomes. Mehed läksid jää peale kala püüdma. Lonkisin kaasa ja mõtlesin, et üks tüütu tegevus. Päevad läbi kössuta augu kohal. Aga mulle hakkas meeldima. Ma ei saanud esimesel päeval midagi, aga milline rahu, milline vaikus. Ja see imeilus loodus! Kui mehed läksid vorste grillima, istusin mina truult oma augu peal edasi. Mingi kiisapoisi ma sain, aga see oli algus. Ma olen kirglik kalamees – ja see on süvenev haigus. Kui ma saan õhtul värske omapüütud kala pannile panna, on see väga hea.\nMis laevuke teil Emajõel ujub?\nTegemist on vanast lappajast ümber ehitatud mootorpurjekaga, millel praegu masti peal ei ole. Paadis on ka kajut, nii et saame ööseks jääda.\nSõidame mootori jõul Emajõel. Näitame sõpradele Tartut jõe pealt või lähme kalale. Asjatult ma ei taha jõele minna, ikka asja pärast. See hooaeg on haug võtnud ilusti. Väiksed lasen tagasi. Kala peab olema minu küünarnukist kuni sõrmedeni – selliseid on tulnud seitse.\nKus kala võtab?\nPeipsi pool võtab paremini. Eriti hästi seal järvede vahel Emajõe Suursoo kandis. Sain ka korraliku latika kätte. Viidikaparvest ma ka ära ei ütle. Praetud viidikad on väga head.\nEelmisel aastal käidi meil paadis sees ja minu õnged ning spinningud «jalutasid» ära. Nüüd muretsesin uue varustuse ja hoian seda nagu silmatera.\nKus on sinu lemmikkohad?\nMul on omad lemmikroostikud ja -kohad, kus lanti järel vedada. Kord püüdsin Liiva karjääri kandis ja taha jäi võõras lant koos jõhviga. Selline uhke mitmest osast koosnev lant. Paar päeva hiljem tuleb Tom koju ja küsib: «Kas sa, Inga, tead, kelle lant see on? Muusik Indrek Kalda oma.» Kalda on mind püüdma õpetanud, aga ikkagi oli kurbus hinges. Pidin landi tagasi andma.\nLäinud talvel proovisime jälle Soomes jää pealt. Kaasas oli Vladislav Koržets. Kurtsin, et ma pole Emajõel haugi saanud. Tema arvas, et küsimus on kogemuses.\nKas tänaseks on suur kala püütud?\nLäks ära, nägin vaid ta hiiglaslikke lõugu paadi kõrval. Tõeline Emajõe valitseja. Aga lant on selle kala jaoks karbis valmis. Kui ma pidin Indrek Kaldale landi tagasi andma, siis Toomas nägi, et ma olen väga kurb. Ta oli nõus ostma mulle uue, mis käib veel rohkematest osadest koos. Indrek nägi seda ja noogutas tunnustavalt.\nVeel on mul üks lemmiklant – selline plastmassist läikiv, mis taga vedamisel sukeldub. See on hästi töötanud.\nKas su seitsmene poeg Rasmus käib kalal kaasas?\nLühematele retkedele saab ta kaasa. Ta esimene õng oli oma meisterdatud. Ta on viidikaid ja latikaid saanud. Pikematel sõitudel hakkab tal igav, ja mis ma teda ikka solgutan.\nKas sul on piisavalt vaba aega?\nMa olen proovinud elada nii, et teen ühte asja korraga. Mulle meeldib, et saan pühenduda ja ei pea end lõhki rebima. Hea oleks, kui nii jääks. Annan endale aru, et kui rahaline olukord sunnib, siis tuleb rohkem ette võtta.\nSa mängid telesarjas ja teatris.\nTele ja teater on erinevad. Ma tahan olla ka teatrilaval ja tunda publiku kohest tagasisidet. «Pulmatrallis» me lausa suhtleme publikuga. Teater sünnib siin ja praegu.\nMilline on meeleolu siin Emajõe ääres?\nMeil on vaiksed sumedad õhtud nagu soojamaa kuurordis. Ja sääski ka ei ole. Ja meil on suurepärane lavastaja, kes säilitab rahu igas olukorras. Me oleme saanud teha, mis meile meeldib ja olla koos nende inimestega, kes meile meeldivad. Tervikuna suurepärane puhkus.\nPraegu on täitsa ideaalne. See on täitsa harv nähtus, et produtsent suudab luua sellised tingimused ja atmosfääri, et näitlejatel on hea. Suur pluss on ka see, et me elame siin kõik lähedal ja proovi jõudes ei ole väsinud. Meil on siin tore suvelaager ja see on luksus omaette. Pärast proovi võib kohe laevale hüpata ja teha väikse kalapüügi koos päevitamisega.\nElan päev korraga ja naudin seda, mis käes on. Praegu on kõik super hästi ja proovin seda hetke märgata. Hinges on rahu ja rõõm. Tunnen, et Tartu on õige. Tunnen, et kalapüük on õige. Mul on vedanud. Mul on tõesti suurepärased kolleegid ja produtsendid. «Pilvede all» vedaja Toomas Kirss on väga tore, ma tunnen ennast temaga väga turvaliselt. Ka Hansahoovi produtsendi Kure Jaaguga tunnen end kaitstud ja hoituna.\nTal on ka oma roll. Tema ja Rasmus on kõige tähtsamad mehed mu elus. Nii see on. Meil on endiselt väga tore. Eks igas muinasjutus on ka omad kurjad hundid.\nKas ka sinu omas?\nHetkel on nendega nii, et nad ei hirmuta mind või ma ei märka neid. On vana ütlemine, et inimese sees elab kaks hunti, üks on hea ja üks on halb. See on inimese enda otsustada, kumba hunti ta rohkem toidab. Kui sa märkad ilu ja headust enda ümber, siis toidad ka vähem kurja hunti.\nKas võid elust läbi libiseda nagu nuga võist, põrkumata halvaga?\nPõrkumised ikka tulevad, iseasi on, kuidas sa neisse suhtud. Igast asjast saab õppida ja edasi minna.\nSul pole ühte kurja ülemust, kes sinu elu põrguks muudab?\nEi. Ma olen vaba kui lind.\nNii see on. Praegu ma ei ihkagi ennast kuhugi kinni naelutada. Ma saan oma aega ise planeerida ja võtta aega ka pojale.\nKas veel mõni laps?\nKui keegi sealt kuskilt valib välja minu lapseks tulema, las ta siis tuleb.\nKas see käib nii keeruliselt, et taevast lendab hing sinu kõhtu?\nMa olen noor naine, miks ma ei võiks veel lapsi saada. Kindlasti tahan.\nOlen lõpetanud Eesti Humanitaarinstituudi. Lembit Peterson oli meie kursusejuhendaja. Sealt edasi tegin lavakunstikateedri juures magistrikraadi. See oli ka väga huvitav. Ma nimetaks seda täiendõppeks. Magistriõpe käis pühapäeval ja esmaspäeval, kui tuli kohal olla. Kamp oli väga vahva, isegi spordikommentaator Tarmo Tiisler oli pundis. Lisaks Virko Annus raadioteatrist, Aita Vaher, Carmen Tabor jne. Lahe kamp. Sellele lisandus kaks kuud Londonis, kus sai iga päev teatris käidud ja õpitud. Sel kevadel kaitsesin oma lõputöö.\nMida Londonis tegite, mida vaatasite?\nLondon on suur teatrilinn. Sa näed seal suuri kuulsusi laval, kuid ühel hetkel saad aru, et ka Eestis on kõik võimalused ja me pole millegi poolest kehvemad. Kui näed ülikuulsaid, paparatsode poolt taga aetud näitlejaid tegemas laval samu vigu, mida ikka juhtub, siis tekib usk, et kõik ongi võimalik.\nMis vigu nad teevad?\nNimesid nimetamata, aga nii mõnigi kinotäht võib laval olla abitu. Peamine, ma sain aru, et ka Eestis on väga vahva. Meil on siin ruumi hingata ja võimalused teha seda, mis meile meeldib.\nKas keel määrab koha, kus saab mängida?\nMa võin mängida inglise-, vene- või saksa keeles. Tänaseks olen teinud ühe väikse rolli Lenfilmis. Ma ei näe keeles takistust. Londonis käisin ühel casting’ul ja sattusin eestlanna otsa. Me rääkisime inglise keeles ja ta küsis, kust ma pärit olen. Vastasin, et from Estonia. Ei ole võimalik, vastas tüdruk. Selgus, et ta on eesti tüdruk, kes läks pärast keskkooli lõpetamist Inglismaale plaaniga saada näitlejaks. Nii see vist siiski ei toimi. Sa ei näri läbi. Need casting’ud ehk näitlejate valiku protsessid, kuhu saad otse tänavalt astuda, on ikkagi väikeste produktsioonifirmade või madala eelarvega filmide omad. Suuremate produktsioonifirmade puhul kutsutakse näitlejad kohale eelvaliku põhjal. Eestis pole casting’uid, sest maa on väike ja kõik tunnevad üksteist.\nKas sa oled naudinguga laval?\nIga kord tuleb naudinguga laval olla. Kui nauding ära kaob, siis mida sa lavale ronid. Mida sa teed seal…


Kursus kitarristidele: Patricio Aldo Zeoli | Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia\nPATRICIO ALDO ZEOLI (Argentiina/Saksamaa) kursus\n"Uruguai kitarripedagoogi Abel Carlevaro mängumetoodika"\n23. novembril kell 10.00-16.00 EMTA orelisaalis (A-404)\nUruguai kitarripedagoog Abel Carlevaro (1916–2001) arendas välja kitarri mängutehnikas täiesti uue koolkonna, mis põhineb aspektil, et kitarri mänguasendi ja -tehnika arendamisel tuleb eeskätt lähtuda kitarrimängija anatoomiast. Patricio Zeoli on A. Carlevaro endise õpilasena tema mängumetoodikat propageerinud juba aastakümneid ning tema seminar annabki ülevaate A. Carlevaro mängumetoodika kujunemisest ja tutvustab selle põhimõtteid. Lähemalt käsitletakse järgmisi teemasid:\nLadina-Ameerika kitarrikultuuri ajalooline taust;\nKitarr Rio de la Plata (Buenos Aires-Montevideo) regioonis XX sajandil;\nAbel Carlevaro elulugu, tema õpetuse tähendus ning mängumetoodika aspektid.\nKitarriõppejõud Patricio Zeoli on sündinud Argentiinas, kasvanud Iirimaal ning elab praegu Saksamaal. Ta on õppinud legendaarsete kitarristide Carlo Domeniconi, Narciso Yepesi, Abel Carlevaro ja Eduardo Fernandeze juures.\nPatricio Zeoli on esinenud mitmel pool Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ning on kõrgelt tunnustatud kaasaegse ja Ladina-Ameerika muusika interpreet. Ta on nõutud pedagoog, kes juhendab regulaarselt kursusi ja seminare Iirimaal, Eestis, Boliivias, aga ka Tšehhi Vabariigi ning Saksamaal. Aastaid juhatas ta Montevideos Uruguay Ameerika kooli muusikaosakonda. Samuti on ta olnud Berliini Hanns Eisleri nim. Muusikakõrgkooli dotsent. Aastatel 2006-2010 õpetas ta klassikalist kitarri Tartu Ülikooli Õpetajate Seminaris. 2003. aastal nimetati ta Inglismaal Whitleys toimuva “One World Festivali” kunstiliseks juhiks. Lisaks kitarrile valdab Patricio Zeoli meisterlikult ka charangot.\nFestival Trompetitalendid tähistab 30. juubelit galakontserdiga\nEMTA juubelikonverents “Eesti professionaalse muusikakultuuri perspektiivid” ootab kõnelejaid\nEMTA on pääsenud maailma parimate kõrgkoolide edetabelisse


Lenna, Liilit ja Jesper paljastavad ilu- ja tervisenippe ning armastavad kodumaist looduskosmeetikat » Stiil.ee\nANNE & STIIL ILULEMMIKUD\nANNE & STIIL BEAUTY BOX\nLenna, Liilit ja Jesper paljastavad ilu- ja tervisenippe ning armastavad kodumaist looduskosmeetikat\n9. jaanuar 2018\nUurisime kodumaise looduskosmeetika kasutajatelt Lenna Kuurmaalt, Liilit Kirsilt ja Jesper Parvelt nende elustiili ja maailmapildi muutuste kohta ajas. Loe, mis nad vastasid!\nLenna Kuurmaa: Tasakaal ja talveuni\nFoto: Terje Atonen\nOled kunagi dieeditanud?\nKümme aastat tagasi pidasin proteiinidieeti – see sai mingil põhjusel väga popiks sõbrannade seas. Tulemus oli tõhus, aga kõik tuli topelt tagasi kui hakkasin jälle tavaliselt toituma. Äärmused ei ole head, parem on loomulikult ja tervislikult toituda. Teadlikult väldin valget jahu, ka valget suhkrut pole kasutanud juba aastaid. Juurviljad ja puuviljad on alati menüüs.\nParim ravi pikaks veninud õhtu või esinemise järel?\nUni, vaikus ja rahu. Soe tee, sidrun, ingver ja mesi. Hea toit!\nMõni ilunipp emalt-vanaemalt?\nMu vanaema oli agronoom. Tal oli suur aed, kus ta igapäevaselt toimetas. Kui ta aga end kauplusesse sättis, pistis ta oma sõrmed alati sidrunhappe-vette: “Käed on need, mida müüja näeb, kui ta raha vastu võtab. Ja käed peavad olema puhtad, maniküür korras.” Kusjuures vanaema sõitis poodi rattaga ja alati kleidis.\nMis sind käivitab ja üleval hoiab: kust tuleb sinu sisemine sära ja jõud?\nUsalda oma sisehäält. Kui elu on tasakaalus, siis ilmselt jookseb kõik ise ja loomulikult õigesti. Aga kui see hääl annab endast märku, tuleb eriti kuulata ja püüda olukorda parandada, leida lahendus murele. Sel talvel on esimest korda mindki külastamas väsimus ja stress.. Uni, uni, uni – ja mitte kaotada positiivsust ja usku.\nSina ja Berrichi?\nMulle meeldib kodumaine Berrichi kosmeetikasari, sest see on ökoloogiliselt puhas ja selles on kasutatud Läänemere vetikat. Minu naha jaoks on see kreem väga toitev ja soovitangi just talvisel ajal kasutada.\nLiilit Kirss: Elurõõm ja looduslik valik\nKui terviseteadlik oled?\nOlen laisk ja aktiivne, näiteks ei viitsi ma ühte bussipeatuse vahet kõndida, aga liikumisnormi saan kätte trennis. Detsembri alguseks olin aasta jooksul käinud kahesajas rühmatreeningus. Toitumisteadlikkust olen õppinud oma veganist elukaaslaselt. Poleks iial uskunud, et hakkan kunagi liha- ja piimavabalt süüa tegema ja et vegani toidulaud-retseptivalik on nii rikas.\nKiired-pikad päevad ja enda hoidmine – sinu nipid?\nPäevase rutiini hulka kuulub hommikune klaas sidrunivett ja üks korralik trenn. Füüsiline koormus annab energiat ja ei lase stressi ligi.\nMõni kasulik avastus mõnelt intervjueeritavalt?\nKaia Kanepi ei tarbi sotsiaalmeediat, kommentaare-kriitikat ja hoiab nii oma keskendumisvõimet. Kunstnik Tauno Kangro on tõestus, et kunagi pole hilja kannakat teha: ta on loobunud alkoholist ja teeb joogat. Ja imetlen muidugi inimesi, kellega isegi tere-kuidas-läheb-vahetamine on parem kui ükskõik milline vitamiin C, näiteks Daniel Levi Viinalass, tema kaasa Elery ja Karl Robert Saaremäe.\nMõni ilunipp või stressimaandaja?\nOlen küllalt stressivaba inimene. Kui enesetunne kehv või energia madal, teen väikse disco-napi uinaku. Ärgates on kõik juba palju parem. Maailma kõige olulisem asi on oma nägu hommikul ja õhtul korralikult puhastada ja niisutada. Tundub, et noored naised on pimestatud “Kardashianide” igast uuest vidinast, mis on tihti lihtsalt meile nutikalt turundatud ja ahvatlevas pakendis keemia. Kahjuks on see väga tugev vastutöö loodusliku, puhta ja lihtsa elustiili suhtes.\nOlen kasutanud pikalt õlisid ja alguses kartsin, kuidas nahk kreemile üleminekuga toime tuleb. Aga kõik on tõesti paigas – märkaksin, kui mu nahk reageeriks valesti. Meeldib neutraalne lõhn, looduslikust pigmendist tekkiv kerge sun-kissed kuma. Ja muidugi pakend – konkreetne pump, imelihtne kasutada.\nJesper Parve: Sisehääl ja eesmärgid\nFoto: Terje Talts\nKas sa treppi joosta jõuad?\nKui oleks vajadus kiirelt üles jõuda, siis jaksaks ikka. Kuna tegelesin 15 aastat profispordiga ja sai igasugu treppe ja metsaradu joostud, siis peab praeguseks olema ikka väga hea motivaator, et ennast selliselt piinama hakkaksin.\nKas järgid 5-toidukorra reeglit?\nKõiges, mis teen, lähtun sisetundest ja sellest, mida mu keha mulle räägib. Mingeid tabeleid kuskil sööklas ja arstikabinetis ei jälgi. Samuti ei lähe kaasa igasugu moekate toiduliikumistega. Tean, mis mulle sobib, kuidas oma energiat hoida ja vajadusel juurde saada.\nKas tarbid vitamiine?\nEi, ei ole jällegi põhjust leidnud, miks peaks neid sööma kui energiatase on hea ja tervis korras. Katsun iga aasta kogu novembrikuu olla ära päikese käes. See laeb patareid, et jaksaks kogu pimeda aja ergas ja energiline püsida. Mõtete korrashoidmisega kaasneb samuti hea enesetunne.\nMis sind käivitab ja üleval hoiab?\nEesmärgid. Igal mehel peab olema mingi võitlus, mida pidada, see hoiab teda erksa ja elusana. Kui see ei ole just võitlus kodus oma naisega.\nMilline on hooldustoode, milleta sa reisile ei lähe?\nHambapasta ja hari võiksid ikka kaasas olla. Mulle meeldib võimalikult väheste asjadega reisida. Kreemileti ette olen küll sattunud, kuid huvitav on see, et mulle sobivad tooted on viimasel ajal mind ise üles leidnud.\nEsiteks on Berrichi puhas, looduslik ja Eesti enda oma. Välismaist keemiat endale näkku määrida kuidagi ei tahaks. Kreem toidab, niisutab ja kaitseb hästi, nii et võin julgelt kõigile meestele soovitada.\nAvasta Berrichi ka enda jaoks\nKodumaise sarja BERRICHI kreemid on sündinud usust, et puhas ja looduslik on nahale parim. Mitu aastat kestnud tootearendus ja koostöö looduse- ja terviseteadlastega on purki jõudnud: naha loomulik tasakaal taastub tänu vetikatest saadud võimsatele antioksüdantidele, kortsud ja erinevad allergiad taanduvad tänu hoolikalt valitud õlidele ja vitamiinidele.\nBERRICHI tooteid müüvad: Tallinna Kaubamaja, I.L.U. kauplused, Mimesis, Pillerkaar, Medemis Clinic, Moe Muusa, mia24.ee, Pure Cosmetics, www.okokaubamaja.ee, www.greencare.ee.\nAvasta puhta kosmeetika võlud: www.BERRICHI.ee\nVasta Tühista vastus\nFitness-sportlane Helena Mang rinnaoperatsioonist: tahtsin olla kindel, et teen parima võimaliku valiku!\nTippvormis noor ja kaunis Helena Mang inspireerib paljusid enda ümber tervisliku toitumise ja treeninguga,...\nEgle Eller-Nabi ja Berit Sal-Saller üllatusid positiivselt!\nEgle Eller-Nabi ja Berit Sal-Saller proovisid 97% looduslikke koostisosi sisaldavaid Tahe Organic Care juuksehooldustooteid...\n6. märts 2018\nKogemuslugu: rasvarakkudest priiks ja “sangad” 5 cm väiksemaks!\nIlueksperdid töötavad kehaümbermõõdu vähendamiseks ja naha pinguldamiseks välja üha tõhusamaid tehnoloogiaid. Rotermanni Keha- ja...\n2. märts 2018\nAnu Saagim: leidsin omale sõbrad, kel iga kell minu magamistuppa asja on!\nMillest kõik naised salamisi unistavad? Ei, see pole uus pesumasin või lokitangid ega isegi...\nEvelin Ilves kiidab: see on parim ja ägedaim kreem, mida kunagi kasutanud olen\nEvelin Ilves on naine, kes aastate jooksul saanud võimaluse lubada endale maailma nimekamaid kreeme...\nNaised on hullud: 10 fakti kosmeetikast, mida sa ilmselt ei teadnud\nKosmeetikat on püütud enda kaunistamiseks käepärasest luua juba aegade algusest, mis tähendab, et tegelikult...\nEmad teavad ja vahel eksivad ka: millist vanemate põlvede tarkust kuulata, millist mitte?\nKunagi võisid mitmed esiemade soovitused tunduda tüütu targutamisena, aga nüüd kehtivad paljud neist väärt...\nProfinõu: 10 asja, mida peaksid teadma enne esimest tätoveerimist\nOled juba aastaid mõlgutanud mõtteid endale midagi tätoveerida, võib-olla on sul isegi selge idee...\nVIDEO ja FOTOD: Reet Härmat leidis imelised kevadaroomid Kopenhaagenist!\nStiil.ee ilusaadik Reet Härmat käis kevadises Kopenhaagenis tutvumas uue lõhnaga Acqua di Parma perekonnast....\nAS Ajakirjade Kirjastus


Eesti tõhustab võitlust rahapesuga | Rahandusministeerium\nAvaleht Uudised Eesti tõhustab võitlust rahapesuga\n19. detsember 2019 - 17:19\nValitsus kiitis täna oma istungil heaks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse muutmise eelnõu, mis seadusena jõustudes täiendaks oluliselt praegusi rahapesu tõkestamise võimalusi.\nKavandatavad muudatused looksid kaitse vilepuhujatele ja õigusliku aluse olemasoleva elektroonilise arestimissüsteemi põhjal pangakontode registri väljatöötamiseks ning võimaldaks rahapesu andmebüroole ligipääsu loodavale registrile. Samuti on kavas luua õiguslik mehhanism tegelike kasusaajate andmete kvaliteedi parandamiseks.\nRahandusminister Martin Helme sõnul on tegemist väga olulise eelnõuga, mis parandab Eesti võimalusi võitluses rahapesuga. “Eesti ei ole koht rahapesuks. Valitsus teeb kõik, et meie majanduskeskkond oleks jätkuvalt aus ja läbipaistev. Eelmisel nädalal võttis riigikogu vastu seaduse, mis karmistab virtuaalvääringutega seotud tegevuslubade andmist. Samuti on valitsus riigikogule andnud finantssektori trahvide suurendamise eelnõu. Need seadused annavad Eestile senisest tugevama seadusandliku baasi, et rahapesu palju tõhusamalt tõkestada,“ selgitas Martin Helme.\nValitsuse heakskiidu saanud eelnõu loob samuti aluse Eestis riikliku taustaga isikute loetelu kehtestamiseks, kellele hakkavad kehtima rahapesu tõkestamisel kõrgendatud nõuded. Nende hulka kuuluvad näiteks ministrid, riigikogu liikmed, põhiseaduslike institutsioonide ja riigiasutuste juhid ning erakondade juhatuse liikmed. Eelnõu suurendab ka vilepuhujate kaitset ning laiendab nende isikute ringi, kes peavad oma tegevuses arvestama rahapesu tõkestamise nõuetega. Kavandatavad muudatused on oluline samm Eestilt, et võtta üle Euroopa Liidu viies rahapesu tõkestamise direktiiv (AMLD V).\nKõikide rahapesu tõkestamisega seotud seadsuseelnõude tõhus menetlemine riigikogus on oluline, sest juba 2021. aasta sügisel ootab Eestit ees Moneyvali uus hindamine. Sel korral hinnatakse, kuidas riik rahapesu tõkestavaid seadusi ja regulatsioone praktikas ellu rakendab ja milline on Eesti asutuste võimekus tegelikult rahapesu tõkestamisega tegeleda. “Me peame riigina pingutama, et see hindamine edukalt läbida. Mul on tunne, et Eestis alahinnatakse seda võimalikku riski, et Eesti võib sattuda rahapesu tõkestamise osas tõhustatud järelevalve all olevate riikide nimekirja. Sellel on oma tagajärjed nii riigi mainele, finantskeskkonnale kui ka seonduvale halduskoormusele,“ ütles Martin Helme.\nMoneyval on Euroopa Nõukogu rahapesu tõkestamise meetmeid hindav ekspertkomitee (Committee of Experts on the Evaluation of Anti-Money Laundering Measures and the Financing of Terrorism).\nValitsuse heakskiidu saanud eelnõu


Vikerraadio - Huvitaja - 15.06.2012 - Kommentaarid\nNädala viimases saates räägime jalgpallist. Keskendume kõigele sellele, mis jääb mängijate, pealtvaatajate ja televaatajate vahele. Kui palju kaameraid filmib Euroopa Meistrivõistluste mänge. Kuidas antakse juhiseid operaatoritele, mida tohib ja mida ei tohi filmida? Samuti räägime sellest, kuidas korraldatakse suuri jalgpalliturniire, mis asub jalgpalli muru all ja miks ikkagi jalgpalli muru on triibuline.\nKülas on Marko Kaljuveer ETVst ja Targo Kaldoja Eesti Jalgpalli Liidust.\nPärast virgutusvõimlemist tutvustame järgmist head toiduainet, milleks seekord on halvaakreem.\nFoorum ootab küsimusi ja kommentaare. Saate playlist:TARTU POPI JA ROKI INSTITUUT - Ilmast ilmaNEW RHODES - Quando, Quando, QuandoCHACHA ROOTS - Suvi tuliANDRE HEIN & LAMENT - Valge laevLAID BACK - Sunshine Reggae\njanar 15-06-12 10:58\nMadis, selgituseks see Ukraina plaan takistada Prantsusmaa suurep'rast seeriat, t'hendab, et Prantslased on hetke seisuga 22 m'ngu kaotuseta. aga v'ga p]nev saade oli :) Anonüümne 15-06-12 10:39\nmiks katkestatakse ülekandepilt, kui mäng lõpeb? Tahaks veel just näha, kuidas mängijad käituvad ja teineteisega suhtlevad. huviline 15-06-12 10:37\nkaamera näitab küll et mängija simuleerib aga kui kohtunik ei näe seda siis tema otsus on ikkagi lõplik,siis pole ju sellest kasu kui oskate vastata 15-06-12 10:29\nKuidas saavad fännnid ikkagi rakettidega väljakule? Kuidas fännid ise nende loopimist põhjendavad, see ju rikub nende enda meeskonna mängu, nagu oli eile Horvaatia puhul näha, et terve väljakuosa kattus uduga ja häiris mängu? Ly 15-06-12 09:53\nKuidas otsustatakse, mis värvi riided on kohtunikul ja mis värvi väravavahtidel? Ja kumb meeskondadest saab panna oma rahvusvärvid? Heiti KenderKaupo KikkasKrista TaimKristjan PortMadis KimmelMeelis SüldSven Paulus\tEsileht


Tungib sügavale aluspinda\nSobib tugeva aluselise reakstsiooniga aluspindadele\nReageerib kiiresti aluspinnaga\nVõib kasutada niisketel pindadel\nLahjendatud kujul kasutatakse weber.tec 774 eelkõige selliste pindade hüdrofobiseerimisel nagu näiteks lubi, betoon, tellis, klinker, mineraalkrohv ja mineraalvärvid. weber.tec 774 tagab kaitse niiskuse mõju eest (näiteks tugev vihm), tõstab pinna külmakindlust ja vastupanu talvel puistatavatele sooladele. Tänu weber.tec 774 madalale pindpinevusele võib seda kasutada ka kohtades kus varem on kasutatud lahustit sisaldavaid hüdrofobisaatoreid. Materjali kasutatakse ka polüstüroolsoojustusega fassaadisüsteemides. Pärast kuivamist mis kestab 24 kuni 48 tundi kaetakse hüdrofobiseeritud pind dispersioonvärvidega (weber.tec 771; weber.tec 772) või värvidega mis sisaldavad lahusteid. Lahusteid sisaldavaid värve võib kasutada alles peale immutusvahendi täielikku kuivamist.\nMaterjal Materjali kulu\nlahus 1:9 kontsentraat\nTellis 0,5 l/m² 0,05 l/m²\nLiivakivi 0,7 l/m² 0,07 l/m²\nBetoon 0,7 l/m² 0,07 l/m²\nMineraalne krohv 0,8 l/m² 0,08 l/m²\nPoorbetoon 1,2 l/m² 0,12 l/m²\nKoostis siloksaan mikroemulsioon konsentraat\nTihedus 1,0 g/dm³\nAeg uue kihini värskelt\nTäieliku kuivamise aeg 24-48 tundi, sõltuvalt ilmast\nPakend 2,5 L\nweber.tec 774 on värvitu hüdrofoobne läbipaistev lahustivaba kontsentraat siloksaani mikroemulsiooni baasil. Kasutusvalmis immutusvahend saadakse kontsentraadi lahjendamisel veega. Ühest liitrist kontsentraadist saab 10 liitrit hüdrofobiseerivat lahust.\nei sisalda lahusteid ja on seetõttu ohutu nii töös ja kahjutu keskkonnale;\ntungib sügavale alusesse;\nvõib kasutada tugeva aluselise reaktsiooniga aluspindadel;\nreageerib kiiresti aluspinnaga, mistõttu omandab kiiresti vastupidavuse vihmale;\nvastupidav vee mõjule;\nvõib kasutada kergelt niisketel aluspindadel;\nei alanda veeauru läbitavust;\nkontsentraadina on vastupidav külmumisele.\nweber.tec 774 imandub hästi aluspinda ega sulge kapillaare, moodustades veele läbimatu kihi\nPinnalt eemaldatakse tahma, rasva ja õlide jäägid. Aknad uksed ja teised puidust ning metallist elemendid kaetakse kinni. Puhtas anumas segatakse üks osa weber.tec 774 ja 9 osa vett, pidevalt segades. Selliselt segatud hüdrofoobne preparaaat kasutatakse ära 24 tunni jooksul. Materjal kantakse pinnale värvides või surveta pihustades. Sõltuvalt aluspinna imamisvõimest korratakse protsessi 2-3 kor-da, kandes iga järgneva kihi veel värskele eelmisele kihile. Välispind peab olema silma järgi puhas, jälgida tuleb peale kandmise ühtlust, et kogu pind saaks kaetud materjaliga. Kuivadesse pindadesse imendub materjal sügavamale. Tihedad pinnad (veekindel betoon, glasuuritud klinker) soovitatakse 2 tundi pärast esimest katmist pesta lapi või käsna ja veega. Niiviisi siirduvad impregneeraine jäägid enam imavatesse pinnastruktuuridesse. weber.tec 774-ga töötades soovitame kanda kindaid ja kaitseprille. Enne töö alsuatsmist soovitame teha proovikatmise määramaks materjali kulu ja imavuse sügavust.\nweber.tec 774 on osa lahendusest :


Ootamatused v�ivad tabada moel, justkui oleks visatud aknasse kivi: vaatad n�utuna kilde, p��des end koguda... „Kui su elus on kriis, siis ei pea kohe tormama ps�hholoogi v�i ps�hhiaatri juurde,“ �tleb arengukeskuse Avitus tegevjuht Katrin Randr��t, „esmajoones saab aidata koolitatud kogemusn�ustaja.“\nElu �llatab s�ndmustega, milleks me valmis ei ole, kuid enamasti p��ame me oma l�bielamisi ja emotsioone jagada kellegagi, kes neid v�iks m�ista. Tihtilugu l�hedastega, ent mitte ainult, sest �ksnes empaatiast ei pruugi kriisihetkel kasu olla. Nii n�iteks otsis v�hidiagnoosi saanud mees, kes kaalutles, kas loobuda l�ikusest v�i mitte, netiavarustest �les sama diagnoosiga mehe, keda oli sama dilemma vaevanud. T�en�osus l�ikuseta terveneda oli v�iksem, ent p�rast seda edasi elada kaasuvate komplikatsioonide t�ttu ebamugavam. Ta kohtus v�hist tervenenud mehega, sai osa tema kogemustest ja soovitustest, et oleks endal kergem otsustada. Alati ei pruugi aga leida netist v�hiv��rast, kes n�ustub h�dasolijaga kohtuma, teda kuulama, jagama oma kogemusi ja n�uandeid... Aga lihtsam v�imalus on olemas. Kogemusn�ustamine, kus tegutsevad koolitatud inimesed, kes on ise m�ne t�sise probleemi v�i haigusega h�das olnud. Nad teavad t�pselt, mida v�ib kriisi sattunu oma elu erinevates etappides tunda. Suudavad samastuda, toetada ja aidata. Katrin Randr��t, kogemusn�ustaja ja Avituse tegevjuht „Olen s�vitsi tegelenud erinevate teemadega. �ks neist on autism, millega olen seotud pea 30 aastat, sest mu poeg on autist. Ta sai diagnoosi kolmeaastaselt, mil Eestis ei olnud isegi eestikeelset autismialast kirjandust, mist�ttu pidin ma ise selle teekonna temaga l�bima. Mu poeg saab hakkama: k�ib t��l, ujumas, laulmas, suhtleb – selleni j�udmine pole ainult minu, vaid ka mu kadunud ema, meie pere ja suguv�sa teene. Poeg tuleks toime ka �ksi, kui keegi tal aeg-ajalt silma peal hoiaks, aga me elame koos. P�rast v�lja�pet m�tlesin n�ustada autistlike laste vanemaid, aga teemasid on teisigi. N�u tuleb anda asjalikult ja nii, et sellest kasu oleks, kuid koolituseta seda teha ei saa. Igal kogemusn�ustajal on oma teema, mille ta on l�bi k�inud v�i millega kokku puutunud. Kriisikogemus, mida saab vahendada, on iga�hel. Minu teemadeks on veel enesetapp, bipolaarne h�ire, perekondlikud probleemid, krooniline depressioon. Mul endal diagnoositi depressioon esimest korda kaheksateist aastat tagasi. Olen siiani osalise t��v�imega, aga tulen toime. Depressiooni tekitab p�hjuste kogum – �lepinge, kurnatus, l�bip�lemine, valed valikud jms. Kui see on �ks-kaks korda olnud ja sa ei oska ennast hoida, siis kipub depressioon muutuma krooniliseks. Depressioonile j�rgneb positiivne stress. Hakkad tegutsema, sind hoiab �leval adrenaliin, mis kurnab tohutult organismi. �ks l�bip�lemise p�hjus ongi positiivne stress. Olen �ppinud aastatega elama niimoodi, et ma oskan oma j�udu jagada. Kui tunnen, et olen masenduses, siis ei n�e mind keegi. Seep�rast ei usuta mind vaadates, et mul on diagnoosiks depressioon. Mu kadunud ema �tles: „Sa pole see t��p...“ Kui ma varem sain hakkama tohutu pingutusega, siis selle asemel, et mitte nii palju pingutada, olengi n�iteks tunde pea teki all ja leppinud oma masendusega. Ma ei suru seda alla. Ta tuleb minuga kaasa ja joob r�dul kohvi... Vahel on seest v�ga valus, aga olen oma elu s�ttinud nii, et saan neil tundidel end tagasi t�mmata. Ja mu lapsed ei pea muretsema – ma tulen toime.“ Ootamatused v�ivad tabada moel, justkui oleks visatud aknasse kivi: vaatad n�utuna kilde, p��des end koguda... „Kui su elus on kriis, siis ei pea kohe tormama ps�hholoogi v�i ps�hhiaatri juurde,“ �tleb arengukeskuse Avitus tegevjuht Katrin Randr��t, „esmajoones saab aidata koolitatud kogemusn�ustaja.“ web hosting services top\nElu �llatab s�ndmustega, milleks me valmis ei ole, kuid enamasti p��ame me oma l�bielamisi ja emotsioone jagada kellegagi, kes neid v�iks m�ista. Tihtilugu l�hedastega, ent mitte ainult, sest �ksnes empaatiast ei pruugi kriisihetkel kasu olla. Nii n�iteks otsis v�hidiagnoosi saanud mees, kes kaalutles, kas loobuda l�ikusest v�i mitte, netiavarustest �les sama diagnoosiga mehe, keda oli sama dilemma vaevanud. T�en�osus l�ikuseta terveneda oli v�iksem, ent p�rast seda edasi elada kaasuvate komplikatsioonide t�ttu ebamugavam. Ta kohtus v�hist tervenenud mehega, sai osa tema kogemustest ja soovitustest, et oleks endal kergem otsustada. Alati ei pruugi aga leida netist v�hiv��rast, kes n�ustub h�dasolijaga kohtuma, teda kuulama, jagama oma kogemusi ja n�uandeid... Aga lihtsam v�imalus on olemas. Kogemusn�ustamine, kus tegutsevad koolitatud inimesed, kes on ise m�ne t�sise probleemi v�i haigusega h�das olnud. Nad teavad t�pselt, mida v�ib kriisi sattunu oma elu erinevates etappides tunda. Suudavad samastuda, toetada ja aidata.\nKatrin Randr��t, kogemusn�ustaja ja Avituse tegevjuht\n„Olen s�vitsi tegelenud erinevate teemadega. �ks neist on autism, millega olen seotud pea 30 aastat, sest mu poeg on autist. Ta sai diagnoosi kolmeaastaselt, mil Eestis ei olnud isegi eestikeelset autismialast kirjandust, mist�ttu pidin ma ise selle teekonna temaga l�bima. Mu poeg saab hakkama: k�ib t��l, ujumas, laulmas, suhtleb – selleni j�udmine pole ainult minu, vaid ka mu kadunud ema, meie pere ja suguv�sa teene. Poeg tuleks toime ka �ksi, kui keegi tal aeg-ajalt silma peal hoiaks, aga me elame koos.\nP�rast v�lja�pet m�tlesin n�ustada autistlike laste vanemaid, aga teemasid on teisigi. N�u tuleb anda asjalikult ja nii, et sellest kasu oleks, kuid koolituseta seda teha ei saa. Igal kogemusn�ustajal on oma teema, mille ta on l�bi k�inud v�i millega kokku puutunud. Kriisikogemus, mida saab vahendada, on iga�hel. Minu teemadeks on veel enesetapp, bipolaarne h�ire, perekondlikud probleemid, krooniline depressioon. Mul endal diagnoositi depressioon esimest korda kaheksateist aastat tagasi. Olen siiani osalise t��v�imega, aga tulen toime. Depressiooni tekitab p�hjuste kogum – �lepinge, kurnatus, l�bip�lemine, valed valikud jms. Kui see on �ks-kaks korda olnud ja sa ei oska ennast hoida, siis kipub depressioon muutuma krooniliseks. Depressioonile j�rgneb positiivne stress. Hakkad tegutsema, sind hoiab �leval adrenaliin, mis kurnab tohutult organismi. �ks l�bip�lemise p�hjus ongi positiivne stress. Olen �ppinud aastatega elama niimoodi, et ma oskan oma j�udu jagada. Kui tunnen, et olen masenduses, siis ei n�e mind keegi. Seep�rast ei usuta mind vaadates, et mul on diagnoosiks depressioon. Mu kadunud ema �tles: „Sa pole see t��p...“ Kui ma varem sain hakkama tohutu pingutusega, siis selle asemel, et mitte nii palju pingutada, olengi n�iteks tunde pea teki all ja leppinud oma masendusega. Ma ei suru seda alla. Ta tuleb minuga kaasa ja joob r�dul kohvi... Vahel on seest v�ga valus, aga olen oma elu s�ttinud nii, et saan neil tundidel end tagasi t�mmata. Ja mu lapsed ei pea muretsema – ma tulen toime.“\nAvaleht > Arhiiv > Kevad 2018 > Jagatud kogemus


Vooremaa Maasikakasvatajad valmistuvad saagiks\nMaasikakasvatajad valmistuvad saagiks\nMaasikakasvatajad valmistuvad saagiks, hoolimata sellest, kas võõrtööjõudu appi lubatakse või mitte. Marimarta OÜ reklaami ja ostu-müügi juhataja Janika Lindsalu ütles Vooremaale, et kindlasti saab Jõgeva oma punase maasikaputka ja suugi magusaks.\nKüsimusele, kas maasikakorjajaid on, vastas ta nii: „Olen kindel, et me leiame maasikakorjajad, aga meie ministrid on ka kindlad, et meil on kusagil 50 000 töötut.“\n„Kohalikke maasikakorjajaid hakkan otsima alles siis, kui kohe vaja on. Sest mullu panime kuu aega varem kuulutuse, et otsime hooajatöölisi. See sisustas terve kuu telefonikõnedele ja meilidele vastamisega, mille lõpuks oli mul kolm A4 lehekülge nimedega, kes marju korjama tulevad. Neist jõudis kohale täpselt kolm. Viis aastat oleme saanud marjad Ukraina hooajatööliste abil korjatud. Muidugi on ka kohalikku rahvast käinud. Enamasti pidasid nemad vastu nädala,“ rääkis Lindsalu.\nKui pikaks maasikahooaeg kujuneb, hindavad kasvatajad õitsemiseaja järgi. „Kui maasikas õitseb kiirelt kahe nädalaga ära, on korjamisaeg umbes sama pikk. Kui õitsemine venib pikema aja peale, on korjamisaeg ka pikem, aga see-eest rahulikum,“ rääkis Lindsalu.\nPraegu käib Marimartas viimaseid päevi maasika istutamine. Et istutatakse frigotaimi, on tõenäosus saada värskeid Marimarta maasikaid veel juuli lõpul ja augusti algulgi.\nMis on teistmoodi, on puhtalt väline. Mullune skandaal, kui kohaliku marja pähe kes teab kust pärit marju müüdi, tõi veterinaar- ja toiduameti karmimad nõuded. Nüüd saab Marimarta maasikaid osta nende logoga pappkarpides. Ka põllult tulevad kastid saavad sel aastal sildid, millel on täpselt kirjas, kust ja kuna marjad on korjatud.\n„Meile on see muidugi lisatöö ja lisakulu, aga kui vaja, siis teeme ära. Hind sellest küll ei muutu, see sõltub ikka nõudmisest ja pakkumisest. Meie eesmärk on korjata ja müüa võimalikult palju ja teha seda mõistliku hinnaga,“ ütles Lindsalu.\nLustivere kandis maasikaid kasvatav Ahto Kont lubas, et Põltsamaale jõuab tema saak alles pärast jaanipäeva. „Eks need tööjõuprobleemid on teada küll, aga me kasvatame siin väiksemalt ja see pole nii terav küsimus. Mitte et oma jõududega, aga sel aastal on nõus olnud tulema oma tuttavad, kes pole mujale tööle läinud. Meil on see eelis ka, et suuri kasvatajaid siin nii palju ei ole,“ arvas Kont.


Märksõna: Mobiilid | Kahvel\nMe isegi mäletame aegu, mil Nokia poolt lükatav-tõmmatav Symbian omas veel kõige suuremat kasutajaskonda just nimelt nimetatud regioonis ning aasta telefoniks kuulutati N97 Mini (judinad käivad seda meenutades üle selja)….\nAlustuseks mainiksin ära, et meie Kahvlis leiame, et tehnoloogia areng ja levik on jõudnud punkti, kus “telefon” tähendab mobiiltelefoni. Vahel harva, kui vanakooli telefonidest juttu tuleb, võib pikalt “lauatelefon” ka…\nCoca-Cola võib ka kasulik olla\nÖkoloogiline mõtteviis on lisaks suurtele tehastele ja kütusenõudlikele masinatele vallutamas ka muid alasid. Nüüd on järg jõudnud mobiilideni. Hiina disainer nimega Daizi Zheng mõtles välja telefoni, mis kasutab alternatiivset energiaallikat…\nSeoses Motorola uue Androidil põhineva telefoni, Droidi, müügiletulekuga Põhja-Ameerikas, on ka meie blogis lugejate huvi antud nutitelefoni vastu kasvanud. Kahjuks ei oska me öelda, millal (ja kas üldse?) Droid Euroopas…\nVarsti hakkame elektriarvelt kokku hoidma\nSee mobiiltelefon on Samsung Blue Earth, ning oktoobrikuus ilmub ta Rootsis müügile. Ka teised Euroopa riigid on lähiajal Samsungil plaani võetud, ning võib vist eeldada, et ka Eesti on nimekirjas….\nRohkem kaamera kui telefon\nKaameratelefone on toodetud maa ja ilm, kuid valdav osa nendest on pigem telefonid, millele on pildisensor külge pistetud. Senimaani on nii olnud, et kui ikka talutavat pildikvaliteeti vaja on, tuleb…\nSellest ajast peale, kui keegi pistis karjuma, et mobiiltelefonid teevad kõik suguvõimetuks ja põletavad kõik ajurakud ära, on hakatud telefonide kiirgustaset mõõtma. Kui ka sina kardad natuke ehk liiga palju…\nLG GW620 kujutab endast täisklaviatuuriga slider’it, mis jooksutab operatsioonisüsteemina Androidi. Põhiliselt on telefon lihtsana suudetud hoida ning tundub nagu oleks keskendutud sõnumineerivatele teismelistele, kes vajavad täisklaviatuuri, aga Windows Mobile’i ei…\nXperia Pureness paistab läbi\nKui te olete üks nendest inimestest, kellele meeldib lolli pilguga tühjusesse vahtida ning kes eelistavad välimust väga tugevalt funktsionaalsuse üle, siis see mobiil peaks teile sobima. Nii palju, kui ma…\nBritid said uut šokolaadi käppida\n[stream provider=youtube flv=http%3A//www.youtube.com/watch%3Fv%3Djd1RhwqYnBw img=x:/img.youtube.com/vi/jd1RhwqYnBw/0.jpg embed=false share=false width=670 height=425 dock=true controlbar=over bandwidth=high autostart=false /] Kui seni olid LG BL40’st väljas ainult paar pilti ja reklaamvideo, siis mobiles.co.uk töölised on enda kätesse…\nLand Roveri retsitav telefon\nLand Rover on koostöös firmaga Sonim Technologies (Me ka esimest korda kuuleme) välja töötanud mobiiltelefoni, mis kannab nime S1. Eesmärgiks oli teha võimalikult vastupidav telefon metsameestele või inimestele, kes tihti…


Kasutaja arutelu:Jäälind – Vikitsitaadid\nMiks üldist arutelu nii järjekindlalt arhiveerid? Arutelusid arhiveeritakse üldiselt siis, kui leht on juba nii pikk, et sirvimine on ebamugav ja lehe laadimine jääb üsna aeglaseks (ütleme näiteks 100 kB juures). Või siis, kui tiheda liiklusega arutelu puhul on näha, et see läheb kohe-kohe väga suureks. Sellisel juhul on mõtet arhiveerida kindla aja tagant või kindla vanusega arutelusid. Antud juhul on lehekülg veel väga väike ja pole ka ohtu, et leht nii pea suureks saaks. Hetkel on arhiivi sattunud ka mitu teemat, mida tuleks kunagi edasi arutada (peamiselt vormistusega seotu). Need on ainukesed olulisemad aruteluteemad üldse, mis siin projektis seni on tõstatatud. Nad ei ole mingitel uuematel küsimustel ees. Parem, kui vähesed tegijad, kes siia satuvad, märkaks neid teemasid, aga see on nüüd raskendatud, kui teemad on nurga taha tõstetud. Arhiveerimine ei peaks olema eesmärk omaette. 90.190.58.50 10. aprill 2016, kell 20:56 (EEST)\nSisu antud leheküljel pärineb aastast 2010, seega peaksid kõik, kes seda lehte viimase kuue aasta jooksul külastanud on, nägema ka üldist arutelu. Kuna teemad pole olnud aktiivsed üle viie aasta, ei ole neid mõtet hoida antud lehel, vaid viia arhiivi ning hoida üldine arutelu puhas, loetav ning lühike. Postituvi 11. aprill 2016, kell 04:15 (EEST)\nMillest lehest sa räägid? Kui üldisest arutelust, siis seal on ka 2010. aastast vanemaid teemasid. Miks tuleb teema viia arhiivi ainult sellepärast, et see ebaaktiivne on olnud? Asi selles ongi, et üldine arutelu oli juba enne arhiveerimist lühike ja kergesti loetav. Nüüd on pigem raskemini loetav, sest ainukesed teemad, mida inimesed sealt lugeda võiks, on raskemini leitavad. Lugeda võiks nii need, kes kunagi juba lugesid neid teemasid, aga kellel pole seni olnud mahti siin kaasa lüüa, kui ka need, kes varem üldse siin üldisesse arutelusse pole sattunud. Lihtsalt niisama, ilma et leheküljele tõesti palju postitataks ja see väga suureks läheb, ei arhiveerida ju arutelusid pea üheski Wikimedia projekis. See oleks lihtsalt ebaotstarbekas. 90.190.58.165 11. aprill 2016, kell 18:33 (EEST)\nOn loogiline, et kui tõstatad arutelu leheküljest Üldine arutelu, siis sellele põhinevalt ka vastan. Millised teemad on Sinu arvates lahtised? Seda, et üldise arutelu leht võimalikult lühike hoida, ning üle kolme kuu vanused mitteaktiivsed teemad eraldada, on mõistlik, mitte ebaotstarbekas. Wikimedia projektides artikliarutelusid ei arhiveerita, küll aga üldist arutelu. Postituvi 11. aprill 2016, kell 19:43 (EEST)\nMa ei saanud su lausest aru ja sellepärast tekkis kahtlus, kas räägid ehk mingist muust lehest. (Muide, nimeruumide vahelisi suunamisi nagu nüüd Üldine arutelu üldiselt välditakse).\nÜldises arutelus on näiteks kolm vormistusega seotud teemat. Need asjad tahavad kindlasti endiselt arutamist ja kokkuleppimist. Hea kui need edaspidigi silma all on. Sa ei põhjenda, miks arvad, et arhiivi viimine on antud juhul mõistlik või miks lehekülg peaks tingimata võimalikult lühike olema (praegu isegi tühi). Mina vastupidi põhjendasin, miks see ebaotstarbekas on ja miks nii üldiselt ei tehta.\nVaata kas või inglise Vikipeedias ringi, arhiveeritakse igasuguseid arutelusid, artiklite, kasutajate ja mallide omi. Aga ikka siis, kui kui arutelu palju kasutamist leiab ja suureks on kasvanud. 90.190.59.101 11. aprill 2016, kell 21:31 (EEST)\nTäpsemalt, miks arhiveerisin sisu:\nBot requests - seitse aastat vana teadaanne, mis on saanud lahenduse. Pole enam aktuaalne\nUudised - teadaanne, kümme aastat vana, pole seotud aruteluga, pigem Vikitsitaatide juhendi sissejuhatusega.\nProjektist - küsimus, mille aktuaalsus on kadunud (Sündmused lehekülg menüüst eemaldatud). Pole enam aktuaalne\nTuleb teha - vastus leitav juhendist, pea kümme aastat vana (projekti algusaegadest), millele keegi pole vastanud.\nÜlesanded - lihtsalt tühi\nKuidas kirjutada - esimene teema, mis võiks olla Üldises arutelus, kuni M2s17 soovitus on lisatud juhendisse. Muus osas pole tähelepanuväärne ning aktuaalsuse kaotanud.\nAjutised õigused - lihtsalt kommentaarid, pole aktuaalne.\nKogukonna teke - Aktuaalsus kadunud.\nTõlgitud tsitaate - teine teema, mis võiks olla Üldises arutelus, kuni ühtse soovituse lisamiseni juhendisse.\nKeelelised küsimused - samuti võiks olla juhendis, kuid mitte sellel lehel aktuaalsena. See pole küsimus, vaid soovitatav reegel.\nViited - ilmselgelt on viitamine tähtis, tuleks lisada juhendisse.\nMall "viited" - lahenduse leidnud, pole enam aktuaalne.\nVärdtõlked - lahendatud, pole enam aktuaalne.\nViidete taustast - soovitus, võib lisada juhendisse, kuigi pole tähelepanuväärne.\nTsitaatide kuupäevadest - tuleb lisada juhendisse, siin lehel ei ole tähtis.\nWikimedia Eesti - teadaanne, kuus aastat vana, pole aktuaalne.\nPaksu kirja kasutamine - vastuse saanud küsimus, pole aktuaalne.\nEleferenBot - kolm aastat vana, pole enam aktuaalne.\nAdministraatoriks saamine - minu õigused on lähtestatud tavakasutaja omale, pole enam aktuaalne.\nLogo vahetus - logo on vahetatud ning stiililt ühtib nüüd ingliskeelse projektiga.\nSoovisid täpsemat selgitust, proovisin täpsustada, miks need enam aktuaalsed pole. Nõustun, et osade teemade lahendused tuleks lisada juhendisse, kuid Üldises arutelus neid ei peaks enam olema. Üldine arutelu on mõeldud kiireteks küsimusteks (mis teatud aja möödudes teisandatakse arhiivi), eestikeelseteks teadaanneteks ning aruteludeks. Postituvi 12. aprill 2016, kell 19:13 (EEST)\nTegelikult ma ei küsinud, miks on mõni teema aktuaalsuse minetanud või miks mõni teema üldisesse arutellu ei sobi. Ma küsisin, miks tuleks aktuaalsuse minetanud või siis lihtsalt kellegi meelest liiga vanad teemad tingimata arhiveerida. Sellest n-ö lehe puhtana hoidmisest pole antud juhul ju tegelikult midagi kasu. Lehe lugemine polnud raskendatud (nüüd vastupidiselt polegi midagi lugeda) ega uute teemade lisamine polnud olemasolevate teemade tõttu raskendatud. Seevastu on hea, kui püstitunud teemad on silme all, nii need, mis on aktuaalsuse minetanud, aga võivad uuesti püstituda, kui ka need, mida kunagi edasi peaks arutama. See on hea, kui aruteludest koorub midagi sellist, mida juhendisse tasub kirja panna, aga arutelu säilub ju sellegipoolest ja peaks olema vajadusel hõlpsasti leitav. Nii et arutelude arhiveerimisvajadus juhenditesse iseeneses ei puutu.\nSee on õige, et kui arhiveeritakse, siis vanu teemasid, aga tavapraktika Wikimedia projektides on, et arhiveeritakse alles siis, kui lehekülg juba liiga suureks läheb. Näiteks inglise Vikipeedias on kirja pandud soovitus, et rusikareeglina võiks arhiveerida lehekülgi siis, kui suurus on juba üle 75 kilobaidi. Üldise arutelu suurus oli siin praegu kõigest 10 kB ja pole ette näha, et see lähemal ajal märgatavalt suuremaks läheks.\nKui peaks leitama, et mõni teema ei sobigi üldisesse arutellu, siis ei sobi ta samavõrd ka üldise arutelu arhiivi. 90.190.58.157 12. aprill 2016, kell 19:54 (EEST)\nIgaühel on omad arvamused. Mina leian, et vanasid teemasid pole mõtet kuvada esimesena, ning vanad teemad raskendasid lugemist. Postituvi 12. aprill 2016, kell 19:58 (EEST)\nNojah. Wikimedia projektide head tavad ja praktikad võiks enesele selgeks teha, enne kui hakata oma arvamust peale suruma.\nEt vanad teemad on aruteludes eespool ja uuemad allpool, on aruteludes üleüldine. 90.190.59.35 12. aprill 2016, kell 22:08 (EEST)\nHeade tavade ja praktikate hulka kuulubki see, et viis ja enam aastat vanad teemad arhiveerida. Postituvi 12. aprill 2016, kell 22:11 (EEST)\nHea soovitus: Selle asemel, et arutelu pidada, kas väheste aktiivsete kasutajatega portaali lehekülge arhiveerida või mitte, võiksid seda hoopis täiendada. Sellest võidaks portaal palju rohkem, kui pika arutelulehe säilitamisest. Postituvi 12. aprill 2016, kell 22:14 (EEST)\nViis ja enam aastat vanad teemad arhiveerida? Sa võiksid tuua vähemasti mõned näited, mis sellist praktikat kinnitavad. Niisama pole mõtet sellist asja väita. Pealegi sa arhiveerisid praegu ka teemad, mis on uuemad kui viis aastat.\nHuvitav. Kas portaali täiendamine ja arutelu arhiveerimata jätmine on sinu meelest kuidagi üksteisele vastandatavad valikuvõimalused?\nMinu soovitus on leppida, sul läks asi kogenematuse tõttu lihtsalt veidikene sassi. Ma olen (õigemini juba olingi) selle vea parandamise juures meeleldi abiks. 90.190.59.35 12. aprill 2016, kell 23:10 (EEST)\nSarnast praktikat, vanade teemade arhiveerimist kasutatakse kõikjal, nagu ka ise tead. Püüa endale vastu rääkimist vältida.\nMa ei väitnud, et portaali täiendamine ning arutelude arhiveerimata jätmised on vastandatud, vaid ainult seda, et Sina võiksid praeguse arutelu asemel lisada siia uusi tsitaate.\nKahjuks ei näe ma, et sa hetkel kuidagi abiks oleksid olnud. Saad seda teha, lisades siia projekti/portaali tsitaate. Postituvi 13. aprill 2016, kell 13:30 (EEST)\nMa ei ole avaldanud arvamust, et arutelusid ei tohi vajadusel arhiveerida. Ma heidan ette ainult lühikese arutelu põhjendamatut arhiveerimist.\nKui sa ütled, et ma peaksin ühe tegevuse asemel tegema teist tegevust, nii et ma teen esimest justkui teise arvelt, siis sa vastandad neid tegevusi. Nojah, tegelikult ma ei arva, et sa tahtsid tsitaatide lisamist ja antud arutelu arhiveerimata jätmist vastandada. Tõenäolisem on, et sa lihtsalt ei mõelnud läbi, mida öelda tahad.\nNäiteks inglise Vikipeedia arutelude arhiveerimise ABC on siin: w:en:WP:ARCHIVE. Ehk on abiks. 90.190.58.72 13. aprill 2016, kell 17:32 (EEST)\nKisub inetuks. Kuna sa ei vastanud, siis eeldasin, et see asi sai nüüd selgeks (inglise viki materjalide abil ehk siis). Ma ei saa nüüd hästi aru, mis on siin toimetades sinu eesmärk, kui surud siin peale headele tavadele vastupidist praktikat. Viki ei toimi ju sedasi, et igaüks tuleb asju oma äranägemise järgi ringi tegema. Tuleb asjad selgeks teha ning kokku leppida või lähtuda üldistest tavadest. Meil siin praegu pole ligilähedastik konsensust, et tuleks teha kuidagi teisiti.\nArutelu kustutamine ja arhiveerimata jätmine (!) on Wikimedia projektides üsna halb toon. Sellega pöörad arutelu sisuliselt tagasi (püüdes jätta muljet, et asjadest, mida on juba arutatud-selgitatud, pole juttu olnud), mis on teiste arutelus osalejate suhtes lugupidamatu. 90.190.58.83 2. mai 2016, kell 18:41 (EEST)\nSinu viimane vastus oli sobimatu ega sisaldanud küsimust, millele vastata.\nKahjuks käitud Sina lugupidamatu poolena. Selgitasin oma põhimõtteid eelnevalt. Soovin hoida oma arutelulehed puhtana. Hiljuti pole siin olnud aktiivseid kasutajaid, seega ei saa üldist kokkulepet teha. Loodan, et saad aru. Postituvi 2. mai 2016, kell 18:48 (EEST), täiendatud Postituvi 2. mai 2016, kell 18:57 (EEST)\nMis mõttes oli minu vastus sobimatu? Ma vastasin konkreetselt sinu kommentaarile ja lisasin viiteks lingi, mis loodetavasti aitab paremini mõista, kuidas Wikimedia projekties arutelude arhiveerimine tegelikult käib.\nSisuliselt on sinu ainus argument see, et lühikest arutelu on kergem lugeda. See aga, kui pikk arutelu on liiga pikk, on subjektiivne ja täpsemaid kriteeriume seadmata pole selle üle mõtet vaielda. Sellepärast ongi inglise vikis püütud hinnata pikkust enamvähem objektiivse alusel: kust maalt võib lehekülje laadimine märgatavalt aeglasem ja on leitud, et see võiks jääda lehekülje suuruse 75 kB kanti. Ja pane ka tähele, et kui sa teed lehekülje täiesti tühjaks, nii et midagi lugeda ei jää, siis lükkad selle argumendi antud olukorras ise ümber.\nKa mina selgitasin eelnevalt, miks arutelude arhiveerimise põhimõtted on üldiselt sellised nagu nad on ja miks ka siin on mõistlik sellest lähtuda. Sa oled seni kõik minu sisulised argumendid tähelepanuta jätnud. Miks sa arvad, et sul on selles asjas rohkem õigust? Jah, kokku leppida nähtavasti ei saa praegu. Sellepärast ei jäägi konstruktiivselt muud üle, kui juhinduda laiemalt omaks võetud tavadest.\nMismoodi olen mina lugupidmatu? Ma olen kõigile vastanud ja olen enda meelest üsna kannatlik. Samuti ei tühista ma selgitusi andmata ja selgitusi ootamata.\nSa võid oma arutelu puhtana hoida, aga arutelu, mis on ilmselgelt pooleli, pole ikkagi ilus eemaldada ning arhiveerimata jätta ka sellisel juhul arutelu ikkagi ei tohiks. 90.190.58.83 2. mai 2016, kell 19:52 (EEST)\nMa ei näe kahjuks mõtet Sinuga teema edasi arutamiseks. Minu põhjendus sisu eemaldamiseks üldisest arutelust oli selle vanus, ning teemade mitteajakohasus. Samuti, kui nädal aega pole aruteluleheküljel lisatud sisukat vastust, võib lugeda teema lõpetatuks. Postituvi 2. mai 2016, kell 20:24 (EEST)\nMis puudutab vanust ja mitteasjakohasust kui argumenti, siis selle olen ju juba eespool kummutanud. Vastavalt, vanusest iseenesest ei tulene kuidagi arhiveerimisvajadus ja kuskil mujal ei arhiveerita arutelusid ainult sellepärast, ning mitteasjakohaste teemade juures (kui teemad ikkagi tõesti on mitteasjakohased) pole arhiveerimine iseenesest asjakohane lahendus (arhiiv on ikkagi ka mõeldud asjakohaste teemade jaoks).\nMa lootsin ka, et teema võis lõpetada, pärast seda kui sa tükimat aega vastanud polnud, aga tühistamisega sa tõstatasid ju ise taas teema üles.\nNojah, kui sul pole argumente või sa lihtsalt ei saa viki toimisest aru, siis erilist mõtet arutelu jätkamisel tõesti pole. Kutsun sind veelkord üles konstruktiivsusele ja viki heade tavade järgmisele. Vastasel juhul vist ei jää muud üle, kui paluda sinu blokeerimist viki järjekindla häirimise pärast. 90.190.58.83 2. mai 2016, kell 20:37 (EEST)\nMinu meelest tuleks üldist arutelu arhiveerida küll, aga mitte formaalsete vanusekriteeriumide järgi, vaid selle järgi, kas mõni vana lõim võiks veel huvi pakkuda. See on tahes-tahtmata subjektiivne. Viidatud ingliskeelses juhendis ei ole arutelu pikkus mitte tarvilik, vaid piisav tingimus, ja subjektiivsust on rõhutatud. Kui meil on üldist arutelu kümneid kordi arhiveeritud, siis vast ei saa öelda, et arhiveerimine ei ole hea tavaga kooskõlas. Andres (arutelu) 3. mai 2016, kell 15:31 (EEST)\nOi, aga see on ju hoopis Vikitsitaadid. Andres (arutelu) 3. mai 2016, kell 15:32 (EEST)\nSiin ei olnud küll otsest vajadust arhiveerimiseks, ja mina ka ei poolda lehe täiesti tühjaks tegemist. Niisugusele lehele on raske kirjutada ka. Pigem võiks sisu siia tagasi panna, olgugi see viie aasta vanune, kuid jätta välja täiesti ebahuvitavad asjad. Andres (arutelu) 3. mai 2016, kell 15:35 (EEST)\nei lugenud küll kõike eelnevat läbi, kuid üldiselt ei soovita ma lühemaid arutelusid arhiveerida. Kui need pikaks lähevad, siis kindlasti (nt etwiki Üldine arutelu, mida meil bot arhiveerib). Esialgu on palju tähtsam, kui arutelude eri teemadele lisatakse pealkirjad ja siis tekib päisesse sisukord ja hõlbustub aruteluteemadest ülevaade. Nt kuues võõrvikis (en, de, ru, fi, sv, frwiki) välditakse arhiveerimist, kui arutelu on isegi n-ö keskmise pikkusega--Estopedist1 (arutelu) 3. mai 2016, kell 19:09 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Kasutaja_arutelu:Jäälind&oldid=14086"\nLehekülje viimane muutmine: 23. veebruar 2017, 19:03\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:03, 23. veebruar 2017.


Aed: Kas Te Võite Elavdada Harilikke Peakapsaid? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kas Te Võite Elavdada Harilikke Peakapsaid?\nKapsas on kergesti kasvatatav köögivilja, mis õitseb toitainete rikastes ja viljakates pinnastes. See on varustatud roheliste ja punaste ja lilla värvidega. Varajane kapsas tuleks siirdada piisavalt varakult, et anda aega küpsemaks enne suve kuumust. Sõltuvalt kapsast, mida sa istutad, on kapsas...\nMis põhjustab raputamist\nKapsas annab kaltsiumi ja rauda.\nKapsas on kergesti kasvatatav köögivilja, mis õitseb toitainete rikastes ja viljakates pinnastes. See on varustatud roheliste ja punaste ja lilla värvidega. Varajane kapsas tuleks siirdada piisavalt varakult, et aega küpseda enne suve kuumust. Sõltuvalt kapsast, mida sa istutad, valmib kapsas umbes 70 kuni 85 päeva. Kui sa tahad kapsa langeda, istutada kapsaid või külvata seemneid suvel.\nKapsa vilja peamine põhjus on vale jootumine. Kuigi on tõesti mõistlik, et taim, mis ei saa piisavalt vett, hakkab lõppema, võib vale ja vastuoluline jootmine põhjustada ka kapsa. Kastmise puudumise kompenseerimiseks ülekasutamine võib põhjustada vee nõrga vileerimisega sama palju.\nKapsa taimed vajavad vett kõige rohkem alates istutamise hetkest, mil taim moodustab pea. Vesi taimi tugevalt ja korrapäraselt, et hoida mulla pidevalt niiske. Valage taimede põhjaga vett ja lisage mullastiku kiht iga taime ümber, et vähendada aurustumist ja hoida mulla jahtuda.\nMõnikord ei võeta kapsasetootest veekogust, mis põhjustab viljatust, kuid haigusi. Jellys, tuntud ka kui fusarium wilt, on seene, mis nakatab kapsa taimi ja põhjustab nende lehtede muutumist kollakasroheliseks ja nõiaks. Tavaliselt mõjutab see kõigepealt alumist lehte, mõnikord alguses ainult taime ühel küljel, kuid haigus töötab selle kaudu lehtede taha. Kui pinnase temperatuur langeb, võib kapsa pärast mõnede lehtede kaotamist normaalse pea tõusta. Kuna see seene on võimeline pärast püstitamist mullas elama, on pestitsiididel ja teistel töötlemisviisidel vähe mõju. Ainuke võimalus, kui kapsas on kollatesse nakatunud, on lülituda kapsa sordile, mis on kasvatatud selle seene suhtes immuunseks.\nVäetis aitab anda kapsaajal toitaineid, mida nad vajavad, tugevamaks ja tervislikuks. Kui olete istutatud noorte kapsa taimed, väetage iga taime kaheksa untsi 20-20-20 väetisega. Väetise ja vee suhe peaks olema 1 supilusikatäit 1 gallonini vett. Vala segu taimede baasi. Kui olete istutatud kapsa taimed poorne, liivane pinnas, väetatakse 10-20-10 väetisega taimi iga kolme nädala tagant.\nRaudkilett Puude Jaoks


Arvustus nr 62 :: VIRTUAALKASS\nHomepage>Arvustus nr 62\n„Mees, kes teadis ussisõnu“ on Andrus Kivirähki 2007. aastal ilmunud romaan. Raamat on saanud nii Eduard Vilde nimelise kui ka Virumaa kirjandusauhinna ning on püsinud pikka aega raamatute müügiedetabelite esiotsas.\nRomaanis on palju traagilisi sündmusi, mis muudavad selle üldiselt süngeks. Naised elavad karudega koos, noor poiss on sunnitud onu mädaneva surnukeha kõrval talve veetma, Põhja Konna valvur joob end aeglaselt surnuks ja laguneb tükkhaaval koost, peategelase Leemeti naisel hammustab hunt pulmapäeval kõri läbi ja ämmal näo eest, vanaisal raiutakse lõpuks elavast peast ribid selgroo küljest lahti ja une pealt tapetakse üks naine ja tema laps. Samuti on traagiline armastus Leemeti ja Magdaleena vahel.\nLeemet, tõeline maaelu patrioot, oli valmis Magdaleena pärast isegi linna minema. Ta lootis, et saab ussisõnu õpetada Magdaleena pojale ja nii jätkuks ussisõnade õpetamise traditsioon. Pärast seda, kui Magdaleena tapeti koos oma pojaga, polnud Leemetil enam mingeid unistusi. Ta läks metsa ning jäi sinna üksinda oma elu lõpuni. Talle oli selge, et tema ongi viimane mees, kes räägib ussisõnu, ning kui tema sureb, ei teagi neid enam keegi.\nRaamatus oli hästi välja toodud, kui kiiresti üks kultuur ja keel hävida võivad. Inimesed püüdlesid moodsama elu poole, nad ei hoolinud oma juurtest ega isegi mugavast elust. Nad tahtsid end tunda nagu välismaa rahvas - uhked rüütlid ja külaelanikud. Selles uues elus pidid nad küll iga päev tööd rügama ja vastiku maitsega leiba sööma, kuid sellega oldi rahul, sest nii oli moodne ja teised tegid nii.\nRomaanis on palju paralleele tegeliku eluga. Hävitati endast erinevaid inimesi: metsas tapeti rüütleid, sest nad olid teistsugused, ja linnas suhtuti metsaelanikesse halvustavalt. Ka tänapäeval suhtutakse igapäevaelus põlglikult inimestesse, kes teistest erinevad. See aga viib lõpuks kellegi hävinguni.\nParalleelid Kivirähki romaani ja kaasaja vahel on tajutavad. Tänases ühiskonnas pürgitakse ikka parema ja moodsama poole. Tehnika areng on viimase 100 aastaga olnud tohutu. Inimesed tahavad ajaga kaasas käia ja ostavadki muudkui uuemaid ja moodsamaid asju. Nii nagu romaanis unustasid inimesed oma juured ja ussikeele ning tõttasid üksteise võidu linna elama, tööd rügama ning jumalat kummardama, teevad inimesed seda ka praegu. Kolitakse ikka suurematesse linnadesse, unustatakse oma kodumaa ja emakeel, selleks et saada parem ja tasuvam töökoht.\nKivirähk on sellesse romaani sisse toonud hästi imelikke ja eriskummalisi tegelasi: raudmeeste poolt maha raiutud jalgadega lendav vanaisa, kellel on ka mürgihambad, hullumeelne hiietark, hundikarju kasvatav metsamees, südamlike ahvinimeste paar, kõnelevad rästikud ning kalad ja karud. Erinevate tegelaste rohkus näitab, kui mitmekülgsed ja erinevad on ka eestlased ise.\nMa soovitan seda raamatut kõigil lugeda, kuna see aitab eestlastel paremini oma identiteeti leida ja mõista. „Mees, kes teadis ussisõnu“ paneb inimesed oma väärtushinnanguid üle vaatama, sest muistsed oskused, mis on kadunud unustuste hõlma, võivad olla paremadki kui uued ja moodsad. Samuti paneb see raamat mõtlema, et eesti keel ja kultuur võivad hävida samamoodi, nagu kadusid raamatus ussikeel ja metsarahvas. Rohi ei ole mujal rohelisem kui siin. Võõraste iidolite, keelte ja kultuuride poole püüdlemine on asjatu, sest meil on juba olemas oma keel ja kultuur, mida unustamise asemel tuleks hoopis hoida ja edendada.


Keskkonnaamet kinnitas Liigalaskma-Orinõmme hoiuala kaitsekorralduskava | Keskkonnaamet\nAvaleht Keskkonnaamet kinnitas Liigalaskma-Orinõmme hoiua...\nKeskkonnaamet kinnitas peadirektori 10.06.2019 käskkirjaga nr 1-2/19/5 Liigalaskma-Orinõmme hoiuala kaitsekorralduskava aastateks 2019‒2028.\nLiigalaskma-Orinõmme hoiuala asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Suur-Rahula, Väike-Rahula, Maasi, Orinõmme, Mäeküla ja Liigalaskma külas. Hoiuala pindala on 336,2 ha. Kogu hoiualal on tegemist peamiselt metsade ja poollooduslike kooslustega.\nLiigalaskma-Orinõmme hoiuala kaitse-eesmärk on loodudirektiivi I lisas nimetatud elupaigatüüpide lubjarikkal mullal kuivade niitude (6210*), loodude (6280*), sinihelmikakoosluste (6410), puisniitude (6530*), vanade laialehiste metsade (9020*), puiskarjamaade (9070) ning soostuvate ja soo-lehtmetsade (9080*) kaitse. Lisaks on alal inventeeritud elupaigatüübid liigirikkad niidud lubjavaesel mullal (6270*), niiskuslembesed kõrgrohustud (6430), aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niidud (6510) ning liigirikkad madalsood (7230). Neist esimesed kolm tuleb lisada hoiuala ja loodusala kaitse-eesmärkide hulka. Liigirikkaid madalsoid kaitse-eesmärgiks ei seata, kuna tegemist on tugevalt degradeerunud elupaigatüübiga keset metsa ja elupaigatüüp jäetakse looduslikule arengule.\nAlal esinevad II kaitsekategooria liigid kaunis kuldking (Cypripedium calceolus) ja kärbesõis (Ophrys insectifera). III kategooria liikidest esinevad alal kahkjaspunane sõrmkäpp (Dactylorhiza incarnata), kuradi-sõrmkäpp (Dactylorhiza maculata) ja kahelehine käokeel (Platanthera bifolia). Liigalaskma-Orinõmme hoiuala ja loodusala kaitse-eesmärgina on nimetatud loodusdirektiivi II lisas nimetatud II kaitsekategooria liik kaunis kuldking (Cypripedium calceolus). Teised kaitstavad liigid on kaitstud elupaigatüüpide kaitsega ja poollooduslike koosluste taastamise ja hooldamisega.\nKaitsekorralduskavaga hõlmatav ala kuulub üle-euroopalisse Natura 2000 võrgustikku Liigalaskma-Orinõmme loodusalana.\nKaitsekorralduskava on kaitstava ala rakenduslik tegevusplaan, millega määratakse järgmise kümne aasta olulisemad tegevused alaga seotud väärtuste säilitamiseks ja kaitsmiseks. Kaitsekorralduskavaga planeeritud peamisteks tegevusteks on poollooduslike koosluste taastamine ja hooldamine.\nKaitsekorralduskavaga saab tutvuda SIIN (2.28 MB, PDF).\nLisainfo: Kadri Paomees, kadri.paomees@keskkonnaamet.ee, 452 7764\nKaunis kuldking. Foto: Kadri Paomees


Esimese kolme kuu eelarvepuudujääk jäi eelmisest aastast väiksemaks\nMärtsi lõpuks ulatus valitsussektori eelarvepuudujääk 1,3 protsendini SKP-st ehk 384 miljoni euroni.\nEsimeses kvartalis kasvas maksutulu 12,3 protsenti\nHindade tõus kogub hoogu\nStabiliseerimisreservi maht oli esimese kvartali lõpus 431 miljonit\nAmetnike palgatabel ja kokkuvõte\n30.03.2021 käskkiri nr 61 Ida-Viru ettevõtjatele kahjude hüvitamise muutuste kohta; Lisa_Kinnitus\nTeise samba maksete ajutine peatamine (vene keeles siin)\nAsekantsler Kaia Sarnet osaleb riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni istungil, kus käsitletakse kohalike omavalitsuste veebilehtede teemat.\nTeisipäev, 4. mai\nRahandusminister Keit Pentus-Rosimannus ja riigihalduse minister Jaak Aab osalevad valitsuse kabinetinõupidamisel.\nRahandusminister Keit Pentus-Rosimannus osaleb riigikogu rahanduskomisjoni istungil, kus teemaks riigieelarve strateegia\nRahandusminister Keit Pentus-Rosimannus ja riigihalduse minister Jaak Aab osalevad valitsuse istungil ja valitsuskabineti nõupidamisel.\nRahandusminister Keit Pentus-Rosimannus osaleb riigieelarve kontrolli erikomisjoni algatatud olulise tähtsusega riikliku küsimuse „Euroopa Liidu järgmise finantsperspektiivi, taasterahastu ja õiglase üleminekufondi raha planeerimisest“ arutelul.


Postimees: Arukas teatrisuvi | Kell Kümme - projektiteater\n« Sirp: Üks roll: Pille Lukini Sarah – väike nähvits täiskuuleedi\nKoit: Eesti Maanteemuuseumis lavastub Roman Baskini käe all «Augustikuu teemaja» »\nOlukord on üldse rahulikum – 22-tunniseid teatrimaratone ette ei võeta ning piletite hankimiseks ei pea kell kuus hommikul järjekorda asuma. Ruumi on veel kõikjal. Mängupaikade ampluaa on lai – postimuuseum, küün-kontserdisaal, pangamaja, rahvapark, rääkimata lugematutest mõisatest.\n21. juulil Eesti Maanteemuuseum MTÜ Kell Kümme John Patrick «Augustikuu teemaja» Lavastaja: Roman Baskin Klassikaline suhtekomöödia maailma ühelt mängitumalt komöödiakirjanikult;\nPeaosas Marko Matvere.\nAmeerika ohvitser saadetakse sõja lõpupäevil tööle Jaapani mägikülla, et uut elu kujundada ja kohalikele elanikele läänelikku elulaadi õpetada. Kohalikud jäävad aga endaks. «See on selline endaks jäämise lugu, mis on tänapäeval üle mõistuse oluline,» rääkis lavastaja.\n6. augustil Ohtu mõis\nMTÜ Kell Kümme\nAlan Ayckbourn «Aiapidu»\nLavastaja: Roman Baskin Samalt autorilt on Roman Baskin varem lavastanud ka «Täiskuu».\n«Aiapidu» on lavastaja sõnul omanäoline lugu seepärast, et see toimub paralleelselt majas ja aias – pool publikut istub ühes ja pool teises kohas, kuigi kogu tegevus on pidevalt kõigile näha. Žanrilt peab Baskin seda koomiliseks draamaks – tegu on perekonnalooga, kus suhted sassi läinud. Mees hakkab minema poliitikasse ja peab selle puhul maha suure peo. Laval on 14 näitlejat, kelle nimed Baskin esialgu veel saladuses hoiab.


MA Austrias - MA programmid Austria - MA Austria 2017/2018\nMA Austrias - MA programmid Austria - MA Austria\nMA Austrias - Võtke MA Austrias. Kõik MA programmi ja kooli kohta. Säästa aega ja kontaktandmed kool siin!\nKõik (124) Magistrikraadid (60) Teadusmagistrikraadid (44) Humanitaarteaduste magistrikraadid (20)\nMaster Euroopa Majandus- Ja ühingujuhtimise\nülikoolis Osaajaga 3 semestrit September 2018 Austria Viin\nLõpetajad saavad töötada võimeline rahvusvahelistumise strateegiate ettevõtted; et algatada muutusi (Change Management) ja sellest, et kaasas tulemuseks projekte; valmistada Sobivate omandamine kandidaadid ja osaleda järgnevatel organisatsiooni integratsiooni; Concepts rahvusvahelise inimressursi arendamise valmistab ... [+]\n. Lõpetajad saavad: arendada rahvusvahelistumise strateegiate ettevõtted algatada (Change Management) muutuste protsesside ja sellest tulenev projektide juurde valmistada Sobivate omandamine kandidaadid ja osaleda järgnevatel organisatsiooni integratsiooni arendada kontseptsioone rahvusvahelise inimressursi arendamise väärtus orienteeritud automaatkontrolli instrumendid tulemuste mõõtmiseks ja välismaised tütarettevõtted rasestuda luua finantsaruanded vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele (IAS / IFRS) valmistada sait otsuseid FDI Karjäär Valikud rahvusvahelise turunduse Förderberatung Ekspordi või rahvusvahelistumise nõustamine rahvusvahelise projektijuhtimise Inimressursi juhtimine juhtimisalane nõustamine Õppimine lühidalt Kraad / pealkiri: Master of Arts in Business, MA Salvestamine meetod: online-avaldus, valikvastustega test, sissepääs intervjuu. Valmistudes soovitame oma skripte. Puuduvad välised kursused vajalik. Semester välismaal: kaks kraadi juures Groupe ESC Dijon Prantsusmaal on võimalik Kandideerimise tähtaeg: 31. mai Hetkel taotlemine Tähtaeg taotlejatele väljaspool Euroopa Liitu: 15. märts (tänu viisapiirangut) Kursuse kirjeldus (EAP): 90 EAP Kursuse keel: German Õppeaeg: 3 semester Õppemaks: 363,36 € semestris (+ 19,20 € Üliõpilaste Seltsi tasu) Uuring kohti: 66 osalise tööajaga / aastas Õpiaeg: kolm korda nädalas õhtuti ja laupäeviti päevasel Sissepääs nõuded: lõpetamist õiguslikud, tehnilised, sotsiaalsed või majanduslikud teadusuuringud, välismaa ülikooli tunnistuse tõestatud teadmisi ärijuhtimises (8 EAP), raamatupidamine (8 EAP) Theory of Law (6 EAP), inglise (4 AP - ei kehti emakeelena ). [-]\nLõpetajad saavad: als ProjektleiterInnen strategisch komplexe Projekte mit den Methoden des Projektportfolio- und des Multiprojektmanagements zu leiten Abläufe betriebswirtschaftlicher Standardsoftware (SAP) zu analysieren, zu evaluieren und neu zu konzipieren Prinzipien der Unternehmensgründung aus ökonomischer Sicht zu analysieren und zu bewerten die Methoden des interkulturellen Managements in internationalen Projekten anzuwenden Prozesse zu analysieren, zu evaluieren, zu modellieren und zu steuern Projekte zu leiten und in internationalen Projekten Führungsfunktionen zu übernehmen Karjäär Valikud Management von komplexen temporären Vorhaben Management projektorientierter Unternehmen Management von betrieblichen Prozessen Õppimine lühidalt Kraad / pealkiri: Master of Arts in Business, MA Salvestamine meetod: online-avaldus, valikvastustega test, sissepääs intervjuu. Valmistudes soovitame oma skripte. Puuduvad välised kursused vajalik. Kandideerimise tähtaeg: 31. mai Hetkel taotlemine Tähtaeg taotlejatele väljaspool Euroopa Liitu: 15. märts (tänu viisapiirangut) Kursuse kirjeldus (EAP): 90 EAP Lehrveranstaltungssprache: Deutsch und Englisch Õppeaeg: 3 semester Õppemaks: 363,36 € semestris (+ 19,20 € Üliõpilaste Seltsi tasu) Studienplätze: berufsbegleitend 60 / Jahr Õpiaeg: kolm korda nädalas õhtuti ja laupäeviti päevasel Zugangsvoraussetzungen: Abschluss eines rechts-, sozial- oder wirtschaftswissenschaftlichen Studiums, des Studiums der Wirtschaftsinformatik oder des Informationsmanagements, eines technischen Studiums; ausländisches Hochschulzeugnis; nachgewiesene Qualifikationen in Projektmanagement (4 ECTS), Mathematik/Statistik (4 ECTS), BWL (12 ECTS), Rechtslehre (4 ECTS), Englisch (4 ECTS - gilt nicht für Native Speakers). BewerberInnen, die zu wenig ECTS im Projektmanagement haben, können von 15.5. – 5.7.2017 einen berufsbegleitenden Kurs an der FH besuchen (angeboten im Umfang von 1-4 ECTS, je nach fehlenden ECTS in Projektmanagement). [-]\nMagister Logistika Ja Transpordi Juhtimise\nLõpetajad on võimelised töötama positsiooni in-house ja muu-firma tarneahelate ja logistika ketid ja rakendada; kujundada logistika, transpordi ja veoteenuseid kontekstis siseriiklike ja rahvusvaheliste kõnede ja rakendada; läbi lao ja varude juhtimise projektid; Asukoht või Regionaalne planeerimine projektid kujundada ... [+]\n. Lõpetajad saavad: arendada in-house ja muu-firma tarneahelate ja logistika ketid ja rakendada kujundada logistika, transpordi ja veoteenuseid kontekstis riiklike ja rahvusvaheliste pakkumiste ja rakendada läbi lao ja varude juhtimise projektid kujutada asukoha- ja regionaalplaneerimise projektid jätkusuutlikkuse hindamiseks logistika ja rakendada asjakohaseid muutusi mõisted uurimistööd ja arendusprojektide logistika ja transpordi juhtimise nõustada ettevõtted ja poliitikud logistika ja transpordi Karjäär Valikud Supply Chain Management Hangete, tootmise, jaotamise ja kõrvaldamise logistika Logistika ja transpordi süsteemid Logistika, transpordi ja veoteenuseid juhtimisalane nõustamine Õppimine lühidalt Kraad / pealkiri: Master of Arts in Business, MA Sissepääs korras: Kirjalik taotlus, valikvastustega test, vastuvõtukomisjoni. Valmistudes soovitame oma skripte. Puuduvad välised kursused vajalik. Kandideerimise tähtaeg: 31. mai Hetkel taotlemine Tähtaeg taotlejatele väljaspool Euroopa Liitu: 15. märts (tänu viisapiirangut) Kursuse kirjeldus (EAP): 90 EAP Kursuse keel: German Õppeaeg: 3 semester Õppemaks: 363,36 € semestris (+ 19,20 € Üliõpilaste Seltsi tasu) Uuring kohti: 33 osalise tööajaga / aastas Õpiaeg: kolm korda nädalas õhtuti ja laupäeviti päevasel Sissepääs nõuded: lõpetamist õiguslikud, tehnilised, sotsiaalsed või majanduslikud teaduslikke uuringuid, geograafia kraadise või tööstuslikes logistika; Välisminister keskkooli tunnistus; tõestanud oskusi logistika, transpordi (4 AP), ärijuhtimise (10 EAP), õigusteadus (4 AP), IT (4 AP), inglise (4 AP - ei kehti emakeel) [-]\nTreasury juht [-]\nülikoolis Osaajaga 2 aastat September 2018 Austria Viin\n. PRMIA akrediteeringut kvantitatiivne Varade ja Riskijuhtimise / PRM tööstuse sertifikaat [-]\nrakendada struktuurid, mida saab käsitleda vajalik personali turule adekvaatselt ning mis võib tekitada pikaajalist lojaalsust (Employer Branding, Talent Management, demograafilised Management, Tööelu-Balance, kaasaegne Hüvitis Management) [-]\nMagister ülemaailmse Müügi Ja Turunduse\nülikoolis Täisajaga õpe 4 semestrit October 2017 Austria Steyr\nKas sa oled huvitatud kultuuridevaheline väljakutseid poolt loodud üleilmastumine maailma majanduses? Kas sa oled huvitatud töötamisest eksportivas sektoris või sa isegi minna välismaale elama rahvusvahelise elu vähemalt paar aastat? Austria ekspordi majandus on õnnestunud milles rahvusvahelistele standarditele paljudes valdkondades, eelkõige tööstusettevõtted, masinad ja tehnilised kaupade ... [+]\n. Master in Global Müük ja Turundus Kas sa oled huvitatud kultuuridevaheline väljakutseid poolt loodud üleilmastumine maailma majanduses? Kas sa oled huvitatud töötamisest eksportivas sektoris või sa isegi minna välismaale elama rahvusvahelise elu vähemalt paar aastat? Austria ekspordi majandus on õnnestunud milles rahvusvahelistele standarditele paljudes valdkondades, eelkõige tööstusettevõtted, masinad ja tehnilised kaupu. Need globaalsed tegevus tekitab suure nõudluse piisavalt kvalifitseeritud müügi ja turunduse töötajad. Master programmi "Global Müük ja turundus" (GSM) rongid teil arendada ja hallata tulevast müüki, müügi ja turunduse tegevusi rahvusvahelised ettevõtted. Õppekeeleks on inglise keel. NN "kultuuridevaheline juhtimine ja arenevate turgude keskus" on ka tegelevad uurimisprojektid puudutavad kultuuridevaheline juhtimine. Informatsioon Kraad: Master of Arts in Business (MA) Kestus: 4 semestrit (120 ECTS) Aastane tarbimine: 35 Organisatsioon: täistööajaga (kolmapäevast laupäevani, lubab lisaks osalise tööajaga töö tegevus); osalise tööajaga (reede pärastlõunal ja laupäeval + üks intensiivse nädala kohta aastas) Vastuvõtu tingimused: Valminud bakalaureuse- või magistriõppe kraadi ökonoomika ja inglise taust. Kasutamine: Hetkel hiljemalt 30. juuniks. Nagu Non-Euroopa Kodaniku tähtaeg on 31. märts! Õppekeel: 100% inglise Sissepääs menetlused: Intervjuu, Juhtumiuuring, teste Kohustuslik semester välismaal: Võimalus õppida üks meie partner ülikoolides aasta 2. semestril. Parimate õpilaste pakume ka mitu kaks kraadi võimalused. Müügitehnoloogiad Sul on võimalik ettekujutus, hinnata, jätkama ja juhtida strateegilise müügi otsustest. Te mõistate, kollektori kihid teema "Müük" out of vaatenurgast näiteks innovatsiooni, kultuuridevaheline juhtimine, ostu ja arendada loogilise alternatiive ennetav tegevus ise. B2B Marketing Sul on võimalik arendada ja jätkama strateegilise Marketing mõisted investeeringute kaupade sh tausta väljakutseid hõlmava kultuurilise laadiga. Sa omandada põhjalikud teadmised spetsiifikast organisatsiooni ostukäitumist... [-]\nCapacity Development Et Magistriõppe Politoloogia valmistab ette õpilasi akadeemilise karjääri enne, kuid avas lõpetajad ka palju võimalusi mitte-ülikooli sektoris tegutsema. See aste kvalifitseerub eriti vastutab tegevust avaliku halduse, et huvigrupid, rahvusvahelised organisatsioonid ja valitsusvälised organisatsioonid (VVOd) valdkonnas avalike suhete ja välisriigis omandatud kategooriasse. Vastuvõtutingimused Eelduseks sissepääs Master Program politoloogia on lõpule vastava bakalaureuse kraadi, Fachhochschule bakalaureusekraad või muu samaväärne programm tunnustatud kodu- või välismaiste keskharidusjärgsed õppeasutus. Õppemaks langevad Master Program politoloogia ei õppemaksu, nii kaua, kui kestab neli semestrit ei ületata. Kuid väikese tasu eest (praegu 18,70 €) Austria Student Liit on tingitud semestris. Erandid kehtivad kolmandate riikide kodanikele, siin õppemaksu suuruseks 745,42 € semestris. Uuring eesmärgid ja sisu MA politoloogias on suunatud BA lõpetajad, kes soovivad parandada oma akadeemilisi oskusi, samuti spetsialistid, kes on huvitatud kvalifitseeritud koolitus. Lisaks tekitada väga spetsialiseeritud materjalide ja metodoloogilisi teadmisi, deklareeritud Kursuse eesmärgiks on võimaldada õpilastel iseseisvalt arendada uuenduslikke uurimis küsimusi selle teooria kirjutada nii metodoloogiliselt põhjendatud kirjaliku töö ja esitada suuliselt veenev. Lisaks lõpetajate uuring peaks olema võime analüüsida keerulisi poliitilisi küsimusi iseseisvalt ja kriitiliselt ja hinnata ning põhineb nende ulatuslikud teadmised praktiline tegevus või nimetades lahendusi ja põhjendatud. Miks Salzburg? On põhjust uurida MA Politoloogia Salzburg: Kõrge ja rahvusvahelise orientatsiooni õppe- ja teadustöö Paindlik, individuaalõppe disain Väike seminarirühmas intensiivravi Koostöö Salzburg Keskus Euroopa Liidu Studies (SCEUS) Exchange koos valdavalt välisüliõpilased ning EL-Masters suurepärane koht õppida Läbi erinevate (rahvusvaheline) rahastatud projektide töötajate tekkida suurepärane, huvitatud üliõpilased sageli ka võimalusi teadusuuringute kaudu abilisena osaleda nende projektide ja koguda esimene teaduslik ja -administratiivne tegeliku teadusliku... [-]\nülikoolis Täisajaga õpe 2 aastat October 2018 Austria Viin\nMA Science-Technology-Society rongide üliõpilaste kaasa teaduspõhise kriitiline arusaam üha olulisemaks suhteid teaduse, tehnoloogia ja ühiskonna vahel. [+]\n. Teadmised ja tehnoloogia on sügavalt läbi põimunud kuidas me elame maailmas. Kuidas me suhtleme, liikuda, töötada ja hoolitseda oma tervise - kõik see muutub pidevalt läbi uusi teaduslikke ja tehnoloogilisi võimalusi. Kuid uus techno-teaduslikud võimalused ka kahtluse alla olemasolevad väärtus struktuuride ja eluviise, mis viib ühiskondliku arutelu riskidest, eetika ja sotsiaalne õiglus. Täpsemat teavet leiate STS veebisaidil. Samal ajal, teaduse ja tehnoloogia ei ole puutumata sotsiaalne keskkond nad on osa. Sotsiaal-majanduslikud ootused ja laiem kujutlused techno-teaduslikud futuurid on lahutamatu osa tänapäeva teadus kultuuri, ja mõju, kuidas teadmised tekivad ja uuendused on tehtud. Mõistmise need keerulised suhted teaduse, tehnoloogia ja ühiskond on väga oluline tänapäeva maailmas. Magistriõppekava Science-Technology-Selts pakub ainulaadse võimaluse omandada teadmisi selles valdkonnas. MA Science-Technology-Society rongide üliõpilaste kaasa teaduspõhise kriitiline arusaam üha olulisemaks suhteid teaduse, tehnoloogia ja ühiskonna vahel. Kesk-programmi elementidest profiili on a) tugev teadus sättumuse, b) rahvusvahelisus nii õppe maht samuti taustal õpilast, c) selge sotsiaalteadus lähenemisviisi pühendatud avatus heterogeenne distsiplinaarmenetluse taustaga oma õpilastele ja d) keskendumine täiendavate oskuste oluline tänapäeva akadeemilise ja teadmisi töö kontekstis. Oma vastavate erialade, MA Science-Technology-Society annab põhjaliku ja kriitiline lähenemine analüüsides kuidas (techno) teaduste ja ühiskonna suhtle ja; kultuuride ja kontekstides, kus teadmisi ja uuendusi toodetakse ja kasutatakse; kuidas poliitikas raamid ja raamistab teadus ja tehnoloogia. MA Science-Technology-Selts asutati 2009. aastal ja on kahe aasta inglise keele programmi. Õpilaste arv on piiratud kuni 25 eurot aastas. Lisateavet klõpsake siin. [-]\nülikoolis Täisajaga õpe 4 semestrit September 2018 Austria Viin\nEi filosoofiline mõte on olnud sügavam mõju rahvusvahelistele suhetele ja maailmapoliitikas kui inimõigusi. Poole sajandi pärast Teist maailmasõda ja holokausti, inimõiguste [+]\nEi filosoofiline mõte on olnud sügavam mõju rahvusvahelistele suhetele ja maailmapoliitikas kui inimõigusi. Poole sajandi pärast Teist maailmasõda ja holokausti, inimõiguste kujunenud ainult üldtunnustatud väärtuste süsteemi meie aja. Tunnustamine riikide demokraatlikule, arenenud ja rahu armastav rahvaste täna sõltub nende suutlikkust ja tahet kaitsta inimõigusi. Pikaajaline diktaatorite ja brutaalne sõjaline valitsejad üha enam tagandatud ja vastutada jõhkraid ja süstemaatilisi inimõiguste rikkumisi enne rahvusvaheliste tribunalide. Isegi äri ettevõtted ja rahvusvaheliste organisatsioonide hinnatakse nende inimõiguste tagamisel. Pärast konflikti olukordi ja üleminekud totalitaarse demokraatlikule, inimõigused moodustavad olulise osa rahutagamise, arengu ja hea valitsemistava. Inimõigused avada uksed parema maailma kõigile.... [-]\nLink to and share "MA Austrias - MA programmid Austria - MA Austria 2017/2018"


Riigikogu kuluhüvitiste teema kajastus raadios ja teles - Prindivaade - EML - Maksumaksja portaal\nRiigikogu kuluhüvitiste teema kajastus raadios ja teles\nKuupäev 05.06.2007 7:30:00 | Rubriik: EML\nNeljapäev 14. juuni\nVt TV3 Seitsmesed Uudised\nKolmapäev 13. juuni\nKanal 2 Suvereporter:\nRiigikogu liikmed leidsid, kuidas palgalisa saada\nETV Aktuaalne Kaamera:\nVenekeelne Aktuaalne Kaamera 18.45\nPühapäev 10. juuni\nRaadio 2 Olukorrast riigis:\nLaupäev 9. juuni\nVikerraadio Rahva teenrid:\nKuku Raadio Keskpäevatund:\nReede 8. juuni\nAlustatakse kuluhüvitiste eelnõu muutmist\nNeljapäev 7. juuni\nETV Terevisiooni uudised 7.00\nRiigikogu on kuluhüvitiste eelnõust loobumas\nPervõi Baltiiski Kanal Eesti Uudised:\nEesti Raadio uudistelõigud:\nRiigikogulaste kuluhüvitistest. Riigikogu liikmete kuluhüvitiste küsimus on saamas teistsugust lahendust, täpsemalt räägib Indrek Kiisler.\nÕiguskantsler riigikogu liikme staatusest. Õiguskantsler Allar Jõks nõuab riigikogu liikme staatuse eelnõu põhjalikku muutmist, kuna vastasel juhul läheb parlament põhiseadusega vastuollu. Mis konkreetselt vajab muutmist?\nRK põhiseaduskomisjoni kommentaar. Ning palusime kuluhüvitiste uue korra asjus kommentaari ka põhiseaduskomisjoni esimehelt Väino Lindelt.\nMaksumaksjad kuluhüvitiste uue korra vastu (järg). Maksumaksjate Liit andis täna Riigikogu juhatusele üle ligi 19 tuhande allkirjaga pöördumise riigikogu liikmete kuluhüvitiste uue korra vastu. Uku Toom küsis Riigikogu aseesimehe Jüri Ratase seisukohta\nMaksumaksjate Liit kuluhüvitiste uue korra vastu. Maksumaksjate Liit annab just praegu Riigikogule üle pöördumise kuluhüvitiste uue korra vastu. Meelis Kompus uuris liidu juhilt Lasse Lehiselt kõigepealt, kui palju toetusallkirju täpselt pöördumisele anti.\nKolmapäev 6. juuni\nTeisipäev 5. juuni\nRahvasaadikud üksmeelselt oma palga suurendamise poolt\nKuidas saadikud õigustavad hüvitiste eelnõud?\nTV Seitsmesed Uudised:\nEsmaspäev 4. juuni\nLiidu eestseisus oli koos- küsisime Eiki Nestorilt, kas arutati ka riigikogu liikme staatuse ja kuluhüvitise küsimusi. Riina Eentalu.\nPühapäev 3. juuni\nETV Aeg Luubis:\nRaadio2 Olukorrast riigis:\nLaupäev 2. juuni\nTV3 Seitsmesed Uudised:\nMaksumaksjate Liit kogunud üle 10 000 allkirja\nNeljapäev 31. mai\nETV Terevisioon: http://www.etv24.ee/index.php?0576543\nAlustati allkirjade kogumist kuludokumentide eelnõu vastu\nKolmapäev 30. mai\nvene keeles 18.45 http://www.etv24.ee/index.php?0&popup=video&id=7499\neesti keeles 21.00 http://www.etv24.ee/index.php?0&popup=video&id=7504