Valusüstid: põlve-, õla- ja muude liigeste meditsiiniline blokaad - Blokaad ola liigese osteokondroosiga\nBlokaad ola liigese osteokondroosiga. Mida teha, kui õlaliiges valutab: põhjused ja ravi\nKodus annab osteokondroosi ravi alternatiivmeditsiini retseptide abil positiivseid tulemusi, kuid arstide ülevaated sellise ravi kohta on mitmetähenduslikud.\nLasta vähemalt 30 minutit. Korda protseduuri, kuni ebamugavustunne on täielikult kadunud. Pange taime lehed koguses 5—6 tükki üksteise peale, pane peale potti kuuma vett. See pehmendab neid ja soojendab neid. Kui soe, kandke liigesele, kinnitage. Kui leht on kuiv, kandke veel üks kord - korrake, kuni positiivne efekt on saavutatud. Saialille tinktuur. Kolmandik 0,5-liitrisest purgist tuleks täita lilledega ja täita ääreni viinaga.\nNõuda pimedas kohas 10 päeva, kurnata, jahutada. Hõõruge kurguvalu vastavalt vajadusele, eelistatult öösel.\nCinquefoili ja rohelise tee infusioon. Võtke üks supilusikatäis toorainet, valage klaasi keeva veega, seista 10 minutit. Joo infusioon päeva jooksul. Tal pole mitte ainult valuvaigistav ja põletikuvastane toime, vaid see eemaldab kehast ka toksiine.\nPõletikuvastaste ja valuvaigistavate komponentide olemasolu taimedes nagu piparmünt, kummel, võilill, naistepuna, pungad ja kaselehed on vaieldamatu. Võrdsete osade või ühe taime segu valatakse keeva veega, mähitakse ümber Kurparatov tahendab osteokondroosi infundeeritakse umbes tund.\nSaadud infusiooni hõõrutakse õlale kaks kuni kolm korda päevas. Enne mõne toote kasutamist on vajalik arstiga konsulteerimine. Õlaliigese osteokondroos: sümptomid, ravi, seotud haigused Selles artiklis saate teada sümptomite, ravi ja sellega seotud haiguste kohta. Samuti saate teada, kuidas seda vaeva endas õigeaegselt tuvastada ja mitte segi ajada teiste organite haigustega, mis annavad sarnaseid sümptomeid.\nMis juhtub osteokondroosiga? Õlaliigese osteokondroos Osteoparoosi Blokaad ola liigese osteokondroosiga väheneb liigesevedeliku liigese määrdeaine tootmine. Selle tagajärjel kuivab elastsed kõhred, mis on tavaliselt siledad ja poleeritud, nagu peegelpind, haiguse mõjul, praod ja lõtvused. Erineva suurusega krundid võivad sellest eralduda eraldajad. Luukoe kaotab kaltsiumi, moodustub osteoporoos.\nLuudele moodustuvad luukasvud osteofüütidkõhrekoega liitumispiirkonnas. Õlaliigest ümbritsevates pehmetes kudedes bursa, sidemed, lihased areneb reaktiivne põletikuline protsess, mis aja jooksul võib omandada autoimmuunse komponendi.\nKõik need muutused määravad haiguse kliinilised sümptomid. Esimesed haigusnähud on krigistamine ja ebamugavustunne liigeses liikudes, lihaste väsimus.\nOsteokondroos on krooniline protsess, mis moodustub järk-järgult, seetõttu pole "ägeda osteokondroosi" mõistet olemas. Sobivam on kasutada mõistet "süvenemine". Ägenemisega ilmnevad järgmised sümptomid: valu õla piirkonnas ja liikumisraskused. Valu kutsub reeglina esile tugev füüsiline pingutus, eriti staatiline näiteks kui peate midagi pikka aega üles tõstetud kätes hoidma.\nStressi puudumisel valu väheneb. Valu tõttu on liigese liikumised piiratud, eriti röövimine kätt on võimatu tõsta, pea taga võtta. Aja jooksul arenevad sellised ilmingud nagu liigeste deformatsioon ja jäikus.\nÕla-skaalakujuline periartriit Emakakaela lülisamba osteokondroos võib avalduda neuroloogilise komplikatsioonina, mille juhtiv osa on valu õlaliigeses. Seda emakakaela osteokondroosi ühte ilmingut nimetatakse humeroscapular periartriidiks. Nimi ise periartriit - kreeka; "peri" - ümber, umbes, "arthron" - liiges, "artriit" - liigesepõletik näitab, et protsess lokaliseerub liigese lähedal üldiselt on meditsiinis kõik nimed, mis lõpevad tähega "Seda" kasutatakse põletikul põhinevate protsesside tähistamiseks - neuriit - närvipõletik, müokardiit - müokardi põletik, müosiit - lihasepõletik jne.\nPeriartriit - suuri liigeseid ümbritsevate periartikulaarsete kudede põletik liigesekapsel, sidemed, kõõlused. Selle tulemusel hakati arstide seas tugevdama selle haiguse uut nimetust - õlaliigese periartroos mitte-põletikuliste protsesside tähistamiseks kasutatakse lõppu "oz". Seega "osteokondroos".\nKuid uus diagnoos ei juurdunud. Pealegi jäi paljude aastate jooksul liigese ümber paikneva patoloogilise protsessi arengu mehhanism ebaselgeks. Teadlased on väitnud, et trauma, füüsiline aktiivsus, hüpotermia ja muud kohalikud tegurid, mis põhjustavad valulikku protsessi, mängivad rolli periartriidi tekkes. Lõpuks on viimasel kümnendil kindlaks tehtud, et humeroscapular periartriit on õlavarreluu piirkonna innervatsiooni rikkumise tagajärg.\nSamal ajal arenevad degeneratiivsed muutused ja õlaliigest ümbritsevates kudedes suureneb aeglaselt.\nJa liigest innerveerivate närvikiudude kahjustuse arengu põhjus on kaelalüli selgroolülide ketaste muutus. Kudede toitumise häired esinevad valuliku protsessi alguses, kuid need jäävad pikka aega nähtamatuks. Õla-skapilaarsel periartriidil on omapärane kliiniline pilt. Periartriidi peamised sümptomid on: liigesevalu, mis ilmneb tavaliselt ilma nähtava põhjuseta, häirides öösel patsiente rohkem.\nValu antakse kaelale ja käele, süveneb käe röövimisel ja mis kõige tähtsam, kui käsi asetatakse selja taha. Valulike aistingute intensiivsus suureneb järk-järgult, kuid mõnel juhul võivad need olla algusest peale ägedad. Õla periartriidil on mitmeid tunnuseid. Kui käsi tõmmatakse küljele, ilmneb valu, peamiselt liigese välimises piirkonnas.\nEnamikul juhtudel, kui tõstate abi abil oma käe üles, kaob valu teatud punktist. Lisaks valulikele aistingutele ilmnevad palpatsiooniga patsientidel liigese piirkonnas valulikud tsoonid. Eriti teravat valu täheldatakse abaluu korakoidprotsessi palpeerimisel. Patsient püüab pidevalt käele puhata ja see viib õlaliigese lihaste refleksi kokkutõmbumisest tingitud liigesejäikuse tekkeni. Tekib patsiendi omapärane rüht: valus küljel olev õlg surutakse vastu rinda, õla röövimise maht on järsult piiratud, peamiselt abaluu madala liikuvuse tõttu.\nSel juhul on käe tõstmine horisontaaltasapinnast kõrgemale võimatu. Liigest ümbritsevate lihaste deltalihase, supraspinatuse ja infraspinatuse maht väheneb, nad võivad atroofeeruda. Peegeldusnähtused põhjustavad suurenenud reflekse kurnatud käes.\nKäe innervatsiooni häired arenevad. Võib esineda käe turset, selle naha tsüanoosi. Õlaliigese röntgenuuringul ei õnnestu sageli mingeid muutusi Harja valutas ja ainult harvadel juhtudel esinevad lupjumise kolded, artroosi tunnused, see tähendab liigese degeneratiivsed muutused. Õla periartriit algab tavaliselt emakakaela osteokondroosi sümptomitega: valu katab kaela, õlavöötme, õla, abaluu.\nValu täpse asukoha tuvastamine tunde järgi võib olla keeruline. Sagemini väljendub see piki ühist ruumi. Haiguse subakuutses staadiumis suureneb valu tavaliselt kehahoia muutumisega. Seejärel võib areneda õlavöötme lihaste atroofia hõrenemine. Cervicobrachial sündroomid Blokaad ola liigese osteokondroosiga Cervicobrachial sündroomid - sümptomite kompleks, mis areneb koos emakakaela juurte ja rinnakelme kahjustusega ning mida iseloomustavad erineva intensiivsusega valuaistingud, paresteesiad, lihasnõrkus, naha värvuse muutused kahvatus, tsüanoos õlavöötmes, käsivarres.\nEmakakaelarakkude sündroomide päritolu võivad olla tingitud lülisamba kaelaosa degeneratiivsetest-düstroofilistest muutustest, selgroolülide või kaela kasvajatest, vigastustest rangluu ja esimeste ribide murd koos fragmentide nihkumisega ja muudest patoloogilistest teguritest. Emakakaela lülisamba osteokondroosi järkjärguline areng toimub enamasti 40 aasta pärast ja sellega kaasnevad selgroolülide kehade deformeerumine ning luukasvude osteofüütide ja selgroolülide herniate moodustumine.\nValusündroom rahuldamatute teravate, valutavate, igavate, tõmbevalude kujul ilmneb pärast lülisamba kaelalüli füüsilist ülekoormust, pärast nakkust jne. Emakakaela lülisamba valu kiirgub õlavöötme, käsivarre ja käe külge. Emakakaela lülisamba paravertebraalsete punktide palpatsioon on valus. Radiograafidel määratakse osteokondroosi ja spondüloosi tunnused erineva raskusastmega. Brahhiaalse põimiku kokkusurumist põhjustavad kaasasündinud tegurid hõlmavad emakakaela lisavarustust või selle kiulist degeneratsiooni, mille nihkumine toimub keskmise skaalalihase kinnituskohast ettepoole.\nKliiniliselt väljendub selline anomaalia valuga piki õla sisepinda, terves käes. Valud võivad olla tulistavad, tuimad, põletavad. Nad ilmuvad ja kasvavad tööpäeva lõpuks. Valu sõltub kehahoiakust. Küünarnuki tõstmine ja toetamine, pea kallutamine valulikule küljele viib valu vähenemiseni.\nValu koos hüperesteesia, paresteesia või tuimastamisega käsivarres vt tundlikkus. Käes on tugevuse vähenemine, käe ja käsivarre lihaste atroofia ning autonoomsed häired. Emakakaela kahjustuste sündroomide põhjustajaks võivad olla healoomulised ja pahaloomulised kasvajad.\nBrachial plexus pagasiruumi healoomulised kasvajad on tavaliselt neurinoomid. Brachial plexus neuroomide suurused võivad olla mõnest millimeetrist kuni cm. Kui nad paiknevad rangluu kohal, on need tavaliselt väikesed. Kui nad asuvad rangluu all, ulatuvad neurinoomid suurte suurusteni ja on kergesti palpeeritavad. Brahiaalkeha läheduses tekkivad Blokaad ola liigese osteokondroosiga kasvajad võivad levida selle kudedesse, põhjustades rahuldamatut valu piki närvikohvreid ning käe motoorsete ja sensoorsete funktsioonide kaotust.\nEmakakaela kahjustuste sündroomiga patsiendid peab parameedik suunama uurimiseks neuroloogilistesse haiglatesse.\nEnnetusmeetmed Järgmised soovitused aitavad Parast ujumisvalu liigestes tservikobrakaalse sündroomi arengutempo ja vältida selle ilmnemist tervislikus seisundis: emotsionaalse seisundi stabiilsuse säilitamine; kehaline kasvatus, piisav aktiivsuse tase; dieedi järgimine; suitsetamisest loobumine ja alkoholi tarvitamine; massaaž; osteokondroosi tuleb õigeaegselt ravida; pöörduge arsti poole isegi minimaalsete selgroo vigastuste korral.\nRavikuuri määrab juhtumi keerukus. Cervicobrachial sündroom hõlmab tervet valulike ilmingute kompleksi, mis paiknevad kaelas ja kätes. Kõige sagedamini esineb haigus üle aastastel patsientidel. Lülisambaplokk on sisuliselt viis, kuidas "välja lülitada" konkreetne närv või närvigrupp, mis edastab valusignaale. Arst kasutab spetsiaalset anesteetikumi, lisades sellele mõnikord opiaate või kortisooni.\nLülisamba närviblokke võib läbi viia ainult kogenud arst, kes valdab lülisamba valuvaigistite tehnikat. Valuvaigisteid saab patsiendile manustada kahel viisil: parevertebraalselt otse valulike aistingute tsooni, selgroolüli spinoosprotsesside vahele või selgroolüli kehapiirkonda ; epiduraalselt vigastuse koha kohal lülisamba epiduraalõõnde blokeeritakse valuimpulsside läbimine radikulaarsete närvide kaudu otse seljaaju.\nMillal on ette nähtud selgroo närviblokk?? Meditsiinis on närvilõpmete "väljalülitamiseks" palju võimalusi, kuid kui tegemist on selgroo närvide blokeerimisega, tähendab see väljakannatamatuid seljavalusid, mida ei saa leevendada Blokaad ola liigese osteokondroosiga kohaliku ega suukaudse valuvaigistiga. Väga sageli voolab see valu krooniliseks valuks ja sellest vabanemiseks on peaaegu võimatu.\nSelle põhjuseks on ajus erutuse patoloogiline fookus, mis püsib ka siis, kui valu peamine põhjus on kõrvaldatud. Sellest vabanemine on äärmiselt keeruline, kuna seljaaju süste peetakse äärmiselt kasulikuks, ehkki riskantseks.\nSeljaaju on efektiivne mitmete selgroogu ühel või teisel viisil mõjutavate haiguste vastu: osteokondroos ja seljaajunärvi pigistamine; seljaaju lähedal asuvate närvide neuriit ja neuralgia radikuliit ; raske interkostaalne neuralgia.\nSüstide tüübid selgroos Muljumise närvide, herniated ketaste ja rindkere piirkonna osteokondroosi korral on tavaliselt ette nähtud valuvaigistite ja glükokortikosteroidide kombinatsioon. Ravimite kombinatsioon valitakse individuaalselt, sõltuvalt valu iseloomust, selgroo kahjustuse määrast, mõjutatud närvidest.\nPõhiravimid: MSPVA-d on head, kuna need annavad korraga mitmeid toimeid: leevendavad valu, vähendavad eksudaadi vabanemist põletikuliste protsesside käigus kudedest erituv vedelikleevendavad palavikku. Eriti ei kirjutata neid välja neerude ja maksa patoloogiatega patsientidele, rasedatele ja imetavatele naistele. Steroidhormoonid Tegelikult toodetakse selgroogu täpselt hormoonide abiga. Selliste süstide aluseks on glükokortikosteroidid neerupealiste toodetud hormoonide analoog. Ravimid on head lumbago ja ägeda valu korral nimme- või kaelalülis.\nKõige kuulsamad ravimid: Süst tehakse valu allika lähedal asuvas kohas. Samal ajal tuleb steroide nende toksilisuse tõttu lahjendada analgeetikumidega Lidokaiin või Novokaiin. Steroidid üldiselt pole kaugeltki kõige ohutumad ravimid. Pikaajalisel kasutamisel võivad tekkida kõrvaltoimed: unehäired, depressioon; hormonaalsed häired kehakaalu langus või vastupidi, kehakaalu tõus ; kõrge vererõhk; Kas lülisamba süstid on tõesti vajalikud??\nIdee on üldiselt mõistetav ning patsientide ja arstide jaoks väga atraktiivne. Ainult ühe lülisamba süstimisega valust vabanemine kõlab aga tõsi, et tõsi olla, kas pole? Tõenäoliselt on see nii. Mõnel juhul on seljaaju blokeerimine tõhus ja aitab tõesti, kuid mitte kõigis.\nVõtke arvesse neid näpunäiteid, et teha kindlaks, kas vajate selgroo valuvaigistavaid kaadreid. On olemas lihtne seos: mida laiem on valu, seda vähem on tõenäoline, et üks protseduur leevendab seda täielikult. Näiteks toimivad tavaliselt hästi epiduraalsed steroidsüstid, mis on ette nähtud herniated või väljaulatuvate ketaste põhjustatud põletiku vähendamiseks.\nKuid ainult siis, kui valu kiirgub jalast või käest ega kiirga kogu kehas. Tea, mida oodata. Kui valu leevendamise protseduur viiakse läbi korralikult, annab see reeglina võimaluse ainult lühiajaliseks valu leevendamiseks. Ishias epiduraalsed steroidsüstid võivad valu usaldusväärselt leevendada mitme kuu jooksul, kuid pikas perspektiivis pole neist abi.\nPaljud uuringud ei avalda pikaajalist mõju enamikule närviblokkidele. Lülisamba valuvaigistid võivad olla kahjulikud. Need suurendavad verejooksu riski, kui te võtate samal ajal verevedeldajaid. Protseduur tuleks läbi viia trombolüütikumide kuuride vahel. Kortisooni süstid võivad suhkruhaige korral põhjustada ka veresuhkru taseme tõusu. Seetõttu pöörake kindlasti tähelepanu oma glükoositasemele ja pöörduge arsti poole. Ära mängi merisea rolli.\nKui turule on ilmunud uus ravim või protseduur, pole vaja pingutada, et seda ise proovida. Minu kogemuse kohaselt pole paljud neist kunagi eriti tõhusad, kuid sageli on need riskantsemad ja kallimad. Pidage meeles "kuldse haameri seadust". Valu olemus sõltuvalt intensiivsusest Kohtumisel palub arst alati kirjeldada valu olemust - selle intensiivsust, esinemissagedust.\nTugev valu võib anda märku artriidi, artroosi, kroonilise tendiniidi ägenemisest.\nTavaliselt intensiivistub see mis tahes jõulise käeliigutusega.\nMillise arsti poole pöörduda Kuna inimene ei saa iseseisvalt kindlaks teha, mis õlal valu põhjustas, on soovitatav viivitamatult pöörduda üldarsti - terapeudi poole.\nKõigil muudel juhtudel tegeleb edasise raviga ortopeediline traumatoloog või neuroloog. Selle kinnitamiseks määratakse järgmised instrumentaaluuringud: Õlaliigese, emakakaela ja rindkere lülisamba röntgen; CT, MRI või liigese ultraheli. Neuroloogilise haiguse arengu kahtluse korral on vaja täiendavaid uuringuid - alumise kaela- ja rindkere selgroolülide segmentide CT, elektromüograafia, pea ja kaela anumate Doppleri ultraheliuuring Doppler.\nEsmaabi Kui ilmneb äge, põletav, tugev valu, peate lamama, võttes mugava kehaasendi. Õla alla võite asetada õhuke padi või elastse rulli. Mis tahes mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite NSAID pillide võtmine aitab teie enesetunnet parandada. Need on Nurofen, Ketorol, Nise, Diclofenac. Kui mittesteroidsed põletikuvastased ravimid on ebaefektiivsed, peate pöörduma arsti poole. Nõrgad tuhmid, valutavad, vajutavad valulikud aistingud saab kõrvaldada, kui hõõruda salve ja geele õlale Dolgit, Fastum, Voltaren.


Kuutrollipark: juuni 2007\nTänu Triibikule on mul ka nüüd kiiksu teatepulk käes. Kuhu ma sellega nüüd põrutan? Mul on sama tunne nagu "Smack the Pony" sketsis naisel, kes jooksis teatejooksu kõrgete kontsadega. Natuke ebalev.\nOot , kas siin on mingi kindel kondikava, mida peab jälgima? Kuutrollil on ilmselt ikka teised kiiksud ja tegelikult on enda kiiksud teistele paremini näha kui endale. Või kuidas?\n1. Söögitegemisega on nii, et ma kogusin kunagi hoolega retsepte. Kirjutasin isegi märkmikku ja kasutasin ka. Viimastel aastatel aga haaran ajakirjade ja interneti järele vahetult enne sünnipäevasid ja siis vaaritan nagu segane ja siis kõik kiidavad (piinlik). Kuid alles hiljuti tegin sellise avastuse, et igapäevaselt teen ma enim toite, mida ma olen õppinud oma vanaemalt. Jah just, mitte emalt. Mingeid mõõte ma ei kasuta mille peale Kuutroll ahastab, et kuidas nii saab. Tema kraadib millimeetritäpsusega kaerahelbeid näiteks pudrupiima sisse. Meie sööme putre.\nKuid hiljuti tuli mingi lehe kaasandena kaasa üsna huvitavate retseptide bloshüür ja me otsutasime järjest kõik toidud ära teha. Vormitoidud on head lihtsad teha ja maitsvad süüa. Kõik ühte potti ja ahju. Pärmitaigen on mõistatus. Üldiselt on mul see kiiks, et söögitegemisest hoidsin ma eemale niikaua kui sain. Eriline huvi puudus. Isegi trots oli selle vastu. Selle põhjus oli ka vanaema, kes oli oma mehe ümmardaja terve elu olnud ja söömine pidi käima kellapealt. Kui kell 14.00 polnud lõuna (kahekäiguline) laual, siis tuli pahandus. Nii ma hakkasin söögitegemist vihkama, aga see läks üle.\n2. Lugemisega on mul see kiiks, millest ma olen juba rääkinud. Väga raske on leida seda asendit ja olukorda, kus ma saan rahulikult konsentreeruda. Loen kohutavalt vähe. Ka lehti ja ajakirju. Mulle tundub, et ajakirjandus ründab mind. Mul on kiiks, et kui ma jään lehte lugema, siis jääb midagi vajalikku tegemata, aga samas ma võin niisama aknast välja vahtida. Mulle väga meeldib kuulata tarkade inimeste jutte. Näiteks "ööülikooli".\n3. Kindlast on mul kiiks jääda teleka ette magama. Seda võiks isegi refleksiks nimetada. Olgu, kui huvitav film tahes, hilisematel kellaaegadel on suuri raskusi silmalaugude lahti hoidmisega.\n4.Koristamisekiiks! No sellest on siin ka juttu olnud. Mul on kuri kahtlus, et Kiisik ei viitsi just sellepärast korsitada, et varem või hiljem viskab mul üle ja ma koristanka tema asjad ära. Koristamiskiiksu võiks lahterdada ka patoloogia alla. Mingi kompulsiivne häire. Vahel on nii, et ma ei saa rahulikult keskenduda näitkes lugemisse enne, kui mingi asi on oma kohale tagasi tõstetud.\n5. Aianduskiiks. Mulle meeldib lillepeenraid rohida. Umbrohtu nokkida. Muru niita ja..\n6. triikida. Hah, selle viimasega seoses meenutas mu kunagine koorikaaslane seika, mille ise olin unustanud. 1995 aastal Saksmaal kooriga reisides sattusin elama (no mitte ma üksi) poissmehest sõpruskoori liikme juurde. Meie, Eesti naised, nõudsime triikimislauda ja kukkusime enne esinemist riideid triikima. Sama tegime ka pestud T-särkidega, mida tema ära imestada ei jõudnud. "Keegi ei triigi T-särki!" ja ilmselt minu kiusamiseks triikis ka mu teksadele "karistuseks" viigid sisse. Jah mul oli triikimise kiiks juba lapsena, kui ma külas läksin pererahva juurde ja küsisin, et ega neil midagi triikida ei ole, sest mul hakkas suurte inimeste seltskonnas nii igav. Ma võisin olla siis 10-12. Enam mul triikimise kiiksu ei ole.\n7.Lapsikusekiiks on ka tugev. Seda lähemalt ei oskagi kommenteerida, aga ju teised on tähele pannud ikka. Ma olen tihti lapsikum kui mu laps.\nMa saan asjadest omamoodi imelikult aru ja vahest see ei ühti üldise arusaamaga. Selle kiiksu näiteks ma pean kirjutama omaette sissekande.\n8. Meeldib pähklitega sherbetti järada. Terve känaka võin ära süüa ja piima peale juua. Pärast süda läigib. Üldiselt olen ikka suur tervsiliku toitumise pooldaja. Söön umbrohtusid ka. Näiteks kurgirohtu. Minuarust väga hea hapukoorega salatiks tehtuna. Kõva kurgi lõhn käib üles ilma ühegi kurgita. Grillimine ei meeldi. Eriti süütevedeliku hais.\nJoon kohvi meega juba 2 aastat. Kõik, kes ütlevad, et see rikub kohvi maitset, ei tea, mida nad räägivad.\n9.and now something completely different.... "Kariibimere piraadid". Milles on asi? Kus seal see nali on? Esimest osa vaadates jäin magama, teist osa läksin kinno vaatam, sest olen mõjutatav inimene. Kolmandat osa ei tahaks vaatama minna, pliiiis!Vihkan massipsühhoosi. Massidega lähen kaasa ainult laulupeo rongkäigus.\nKuid edasi kirjutagu oma Kiiksudest siis Kiisik ja ... kõik kes mind loevad.\nPostitaja: Lupetta kell 22:26 1 kommentaar:\nTegelikult ma olen väga uhke, et mul on kaks emekuutrollriitproffessorist sugulast: vanaisa vennapoeg ja vanaema õepoeg. Esimene on geoloogiaproff ja teine molekulaarfüüsika proff. Esimene Eestis ja teine Ameerika mandril. Vat selle teise loengut "Stanford Plastic Eye Project" käisin mina täna kuulamas. Kohe õndsal puhkusehommikul panin kella vara helisema, et Tartu Tehnoloogiainstituuti rattaga (muide) kella 10ks kohale jõuda. Jõudsin ka, kui mul rajaleidja ees sõitis. Ega ma üksi oleks julenudki minna. Sellest on 10 aastat möödas, millal ma viimati Tartus rattaga sõitsin ja mina neid tänavaliikluskorraldusi siin ei tunne. Niimoodi võib ratas alguses pigem tüliks kui kasuks olla. Naerge jah koos Kuutrolliga, et inimesele kingitakse ratas ja ta ei kargagi kohe selle selga ja küta mööd linna ringi. Muide ega rattaga ei saa korralikult poodelda. See on ikka nagu punktist A punkti B sõitmiseks mitte trajektooril A,B,C,D, jälle C, siis E, G jne. Iga kord ratas lukku ja lukust lahti. Ega neid ratta lasipuid on väga väheste poodide ees ju. Rattatee probleemidest ma üldse ei viitsi rääkidagi. Vata millised uued mured nüüd kohe.\nEhh Amsterdam, mon amie!\nMõtle kui mul oleks veel selline kolme lapsega kast esiratastel, pakiraamil kompsud ja vuraks niimoodi hommikust õhtuni. Mis jalad neil küll on, mõtlesin ma, kui sealmaal neid naisi imetlesin. Aga tselluliidikreemid jäävad ostmata. Reied on neil kindlati trimmis. Sihuke trenn, et vähe pole.\nKui ilmad paranevad (siis kui külalised lahkuvad) on plaan Raadi Mõis üle vaadata. Mida pole näind, seda pole näind ütleks Janes. Küll olen sellest aga VÄGA palju kuulnud alates lapsepõlvest.\nPostitaja: Lupetta kell 16:11 Kommentaare ei ole:\nParafraseerides siin Kalakest ma küsiks: KUHU KADUS JUUNI?\nEks ma juba mais mõtlesin õudusega, mis saama hakkab, kui on ette teada, et kõik nädalavahetused on kinni planeeritud. Ainult mitte Jaanilaupäev. Vat see on päev, millega mina ei oska midagi peale hakata. Kuna ma ei oska seda eestipäraselttähistada on mul alati tahtmine selleks ajaks hoopis mujale minna. Veel pole läinud aga plaan on. Ühesõnaga jaanilaupa ma ei tee midagi. Ilmselt rohin mõne peenra, käin saunas ja lähen magama. Nagunii eelmistel nädalavahetustel on üks pralletamine olnud.\n3.juuni: Tööreis Amsterdami -I am sterdam\n9.juuni: Dante juubel ehk siis sünnipäeva pidamine\nVäga suur tänu kõigile kingituse eest!!\n16.juuni: firma suvepäevad Voorel- 12 tundi võistlusi. Tulemuseks oli sääremarjakramp hommikul. Infoks teistele, et kui õhtujuhiks valitakse O.Ulp siis puhata ja mängida ei saa üldse. Ausalt öelda mina väsisin neist lugematutest mängudest ja jõukatsumistest lõpuks täiesti ja kell 24, kui algas VABA AEG, ma vajusin voodisse nagu äraaetud hobune.\nSee tööaasta on olnud liiga pikk ja liiga stressirohke. Kuid enam hullemaks minna ei saa. See on mu lohutus.\nNüüd terendab silmapiiril PUHKUS.\nSellele on pandud suured lootused:\n1. saada terveks- terve olla tähendab seda, et kuskilt ei valuta ega ole muud halba tunnet\n2. puhata välja\n3. lugeda raamatut\n4.mitte tõmmelda ja ringi onada vaid olla võimalikult kaua ühe koha peal. Ühesõnaga võtt asja rahulikult ja mitte rõhuda kvantiteedile. No umbes, et mitut sõpra jõuad puhkuse ajal külastada.\n5.igavleda - ma ei mäletagi seda tegevust enam. Jube huvitav oleks kogeda üle pika aja.\nPostitaja: Lupetta kell 18:24 4 kommentaari:\nVeel täna õhtuni saab anda allkirja õigluse eest.\nPostitaja: Kuutroll kell 16:46 Kommentaare ei ole:\nÜkskõik kuidas ma ka ei pinguta oma elu rahulikumaks sättida, see õnnestub heal juhul ainult nädalaks. Siis hakkab uus kamm peale. Esiteks ma ei mäleta, millal mul kõik ihuliikmed korraga terved oleks olnud. No see kõlas natuke liialdatult aga no korraga hästi igast kohast ma ei ole ennast juba ammu tundud, aga sellega võib harjuda. Halvem asi on see, et mul on tekkinud mingi immuunpuudulikkus, sest ma võtan juba külge selliseid baktereid, mille kohta kirjandus kirjutab, et see saab juhtuda ainult joodikutel. No või pikalt tõvevoodis voolikute all lamades. Arstid (kolm erinevat) teevad suuri silmi: "Kust te sellise bakteri saite?". Kust ma sain, kust ma sain? KUST MA TEAN? Kuid pühapäeval pean ma jälle Amsterdami lendama koos oma bakteritega. See ei ole enam lõbus. Ometi ma ootasin seda komandeeringut nagu puhkust. Igakevadine tulbid ja Amsterdam. Kanalituurid, kontserdid ja restoraniõhtud. Kongress ja free communication muidugi ka. Kuid mulle meeldib hotellides elada, sest ilmselt ma ei tee seda piisavalt tihti. Seal võib tuppa astudes kohe voodisse visata ja mõttetult telekapulti klõpsima hakata, mida ma kodus endale lubada ei saa.\nKuna mul on iga kord Amsterdamis olles olnud vähe aega, siis ma võtan ühe muuseumi korraga. Seekord läheb loosi vist Rembrandti maja ja kui aega jääb siis maailma vanim botaanikaaed.\nOi mulle ei meeldi kohvrit pakkida.\nPostitaja: Lupetta kell 12:37 Kommentaare ei ole:\nTänu Triibikule on mul ka nüüd kiiksu teatepulk kä...\nTegelikult ma olen väga uhke, et mul on kaks emeku...\nVeel täna õhtuni saab anda allkirja õigluse eest. ...\nÜkskõik kuidas ma ka ei pinguta oma elu rahulikum...


Andekust väärtustav töösuhe – millal ometi? - Sekretär\n20. jaanuar 2016 09:15\nTegelikku lojaalsust ning pühendumust ei too kaasa mitte tundide mõõtmine ja kontroll, vaid inimeste toetamine nende arengu teel, kirjutab karjäärinõustaja, psühholoog ja Proeksperti tööõnnespetsialist Tiina Saar-Veelmaa.\nKarjäärinõustaja 13-aastasele kogemusele tuginedes sekundeerin ajakirjanik Vilja Kiislerile, kes hiljutises ÄP arvamusloos avab, miks on eestlased vaesed. Lisaks vähe paindlikule tööajale on põhjus ka iganenud töösuhetes ja ajale jalgu jäänud töökultuuris, kõige tipuks tihti kasvatuse ja haridustee käigus mutta tallatud enesehinnang.\nMinu juures käib kuu jooksul keskeltläbi nõustamas umbes paarkümmend inimesest. Käib arste, õpetajaid, insenere, müügijuhte, ametnikke, ehitajaid, kunstnikke, ärimehi ja ka õpilasi, tudengeid, kes alles oma rada otsimas. Kuigi eri valdkondadest, erinevast soost ja vanusest, on soov üks – leida üles see, mis tõeliselt paelub, silma särama paneb ja kus saab end teostada. Enamasti on pöördumise hetkeks inimesed kas frustreeritud oma (töö)elust, läbipõlemise äärel, kahtlemas oma valikute õigsuses või kaotanud ajutiselt teeotsa. Alustan tavaliselt intervjuust, liigun edasi eneseanalüüsi harjutustega, „kaevan kulda“ ja nõustamise lõpuosaks olen enamasti juuksejuurteni liigutatud inimeste annetest, hobidest, põnevatest kogemustest, huvitavast haridusteest ja unistustest.\nInimene ei saa oma andeid rakendada\nJa siis jõuame tõehetkeni. Selleks, et liikuda oma tõelise eneseteostuseni, ei ole olemas lihtsaid teid. Ümberõpe või ka täiendõpe põhitöö kõrvalt on Eesti Vabariigis veel ikka üks okkaline rada. Enamik tööandjaid ei toeta otseselt tööga mitte seonduvaid, hobidega seotud koolitusi. Enamik tööandjaid ei ole valmis võimaldama paindlikke töösuhteid, näiteks reedeid ja neljapäevi vabaks andma, et inimene saaks keskenduda õpingutele või elustiiliettevõtet püsti panna. Enamik tööandjaid ei ole valmis leppima kokku tulemuspõhiseid, isiku andepõhiseid töösuhteid, vaid lükkab meelsamini nina alla ametijuhendi, mille alusel inimesel tuleb töötada.\nTihti ei ole probleem tööaeg, miks inimesed kibestuvad või töökohti vahetavad, vaid see, et nad ei saa täiel määral oma andeid rakendada. Nad pole vabad. Olemasolevad täiskohaga töösuhted tarbivad ära inimese kogu ärkveloleku aja loome-energia ja annavad vastu piiripealse sissetuleku, millega heal juhul elementaarne elustandard tagada. Üksnes vähesed saavad tänu oma elukaaslastele, partneritele või muudele sissetulekuallikatele lubada aega ümberõppeks, oma tegelike huvide ja annete välja arendamiseks ning tõelise väärtuse loomiseks ühiskonnale.\nHiljuti käis mul nõustamas andekas müügiinimene. Ta on oma töös väga hea, mis tähendab, et tööandja hindab teda, tahab, et ta veel rohkem töötaks. Konks on aga selles, et müügitöö (ja väheke ka selle ettevõtte kultuur) pole see, mis seda inimest õnnelikuks teeb. Tema kutsumus on väiksest peale olnud mujal ja kuigi ka tema loomingulistele annetele ning kompetentsidele leiduks samas organisatsioonis tööd ning väljakutseid, ei ole see ettevõttele kasulik. Tulemus – läbipõlemine?\nMüügis teenib ainult see, kes müüb, ja palju. Inimese jaoks jäävad aga oma riisikol omandatud disaini-ja kujundusteadmised kasutuks. Ainus võimalus oleks teha oma ettevõte, aga ka ümberimbumise ja oma portfoolio loomise ajaks on vaja tagada endale sissetulekud. Suletud ring. Ja see pole ainus lugu. On arste, kes soovivad hoopis loodusmatkadega tegeleda; ametnikke, kes unistavad füsioterapeudiametist, finantsanalüütikuid, kel turismitalu pidamine silma särama lööks, ehitusinsenere, kes sooviksid Eestisse rajada kalvadosemõisa.\nUut tüüpi töösuhted\nTegelikult on lahendus ka praegu olemas. Ettevõtted, kus töötavad multitalendid, peavad neile lihtsalt võimaldama I-deal töösuhteid (ehk idiosünkraatilisi töösuhteid). Teisisõnu, isikupäraseid kokkuleppeid, millest võidavad nii töötaja kui ka tööandja. Kokkulepped võivad puudutada tööaega, töötasu, töös sisu või muid aspekte, mis aitaksid mõlemal osapoolel koostööst maksimaalselt kasu saada.\nSelle teooriaga tuli välja psühholoogiaprofessor Denise M. Rousseau üle 15 aasta tagasi ja tugines ka siis mitmele oma eelkäijale, kes olid avastanud, et idiosünkraatilistest töösuhetest on nii inimestele kui ka majandusele kõige rohkem kasu. Mastaapset kasutust see ärimaailmas siiski leidnud ei ole, kui välja arvata teadmusettevõtted ja start-up'id, kes võimaldavad oma insenerile ennemini aastase puhkuse allveefotograafiaga tegelemiseks, kui lasevad tal ära minna.\nSamal ajal kui ettevõtete raamatupidamise pool kiivalt järgib, et iga koolituskulu oleks erialane, tasuks tegijamatele töötajatele pakkuda just nende huvidega seonduvat õpet. Tulemuseks on pühendunum inimene. Miks? Ja kui kauaks (tahaks küsida mõni umbusklikum juht)?\nKõige kaasaegsema karjääriparadigma järgi tahavad inimesed teha piirideta karjääri, ehk tööandjaid, kes aitavad neil nende unistusi ellu viia ja kes toetavad nende elustiili. Mitte vastupidi, kus inimesed teenivad üksnes ettevõtteid ja nad imetakse tühjaks nagu sidrunid.\nSeega, tegelikku lojaalsust ning pühendumust ei too mitte tundide mõõtmine ja kontroll, vaid inimeste toetamine nende arengu teel. Iga täiskasvanud tööealine inimene soovib, et töösuhe, mis tal on, suurendaks tema konkurentsivõimet tööturul. Olles tööandjaga võrdne partner, on tõenäosus suurem, et inimene saab end vabalt teostada ja selliseid töökohti ning töösuhteid hinnatakse kõrgelt. Kui tegemist on aga tööandja huvide poole kaldu töösuhtega, siis vindub nii töötaja kui kannatab tööandja, saades geniaalselt inimeselt heal juhul keskpärase tulemuse.\nTean juba ette, et siit järgneb osa juhtide tiraad: ega ettevõtlus pole naljaasi, mingu ja tehku oma ettevõte, siis näeb, kui raske on. Ongi raske, keegi ei kahtle. End tavatöösuhtest lahti rebinud oma mikroettevõtetes töötavad inimesed loovad küll enesega kooskõlas olevat väärtust, on rohkem tasakaalus, kuid nende majanduslik toimetulek võib püsida hapratel jalgadel. Eriti siis, kui nad pole enam uljad kahekümnesed, vaid küpsemas eas pereinimesed, kel vastutus oma laste ees.\nIsikupärastest, inimeste andeid ja võimeid väärtustavatest töösuhetest võidaksid kõik. Juht saab astuda karjäärinõustaja kingadesse ja küsida: kuidas see töö, meie ettevõte, aitab sul sinu unistusi ellu viia. Ja kui vastus käes, siis sealt edasi luua usaldusel põhinev töökultuur. Sest enamik töötavaid inimesi on sisemiselt ilusad ja värvilised. Saaks värviküllasema ja õitsvama ühiskonna.\nTiina Saar-Veelmaa, karjäärinõustaja\nKarjäär algab pensionist 18. aprill 2017 12:32\nTöö kohandamine – kuidas leida oma töös suuremat tähendust 94 16. juuni 2016 08:10\nIgaüks võib hakata ettevõtjaks 08. juuni 2016 12:09\n19 küsimust, mida tööintervjuul küsida ei maksaks 06. juuni 2016 12:04\nKas Sinu juht kannatab "pimeda" juhi sündroomi all? 25. mai 2016 09:40\n5 nippi, kuidas armuda esmaspäevadesse 23. mai 2016 11:51\nHalvav enesekriitika ehk miks on hea olla pehmo 16. mai 2016 10:04\n3 minuti karjäärinõu 06. mai 2016 09:45\n4 lihtsat tõde, mida arvestada värbamisel 27. jaanuar 2016 14:24\n7 õnnelikku harjumust, mis argipäeva kirkamaks muudavad 11. mai 2015 08:26\nKuidas olla tasakaalus ja õnnelik? 28. aprill 2015 12:19\nInsipratsioonikoolitaja õpetab vaimustuma enda tegevustest 10. märts 2015 12:50\nTööl võiks olla soe tunne 27. oktoober 2014 09:31\nMillal otsida abi karjäärinõustajalt? 09. september 2014 11:02\nEesti sõbralikumad firmad panustavad töötaja tervisele 26. mai 2014 10:23\nPersonalijuht: karjääri ei pea planeerima, aga võiks 29. aprill 2014 08:00


Puhkpilliõpetaja koolitus muusikaakadeemias 2016.02.13. | Kose Muusikakool\nPuhkpilliõpetaja koolitus muusikaakadeemias 2016.02.13.\nEelinfo tundus olevat huvitav ja otsustasin planeeritud laupäevase tööpäeva pühendada enda täiendkoolitusele. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia täiendkoolituskeskus on ka kõige prestiižikam koolitusasutus, kus omandada värskendust vaskpillide õpetamisvallas. Tänu Aavo Otsa uurimistegevusele vaskpillimängu metoodika sobitamisel kaasaja noorele või õigemini, miks ei võiks vaskpilli puhumine populaarsem olla. Lisaks oma tegevusele annab ta ka oma õpilastele, kes töötavad pilliõpetajana, läbi viia metoodilisi loenguid. (Ka koolituse läbiviijaid on vaja koolitada) Lisaks koolitustunnistus sobib ju ka esinejatele, kuid koolitusele eelregistreerinuid, koolitatavaid olin ainult mina ja Paide Muusikakooli direktor(puhkpilliõpetaja).\nPõhjuseks nähtavasti ammutuntud tõdede näited ja mittekõnetavad esinejad. Minu ootused olid panustatud aga klassikatähtedele noortele trompetivirtuoosidele Mihkel Kallipile ja Märt Metslale.\nOma humoorikas ja nooruslikus etteastes suutsid nad veenda kuulajaid aru saama puhkpilliõpetuse kõige põletavamatest valupunktidest. Nad mõlemad on läbinud meistrikursuse Saksamaal ja seetõttu kuulsime huvitavaid mõtteid Saksamaal koolitustest. Põhisõnumiks siis laulvus ja õhk said põhjalikult lahti arutatud mitmete näidete varal, mitte lihtsalt nimetatud. Nende etteastest on olemas ka video fail, mida saab vaadata kokkuleppel minuga.\nMeilt viibis koolitusel puhkpilliosakonna kõige jutukam ja noorem õpilane Martin Malk. Nähes esinemas omavanuselisi pillipuhujaid, ootas ta ärevusega esimest loenguvahet, kus tal tekkis võimalus pilli lahti mängida ja vahetult peale loengut katsetada lektori poolt räägitut.\nÜheks esinejaks oli Valdo Rüütelmaa kelle teema algajate puhkpillimängijate innustamine ansamblimängu abiga oli kül põnev, kuid kulukas ja võimalik siis temamoodi ainult Tallinnas. (Näiteks rahastus esinemisteks, pillide-õppevahendite muretsemiseks 3 päevaga) Tõsi ta on, et ansamblimänguga on lihtsam esinemisi korraldada, näiteks lasteaedades. Päev lõppes huvitava kontserdiga, kus ka Martin sai esineda koos Tabasalu Muusikakooli puhkpillilastega.\nPuhkpilliõpetaja Olev Roosa


5500: January 2014\nTäna päeval oli +22 C sooja. Homseks lubab sama. Appikene. Kui viimati kalendrit vaatasin, oli justkui jaanuar, või mis? Liiga soe, liiga vara, ma ütlen, olles kaks suve New Mexicos resideerunud. Talv on aastaaeg, mida kõik kohalikud naudivad, paluks seda mitte solkima tulla temperatuuridega üle 70 Farenheit'i! Ma ei tee nalja. Tundub, et üksiti on ka kevad käes. Sest tuul = kevad, vähemalt kaks kuud saab tuulevaikus haruldane nähtus olema, ja 'blowing dust' igapäevane. Ühesõnaga - Las Cruces hoiab pöidlaid risti, et taas külmaks pööraks ning tuul soiku jääks.\nHomme, 31. jaanuaril on üks meie mitmetest aastapäevadest. Internetis kohtumise aastapäev, pulma-aastapäev, minu NM'i kolimise aastapäev, esmakordse silmast silma kohtumise aastapäev...Vaat see viimane ongi homme. NELI aastat tollest hilisõhtust, mil Pauliga El Paso lennujaamas kokku saime. Paulil oli roos käes ja minul oli kohver kadunud. Kadunuks tema jäigi. Aga tühja sest kohvrist! Me mõlemad leidsime miskit palju, palju olulisemat.\nKolimisfirmad, yehaa! Peale mõningast googeldamist ja helistamist sajab pakkumisi vasakult ja paremalt. U-Pack, U-Pod, U-Haul, Help-U-move, Uhuu, Umbluu, jne. Kuupmeetrid, ruutmeetrid, mõõdud, kaalud, kilomeetrid, kindlustused. Mamma mia! No ja selle aja peale kui teemas orienteeruma hakkad, on kolimine sama hea kui tehtud ja kogu seda oskusteavet niipea enam vaja ei lähe:)\np.s. Pilt müstilistest ruutudest tehtud täna varahommikul. Foto seinal - Pauli raketi-launch. Ja aken.\nHüvastijätmised armsate kohtadega. Kuhu noil lähinädalatel ka jalutame, sinna me tõenäoliselt niipea tagasi ei satu. Loodame enne kolimist siiski kõrbe õitsemist näha, annaks nüüd ainult vihma!\nTeemalt teisele - tuludeklaratsioonide esitamise aeg. Kui ma esmakordselt noid blankette nägin, pidin pikali kukkuma. Sadat erinevat sorti, kõik miskite müstiliste numbritega tähistatud. Asja lähemalt vaadates selgus, et polegi raketiteadus. Siinmail saab korraliku maksusoodustuse, kui abielus oled ja tulud üheskoos deklareerid. Samas, makse koorib kaks instantsi - osariik ja föderaalvalitsus. Me siin viskame nalja, et Paul abiellus seetõttu, et vähem makse maksta, mina muidugi selleks, et rohelist kaarti saada. Yarko aga, tema on puhtalt kliimapagulane. Vanadel kontidel hea soe. Ei tea kas tulebki meiega üles põhja poole, Oregoni. Viimaks otsustab Las Crucesesse jääda, naabri kasse karjatama ?:)\nMillises osariigis on hea elada? Sirje saatis täna tolle lingi. No, säärast sorti uuringud on alati rohkemal või vähemal määral subjektiivsed, eks ole, kuid arvestatava ülevaate annab too 'edetabel' siiski. Koostamisel võeti arvesse 14 kriteeriumi: kultuur, haridus, kuritegevus, tervishoid, sissetulek, tööhõive jne. jne. OREGON platseerub kenasti keskele, viiekümne osariigi hulgas 23ndaks. Kas ma seda mainisin, mida möödundaastane kolimis-statistika näitab? Kõigist USA elanikest, kes 2013 aastal osariigist teise kolisid, maandus tervelt 61% Oregonis. Hmm. Eks me läheme vaatame, mis meepott seal ootab. 61 on arvestatav number. Loodetavasti leidub veel vaba elamispinda:)\nFOTOD: Kõigepealt tuleb kõva kisa, mööda külatänavat. Seejärel tibukesed takkajärele. Teevad ümbruskonnale igal hommikul tiiru peale. Pildid tehtud täna hommikul, läbi akna.\nUSAs on viis tax free osariiki, st. kõik kaubad müügil käibemaksuta (sales tax): Alaska, Montana, Delaware, New Hampshire, OREGON.\n/.../ Many tax advocates believe that sales taxes are the worst way to tax residents, as their consumption focus tends to hit the poor the hardest. By that measure, these five states are most forward-thinking in their tax strategies, although they also clearly believe that they can attract some economic activity by luring shoppers in with tax-free purchase opportunities./.../\nÜhesõnaga, igapäevaelu nois osariikides odavam. Samas, kusagilt peab omavalitsus raha saama. Näiteks Oregonis on tulumaks pea poole kõrgem kui New Mexicos.\nPildil: kümnendik naabri kassidest:)\nOregon: "There is not another State in the United States that encompasses so many extremes of temperature, rainfall and sunshine within such modest geographical boundaries."\nMägedes - korralikud talved. Osariigi kaguosa - kõrb, väga sarnane sellele, kus praegu elame. Kõik see suhteliselt väikesel maalapil (viis ja pool Eestit mahuks Oregoni ära)\nVaatame kaugust Põhjapoolusest kah:\nNorth Pole > Tallinn 3402 km\nNorth Pole > Bend, Oregon 5114 km\nNorth Pole > Las Cruces 6421 km.\nÜhesõnaga. Plaanitav elukoht on ca 1300 km põhjapoolusele lähemal kui Las Cruces; ca 1700 km poolusest kaugemal kui Tallinn. Saab jahedam olema kui siin New Mexicos, samas soojem kui Eestis.\nEnnäe, kirjutan siin Oregonist, mõtted suures osas tulevikus, ilmselgelt. Juba tuli esimene elukoha-pakkumine kah, kuulutuse peale. Kuid see ei tähenda mitte, et me 'siin ja praegu' elu ei naudiks. Täna oli imeline, oranzhikaskuldne New Mexico päikeseloojang. Sooja päeval 20 kraadi. Tuvid ja kassid ajavad armuasju...:)\nLÄHEDALSEISVATE ISIKUTE suust on siin juba nurinat kuulda olnud. Et kuda siis sedamoodi, kolite imelisest New Mexicost ära, kuskile Oregoni, fuih! Et ega siis blogis enam eksootilisi looduspilte näe. Linnavärk, keskmine ameerika elu-olu. Majad, muru, golfiväljakud. No, ma tegin siin pisukese kiire valiku Oregoni vaadetest. Näib, et sealgi on seda va loodust mõningal määral, või mis?\nSeda ka veel, et tänasest on me kuulutus väljas, vastavatel veebisaitidel, sooviga Oregonis maja üürida: kenas keskeas korralik paar kõrgelt koolitatud koeraga, nii-ja nii mitu tuba, aed, vaade. Ja muud pisemad soovid takkaotsa. Arvata, et Valentinipäeval stardime Oregoni poole. House hunting! Üüriturg õnneks siinmail lahke ja lai.\nAnyway. Kui kaarti vaadata, siis Oregoni osariiki poolitab Kaskaadide mäeahelik. Elu ookeani kaldal oleks kena küll, kuid mägedest läände, st. suure vee poole jääb vihmane, tuuline, pilvine, udune kliima. Ida pool Kaskaade on hoopis teine tegu. Kuiv, päikeseline. See meile passib. Esialgu oleme näpu Oregoni keskpaika pannud. Bend näiteks. Paraja suurusega. Pacific pluss suured linnad (Portland, Salem) paari sõidutunni kaugusel. Seattle, Washington, San Francisco, Vancouver - sinnagi vaid umbes pikk päevatee.\nHmm. Kummaline, põnev, veidike kõhe, hea tunne... Sest maja, kus elama hakkame, on Oregonis juba ootamas. Mis sest, et meie täna veel ei tea, kus täpselt.\nÜmberasumis-eelne kapikoristus. Et ei peaks viimsel minutil rabelema, kui kolimisauto ukse ees signaali annab:)\nMinul on lihtne - puhastustöö tehtud ühelt mandrilt teisele kolides. Ega niimoodi ju palju kaasa ei võta. Kahe siin oldud aastaga pole hullult kraami juurde tekkinud kah, olen suutnud oma panipaiku joone peal hoida. Paulil on keerulisem. Selles konkreetses kodus elanud üheksa aastat. Meil on siin üks sihuke pisike taskuformaadis 'piibel', vanadel tarkuseallikatel põhinev nõuanderaamat, kuis oma kodu koormavast kraamist vabaks teha. Väga inspireeriv. Otsisime taas riiulist välja, läheb vaja. Sest Kraamil, nagu küllap tähele olete pannud, on salakaval kalduvus majja hiilida, ilma et märkaksid.\nFoto 1. Ruidoso Weekly News 1989\n"Paul Harmon, a bladesmith from La Luz, bounds a hot piece of metal Saturday during Fiesta Days in Cloudcroft"\nFoto 2. Kaks kosmoses käinud dollarilist rahatähte.\nNonii. Otsus tehtud. Farewell, New Mexico - nõiduslikult kaunis, ääretute avarustega, vikerkaarevärvi loojangutega, mägine, kõrbekuum. Hello, Oregon - Vaikne Ookean, metsad, mäed, jõed, järved, kosed, kõrb. Neli aastaaega. Kus täpselt me uus kodu olema saab, seda sõidame selgitama veebruaris. Üle mõistuse raske on otsustada, kui otsustusvabadus enam kui täielik:). Praegused mõtted on, et päris ookeani äärde vast ei koli. Seal on vihma ja pilvisust rohkem, kui meile meeldiks. Tõsisemalt vaatame ringi ida pool Kaskaadide mäeahelikku, see jookseb läbi osariigi ülalt alla, hoiab vihmad-tuuled lääne pool, tekitades ida poole nn. banaanivöötme. Üsna sarnased kliimatingimused meie praegustele - talv siiski väheke külmem, kuid kuiv, suvi kah väheke jahedam. See sobib meile imehästi. Ookean jääb vaid paari sõidutunni kaugusele. Ühesõnaga, veebruaris teeme osariigile tuuri peale, tõenäoliselt ka juba tõsisemat house-huntingut. Las Cruceses me eesseisvat suve enam ei veeda. Ah et miks just Oregon? No, oleme siin kaalunud väga tükk aega juba, Oregon on meilt enim plusse kirja saanud. Kena on ka veel see, et ega me Crucesest ei pea ära kolima. Me ei lähe otsima paremat, mkmm, kindlasti mitte. Oleme siin väga, väga õnnelikud. Läheme kogema teistsugust. Loodust, kultuuri. See on suur ja tohutult vaheldusrikas maa, Ühendriike mõtlen. Patt oleks jätta uued elamused kogemata, vabad nagu me mõlemad Pauliga oleme.\nKaheksas jaanuar! Juba teine pulma-aastapäev, ning esimesest silmast silma kohtumisest saab selle kuu lõpus tervelt neli aastat. Sõitsime kahekesi (+ koer) üles mägedesse, ikka sinna, kus meid paari pandi. 2012 aastal kirjutatud lühikesed, aga tõhusad:) abielutõotused lugesime teineteisele taas ette. Taas rüüpasime veini, vaatasime sinistesse kaugustesse. Yarko, tema muidugi vahtis üksnes omaenda nina ette, et aga paremat pulka leida, mida siis meile ette tassida, loopimiseks. Möödunud aastal, mäletan, oli samal päeval samas kohas ohtralt lund ja külmakraadid. Sel aastal aga imeilus soe päev, + 15C, tuulevaikus. Pisikesed linnud sebisid kadakapõõsastes, olles täitsa seda nägu, et läheb kevadiseks pesapunumiseks.


Lõpujoonel kukkunud Liina Tšernov sai võistkondlikul EM-il 4. koha – Jooksja\nLõpujoonel kukkunud Liina Tšernov sai võistkondlikul EM-il 4. koha\n24. juuni. 2017 /\nEesti koondise koosseisus Vaasas Euroopa võistkondlike meistrivõistluste esiliigas täna võistelnud Liina Tšernov sai esimesel võistluspäeval “tules” olnud Eesti jooksjatest parimana vaatamata lõpujoonel kukkumisele 800 m jooksus 4. koha.\nTšernov hoidis esimesel ringil jooksjaterivi keskele ja hakkas teise ringiga ettepoole tõusma. Täpselt finišijoonel ta kukkus, kuid lõpuaeg läks siiski kirja. Aeg 2.06,45 andis Tšernovile tubli 4. koha, kusjuures ta edestas soomlannat Sara Kuivistot vaid kolme sajandikuga. 800 m jooksu võitis rootslanna Lovisa Lindh ajaga 2.02,36.\nLiina Tšernovi sõnul tundis ta lähenevat soomlannat ja tahtis finišijoonel ettepoole viskuda. “Ma pole nii kõva lõppu varem teinud ja olin üpris kinni. Viimasel sammul komistasin ühe jalaga teise taha. Nägu, küünarnukk ja põlv on väheke marraskil, kuid midagi hullu ei ole,” ütles Tšernov ajakirja Jooksja Jooksuportaalile. Homme stardib ta võistkondlikul EMil 1500 m jooksus.\nMeeste 1500 m jooksus läks Kaur Kivistik stardist kohe etteotsa, hoides teisele positsioonile. Kui läbitud poolteist ringi, jätkas ta grupi keskel, kus pidevalt käis trügimine. Kui ring enne lõppu asus Kivistik veel eelviimasel kohal, siis viimasel ringil hakkas ta oma positsiooni parandama, kerkides üha ettepoole.\nParaku tabas Kivistikku ebaõnn, sest tagakurvis tema ees jooksnud sportlane komistas, mistõttu Kivistik pidi käe eesjooksja seljale panema, et mitte talle otsa joosta. Kohtunikud võtsid seda kui tõukamist ja diskvalifitseerisid eestlase, kes algul sai protokollis kirja 9. koha ajaga 4.01,89. Jooks osutus väga aeglaseks, sest võitja belglane Peter Callahan lõpuaeg oli vaid 3.59,09. Eesti koondise esindus protestis diskvalifitseerimise.\nMeeste 5000 m jooksus pidi Allar Lamp leppima viimase ehk 12. kohaga ajaga 15.46,40. Lamp sai ringi sisse nii jooksu võitnud türklaselt Ali Kayalt kui teisena lõpetanud šveitslaselt Julien Wandersilt. Türklane Kaya juhtis jooksu algusest peale ja võttis kindla võidu ajaga 13.36,75, mis on uus võistluste rekord.\nEnamik jooksjad tegid ringi sisse 3000 m takistusjooksus võistelnud Olga Andrejevale, kes sai viimase ehk 12. koha ajaga 12.03,96. Jooksu võitis šveitslanna Fabienne Schlumpf ajaga 9.38,08. Andrejeva sõnul tabas teda nädala algul kõhuviirus, mistõttu ei saanud paar päeva süüa. “See tõmbas mind nii tühjaks, et lihastes polnud jõudu. Kulgesin rahulikult lõpuni. Ehki haigus küll on juba möödas, aga kaotatud kilod ja jõud ei ole veel tagasi tulnud,” tõdes Andrejeva.


Komplekt traktori rehve ja velgesid (138548957) - Osta.ee\nAntiikesemed ja kunst (20078)\nKlaas ja portselan (7028)\nRaadioamatööride tehnika (3597)\nVaibad ja kardinad (2008)\nRaamatud, ajalehed (116999)\nRiided ja jalatsid (108513)\nTüdrukute riided (11732)\nEseme ID: 138548957\nEseme ID: 138548957 Seisukord: kasutatud\nT 02.06.2020 11:12:01\nTraktori rehvid 2 tk ilma velgedeta 530-610 – kõrgus 132 cm, laius 50 cm. T-150 le võiks sobida. Üks rehv 16,9-24 Goodyear veljega. Lisaks üks velg ilma rehvita. Veljed sobivad ka 530-610 rehvidele. Kauba laadimiseks tehnika olemas.


Tõrva vallas sõlmisid koalitsioonilepingu Reformierakond ja Isamaa • Eesti Uudised\n28. okt. 2021 Aare Lepaste 0 kommentaari Kalle Vister, koalitsioonileping, Tõrva vald\nMaido Ruusmann ja Kalle Vister koalitsioonilepingu allkirjastamisel. Foto: Marianne Sokk\nReformierakonna ja Isamaa Erakonna esindajad sõlmisid 27. oktoobril Tõrva valla juhtimiseks koalitsioonilepingu aastani 2025. Kuuest alapeatükist koosnev koalitsioonileping sätestab eelisarendatavad investeerimisobjektid ja valdkonnad ning toob põhifookuse valla elanikkonna kasvatamisele.\nKoalitsioonipartnerite ühine eesmärk on, et Tõrva vald oleks parim paik elamiseks, töötamiseks, puhkamiseks ja kodu rajamiseks. Tõrva vallavanem Maido Ruusmann sõnas, et suurim väljakutse on astuda vastu Tõrva valla rahvastiku vähenemisele: „Selleks käivitame ühe uue meetmena noorte perede toetusprogrammi, kuid jätkuvalt tuleb panustada kvaliteetsele haridusele nii maapiirkondades kui ka Tõrva gümnaasiumis, heale elukeskkonnale, ettevõtluse arendamisele kui rikkalike vabaaja veetmise võimaluste pakkumisele“ sõnas Ruusmann. Tähtsal kohal on ka tõrvalaste sisemisele uhkustundele ja kodukohaga rahulolule kaasa aitamine valla tegevustega. Samas jätkatakse ka erinevate väljapoole suunatud mainetegvuste kaudu valla tutvustamist\nIsamaa erakonna Tõrva valla esinumber Kalle Vister sõnas, et Isamaale on prioriteedid eelkõige hariduse- ja kultuurivaldkond ning noored. „Järgmise nelja aastaga tuleb kultuurile ja haridusele saada õige rütm sisse ja õiged otsused taha. Lisaks tuleks veelgi rohkem tähelepanu pöörata liikumisele nii noorte kui ka eakamate hulgas, sest aktiivsel eluviisil on võtmeroll elanike tervise ja heaolu osas,“ kommenteeris Vister ja lisas, et südameasjadeks on ka elukeskkonna üldine turvalisus ja elanikkonna kriisideks valmisolek.\nLepingus nimetatud eelisarendavateks investeerimisobjektideks on muu hulgas Tõrva meelelahutus- ja vaba aja keskus, Tõrva Gümnaasiumi õpilaskodu, Hummuli Põhikooli kergspordihall, perearstikeskus, Kaitseliidu Valgamaa maleva Helme üksikkompanii kodu jt. Lisaks noorperede toetusprogrammile on prioriteetsed valdkonnad lasteaedade kohatasu kaotamine, väärikate ülikooli programmi käivitamine, Helme tööstusala arendamine.\n← Previous Riigikontroll: eakatele suunatud ennetav sotsiaaltöö peab muutuma aktiivsemaks\nTaaskord antakse välja Aino Järvesoo auhind Next →


13. juuni 2019 kell 7:58\nGuessi aktsia ostFoto: Kaupleja Alex\nBMW aktsiatega olen teeninud juba peaaegu 1 dollari aktsia kohta. Otsustasin nüüd vaadata üht kõrgmoe-/rõivabrändi – Guess (GES). Ettevõtte äritegevus on praegu kahjumlik ning see otsus võib paljusid inimesi üllatada. Samas viimase 7–8 aasta jooksul pole ettevõtte puhaskasumi marginaal kordagi üle 2 protsendi kasvanud ning praegune –0,3 protsenti on täiesti tavaline. Oluline on märkida, et forward P/E suhtarv (P/E suhtarv tuleva aasta eeldatava kasumi baasil) on 10 kandis, mis on väga väike, peaaegu sama on ka BMW aktsiatega.\nGuessi aktsiate puhul pole kõik nii lihtne, kui paistab. Ühelt poolt on kogu rõiva- ja tekstiilitööstusel raske aeg ja kasumlikkus on –0,4 protsendi ja 11 protsendi vahel. Puhtalt selle fundamentaalse analüüsi põhjal peaks Guess olema autsaider.\nLisaks tuleb arvestada kasvavat tihedat konkurentsi. Hea näide on Revolve, mis läks avalikuks mitu päeva tagasi ja mille aktsia hind tõusis kohe pärast IPOt 90 protsenti. Guessi aktsia puhul meeldivad mulle tuleviku P/E suhtarv ja see, et ettevõttel ei ole võlgu. Kõigele lisaks on ettevõttel hea dividenditootlikkus. Muidugi pole ma spekulant ega plaani Guessi aktsiaid hoida aastaid, kuid mul on hea võimalus teenida dividendi 45 senti aktsia kohta.\nLisaks on mul plaanis minna lühikeseks S&P 500 indeksiga ja Venemaa indeksiga RSX. Ma ei usu, et madalad intressimäärad annaksid pullidele uut hoogu turgudel. Soetasin ka mitu aktsiat: Harley Davidson, BMW ja täna ostsin lisaks 100 Guessi aktsiat.


RAMBIVALGUSES: Toomas Hendrik Ilves esitles oma kaaslast Ieva Kupcet (kauaaegset sõpra, nagu kantselei defineerib) Arvo Pärdi kontserdi eel.Foto: Andres Putting / Ekspress Meedia\n"Kupcega kontserdile minek oli sõnum ühiskonnale. Kui võrrelda male või kabega, siis eks aeg näitab, kas tegu oli tugeva või nõrga käiguga," hindab suhtekorraldaja Janek Mäggi president Toomas Hendrik Ilvese otsust tuua lätlanna Ieva Kupce avalikkuse ette.\nLäinud reede, Arvo Pärdi juubelikontsert Noblessneris. Toomas Hendrik Ilves ja lätlanna Ieva Kupce väljuvad mustast autost ja heidavad teineteisele kelmikaid pilke. Kaamera jäädvustab Kupce siredad sääred ja Ilvese muheda naeratuse. Võiks ju ka käest kinni võtta, aga seda oleks ilmselt palju nõutud. Peagi on online-meedia täis spekulatsioone, kas Läti kaitseministeeriumi küberjulgeolekupoliitika üksuse juht Kupce võiks olla järgmine esileedi. Eilne Eks-press kirjutab, et Eesti poliitikakoridorides sahistatakse salapärasest lätlannast juba üle aasta.\nMis on pildil valesti? Presidendi ja tema ümberkaudsete maailmas ei ole naljalt midagi juhuslikku. Õhtulehe teada sai üks meediaväljaanne juba siseringi eelkutse, et tasuks Pärdi kontserdil kohal olla ja Ilvese tegemised fotole jäädvustada. Iga ajakirjanik teab, kuidas Ilves suudab endale ebamugavas olukorras häält tõsta ja ajakirjanike ees nägu krimpsutada. Sedapuhku aga nautis ta tähelepanu. Linna peal liiguvad spekulatsioonid teemal: Ilves tahab näidata, et on lahutusest üle saanud ega ole nii-öelda murtud mees. Kuulujututasandil on kultuuri- ja ajakirjandusringkondades Ilvest seostatud ka mõne teise inimesega, aga juttudega need oletused ka piirduvad.\nPresidendi kantselei endine direktor Siim Raie: Masso jutt sobiks hästi teleseriaali stsenaariumiks (120)\nEesti uudised 8. detsember 2015 15:28\nElu | Inimesed 7. detsember 2015 16:45\nTV3 VIDEO | Sõbrad või kallimad? President Ilves viis Ieva Kupce tantsupõrandale (136)\nVideod 4. detsember 2015 13:22\nPresident Ilvese lahutust ja uut kaaslast nägid horoskoobid ette! (51)\nElu | Inimesed 10. oktoober 2015 08:00\nVälimus näitab iseloomu. 7. detsember 2015 19:35\nluure 19. september 2015 07:59


💽 Aknad: Süsteemi salve kella kohandamine Windows 10-s\nSüsteemi salve kella kohandamine Windows 10-s\nWindows 10 on üsna tavaline, kui tegemist on kohandamisvõimalustega. Saate muuta aktsendi värvi, taustapilti ja lukustusekraani tausta ning see on sellega seotud. Töölaua muutmiseks saate ikka kasutada Rainmeterit. Läbipaistva tegumiriba saamiseks saate kasutada TranslucentTB-d ja kasutada T-kell süsteemi salve kella kohandamiseks.\nSüsteemi salve kella kohandamine\nT-Clock on tasuta avatud lähtekoodiga rakendus, mis võimaldab teil kohandada süsteemi salve kella. T-Clock lisab ka kalendri ja laseb teil määrata häireid ja taimerid, kuid kui see ei ole midagi, mida te huvitaksite, ei pea te seda funktsiooni häirima. See ei muuda midagi muud.\nKäivitage rakendus ja minge vahekaardile Kella tekst, kui olete huvitatud ainult süsteemi salve kella kohandamisest. Saate muuta fondi, suurust, rasvases kirjas või kaldkirjas olevaid stiile, suurendada reavahet, muuta selle suurust ja asukohta jne. Veelgi olulisem on, et saate muuta teksti värvi ja lisada soovi korral isegi taustavärvi.\nOn ka ajavormingu kaart, mis pakub rohkem võimalusi kui Windows 10 vaikimisi. Teie tehtud muudatused kajastuvad elus. Kui olete kõik kohandanud, saate selle rakenduse sulgeda. Kui te tunnete end vaikimisi vaatama, paremklõpsake kella ja lõpetage rakendus. Rakenduse seadete taastamiseks paremklõpsake kella ja valige T-Clock Options.\nParemklõpsuga kontekstimenüü valikud võimaldavad teil kiiret juurdepääsu ka muudele seadete paneelidele, nagu näiteks isikupärastamise sätted Windows 10-s, heli omadused, kuupäeva ja kellaaja seaded jne.\nT-Clock toetab ka kiirklahve, kui soovite kasutada muid funktsioone, nagu taimer, kalender või stopper. Kui soovite rakenduse kalendri lubada, minge vahekaardile Miscellaneous ja valige suvand Use T-Clock's Calendar. Kalendrit saab kohandada, kuid see ei sobi hästi Windows 10 kasutajaliidesele. Vaikimisi kalender on palju parem. Kui teil on vaja vaadata rohkem päevi / kuupäevi, on rakenduse kalender hea valik. See on funktsionaalsem, kuid vähem esteetiliselt meeldiv.\nKui leiate, et kella on liiga väike, et seda hõlpsasti lugeda, on see rakendus suurepärane. See ei ole tohutu ressurss ja julge nägu muudab selle teistest tavalisest Windows 10 stiilis ikoonidest, mis elavad süsteemisalves. Kui teil on mitme monitoriga seadistus, saate kella tegemise tegumiribal dubleerida.\nParimad VM jälgimisvahendid, et hoida valvsat silma oma virtuaalsetes masinates\nVaadake, millised objektid on teie fotodel tuvastatud\nMicrosoft avaldab igal aastal 2 suuremat värskendust Windows 10 jaoks - iga aasta märtsis ja septembris\nBitcoin kaevurid on teeninud kollektiivselt rohkem kui 2 miljardit dollarit\nWikileaks reede: CIA poolt "Hauduva ingel", teie televisiooni häkkimisvahend\nEsita: Streaming Media Nokia Lumia'lt DLNA-Ready TV-le või arvutile\nTabeldusmärkide lisamine Windows Explorerisse [vahekaartide sirvimine]\nLaadige failid korraga mitmesse faili hostimise teenusesse - üleslaadimine\nÕpilased Koodid Avatud lähtekoodiga fikseeritakse Facebooki võltsitud uudiste probleemile Hackathonis\nYouTube'i videote puhver, kordus ja kvaliteedi ja suuruse muutmine [Chrome]\nJuur ja installige kohandatud taastamine Motorola Droid 4 abil ühe klõpsuga\nLehe üles: minge veebilehe ülaosale ilma kerimise teel [Chrome]\nÜmbernimetamine Master Pakub failide ümbernimetamiseks võimsat, kohandatavat skripti\nBitdefender Safepay on online-tehingute kõige turvalisem brauser


The Masked Singer 4. hooaja 5. osa ilmumise kuupäev, Spoilerid, Vaata võrgus - Uudised\nThe Masked Singer 4. hooaja 5. jagu: mida on poes?\n' Maskeeritud laulja ’Annab paljudele kuulsustele platvormi laulmiseks, kuid anonüümselt. Nii et keegi ei tea, kes on maski taga, ja igas episoodis antakse erinevaid vihjeid nende identiteedi kohta. Saate formaat on osutunud üsna populaarseks ja 4. hooaeg on pannud kõik oma lemmiktegelasi aimama. Kui olete saatega sammu pidanud, siis teate, et koosseis on seekord tohutult andekas. Selles artiklis saate teada, mida 5. episoodilt oodata.\nThe Masked Singer 4. hooaja 5. osa ilmumise kuupäev\nViies osa kannab pealkirja „Grupi C esietendus - varjatud, kuid mitte vähem” ja see jõuab eetrisse 28. oktoobril 2020 kell 8 / 7c. Pidage meeles, et kõik sarja osad on eetris kolmapäeval.\nKust vaadata maskeeritud laulja 4. hooaja 4. osa võrgus?\nKui teil on kaabellevitellimus, saate etenduste püüdmiseks lihtsalt Foxi häälestada 28. oktoobril 2020 kell 20 ET. Kui eelistate seda aga ekraanidelt vaadata, leiate saate sealt Hulu , YouTubeTV ja Foxi veebisaidil .\nMaskitud laulja 4. hooaja 4. osa kokkuvõte\nJoel McHale tuli tagasi külaliste paneelina ja episood järgis lapsepõlve teemat. Just sel põhjusel paljastati pärast nende esinemist vihje võistleja noorematele aastatele. Serpent pani asjad käima Maren Morrise hämmastava versiooniga “The Bones”. Oma vihjevideos märkis tegelane, et tal pole eriti hea olla ja ‘Maskitud laulja’ laval olemine oli tema jaoks lapsepõlve unistus. Et ots otsaga kokku tulla, töötas ta jaemüügis ja tegi ka füüsilist tööd. Nägime pangaautomaati, millel oli sõna “error” ja roosa Cadillaci. Serpenti lapsepõlve vihjeks esitati neljal rattal piimapudel. Lisaks viitas ta ikoonilisele kampaaniale „Kas said piima?”. Jenny McCarthy arvas, et see võib Taye Diggsiga hakkama saada, samas kui Joel McHale arvas, et Madu on Jesse Williams. Nicole Scherzinger läks koos Brian McKnightiga.\nSiis tuli Krokodill. Saime teada, et ta pere oli vaene juba lapsena. Kuvatud on äärelinna kodu number 5, Ameerika lipp ja piraatlipp. Pealegi ei uskunud tema enda isa temasse enne, kui Crocodile teenis esinemisega 100 dollarit (oma esimese palga). Võistleja laulis Britney Spearsi muusikat ‘Toxic’ ja kõik armastasid tema esitusviisi väga. Lapsepõlve vihje oli krokodilli beebi piñata, mille sees olid delfiinipojad. Nii Robin Thicke kui ka Nicole Scherzinger arvasid, et maski taga on Adam Lambert. Ken Jeong läks tegelikult koos Lenny Kravitziga ja külalispaneel arvas, et krokodill võiks olla Harry Connick Jr.\nKolmas etendus oli Baby Alien, kes ütles, et teda oli varem röstitud ja tema suhteid arutati avalikult. Samuti kohtas ta paljusid rahanäljasid haid ja soovis kaitsta teisi “välismaalaste imikuid” lõkse eest, millega ta elus kokku puutunud on. Viidati ka ‘Baywatchile.’ Visuaalselt nägime UFO-d, hot-dogi stendi ja randa. Pärast Imagine Dragonsi esitusele saates ‘It's Time’ selgus lapsepõlve vihje: mänguasjade tuletõrjeauto. Joel McHale tundis, et see on Eric Bana, samas kui Ken Jeong arvas, et see oli Taylor Lautner. Nende vahele sattus Nicole Scherzinger Sacha parun Cohen ja Jeff Dunham.\nJärgmisena oli alati nii hull Whatchamacallit, kes väitis, et oli oma vihjevideos kogenud palju karmi plaastreid. Karjääri haripunktis sai ta ema kohta üsna halbu uudiseid, kuid naine pani teda nägema, et ka tema unistus oli tema oma. Animatsioon sisaldas lennukeid ja õhupalle ning meenutas kohtunikele filmi ‘Up’. Seejärel laulis Whatchamacallit Ludacris ft. Pharrell Williamsi ’Money Maker’. Lapsepõlve vihje oli Doodad Doohickey raamat pealkirjaga „Karvased lood Whatcha Famist”. Lõpuks arvas Jenny McCarthy, et tegemist on Cam Newtoniga, Robin Thicke aga tundis, et Terrell Owens on lapseväline. Lõpuks arvas Ken Jeong seda Armie Hammer oli maski taga.\nLääne teemad jätkusid Seahorse'i vihjevideos, kus nägime kõrtsi nimega Under The Sea Saloon ja Rodeo. Seal oli ka silt, kuhu oli kirjutatud „Panuste tegemine”. Võistleja avaldas, et see polnud tema esimene rodeo ja et ta üritas noorena käituda kangelasena. Paraku ei õnnestunud tal. Pärast Celine Dioni teosele „Minu süda läheb edasi” ilmutamist ilmnes tema lapsepõlve vihje. Nick Cannon pandi õhkama õhupalli, mille sees olid suled. Mis puudutab oletusi, siis Kim Jeong arvas, et see on Camilla Cabello, Robin Thicke jäi aga Bebe Rexha juurde. Joel McHale tundis, et see on Jessica Simpson.\nSiis oli aeg kõrvaldada ja Baby Alien paljastati. Selgus, et ükski paneelilavastajatest polnud naelapea pihta löönud: see oli Mark Sanchez. Endine NFL-i mängija ütles, et saates viibimine oli tore kogemus ja ka tema poeg teadis kõigi laval esinenud laulude tekste. Lõpliku teo eest Baby Alienina laulis Mark Sanchez uuesti, ehkki paljastamata.\nMaskeerunud laulja 4. hooaja 5. osa spoilerid\nKui A- ja B-grupi play-off on lõppenud, kohtume lõpuks C-grupi võistlejatega. Need on brokoli, millimallikad, huuled, seen ja Squiggly Monster. Me kahtlustame, et nad saavad olema sama head, kui mitte paremad, kui teised esinejad, kes on juba ‘The Masked Singer’ lava kaunistanud, ja nii on meil ees maius. Draakon (Busta Rhymes), Gremlin ( Miki Rourke ), Kaelkirjak (Brian Austin Green) ja Baby Alien (Mark Sanchez) on juba kõrvaldatud. Mis järgmises osas võistluselt lahkub, seda näitab ainult aeg.\nSamuti on asi kohtunike vahelises konkurentsis Kuldkõrva karika nimel. Siiani on Robin Thicke, Nicole Scherzinger ja Jenny McCarthy viigilised ning neil on kumbki 1 punkt. Ken Jeong peab siiski järele jõudma. Kas ta teeb järgmises osas mingeid samme?


Muinsuskaitsjate soovid vanalinna tulevikuks - Pere ja Kodu\nVanalinna päevade ajal korraldatava ideekonkursi jaoks panid muinsuskaitse valdkonna esindajatena pead kokku Triin Talk, Riin Alatalu, Kaarel Truu ja Kais Matteus, et panna kirja kolm mõtet, mida Tallinna vanalinna heaks tegema peaks.\nFoto: Triin Talk\nKuna ideekorje on suunatud Tallinna linnavalitsusele, siis tõime esile just selliseid asju, mida saab ära teha eelkõige linnavalitsus, mitte elanikud, ettevõtjad või muud osapooled, kellel on vanalinna arengus samuti väga oluline roll. Kõige olulisemate teemadena tõusid esile vanalinna elatavus, ligipääsetavus ja linna muinsuskaitse võimekuse suurendamine.\n1. Vanalinnas elamist toetavate funktsioonide hoidmine ja püsielanikkonna suurenemiseks tingimuste loomine\nElanikkonna olemasolu on äärmiselt vajalik, et vanalinn püsiks elava asumina, mitte ei muutuks vaid turistidele mõeldud külastuskeskuseks. Vanalinna püsielanikkond on juba vähenenud kriitilise piirini, asumi haldamisel ja arendamisel tuleb esikohale seada selle elatavuse hoidmine, mitte turismi, meelelahutuse või äritegevuse edendamine.\nTeeme ettepaneku, et asutuste väljakolimisel vanalinna hoonetest ei müüdaks neid hotellide, ööklubide jms loomiseks, vaid et linn hoiaks ja omandaks vanalinnas kinnisvara, et luua juurde eluruume, kauaoodatud munitsipaallasteaia ning muid kohalikku elu toetavaid funktsioone. Sama eesmärgi nimel tuleb jätkuvalt tegeleda ka öörahu tagamisega ja lühiajalise rendi reguleerimisvõimaluse loomisega.\n2. Vanalinna ligipääsetavuse parandamine\nVanalinn on väga raskesti ligipääsetav ja läbitav jalgsi, ratastooli, lapsevankri või jalgrattaga. Vanalinna ei ole lihtne tulla, sest see on pea igast küljest ümbritsetud neljarealise sõiduteega, ülekäigud on harvad ja enamik neist on ebamugavad. Vanalinna ja selle ümbruse ligipääsetavuse parandamine on oluline nii piirkonna elatavuse kui ümbritsevate asumitega sidususe suurendamiseks, et tallinlastel oleks mugav vanalinna kohvikusse ja kontserdile tulla ning turistidel oleks võimalik vanalinnast ka ümbritsevatesse piirkondadesse hajuda.\nKiireima lahendusena tuleks vähendada vanalinna ümbritsevatel teedel piirkiirust 30 km/h ja luua tihedamad ülepääsud liiklusväiladest. Samuti on väga oluline vanalinnasiseste kõnniteede parandamine, mis on suures osas ikka veel kaetud logisevate nõukogudeaegsete plaatidega ja ääristatud kõrgete äärekividega.\nSuuremate ruumiliste muudatuste läbiviimiseks vanalinna ümbritsevas ruumis on Tallinna linnaplaneerijad koostanud palju häid lahendusi (nt Skoone struktuurplaan, peatänava projekt, läbipääsud Falgi tee ja Toompea tänava alt) – praegune turismivaene aeg on ideaalne, et neid ellu viima hakata.\n3. Tallinna muinsuskaitses nõustamise ja kaasamise võimekuse suurendamine\nTallinna muinsuskaitse osakonna alamehitatus on ammune probleem. Vajadus suurema nõustamise ja abi järele ehitusküsimustes ilmnes teravalt ka hiljutises vanalinna sotsioloogilises uuringus. Kuigi vajadused oleks laiemadki, on esimene ettepanek võtta muinsuskaitse osakonda tööle insener-nõunik, kes aitaks hoonete omanikke nõustada ja konsulteerida tehnilistes küsimustes. Riigi muinsuskaitses on inseneride nõustamine paljusid omanikke ja ehitisi aidanud, linnas on samasuguse teenuse järele samuti suur vajadus.\nLisaks võiks linn hakata korraldama vanalinnas iga-aastaseid teavituskampaaniaid-infopäevi, et kiiresti vahetuvad kinnisvaraomanikud oleksid paremini kursis muinsuskaitseliste ja muude linna nõuetega vanalinnas.\nOlete oodatud osalema 13. augustil kell 15–17 Raekoja platsil peetavatel vanalinna päevade mõttetalgutel „Tänane unistus, homne reaalsus”.\nEestlased on ikka teinud suuri asju talgute korras. Nüüd teeme seda mõttetalgutel – see on hea formaat sünergia tekkeks ja huvitatud osapoolte kokkuviimiseks.


4. jaanuar 2022 10:37\nÖöpäeva jooksul analüüsiti 181 läänlase koroonaviiruse teste, millest 21 ehk 11,6% olid positiivsed.\nÜle Eesti analüüsiti 10 040 testitulemust, millest 1497 osutus positiivseks.\nViimase 14 päeva haigestumus 100 000 elaniku kohta on Läänemaal 817. Sama ajaga on Läänemaale lisandunud 168 nakatunut.\nEestis keskmiselt on näit 855,47. Maakondade võrdluses on Läänemaa selle näitajaga 4. koha. Kõrgeim on näit Tartumaal (1421), madalaim Ida-Virumaal (401).\nHommikuse seisuga oli haiglas 238 koroonaviirusega nakatunud patsienti. Neist 158 vajab haiglaravi raskeloomulise COVID-19 tõttu, nendest omakorda 128 ehk 81% on vaktsineerimata ja 30 ehk 19% on lõpetatud vaktsineerimiskuuriga.\nLäänemaal on vaktsineerimiskuur pooleli 277 inimesel, kuur on lõpetatud 12 685 läänlasel. Tõhustusdoosi on saanud 6165 läänlast. Ööpäeva jooksul said esimese vaktsiinisüsti kuus läänlast, teise vaktsiinidoosi üheksa läänlast ja tõhustusdoosi 11 läänlast.\nEelmine artikkelLääne-Nigula vallas läks tuttavate vahel kähmluseks\nJärgmine artikkelKõhuhädasid võivad tingida nii vale toiduvalik kui ka terviseprobleem


2015. aasta online-pokkeri Eesti meistrivõistlused toimuvad 1.-8. novembril\nAvaldatud: 10. september 2015\nArvult kaheksas OPEM viiakse läbi koostöös Pafi, Unibeti, Triobeti ja OlyBetiga, kellest igaüks korraldab kolm turniiri. Meistrivõistlustel saavad osaleda kõik vähemalt 21-aastased Eesti pokkerihuvilised ning mängijate mugavust silmas pidades vahetub turniiride korraldaja iga kahe päeva järel.\n«Meid toetab neli siinsel turul litsentseeritud operaatorit, kes on andnud väärika panuse Eesti pokkeri arengusse mitte ainult sellel, vaid ka eelnevatel aastatel,» kommenteeris föderatsiooni juhatuse liige Tanel Reisi. «Seega pidasime igati mõistetavaks, et neil kõigil oleks oma roll ka OPEM-i läbiviimises. Turniiride täpse jagunemise pokkeritubade vahel selgitasime loosi teel,» jätkas Reisi.\nFestival algab tasuta turniiriga Unibetis ning kulmineerub sarnaselt 2013. aastale Pafis, kus viiakse läbi 110-eurose osalustasuga No Limit Holdem põhiturniir. Ülejäänud turniiride sisseostud on 11, 33, 55 või 210 eurot, neist kalleim toimub 4. novembri õhtul Triobetis.\n«Võrreldes eelmise aastaga on turniiride sisseostud mõnevõrra väiksemad, mis muudab tiitlivõistlustel osalemise ka hobimängijatele jõukohaseks,» möönis Reisi. «Eelkõige puudutab see naisteturniiri, kuid ka teisi No Limit Holdemist erinevaid mänguformaate. Turniiride struktuurid ning täpsed algusajad on küll veel paika panemata, kuid selguvad samuti õige pea,» lisas Reisi.\nOPEM 2015 ajakava\nOPEM 2015: OlyBet garanteerib €5000 väärtuses OPEM pileteid\nOLULINE MUUDATUS: Muutus OPEM 2015 heads-up turniiri korraldaja\nOnline-pokkeri Eesti meistrivõistluste põhiturniiri võitis Triobeti kasutaja «4bet3bet»


Loodus disainib tuba\nKadri Jakobson • 31. august 2008 • 3 min\n"Kui ma näen metsas kohevat ja pehmet samblavaipa, tekib mul suisa füüsiline vajadus pea sinna peale panna," ütleb lilleseadja ja aastaid rahvaülikoolis lilleseadet õpetanud Ülle Tismus.\nLoodus on tema sõnul võrratu ja kordumatu disainer, tuleb vaid osata tema kätetööd märgata.\nLihtsus on Ülle jaoks märksõna, milleni ta tahab, et tema õpilasedki jõuaksid. Paraku käib see keeruliste teede ja otsingute kaudu. "Osata näha looduslikku materjali - see on kunst," ütleb ta.\nÜlle käib väga tihti metsas kolamas ja on iga kord üllatunud, kui taas looduse osavat kätetööd näeb. "Mõnikord seisan ja ahhetan: kui ilusad pinnad, millised värvid ja vormid!" õhkab ta.\nPooleteise meetri kõrgused leinakase okstest meisterdatud anumad on võimsad aktsendid ruumikates paikades: terrassil, rõdul või miks mitte modernses avaras toaski.\nNende valmistamiseks pole vaja muud kui kanavõrku, traati, lõiketange ja suur hulk hästi painduvaid oksi - sobivad nii leinakask kui ka paju. Kuid mis peaasi - kuldseid käsi, head silma ja mõningaid töövõtteid.\nMitmeid lillevanikuid ja koonusekujulisi rippuvaid korve saab teha ka hästi painduvatest põldmarja- ja metsviinapuu väändeist. Vaevarikkam on kasutada peeneid männijuuri. Kanavõrgust vormitud kuju peale hakatakse traadiga kinnitama puntides kaseoksi nii, et moodustuks ühtlane ilma vahedeta pind.\nUniversaalne kanavõrk, mis annab painduda ja mida on kerge vormida, on aluseks ka näiteks samblakorvidele ja -patjadele. Samblaga vooderdatakse korv nii seest kui ka väljast ja see kinnitatakse vormi külge liimipüstoliga.\nSammal peab olema parajalt kuiv, et liim nakkuks, ning seda tuleb ka kõvasti suruda - et töö hiljem koost ei laguneks. Korvi sisse võib hiljem pista nii lõike- kui ka potililli.\nLoodust saab tuppa tuua ka näiteks puukoorega vooderdatud potiümbrisega. Metsast korjatud puukoor kleebitakse liimipüstoliga tavalisele plastmassist lillepotile. Samamoodi on tänuväärne potiümbris kasetoht, männi- või kuusekoored, väikesed laastud või kooretükid.\nKui õhemaid koori annab liimida, siis paksemate kooretükkide puhul kasutatakse kinnitamiseks ka väikeseid naelu, traati jms.\nTänuväärne materjal on pajuvits, mille erinevad toonid - rohekad, pruunid, punakad - annavad inspiratsiooni nobenäpule küllaga. Pajuvitsa saab punuda traditsioonilise korvipunumistehnikaga või kasutada raamiks kanavõrku.\nVõib teha nii lühemaid kui ka pikemaid, graatsilisi vaba vormiga vanikuid. Põnevaks teeb tegemise just see, et lastes fantaasial lennata ja looduslikul materjalil mängelda, ei tea tulemust iial ette. Iga töö on ainulaadne ja eriline ning kahtlemata on majaseinal või toas rippuv suvelilleline kunstiteos originaalne ning pilkupüüdev ehe.\nLilleseade kui kunst tekkis aastasadu tagasi. Eksisteerib Euroopa lilleseade ja orientaalne ehk Aasia lilleseade.\nEsimene on värviderohke ja külluslik, kasutab palju lilli ja eri vorme. Orientaalne lilleseade on minimalistlik, lihtne, sel on konservatiivne värvi- ja vormivalik ning selles kasutatakse napilt lilli.\nLilleseade sündis Jaapanis 6. sajandil. Esialgu tegelesid sellega vaid mungad. Ikebana tähendabki elavat lille ja selle kunstiga tegelesid algselt ainult samuraid. Tänapäeval eksisteerib Jaapanis üle 3000 ikebana koolkonna.


Eesti mets, kliimasoojenemine ja seotud süsinik ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nMETSIKU EESTI LOOD: Maailma teadlastel on uurida üks väljakutsete rohke valdkond – kliima. Kliima uurimisega tegeletakse tõsiselt ka Eestis. Kliima muutuse mõjude leevendamisel on oluline roll metsadel: mets seob kasvades süsinikku, on alternatiiviks taastumatule fossiilsele toorainele ja pakub keskkonnasõbralikku ehitusmaterjali, mis võimaldab süsinikku siduda pikkadeks aastateks. Targasti metsi majandades ja targalt tarbides võiks inimkonna süsiniku jalajälje viia oluliselt väiksemaks, kui mitte nullini.\nMaaülikooli teadlased on läbi viinud hulganisti süsiniku-uuringuid, mis on andnud palju uusi teadmisi metsade süsinikuringest ja seda mõjutavatest teguritest. Selgeks on saanud sealhulgas see, et kõik on palju keerulisem, kui esmapilgul tundub. Lisaks puidule seotakse arvestatavas koguses süsinikku peenjuurtes, alustaimestikus ja mullas, süsiniku sidumine ja vabanemine sõltub aga suurel määral metsa vanusest, kasvukohatüübist, inimtegevusest, häiringutest ja paljust muust. Soovides talletada metsas võimalikult palju süsinikku, tuleb kogutud teadmisi targalt rakendada.\nPuupõllud endisel künnimaal\nEestis on istandikuna majandatavaid metsi ehk puupõlde väga vähe, paar tuhat hektarit. Plantatsiooniline metsandus aga laieneb maailmas üha laienev ning jõuab järjest enam lõunamaadest põhjamaadesse. Puupõldude peamine eesmärk on kasvatada suures koguses puitu võimalikult lühikese aja jooksul. Nii moodustavad istandikud maailma metsadest 6–7%, kuid annavad ligi poole tööstuslikult kasutatavast puidust.\nMetsakasvatuse ja metsaökoloogia professori Hardi Tulluse eestvedamisel on Eesti Maaülikoolis olnud pikemat aega vaatluse all hübriidhaava kui ühe Põhjamaadesse sobivaima plantatsioonilise metsanduse puuliigi ökoloogia ja majandamine. Uuringu tulemused näitavad, et Eesti hübriidhaava istandikud on süsinikku (C) siduvad ökosüsteemid, mulla süsiniku sisalduse tõus on märkimisväärne, kui eelnevaks maakasutusviisiks on olnud künnimaa. Hübriidhaava istandike elurikkuse (soontaimed, samblad, samblikud) jälgimise põhjal võib väita, et endisel põllumajanduslikul maal kasvava esimese põlvkonna metsa kohta on tegemist üllatavalt suure liigirikkusega, kusjuures positiivset mõju avaldab põliste metsaalade lähedus istandikule.\nMetsade süsinikuringes mängivad olulist rolli häiringud nagu tuli ja torm. Näiteks võivad metsapõlengud lühikese aja jooksul hävitada metsaökosüsteemi maapealse ja maa-aluse biomassi ning vabastada sinna pika aja jooksul talletunud süsiniku.\nVanemteadur Marek Metslaid uuris oma töörühmaga Loode-Eesti põlengualasid, tuvastamaks muutusi mulla süsinikus ja leidmaks lahendusi põlenud alade kiireks looduslikuks uuenemiseks ja seeläbi süsiniku sidumise taastamiseks.\nTulemustest selgub, et põlengu järel puidust koristamata aladel on uuenduse arvukus suurem võrreldes koristatud aladega. Samas on koristatud aladel puudel suurem kõrgusekasv. Puittaimede puhul on kasvunäitajad üheks süsiniku sidumise indikaatoriks. Lisaks ilmnes, et põlenud metsades surnud seisvate puude allesjätmisel on uuenemise arvukus suurem kui elusate puude allesjätmisel. Elusate puude suur osakaal mõjub uuenemisele pärssivalt suurema juurkonkurentsi ja kehvemate valgustingimuste tõttu.\nUuringute käigus vaadeldi ka puistut asendava häiringu ehk põlengu, mille käigus kogu puistu või suur osa puistust hukkus, mõju mulla süsiniku dünaamikale. Uuringusse valiti erineva vanusega metsaalasid, kus metsapõlengud on aset leidnud aastatel 1837, 1940, 1951, 1982, 1997 ja 2008. Tulemused näitavad, et metsapõlengutel on märkimisväärne mõju süsiniku sisaldusele mulla ülemistes kihtides. Mullahingamine suureneb ajas, olles madalaim 2008. aastal põlenud alal (seitse aastat pärast põlengut), kus alustaimestik ei ole veel taastunud ja puistu puudub, ning kõrgeim 1940. aasta põlengualal (75 aastat pärast põlengut).\nTuha kasutamine jääksoodes suurendab oluliselt süsiniku sidumist\nPõhjamaade pikaaegne kogemus näitab, et toitainerikaste tuhkade kasutamine väetisena metsade kasvatamisel aitab säilitada mineraalainete tasakaalu ja kompenseerida nende kadu mullast ning saada lisaks täiendavat tulu puidubiomassi juurdekasvu näol. Jäätmete keskkonnamõju vähendamiseks on oluline ka väärtusliku looduslähedase tootmisjäägi ringlusse suunamine ja seeläbi ringmajanduse edendamine. Vanemteadur Katri Otsa töörühm uuris, kuidas suurendada bioenergeetikas tekkivate jäätmetega (puutuhk, põlevkivituhk jt) metsade väetamisel biomassi juurdekasvu, siduda rohkem süsinikku ja parandada CO2 bilanssi ammendatud freesturbaväljadel.\nToitainerikka puutuha kasutamisega suureneb märgatavalt puude, eriti aga kaskede kõrguskasv ja kogu maapealse biomassi juurdekasv, küündides jääksoos isegi kuni ühemeetrise aastase juurdekasvuni. Arukase 4-aastases katsepuistus moodustas puude maapealne ja maa-alune biomass kokku kuni 4 tonni hektaril, samas kui väetamata alal mõõdeti puude biomassiks vaid 0,2 tonni hektaril. Samuti on tuhaga töödeldud aladel oluliselt kõrgem mullahingamine, kusjuures suurema süsiniku emissiooni kompenseerib puude oluliselt kiirem ja suurem süsiniku puidus talletumine. Samuti on uuring näidanud, et hoogustub elujõulise loodusliku uuenduse ning alustaimestikus soontaimede (täheldatud on isegi III kategooria kaitsealuse liigi – soo neiuvaip – esinemist) ja samblarinde (raba karusammal, harilik punaharjak, kollakas barbula jt) areng, mis suurendab jääksoode looduslikku mitmekesisust ning loob soodsamad kasvutingimused (niiskus, temperatuur maapinnal jt) uute taimeliikide lisandumiseks.\nMetsade majandamine, süsiniku sidumine ja looduskaitse\nIntensiivne raie mõjub negatiivselt nii kliimale kui ka elurikkusele. Mõõdukas mahus metsade majandamine on efektiivne nii kliimamuutuste leevendamise kui ka elurikkuse kaitse seisukohast, kuid samal ajal ei saa taotleda ka maksimaalset majanduslikku kasu metsast. Oluline on kasutada mitmekesiseid metsamajandusvõtteid.\nVanemteadur Raul Rosenvaldi uuritud säilikpuud on üks näide, kuidas elurikkuse kaitsmiseks säilitatud puudel võib olla positiivne mõju ka süsiniku dünaamikale. Pärast raiet, kui muld on üldjuhul süsiniku emiteerija ning uueneva metsapõlvkonna juurdekasv on veel väga väike, võivad säilikpuud (ja nende suurenenud juurdekasv) aidata raiesmiku süsinikuemissiooni vähendada. Samas mõjutab seda protsessi säilikpuude suremus. Eesti uuringu järgi sureb 15 aastaga umbes pool algselt säilitatud puudest, kuid nende suremust saaks oluliselt vähendada. Kui hajali asuvate säilikpuude puhul oli suremus esimestel aastatel umbes 10% aastas, hiljem 3%, siis säilikpuude gruppides (neid seiratud 5 aastat) oli raiejärgne suremus 2% aastas ja hiljem veelgi väiksem. Ka puudegrupi asukoha määramisel tuleb arvestada tuulekindluse suurendamise põhimõtteid.\nKus on metsas süsinik ja kuhu see koguneb?\nBoreaalsed ja hemiboreaalsed metsad on üldjuhul süsiniku sidujad. Samas on Eesti metsad erisugused ja süsiniku sidumine neis võib kulgeda väga erinevalt. Adekvaatse hinnangu saamiseks metsade rollist süsiniku sidumisel tuleb uurida erineva vanusega, mullaviljakuse, liigilise koosseisuga jne metsaökosüsteeme. Alles siis, kui kõik „pusle tükid“ on olemas, saab kokku panna tervikpildi.\nMetsaökosüsteemide professor Veiko Uri töörühm on uurinud viljakate kasvukohtade metsi, kuivendatud soometsi, raiete ja maapinna häiringute mõju süsiniku ringele. Tulemused näitavad, et mulla ja puude roll süsiniku sidumisel ja süsinikuvarude jaotumisel võib metsades olla erinev. Arukaasikutes suureneb puistu eluea jooksul süsinik valdavalt puude biomassis ja mullas olev süsiniku kogus jääb kogu puistu eluringi jooksul stabiilseks, kuna mulda jõudva ja sealt emiteeriva orgaanilise süsiniku vood on tasakaalus. Pidev süsiniku varu suurenemine puude biomassis viib selleni, et alates keskealistest puistutest paikneb kogu metsa süsinikuvarust suurem osa puudes. Samas, erivanuselistes hall-lepikutes ületas mullas olev süsinikuvaru küll puudes olevat süsiniku kogust, kuid süsteemis akumuleerunud süsiniku kogus suurenes ka siin vaid puudesse seotud süsiniku arvelt.\nKuivendatud soometsade pilootuuring näitas, et kui noored jänesekapsa kõdusoo sookaasikud on süsinikku siduvad ökosüsteemid, siis puistu vananedes muutuvad need puistud süsinikku emiteerivateks. Seega on selliste puistute majandamisel süsiniku sidumise sisukohalt olulise tähtsusega raieringi optimeerimine ja puuliigi valik.\nLageraie ja süsiniku sidumine\nUuringuid, mis aitaksid mõista, kuidas Eesti metsad süsinikuringes ja erinevate raiete korral käituvad ja kuidas neid sellest teadmisest lähtudes paremini majandada, pole Eestis teostatud kuigi palju. Eesti metsad on olemuselt väga erinevad ja sellest sõltuvalt toimub ka süsinikuringe variatsioonidega. Seega ei saa teha ühes metsas uuritud süsinikuringest üldistusi kõigile Eesti metsadele.\nProfessor Veiko Uri töörühm uuris lageraieid männikus ja selle mõju metsa süsinikuringele. Erinevaid uurimismeetodeid rakendades sai töörühm tulemuseks, et 6-aastane männinoorendik on nõrk süsinikuallikas ning lageraie ala tervikuna muutub süsinikku siduvaks üllatavalt kiiresti, tõenäoliselt juba seitsme aasta vanuselt. Ühelt poolt on kiire süsinikubilansi tasakaalustumise põhjuseks noore metsa märkimisväärne kasvuhoog. Põhjusel, et süsinikku seob üksnes kasvav mets, suureneb kasvuperioodil kiiresti ka seotava süsiniku hulk. Teisalt saab välja tuua tagasihoidliku süsiniku kao, mis toimub läbi mullahingamise – aastane mullahingamise voog jäi samasse suurusjärku keskealistes või vanemates männikutes mõõdetuga. Seega peegeldavad tulemused edukalt uuenenud lageraie tähtsust metsade efektiivse süsiniku sidumise seisukohast.\nKui mullahingamise suurenemine lageraie järel on üldlevinud teadmine, siis hall-lepikutes saadi täiesti vastupidised tulemused: lageraiealal oli süsiniku emissioon mullast oluliselt väiksem kui kasvavas puistus, see tähendab, et lageraie vähendas süsiniku kadu mullast.\nKaugseire kasutamine infoallikana\nKaugseirel ja ruumiandmete analüüsil on oluline roll metsakorralduses. Aerofotodelt on eristatavad üsna hästi suuremad puud ja pildi mustri, värvide ning tekstuuri järgi oskavad taksaatorid eraldada metsakorralduse käigus puistuid. Teisalt võimaldavad üleilmseks seireks ehitatud satelliitidelt tehtud fotosünteetiliselt aktiivse kiirguse neeldumise mõõtmised peaaegu iganädalaselt hinnata taimkattesse seotud süsiniku hulka. Niisuguste hinnangute testimine on käimasoleva Mait Langi töörühma uurimisprojekti üks oluline osa.\nUuringuteks valiti välja 1340 km² suurune ala, millel võrreldi satelliitmõõtmistele tuginevaid metsade primaarproduktsiooni hinnanguid mullakaardilt saadud mullaviljakuse ja tüvemahu juurdekasvu järgi arvutatuga. Selgus, et satelliitseirel põhinevate hinnangute peamiseks probleemiks on puudujäägid arvutuste alusena kasutatava maakattekaardi täpsuses. Lokaalsetele ilmaandmetele ning täpsematele maakattekaartidele tuginevad satelliitmõõtmisi kasutavad primaarproduktsiooni hinnangud olid täpsemad. Edaspidi tuleb oluliselt rohkem tähelepanu pöörata ka fotosünteetiliselt aktiivse kiirguse neeldunud osa mõõtmistäpsuse parandamisele. Satelliitmõõtmiste lisamine metsakasvu pideva seire süsteemi võimaldab tuvastada alad, kus näiteks valede või rakendamata majandusvõtete tõttu jääb mullaviljakuse potentsiaal kasutamata.\nEesti teadlased on märganud, et viimase paarikümne aastaga on Eesti metsadesse jõudnud võõrad haigused. Kunagi varem pole meil olnud keskmised temperatuurid sellised nagu praegu. Oluline polegi niivõrd kliimamuutus kui kliima soojenemine. Eesti jaoks tähendab see soojemaid talvesid ning ekstreemseid talvekülmasid esineb väga harva. See on üks põhjus, miks lõunast pärit invasiivsed haigused jäävad meil ellu.\nTeiseks, haigused reisivad. Eesti inimesed tahavad, et nende aias kasvaks eksootilisi taimi. Kahjuks võib juhtuda, et tuues välismaalt kaasa ja istutades enda aeda võõraid liike, tuuakse kaasa ka „suveniire“, millest esialgu midagi ei tea. Nii võib juhtuda, et puud, mis seni olid aias kaunid ja ilusad, hakkavad kiratsema või surevad. Aiast ei ole neil haigustel kuigi pikk teekond levida Eesti metsadesse.\nUute haigusetekitajate puhul on esmatähtis nende kiire avastamine – seda nii imporditud taimsest materjalist kui ka loodusest.\nDotsent Rein Drenkhani metsapatoloogia töörühm kogub ja analüüsib igal aastal proove kogu Eestit haaravast seirevõrgustikust, et avastada invasiivseid ja monitoorida kodumaiste patogeenide levikut ja aegsasti ära tunda epideemiate algust. Nüüdisaegses metsakaitses on üha suurem roll geneetilistel uuringutel, mis annavad teavet patogeeni päritolu ja levikustrateegia kohta, võimaldavad saada ülevaate populatsioonide geneetilisest mitmekesisusest ja selle kaudu tuvastada agressiivsemaid patogeenitüvesid ning nende päritolu. Eesti Maaülikoolis läbiviidavad uuringud annavad informatsiooni patogeenide meile saabumise, nende elujõulisuse hindamise ning metsakaitse abinõude väljatöötamise kohta.\nOn mõistetav, et kahjurputukatest ja patogeenidest tingitud kahjustustega kahaneb puude ja puistute juurdekasv või see lõpeb puude või isegi puistute hukkumisega, näiteks saarikute kahjustused. Äsjases Inglismaal tehtud uuringus Korsika männi (Pinus nigra ssp. laricio) tervise kohta selgus, et nimetatud puuliik kaotas ainuüksi punavöötaudi tõttu kõrguskasvus terve puistuga võrreldes 31,8%. Seega on ilmselge, et metsa juurdekasvu ja tänapäeval eriti aktuaalse süsinikubilansi arvutusmudelitesse tuleb sisse viia kahjurite ja patogeenide (sh invasiivsete) aspekt.


Kuum modell ja kuulus räppar: kas Kim Kardashian ja Kanye West on tõesti leidnud omale juba uued kaaslased? - Kroonika\nKuum modell ja kuulus räppar: kas Kim Kardashian ja Kanye West on tõesti leidnud omale juba uued kaaslased?\nAasta kõmuliseimaks lahutuseks on kujunemas Kim Kardashiani ja Kanye Westi purunenud liit. Kui varem pakkus palju jutuainet nende varajagamine, siis nüüd on mõlemad staarid otsimas endale uut kaaslast.\nTõsielustaar Kim on Hollywoodi vallaliste turul olnud kuum kaup juba mitu kuud. Küll on teda nähtud koos miljardäride kui ka kuulsate muusikutega. Samuti sahistati, et isegi kroonitud pead on teinud naisele lähenemiskatseid.\nKuid nüüd on tulnud avalikuks fakt, et Kim väisas möödunud nädalavahetusel pidu koos maailmakuulsa räppari Drake'iga. Nende sõprust või võimalikku suhet varjutab aga fakt, et Drake on Kanye suur vihavaenlane. Ka Kimi ja Kanye abielu ajal sahistati juba, et Drake on oma lugudes vihjanud sellele, et tema ja tõsielustaari vahel on varem midagi juhtunud.\nKuid ka Kanye pole lihtsalt käed rüpes istunud, vaid tema uueks silmarõõmuks on väidetavalt supermodell Irina Shayk. Räppar teab venelannat juba üle 10 aasta ning Shayk on teinud kaasa ka mehe muusikavideos "Power". Siiski tõdevad allikad, et tegemist pole suure armastusega veel, vaid Kanye ja Irina on teineteisest huvitatud.


Sirje Niitra: minge metsa! - Päevakomm - Arvamus.postimees.ee\nSirje Niitra: minge metsa!\n15. august 2017 10:53\nSirje Niitra | FOTO: Postimees.ee\nLugedes pikkadest praamijärjekordadest, mõtlen alati, et mida te ometi sinna saartele trügite, kui sisemaalgi on nii palju ilusat loodust ja toredaid inimesi. Mitte et mul Eesti saarte vastu midagi oleks, vastupidi, olen isegi ühel neist pikemalt elanud, aga ma ei mõista seda pühade-eelset Hiiumaale ja Saaremaale mineku hüsteeriat, eriti noorte hulgas, kel juuri saarel pole ja kellel on Eestimaalgi veel palju avastamata paiku.\nTeiseks see iga hinna eest välismaale reisimise kihk. Paljudel, kel pool maailma läbi käidud, on Nuustaku alles avastamata ja nad ei tea, mis marjad Eesti rabades kasvavad. Küll aga oskavad Eesti maad hinnata välismaalased, kes paluvad vahel turismibussi peatada isegi selleks, et maantee ääres laotuvat võilillemerd imetleda.\nKui turismitaludes, mida aina juurde kerkib ja kus külalislahke pererahvas alati valmis võõraid tervitama, peatuda ei soovi, võib niisama ringi sõita. Ja alati tasub suurtelt teedelt väiksematelegi keerata, silmailu ja uudistamist jagub kõikjal. Kaunilt õitsvad või küpse vilja all õhtupäikeses sillerdavad põllud, loomad karjamaal ja kordatehtud koduõued – on mille üle uhkust tunda.\nEraldi väärtus on mets, mida meil jagub igasse maakonda ja mis peagi saabuval sügisel on täis uskumatuid ande. Aga ega sinna pea tingimata midagi korjama minema, võib ka niisama mõnel kännul hapnikurikast õhku sisse hingata ja elu üle mõtiskleda, nii et joogakursust pole vajagi.\nLisaks loodusele on maal muudki, mida imetleda. Mitmed tuntud põllumehed on pannud õla alla ümbruskonna vanade mõisa- ja muudegi hoonete kordategemisele ja kokku kogunud hulga Eesti ajaloost jutustavat vanavara. Nad on teinud seda suurema kärata ja alati lahkelt valmis möödakäijale oma kuuri- või aidauksi avama. Paljudes kohtades toimuvad sellistes ajaloolise väärtusega ruumides kontserdid, korraldatakse näitusi kohalike inimeste loomingust.\nAu ja kiitus neile maaettevõtjatele, kes kadestamisväärse visadusega oma põhitöö kõrvalt pidevalt kogukonna asjadesse panustavad. «Minu kodu ei alga ega lõpe minu koduuksel,» ütles eelmisel aasta Eesti parimaks põllumeheks valitud Lembit Paal. Ja tema pole ainus, kes nii mõtleb. Vastutasuks saavad sellised mehed ja naised, kes teevad märksa rohkem kui peavad, inimeste lugupidamise. Samas võiks ka riik neid rohkem märgata ja toetada.\nKel maal sugulased, sõbrad või muidu head tuttavad, on õnnega koos, sest koht, kuhu linnakärast eemalduda, olemas. Siiski tasuks enne küllaminekut uurida, kas aeg on ikka sobiv või on pererahval parasjagu suuremat sorti töö käsil, mille ajal segamine sugugi sobilik pole. Veelgi parem, kui saame tuttavatele kiirel ajal talutöödele abiks minna, kuid seegi vajab kooskõlastamist. Maatöö pidavat olema linnauntsantsakatele üks paremaid teraapiaid, mis tõhusam kui igasugused antidepressandid.


Blogi - Avokaado\nKasvavatel ettevõtetel uute meeskonna liikmetega lepingu sõlmimine võib olla üsna suur väljakutse - kas sõlmida tööleping või töövõtuleping, kas tähtajaline või tähtajatu, täis- või osalise ajaga või hoopis leping ettevõttega. Et asjas veidi selgust tuua, teeme siin blogis…\n1. jaanuaril 2018. aastal jõustub 2014. aastal vastu võetud korteriomandi- ja korteriühistuseadus, millega asendatakse hetkel kehtivad korteriomandiseadus ja korteriühistuseadus ning millega on edaspidi reguleeritud kõik korteriomandiga seotud õigussuhted. Kui käesoleva aasta lõpuni on võimalik kortermaju majandada ka ilma…\nSoovid müüa kinnisvara ja leidsid ostja, kes on ostust tõsiselt huvitatud, kuid finantseerimisküsimused vajavad veel korraldamist. Enne kui sõlmid broneerimislepingu, teeme kiire ülevaate, mis leping see ikkagi on ja milles seisnevad selle lepingu komistuskivid. A. Broneerimisleping ei ole…\nOsaühingu asutamisel ja registreerimisel peab osaühingul olema põhikiri ning ettevõtte asutamiseks minimaalse regulatsiooniga põhikirja standardversiooni saab e-äriregistri ettevõtjaportaalis lihtsalt ja kiiresti koostada. Ettevõtjaportaalis koostatud standardpõhikirja saab ka asendada põhjalikuma ja läbimõeldud põhikirjaga kas juba ettevõtte asutamise ajal või…\nMis on konfidentsiaalsusleping ja kas on piisav, kui konfidentsiaalse info saladuses hoidmine on reguleeritud põhilepingus või tuleks teha selleks ikka eraldi leping? Kas ärisaladus ja konfidentsiaalne info on samad asjad? Need on küsimused, mida ettevõtjad tihti küsivad ja…\nViimased kuus aastat on eraisikutest osaühingu asutajatel olnud võimalus asutada osaühing ilma osakapitali sisse maksmata. Sellisel juhul märgitakse asutamislepingus või –otsuses et osanik(ud) ei pea osaühingu asutamisel osa eest tasuma ning asutamise järgselt on osaühingu registrikaardil märge, et…\nEttevõtlusega alustajal on lisaks heale ideele ning äriplaanile vaja tegeleda ka kohe mitmete dokumentide koostamisega. Mõned dokumendid on ettevõtte loomisel vältimatult vajalikud, teised aga soovitatavad ning käesolevaga teeme neist kokkuvõtliku ülevaate. Notar või ettevõtjaportaal Alustuseks peab ettevõtja valima…\nJuhatuse liikmete volituste alguse ja lõppemise ning registrikannetega on pidevalt arusaamatusi, mistõttu võtame need küsimused alljärgnevalt samm sammult vaatluse alla. Ametiaja pikkus Tihtipeale tuleb ette olukordi, kus osaühingu või aktsiaseltsi registrikaarti vaadates ilmneb, et tegutsevate juhatuse liikmete ametiajad…\nKa pealtnäha lihtsate dokumentide puhul võib esineda üllatavalt palju möödalaske, mis kokkuvõttes valmistavad osapooltele hulganisti peavalu. Siinkohal toome välja tüüpilised vead, mida dokumentide koostajad kipuvad tegema kas siis oskamatusest, teadmatusest või soovist kulusid kokku hoida. Kõik need vead…\nVabatahtlik reserv kui võimalik päästerõngas osaühingutele\nJuuni lõpus saabub enamikel ühingutel registrile majandusaasta aruande esitamise tähtaeg. Majandusaasta aruande koostamisel ja esitamisel leiavad paljud alustavad ettevõtted, et nende omakapital ei vasta seadusest tuleneva minimaalse netovara nõudele. Mis sel puhul ette võtta ja miks see küsimus…\nOsaühingu majandusaasta aruanne tuleb koostada, heaks kiita ning äriregistrile esitada hiljemalt 6 kuu möödumisel majandusaasta lõppemisest. Arvestades, et enamike ettevõtete majandusaastaks on kalendriaasta, tuleb aruanne registrile esitada hiljemalt 30. juuniks. Vajalikud otsused Majandusaasta aruande äriregistrile esitamiseks tuleb see…\nReisimise planeerimisel ning lennutranspordi kasutamisel tuleb reisijatel arvestada, et sellise transpordiliigiga käivad paratamatult kaasas võimalikud hilinemised või lendude tühistamised. Samas ei ole reisija tänapäeval enam päris jõuetu lennufirmade vastu ning Euroopa Liidus on pandud paika ühtsed lennureisijate õigused,…\nOsalusoptsiooni andmine on üks töötajate premeerimise võimalus tasustada töötajaid sel hetkel väljamakseid tegemata. Optsiooni saamine tõstab lisaks ka töötaja motivatsiooni ja lojaalsust, sest sel viisil on ta isiklikult huvitatud äriühingu edust. Seega on osalusoptsioon kasulik nii omanikule kui…\nÜürilepingu sõlmimisel on üürileandjal ja üürnikul soovitav lepingus kokku leppida võimalikult täpselt kõik üürisuhet puudutavad tingimused. Kokkulepete tregemisel tuleb aga hoolikalt jälgida, mis normid seaduses on imperatiivsed ja millised dispositiivsed. Võlaõigusseaduse üürilepinguid puudutavad sätted on enamjaolt dispositiivsed, see…\nLihtsam ja odavam viis osaühingu osa müügiks - registreeri osa EVK-s\nOsaühingu osa müümiseks lähevad ostja ja müüja tavapäraselt notari juurde, sõlmivad notari juures müügilepingu ning lisaks ostuhinnale tasutakse ka notaritasu, mis võib osa hinnast sõltuvalt ulatuda mitme tuhande euroni. Samas ei ole selline müümise viis ainuke võimalus osa…\nÜürileping - kas tähtajaline või tähtajatu?\nSügisel sõlmitakse kõige enam üürilepinguid, mistõttu on hea teha kiire ülevaade, kas sõlmida tähtajaline või tähtajatu üürileping. Oluline vahe tähtajalise ja tähtajatu üürilepingu puhul on selle lõpetamises. Tähtajalise eluruumi üürilepingu lõppemine Tähtajaline üürileping sõlmitakse kindlaks ajaperioodiks. Üldreeglina tähendab…\nMillal vastutab töötaja tööandja vara kahjustumise või hävimise eest?Kui üldjuhul vastutab töötaja tööandja vara kahjustumise või hävimise eest vaid juhul, kui ta on selles süüdi, siis varalise vastutuse lepinguga võtab töötaja vastutuse temale tööülesannete täitmiseks antud vara säilimise…\nOsaühingu kõrgeimaks juhtorganiks on osanike koosolekKui osaühingu juhatus teostab osaühingu igapäevast juhtimist, siis suuremate otsuste tegemine on seadusega antud osanike pädevusse. Näiteks kuulub osanike ainupädevusse põhikirja muutmine, osakapitali suurendamine või vähendamine, majandusaasta aruande kinnitamine, juhtorgani liikmetega tehingute tegemise…\nKui töötaja võib töölepingu igal ajal etteteatamistähtaega järgides üles öelda, siis tööandja võib töölepingu lõpetada vaid erakorraliselt ehk mõjuva põhjusel esinemisel.Millised on töölepingu ülesütlemist võimaldavad mõjuvad põhjused?Töölepingu ülesütlemiseks vajalik mõjuv põhjus peab olema seotud kas tööandja majandusliku olukorraga või…\nEestis on suur hulk majapidamisi, millele juurdepääs käib üle naaberkinnistu. See on jäänuk omandireformi aegadest, mil kinnistute eraldamisel tihtipeale ei osutatud juurdepääsutee olemasolule tähelepanu või ei soovitud teekinnistute loomisega vaeva näha.Täna kujutab selline olukord aga tihtipeale probleemi ning…\nVolitus on tehinguga antud esindusõigusVolitus teeb võimalikuks tehingu tegemise esindaja kaudu. Kui esindajale on antud tehingu tegemiseks volitus ja esindaja teeb tehingu esindatava nimel, siis kehtib volituse alusel tehtud tehing esindatava suhtes täpselt selliselt nagu oleks esindatav ise…\nKellel on õigus autot rendile anda?Auto rendile andmiseks peab rendileandjal olema selleks õigus. Auto omanikul on üldjuhul alati auto käsutamise, sealhulgas kasutusse andmise õigus.Samas, auto rendileandja ei pea alati olema auto omanik. Näiteks enamik autorendiettevõtteid ei ole renditavate…\nMis on töölepingu eelleping?\nTöölepingu lõplikule vormistamisele ja allkirjastamisele võib aeg-ajalt eelneda eellepingu sõlmimine.Miks sõlmitakse töölepingu eelleping ja mida see endaga kaasa toob?Töölepingu eelleping sõlmitakse juhul, kui pooled soovivad sõlmida töölepingu, kuid töötaja tööle asumise kuupäev ei ole teada ning see sõltub teatud…\n1.jaanuarist 2016.a jõustunud ravikindlustusseaduse muudatustega jõustus ka juriidilise isiku juhtimis- ja kontrollorgani liikme (juhatus ja nõukogu) tasu saava isiku kindlustuskaitset puudutav regulatsioon.Sarnaselt varem kehtinud regulatsioonile tuleb juriidilisel isikul oma juhatus või nõukogu liikmele maksta sotsiaalmaksu sotsiaalmaksuseaduse § 9…