UUDISED: — Sirp\nEnn Lillemets, Triinu Aron, Helle Leppik, Kaido Padar, Eda Koppel, Priit Kuusk, Aili Künstler\nTarbekunsti- ja disainimuuseum taas avatud\n?2. VI avati külastajatele mitu kuud suletud olnud tarbekunsti- ja disainimuuseum. Kolme kuu jooksul teostati muuseumis rekonstrueerimistöid, et anda muuseumile tänapäevane nägu.\nSuurema uuendusena avati vahesein peahoone ja kõrvalhoone vahel. Kõrvalhoone interjöörist eemaldati osa seinu, mis loob avaramad võimalused eelkõige külastajatele jpm. Projekti autorid on ArhitektuuriAgentuuri arhitekt Inga Raukas ja sisearhitekt Monika Löve. Ehitustööd teostas Rihti Projekt.\nVaadata on kaks näitust ?Järjehoidja? ja ?Scripta manent III. Maailma parim asi?. Eestis on nahatöö olnud aastakümneid ülipopulaarne. Juba 1920. aastatel kuulusid Eduard Taska firma luksuslikud nahkesemed Eesti tuntumate eksportkaupade hulka. Kokku eksponeeritakse 50 autori töid, põhiosa eksponaatidest on muuseumi enda kollektsioonist. Lisaks saab näha EKA ja Tartu Kõrgema Kunstikooli nahakunsti osakonna üliõpilaste huvitavamaid töid. Vaadata on ka filmiprogramm (Maya Yonesho ?Üks uks? ja Pille Kivihalli, Tiina Piisangu ning Maarja Unduski tegemisi valgustav ?Ecce libri?). Näituse kuraator on Airi Ligi, kujundanud on selle Siiri Nõva.\nEesti Köitekunstnike Ühenduse korraldatav ?Scripta manent III? jätkab rahvusvaheliste köitenäituste traditsiooni. Seekordne väljapanek põhineb Sten Roosi nimelise muinasjutuvõistluse ja ajakirja Hea Laps loomevõistluse materjalidel. Muinasjutukogumiku ?Maailma parim asi? autorid olid kirjutamise ajal 7 ? 15aastased. Kogumikku trükiti 300 nummerdatud eksemplari. Noorte mõnus huumor ja iroonia, tuntud muinasjuttude põimimine ja päris uute loomine on inspireerinud 130 kunstnikku 17 riigist. Näituse on kujundanud Lennart Mänd.\n?Täna kell 17 avatakse A-galeriis ehtekunstnike Caius Kulli ja Kertu Vellerinna näitus ?Ootus?. Caius Kull kasutab klassikalisi kullassepa materjale ja tehnikat, liites omavahel kulda, hõbedat, sünteetilisi ja vääriskive, ainsateks kõrvalekalleteks lisamaterjalina loomaluud ning kohati ootamatu kompositsioon, siis Kertu Vellerind on kasutanud ajalehepaberit, mooni- ja lootuseõiekupraid, kadakat ja sütt. Tema ehted lõhnavad ja tekitavad heli.\n?30. V avati Rotermanni soolalaos EKA lõpetajate näitus. Sellel kevadel lõpetavad nii nelja- kui ka kolmeaastase bakalaureuse õppekava läbinud tudengid, keda on kokku 202. Kuna soolalao mahutavusel on piir, on korraldatud paralleelselt terve rida satelliitnäitusi teistes galeriides. Noorte sisearhitektide loomingu näitus avatakse täna disainigaleriis, Toomas Kuusingu isikunäitus on väljas Draakoni galeriis, Jaanus Samma näitust saab näha EKA galeriis. Lõputööde näitusega kaasneb esmakordselt kataloog, mis ilmub trükist juulis. 9. VI kell 18 on pidulik lõpetamine ja esitletakse HULA suvekollektsiooni. Näituse on kujundanud Marco Laimre ja Jaanus Valt, trükised Kristjan Tramberg.\n?30. V avati EKA galeriis graafikadiplomandi Jaanus Samma personaalnäitus ?Bassein?. Fotodest, digiprintidest ja mõnedest klassikalistes tehnikates graafilistest lehtedest koosnev väljapanek esitab ainult basseine.\n?6. VI avatakse G-galeriis Maarja Unduski isikunäitus ?Koht, kuhu panna pea?, kus autor eksponeerib tosinkonda nahkset patja. Need on formaadikad ja intensiivsed tööd, mis tehniliselt teostuselt kuuluvad vaieldamatult tarbekunsti hulka, ent meenutavad intensiivse meeleolu ja psühholoogilise lähenemise poolest pigem pilte või luuletusi.\n?6. VI kell 18 avatakse Tallinna Linnagaleriis Paul Rodgersi näitus ?Nuusuta, nuusuta?. See on skulptuuride ja video näitus, mis uurib (pisut naljakaltki) isiklikke ihaldusi, kirgi ja jõudu ning kuidas need kinnismõtted võivad moonutada ja muuta indiviidi ennasthävitavaks ja tihti hukatuslikuks teistelegi.\n?Hausi galeriis on alates 27. V vaadata raamatu ?Illustreeritud Mudist? köitenäitus. Väljas on 15 EKA nahakunsti osakonna õppejõudude ja üliõpilaste spetsiaalselt selle näituse jaoks loodud köidet Peeter Mudisti möödunud aastal ilmunud raamatule ?Illustreeritud Mudist ehk Tobias?.\n?2. VI avati uus kaasaegse kunsti galerii Artdepoo aadressil Jahu t 12. Uus galerii paikneb Kalamaja linnaosas Patarei kompleksi ja vanalinna vahelisel alal endises tööstuskvartalis ning sellega laiendab Hausi galerii oma tegevusvälja. Artdepoo avati viie noore kunstniku ühisnäitusega ?Zielpunkt: Artdepoo?. Väljas on Maarit Murka, Mara Koppeli, Laurentsiuse, August Künnapu ja Andrei Maksimjuki tööd. Lisaks näitusetegevusele on ArtDepool plaanis tuua oma ruumidesse mitmesuguseid muusika-, tantsu- ning sõnateatri etteasteid. Koostöös kunstiteadlaste ja kunstnikega kavandab ArtDepoo loengusarju. Juba juulis osaleb Artdepoo rahvusvahelise kontakttantsukonverentsi programmis, eksponeerides Thomas Häntzscheli kontakttantsu-teemalisi fotosid.\n?Hausi galerii seekordse suvenäitusena avatakse 4. VI kell 12 Kihnu koduloomuuseumis Nikolai Korma?ovi maalide näitus ?Argipäevad ja pidupäevad?. Väljas on Kihnuga seotud maalid ja kavandid 1950ndatest ning aastatest 2000 ? 2005. 1950ndatel käis Korma?ov saarel kunstitudengina maalipraktikal ning sellest ajast ongi valminud seeria töid, kus ta kujutab kihnlasi nende argises tegevuses.\n?1. VI avati Maarjamäe lossis istemööblinäitused ?Toolilood Eesti Ajaloomuuseumist ja Tartu Kõrgemast Kunstikoolist?. Ajaloomuuseum eksponeerib lugudega toolivalikut muuseumi mööblikollektsioonist. Esemeid saadavad lood, mis kajastavad nende eluteed, tutvustavad valmistajat või hoopis inimesi, kes on neid kasutanud. Toolid valis Ürge Mäetamm, näituse on kujundanud sisearhitektid Andres Labi ja Janno Roosi (OÜ Ruumilabor).\nTartu Kõrgem Kunstikool esitleb mööbliosakonnas valminud tööde valikut. Kunstikooli mööbliosakonnas restaureeritud vanemast mööblist on välja pandud toole Eesti Üliõpilaste Seltsist, Koloman Moseri tool jt. Vanemast esemelisest kultuuripärandist lähtudes on katsetatud ja arendatud tänapäevase kultuurikontekstiga haakuvaid tehnikaid uue mööbli loomisel.\nNäituse on koostanud Liivi Ehmann, Annes Hermann, Malev Toom ja kujundas Liivi Ehmann.\n?26. V avas kunstiühing Pallas Tartu Kunstimaja väikses galeriis pallaslase Helga Jõerüüdi (1925) monotüüpiate väljapaneku.\nHelga Jõerüüt on veel neid väheseid kunstnikke, kes saab öelda, et tema õppejõud olid Pallase korüfeed Anton Starkopf, Ado Vabbe ja Elmar Kits. Helga Jõerüüdi enamasti akvarellmonotüüpia tehnikas vaikelud, maastikud, linnavaated ja portreed, millest mõnd on ka hiljem teiste vahenditega töödeldud, on mõõdukalt üldistatud, motiivid ja värvikäsitlus looduspõhised. Näituse kunstniku eri aegade teoseist on koostanud Margus Meinart ja seda saab vaadata kuni 13. VI.\n?1. VI avati Tartu ülikooli raamatukogus Tartu kõrgema kunstikooli tekstiiliosakonna gobeläänide näitus ?Minu linn?. Väljas on III kursuse tekstiiliosakonna üliõpilaste linnateemalised gobeläänid. Projekti üldjuht on Aet Ollisaar, kudumist on juhendanud Kaire Kuke. Tekstiiliosakonna töödega saab veel tutvuda Tartu Mainori kõrgkooli hoones, kus on eksponeeritud põimevaibad ja gobeläänid osakonna metoodilisest fondist. Alates 21. V on avatud ka suvenäitus Vargamäel Tammsaare talus. Sellesuvine väljapanek ?Arhailine? koosneb 2002. ? 2004. aastani valminud diplomitöödest.\n?31. V peeti Y-galeriis rahvusvahelise mittetöötajate päeva üritus.\nKui 1. V on töörahva püha, siis Y-galerii on kuulutanud maikuu viimase päeva mittetööliste päevaks. Suur osa Tartu elanikkonnast on kas tudengid, boheemlased, nn kultuuriinimesed, s.o hipid, punkarid või lihtsalt joodikud, kellele kellast kellani mingi sihipärane liigutamine on loomulikult ülimalt vastumeelt ja kellele ?töö? on hirmsam sõna kui ?raha?. Õhtu avas Jane Remmi perfomance, siis näitas Martini oma nn impressionistlikku filmikunsti ning õhtu lõpetas kapell Mooses, kes ei taha kuidagi füüsiliselt pillikeeli liigutada, vaid üritavad jätta seda ikka elektronide ning nende abil töötavate arvutusmasinate hooleks.\n?1. VI avati Pärnu Linnagaleriis tänavuse Pärnu aastapreemia laureaadi Andrus Joonase näitus ?Error ja Harmony?. Väljas on 36 uut lille-Aledoiat, ?Poiss ja 1 sinine lill?, seeria ?1,5 päeva peale sõda?, abstraktsed maastikud, kolmeosaline seeria ?Error ja Harmony?. Kokku üle 70 maali viimaste aastate loomingust. Enamikku ei ole varem Eestis ja paljusid ka mitte kusagil mujal esitatud.\n?29. V avati Pärnu uue kunsti muuseumis näitus ?Eestlased Veneetsias. Aeg-maha-arhitektuur?. Väljas on möödunud Veneetsia arhitektuuribiennaali Eesti paviljoni töö: arhitekt Ago Külma ja Soome skulptori Juha-Pekka Jalovaara kokku klopsitud hobusekujuline peldik. Näituse ?Aeg-maha-arhitektuur? idee autor on sisearhitekt Kristjan Holm ja see põhineb Madis Jürgeni menukal raamatul ?Hää koht? (2003), mis tutvustab eestlaste loodud põnevat kuivkäimla-arhitektuuri.\n?Täna kell 18 algab Pärnus Ammende villas E-kunstisalongi oksjon ?Meistritöö?. Seekordses oksjonivalikus on 34 autori tööd, neist haruldasemaks pärliks Adamson-Ericu 1926. aastal valminud maal Pariisi õpingute ajast. Baltisaksa perioodi austajaid rõõmustavad kaks väärtuslikku kunstitööd. Hoffmanni maaliline ?Talumaja?, oksjoni kalleim taies, mõjub kunstniku valitud pruunidest toonidest hoolimata värskelt, Julie Wilhelmine Hagen-Schwartzi loominguliselt kõrgperioodil valminud ?Veneetsia kalur? toob vaatajateni rõõmsa ja romantilise portreemaali. Kõige arvukamalt sisaldab käesolev väljapanek Eduard Wiiralti töid. Pallaslasi esindavad Ida Anton-Agu, Elmar Kits, Johannes Võerahansu, Endel Kõks, Erich Pehap. Oksjonitöid saab Ammende villas näha kaks tundi enne ürituse algust. Internetilehekülg: http://www.e-kunstisalong.ee/oksjon.php\n?1. VI avas Haapsalus taas uksed Evald Okase majamuuseum. Muuseumi esimene näitus on tunnustatud vanameistri väljapanek ?Reisid ajas?, mis annab läbilõike Evald Okase loomingust, maali kõrval on ohtralt eksponeeritud ka joonistusi ja graafikat.\n?5. VI avatakse Haapsalu Linnagaleriis Eesti Kujundusgraafikute Liidu näitus ?Isikupära?. Esitletakse isiklikke mõtted ja arusaamu elust ja kujundusgraafikast, seda, mis hinges ja mis kommertsväärtust ei oma. Kuraator on Marko Keki?ev, osalevad Ivar Sakk, Tõnu Kaalep, Vello Lillemets, Anne Pikkov, Sirja-Liisa Vahtra, Mait Kroonmann, Mart Anderson, Andrei Korma?ov, Martin Rästa, Martin Pedanik, Kristjan Jagomägi, Tiina Tammetalu, Tiiu Pirsko, Mati Veermets, Marko Keki?ev, Martin Eelma, Anton Koovit, Mikk Heinsoo, Igor Hobotov, Kadri-Maria Mitt, Väino Õun, Erko Rundu, Reti Tänavots.\n?28. V avati Kuressaare kultuurikeskuses nelja Espoo linna naiskunstniku Marja-Liia Valkona, Eeva-Riitta Vilkuna, Anneli Hilli ja Helka Immoneni ühisnäitus ?Teisel kaldal?. Pool aastat tagasi osalesid kunstnikud maaliprojektis, mille ühendav motiiv oli pink. Katsetati uudseid lahendusi, mis käsitlesid värvi ja vormi koosmõju inimesele. Sellel näitusel sündiski sõpruskond ning ühine idee teha järgmine näitus Saaremaal. Paljud näitusel esitatud tööd on otseselt mõjutatud Kuressaarest.\n?2. ? 16. VI on Ungaris Szombathely Kunstimajas vaadata Kristi Paabi, Kaire Ranniku, Ketli Tiitsari, Maria Valdma, Dénes Farkasi ja Eemil Karila näitus ?Luba kasvada suureks?. Koostöö Soomest pärit maalikunstniku, Ungari taustaga fotograafi ja eesti ehtekunstnike vahel annab võimaluse võrrelda nii eri maade lapsepõlvemaailmu kui erinevaid viise seda väljendada. Näitusel eksponeeritakse 30 ehet ja nende tegemisel lähtekohaks võetud fotosid, ühendatuna Eemil Karila ja Dénes Farkasi 72 klaasanumast koosneva ruumiinstallatsiooniga.\n?20. V esines MoKSi meedialabori koordinaator helikunstnik John Grzinich koos Paulo Raposoga Serralves Foundationis Portugalis. Nende ühisteos ?Penumbra? oli osa portugali fotograafi fotonäitust saatvast performance?i- ja muusikaprogrammist. Ühisteos põhines suures osas tänavu kevadtalvel Moostes tehtud välisalvestustel. Serralves Foundation Portos on Portugali üks tähtsamaid kaasaegse kunsti keskusi, arhitekt Alvaro Seiza harmoonilis-minimalistliku planeeringuga Serralvese hoone näitusi saadab alati kontsertide, seminaride, tantsuetenduste, sümpoosionide jms paralleelprogramm.\n?Teisipäeval 24. V andis Poola suursaadik Wojciech Wróblewski Theatrumi näitlejale, lavastajale ja tegevjuhile Marius Petersonile üle Poola Vabariigi Hõbedase Teeneteristi. Poola president Aleksander Kwaśniewski määras kõrge autasu väljapaistvate teenete eest Poola ja Eesti koostöö arendamisel.\nMitmed poola teatri, kino ja muusikasündmused on viimastel aastatel toimunud just Theatrumi korraldusel ja kaaskorraldusel: K. Kieślowski filminädal, J. Peszeki külalisetendused ja meistriklass, mitmed poola pärimusmuusika kontserdid, Schola Teatru Wegajty külalisetendused, kohtumised poola näitlejate, lavastajate ja teatriteadlastega.\n?12. VI kell 20 esietendub Theatrumis uuslavastus ?Pido Pahandusõga?, mis on lavakava Võrumaa lugudest ja lauludega. Osalevad Eva Kalbus, Kristi Pumbo, Tõnis Rätsep, Tarmo Song, Donald Tomberg ning Eva Vilt-Malleus.\n?Esmaspäeval, 30. V pandi Vene Draamateatri õuel pidulikult paika teatrihoone uue osa nurgakivi. Pidulikul tseremoonial võttis sõna kultuuriminister Raivo Palmaru ja ehitaja Facio Ehituse AS esindaja. Teatri direktor Marek Demjanov ja kunstiline juht Eduard Toman rääkisid teatri plaanidest tuleval hooajal. Väikese temaatilise etteastega astus üles teatritrupp.\n?Eile hakkas Tallinnas nukuteatri suveõuel trallitama Eno Raua ?Jälle need naksitrallid?! Hoo said sisse muheda kolmiku uued ja veelgi põnevamad seiklused, mis on järjeks paar aastat tagasi mängitud suvelavastusele ?Naksitrallid?. Kogupere suvetralli lavastas Reeda Toots, kunstnikud on Rosita Raud, Sirly Oder ja Marion Undusk, helilooja Tõnu Raadik, liikumisjuht Eike Ülevain, laulusõnade autor Ilmar Trull. Kaasa teevad pea kõik nukuteatri näitlejad, lisaks noortestuudio õpilased.\n?Fine 5 tantsuteatri kaasaegse tantsu ürituste sari ?24 tundi Hobuveskis?: täna kl 15 workshop J. Rauhaluoto juhendamisel (tasuta), kl 17 lühitööd (Fine 5 Tantsukool, ?Tööprotsess?), kl 9 J. Rauhaluoto soolo ?in-out/up-down, around? ja Külli Roosna ?Minu helid? (pilet 50 kr). Laupäeval 4. VI kl 12 workshop J. Rauhaluoto juhendamisel (tasuta), kl 15 lühitööd (Fine 5 Tantsukool; Jattanssi Stuudio ?Dramaatilised variatsioonid?, tasuta), kl 19 Fine 5 Tantsuteater ?24 tundi? ja J. Rauhaluoto soolo ?in-out/up-down, around? (pilet 50 kr). Pühapäeval 5. VI kl 12 workshop J. Rauhaluoto juhendamisel, kl 15 lühitööd (Fine 5 Tantsukool; ?Tööprotsess?, Jatanssi Stuudio ?Dramaatilised variatsioonid?), kl 19 Fine 5 Tantsuteatri ?24 tundi? ja J. Rauhaluoto soolo ?in-out/up-down, around?(pilet 50 kr). Tasulistele üritustele on piletid müügil Piletilevi ja Piletimaailma müügikohtades, Tallinna Linnateatri kassas, meili teel info@fine5.ee ja tund enne algust kohapeal. Ülejäänudtele sissepääs vaba.\n?27. V Ugala kevadpeol kuulutati pidulikult välja Ugala lõppeva hooaja publikulemmikud ehk Kuldõuna laureaadid. Ugala selleaastased Kuldõuna laureaadid on lavastaja Priit Võigemast\n(lavastus ?Terrorism?), kunstnik Jaak Vaus (kujundus lavastusele ?Aarete saar?), näitlejanna Kadri Lepp (rollid lavastuses ?Terrorism?) ja näitleja Priit Võigemast (Jim Hawkinsi roll lavastuses ?Aarete saar?). Võitjad selgusid pingelises konkurentsis. Oma lemmiku valimine on Ugala publikule juba ligi kakskümmend aastat traditsioon. Kuuendat aastat kannab auhind Kuldõuna nime. Seekord andis oma hääle 258 vaatajat (neist 133 hääletussedelitel ja 125 Internetis).\n?4. VI esietendub Elvas Leopold Hanseni majamuuseumi aias (Vaikne t 10) Jüri Kaldmaa absurdne jant ?Külalitsemaja?. Tüki on lavastanud Raivo Adlas, kunstnikutöö tegi Anne Aruste. Mängivad Elva Sinilinnu Suveteatri harrastusnäitlejad.\n?Rahvusooper Estonia annab 5. V oma 99. hooaja viimase etenduse ?Luikede järv?. Enne seda on kella 12 ? 15 kõik linnaelanikud ja külalised kutsutud lõpetama hooaega ja saatma Estonia maja remonti!\nRahvusooperi publikupool on avatud kõigile. Fuajees müüakse suveniie, ?Othello? pileteid saab osta soodushinnaga, ekraanidel näeb videot Estoniast ja palju muud. Laval toimub balletiproov ja õhtuse lavastuse nn näidisülespanek.\nValges saalis saavad lapsed rasvakriitidega joonistada ?Unistuste ooperimaja?; lastega tegeleb ooperipisik Junior ja nendega mängib laulu-tantsumänge mängujuht; Juniori esitletakse pressile; ühes nurgas saavad lapsed tutvuda kostüümidega ja neid selga proovida; saalis on noorteprojektides osalenute paremate tööde näitus; avatud on baar.\nValge saali esine on fotoateljee ? välja on pandud taust ja rekvisiidid ning fotograaf, kellelt saab tellida fotosid. Samuti on ainult sellel päeval võimalik pildistada ja filmida oma kaameraga Estonia ruume.\nTalveaias astub igal pooltunnil rahva ette grimeeritud ja kostüümis solist, kes esitab numbri repertuaaris olevast tükist, jagab soovijaile autogramme. Igal täistunnil tutvustatakse eelseisvat remondi-ehitusprogrammi; avatud on baar.\n?Cannes?i filmiturg oli Eestile edukas. Cannes?i filmifestivaliga paralleelselt tegutsenud filmiturul oli viiendat aastat esindatud ka Eesti Filmi Sihtasutus koos Läti Rahvusliku Filmikeskusega katusorganisatsiooni Baltic Films ühisstendil. Maailma suurimal, Cannes?i filmiturul linastus tänavu kaks sel aastal Eestis valminud mängufilmi: Rene Vilbre lastefilm ?Röövlirahnu Martin? ja Peeter Urbla ?Stiilipidu?. Mõlema mängufilmi vastu tundsid huvi nii müügiagendid kui festivalid, lastefilm ?Röövlirahnu Martin? alustab oma festivalide ringi maikuu lõpul. Cannes?i filmiturul osalenud Eesti Joonisfilmi produtsendi Riina Sildose sõnul äratasid ootamatult suurt huvi animafilmid ?Lepatriinude jõulud? ja ?Frank ja Wendy?. Sõlmiti eelkokkulepped mõlema filmi õiguste müügiks Hollandi, Belgia, Saksamaa ja Taiwani territooriumile. Eeldatavalt linastub koguperefilm ?Lepatriinude jõulud? Madalmaade ja Saksamaa kinodes selle aasta talvisel koolivaheajal. Taiwani levitaja soovib koos ?Lepatriinude jõulude? DVDga välja anda ka ?Lepatriinude jõulude? raamatu. 2006. aastal valmiva täispika joonisfilmi ?Leiutajate küla Lotte? õiguste pakkumise on teinud juba üle 10 Euroopa ja Aasia levitaja, Cannes?is sõlmiti eelkokkulepe Saksamaa müügiagendiga Sola Films. Lisaks müügitööle kohtusid filmiturul osalenud Eesti produtsendid koostööpartnerite, rahastajate ja koolitusorganisatsioonidega. Eesti filmiprodutsentide kõrval osalesid filmiturul ka filmilevitajad BDG Film, Estinfilm ja Tallinnfilm.\nTallinnfilm sõlmis Cannes?is levilepingu Taani filmi ?Kick?n?Rush? Baltimaade õiguste peale ning peab mitmete levifirmadega läbirääkimisi viie võistlusprogrammi filmi kinolevi õiguste üle Eestis, nende hulgas võidufilmi ?L?Enfant? (?Laps?) ja festivali avafilmi ?Lemming? osas. Tallinnfilmi hallatavasse Sõpruse kinno on oodata filme ka Cannes?i festivali kõrvalprogrammidest ?Un certain regard? ja ?Quinzaine des realisateurs?.\n?Kinos Sõprus algab Werner Herzogi ja Klaus Kinski koostööfilmide nädal. Maailma kino ühe karismaatilisema filmipaari Werner Herzogi ja Klaus Kinski filmiprogramm toob vaatajateni viis filmikunsti kullafondi kuuluvat mängufilmi ja dokumentaalfilmi Kinski ja Herzogi pikaajalisest partnerlusest. Ekraanile jõuab kinoklassika maailmanimi ?Aguirre, jumala viha? (1972), millega sai alguse pikaajaline koostöö sakslase Herzogi ja poola päritoluga näitleja Klaus Kinski vahel ning mis tõi Herzogile rahvusvahelise kuulsuse. Ka Herzogi lemmikteose alusel valminud õudusfilmi ?Nosferatu ? öö fantoom? (1978) ja aasta hiljem linastunud draama ?Woyzeck? peategelase rollis on Klaus Kinski. Saksa suurejoonelisemate filmide hulka kuulub veel Herzogi suurteos ?Fitzcarraldo? (1982) ning re?issööri viimane koostööfilm Klaus Kinskiga ?Cobra Verde? (1987). Pärast Kinski surma 1991. aastal valmis Herzogi dokumentaalfilm ?Minu parim vaenlane? (1999), mis räägib avameelselt re?issööri ja näitleja armastuse-vihkamise suhtest. Herzogi ja Kinski filmiprogrammi esitlevad PÖFFi suvekino ning Tallinna Saksa Kultuuriinstituut/Goethe Instituut. Koos filminädalaga on 2. ? 29. juunini rahvusraamatukogus avatud fotonäitus ?Film peab olema füüsiline.Werner Herzog?.\nTOBIASE PÄEVAD HIIUMAAL\n?Meie suurklassiku sünniaastapäeva märgiks korraldas MTÜ Rudolf Tobiase Selts koos Käina kaunite kunstide kooliga 27. ? 29. maini helilooja sünnipaigas Käinas XIII Rudolf Tobiase päevad. Seekord langes peatähelepanu noorte klaverimängijate konkursile, mida korraldati samuti juba seitsmendat korda. Kolmes eri vanusegrupis oli Käina KKK saali tulnud klaveriõpilasi kokku 17 muusikakoolist 34 mängijaga üle Eesti, aga ka sõprussaartelt Ahvenamaalt Soomest ja Rügenilt Saksamaalt. Esmakordselt oli ?ürii eesotsas Eesti Muusikaakadeemia professor Lilian Semper. Korraldajad olid tellinud konkursiks uue kohustusliku pala Alo Põldmäelt (ka tema 60. sünnipäeva puhul), mis sai pealkirjaks ?Tahkuna tuletorn?. Samas kõlas Arvo Pärdi juubeliaasta puhul tema palu ? ja muidugi Rudolf Tobiase loomingut, märgiti ka Beethoveni, Schumanni ja T?aikovski tähtpäeva. Auhinnaliste kohtade, diplomite ja tänukirjadega väärisid ?ürii esiletõstmise Paldiski, Tabasalu, Keila, Orissaare, Rügeni, Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumi, Lasnamäe, Loksa, Ahvenamaa, Käina ja Koeru muusikakoolide esinejad. Ürituse peatoetajad olid Eesti Kultuurkapital, Hiiu maavalitsus ja Läänemere saarte ühendus B7.\nKorraldajad Eha Leiger KKK direktorina ja Tobiase seltsi eesotsas ning Käina ja Kärdla klaveripedagoog Ene Eimre päevade kunstilise juhina polnud kitsid auhindade ja meenetega nii õpilastele, nende õpetajatele kui ka kutsutud külalistele. Kirjastuselt Muusika oli tellitud ja festivaliks ilmunud kogumik kõigi konkursside meie seitsme nimekama helilooja kokku 7 uudispalaga. Tobiase päevad lõppesid helilooja sünnimaja õuel. Järgmine konkurss on aastal 2007.\nARVO VOLMER EESTI MUUSIKAGA AUSTRAALIAS\n?Adelaide?i Sümfooniaorkestri (ASO) peadirigendina esimest täishooaega Austraalias tegutsev Arvo Volmer on juunis seal terve rea kontsertidega. Kaks sümfoonilist programmi Adelaide?i Town Hallis on korraldatud Malaysia Airlinesi toetusel sarjas ?Master Series?. Eile alustatud esimeses kavas ?The Modern Spirit? (2., 3. ja 4. VI) kõlab esiettekandes kohaliku helilooja Jamie Messengeri ?Music for an Absent Film? koorile ja orkestrile, seejärel Mozarti ?Postisarve serenaad? KV 320 ning kaks Arvo Pärdi teost ?Cantus in Memory of Benjamin Britten? ja ?Te Deum?, koorina kaastegevad Adelaide Chamber Singers ja Adelaide Voices. Teises kavas ?The Lyrical Violin? (16., 17. ja 18. VI) on Heino Elleri ?Koit?, Eduard Tubina sümfoonia nr 4 ning Brahmsi viiulikontsert, solistiks Boris Brovtsyn. 7., 8. ja 9. juunil teeb Volmer orkestriga Grainger Studios kaasa ASO omaaegse peadirigendi David Porcelijni algatatud seerias ?Big Rehearsal?, kus noored instrumentalistid saavad osaleda suure orkestri kava ettevalmistustes. 10. juunil on Arvo Volmer kutsutud veel pidulikule õhtusöögile ?The Meeting of the Chiefs? Magill Estate?is, mis kujutab endast ASO peadirigendi ja firma Penfold peaveinimeistri kohtumist arvuka publiku juuresolekul.\n?24. ? 26. V toimus Lätis Siguldas XV rahvusvaheline noorte muusikute konkurss ?Sigulda 2005?. Tegemist on 10 ? 16aastastele muusikakoolide õpilastele mõeldud konkursiga, kus pianistid, viiuldajad, t?ellistid, puhkpillimängijad ning akordionistid ja kandlemängijad võistlevad kõik ühes kategoorias ja ühises vanusegrupis. Konkurss kestis Sigulda kunstide koolis kaks päeva, osalejaid oli Lätist, Leedust ja Eestist ligi 90.\nMeilt osalesid võistlusel viiuldajad Põlvast ning pianist TMKKst. Eesti esindajatest pälvis diplomi Põlva muusikakooli õpilane Kaido Kopli (õpetaja Tiina-Mai Arund), TMKK õpilane Johan Randvere (õpetaja Marja Jürisson) saavutas II koha.\n?Juunikuu neljal neljapäeval räägivad Viru keskuse Rahva Raamatus ürituste seerias ?Kuidas tõlkida tõlkimatut? tõlkimise ja tekstiloomingu suhtest Rein Raud, Hasso Krull, Marek Tamm ja Ülar Ploom.\nAlustatakse kell 20.30, siis, kui Viru keskus oma uksed õhtuks kinni paneb, ja jätkatakse seni, kuni osalejail on jaksu kõneleda.\n2. VI kõneles Hasso Krull ?Tõlkeluulest ja luuletõlkest?, 9. VI räägib Marek Tamm prantsuse moodsast mõttest, 16. VI Rein Raud jaapani kirjandusest, 30. VI Ülar Ploom Umberto Ecost. Tekste loevad Theatrumi näitlejad, kella üheksani on avatud kohvik.\n?26. V võõrustas Läti suursaadik Edgars Skuja Tallinnas Tõnismäel Liivimaa aja- ja kultuuriloo huvilist üldsust, ajendiks J. Chr. Brotze Eesti-teemaliste joonistuste köide. Riias tegutsenud baltisaksa kultuuriloolase Johann Christoph Brotze (1742 ? 1823) joonistusi on näinud Eestis küllap igaüks, kui mitte muud, siis Kristjan Jaagu pilti koolipõlves kindlasti. Tema kogutud ajaloo-, genealoogia-, numismaatika-, arhitektuuri-, kunsti- jm aineseta ning tehnilist joonistamist õppinu üksikasjaliste joonisteta ei saa naljalt hakkama ükski aja- või kultuurilugu käsitlev teos või näitus. Seda rõhutasid korduvalt ühisprojekti tutvustama sõitnud Läti Akadeemilise Raamatukogu asedirektor Jānis Ezers, käsikirjade osakonna juhataja Valdis Mazulis ja Aija Taimiņa rariteetide osakonnast. Lätlased on välja andnud raamatukogus hoiul ?Sammlung verschiedener Liefländischer Monumente, Prospecte, Münzen, Wappen etc? kümnest köitest kolm kommenteeritult ja ka digitaalsel kujul. Seetõttu saavad varemgi Brotze täpsetest joonistustest lähtunud läti restauraatorid iga detaili suurendada ja oma tööd täiustada. Nüüd on kavas Läti saatkonna, Eesti Keele Instituudi jt toetusel ning Raimo Pullati eestvedamisel anda Eestis välja siinset arhitektuuri, eluolu, inimtüüpe, maastiku- ja linnavaateid jms kujutava materjaliga kaalukas köide. Brotze joonistuste hulgast teevad valiku ja tema saksakeelset teksti kommenteerivad kogumiku peatoimetaja Raimo Pullat, Ivar Leimus, Ants Hein, Ants Viires, Lauri Suurmaa ja Tõnis Liibek. Kommentaarid tõlgitakse omakorda saksa keelde. Pullat ei söanda loota töömahukat kahes keeles koguteost eestlaste lugemislaual näha enne kaht aastat, optimistlikumad rehkendavad aastaga.\n?Tallinna Teadlaste Maja diskussioonisarja ?Kodu ja pere mõju eesti keele arengule ja kestmisele? viienda õhtuga lõpetati 25. V selleks hooajaks, jätk tuleb sügisel. Hubases õhkkonnas on TLÜ akadeemilise raamatukogu kohvikus arutatud nii vanemate kui vanavanemate keele mõju lastele ja lastelastele keeleteadlase Elli Riikoja eestvedamisel kui kuulatud haridus- ja teadusministeeriumi keelepoliitika nõuniku Jüri Valge selgitusi keelestrateegia ja selle identiteediprogrammi kohta. Seekord kõnelesid koju tellitud ajakirjanduse osast eneseväljendamise, laste lugemishuvi ja koostöötahte kujundamisel ajakirja Hea Laps peatoimetaja Leelo Tungal ja Sirje Piirsoo ajalehest Saku Sõnumid. Diskussioonisarja korraldamist toetab HTM, arutelu juhib Elsa Pajumaa.


Retseptid | Salvest | Salvest Retseptid | Salvest\nLeitud kokku 0 retsepti\nEi sisalda muna (0)\nEi sisalda nisujahu (0)\nPõnevad ja pilkupüüdvad tervitusampsud erilisteks sündmusteks!\nKlassikaline suupiste peolauale – teistmoodi maitse saamiseks kaunista munad hoopis kilufileega.\nServeeri klassikalist peedi-küüslaugusalatit rukkileival, murenda peale feta juust ja lisa krõmpsud Salvesti Marineeritud kurgiviilud – toekas ja maitsev kõhutäis!\nSupisõbrad, otsige julgelt lusikad välja – põnevad elamused ootavad!\nÜks korralik kreemine salat sobib hästi nii pidusöögiks kui ka argiõhtu lauale!\nSuve hakul on värske kartul meie toidulaua gurmeeroog. Keeda kartulid koorega ja sega need kreemja kastmega, kuhu segatud ohtralt värsket tilli – saad Rootsi kartulisalati. Naudi kas iseseisva roana või grill-liha kõrvale.\nAeglaselt pehmeks keedetud veisekeel on traditsioonilise pidulaua roog, mis on serveeritud koos krõbedate kartuliviilude, magusamaitselise õunamahlas marineeritud kurgi ja tervislike lutserni idanditega. Keelesalat pakub vanu häid maitseelamusi tänapäevases võtmes.\nAasiapärane salat rebitud kanalihaga\nLase end maitsemeeltel kanda idamaistele radadele aasiapärase salatiga. Aeglaselt ahjus küpseda saanud tummine rebitud kanalihaga salat paitab maitsemeeli barbeque-maitsega, põneva tekstuuri annavad tortilla tšipsid, õunamahlas marineeritud kurk ning teravust lisab tšilli.\nVärske ja kevadine salat mõnusa ürdikastmega, mis on tehtud Salvesti kerge majoneesiga.\nKanasalat on lihtsasti valmiv, aga sellegipoolest väga toitev. Elamust pakuvad krõbedad kanatükid ja kaste, mis on kokku segatud maitsestamata jogurtist ning sinepikastmest. Kui kaste tundub liialt vänge, lisa veidi rohkem maitsestamata jogurtit.\nKerge suvine salat magusatest maasikatest on mahlane ja värskendav ning kreemja mangokastme valmistamine võtab ainult hetke.\nKartulisalat on Eesti pidulaudade tõeline klassika, milleta ei möödu ükski sünnipäev ega aastavahetus. Enne kui kokkama asud, pea kindlasti meeles, et salati õige maitse peitub parimates Salvesti koostisosades.\nSoe kartulisalat sinepise kurgisalatiga\nVarasuvine salat värsketest köögiviljadest valmib kiiresti ja on toekas kõhutäis. Salatit saab edukalt valmistada ka õues grillides kartulid ja peekoni kuldseks ning lisaks peenramaalt peotäis rohelist tilli.\nVärviline salat muna ja avokaadoga\nKerge salat muna ja avokaadoga on imehea vahepala – kiiresti valmiv, maitseküllane ning rõõmsates värvides.\nLeivasalat avokaado ja munaga\nKevadiselt värske ja värviline vahepala – eksootiline avokaado ja mungoa idandid serveeritud koos mõnusalt eestimaise täisteraleivaga.\nSündinud Itaalias ning palavalt armastatud ka põhjamaises Eestis!\nMehised ja maitsvad road terve pere rõõmuks ja korralikuks kõhutäieks!\nEi pea olema sugugi neljapäev, et võiksid kalast põnevaid roogi luua!\nMõnusalt mahe suvikõrvitsa quiche, millele lisab põnevust sinepikaste ja külmsuitsulõhe.\nGrillitud lõhevardad sinepikastmes\nGrillitud lõhe, mahlane ananass, särtsakas paprika ja maheda maitsega Sinepikaste moodustavad ideaalse terviku.\nLihtne ahjukala magus-vürtsika köögiviljakattega\nMõnusalt vürtsikas kalaroog, mille lisandiks sobivad ideaalselt riis, kuskuss või kõvem nisuleib.\nImemaitsvad kartulikotletid, millele annab erilisema maitse kreemjas tursamaksasalat.\nSuitsukalast võileivakate on põnev vaheldus tavapärastele võileibadele.\nKalakotletid tartar kastmega\nMahlased kalakotletid, mis on valmistatud lõhefileest. Hakkmassist kotletid meeldivad ka neile, kes muidu kala peale nina kirtsuvad.\nKala magushapus Hiina kastmes\nAasiapäraselt särtsakas ja kaloritelt kerge roog, kus kohtuvad valge ja punane kala, köögiviljad ning muidugi Salvesti Hiina kaste oma magushapude nüanssidega. Serveeri riisi või kinoaga!\nPealt krõbedad ja kuldsed ning seest mahlased ja maitsvad!\nTomatine pelmeenivorm on maitsev kõhutäis, mis valmib kiiresti ja lihtsalt. Kuna vormi on lihtne valmistada, võid julgelt lapsed kokkama kutsuda. Serveeri maitserohelisega.\nSuviselt värske ja kerge roog, millele annab mahlasust Salvesti Hõrkude köögiviljadega pastakaste! Retsept sobib hästi ka taimetoitlaste menüüsse.\nÜks maitsev ja toitev roog võib valmida ka lihata!\nKartulipannkook tüümianiseente ja suvikõrvitsasalatiga\nTäidisega pannkook on üks hea ja maitsev toit, mis sobib nii toekaks hommikusöögiks, lõuna ajal keha kinnitamiseks või kergemaks õhtusöögiks. Pannkoogi sisse on peidetud kartulitamp, mis tagab korraliku kõhutäie, täidiseks aromaatsed tüümianiga praetud seened ning mahlane suvikõrvitsasalat. Retseptis toodud kogused on korralikuks kõhutäieks ühele või kergemaks toiduks kahele sööjale.\nKrõbe tofu magushapus Hiina kastmes\nHiina köögi hittroog on maitsev ka ilma lihata! Krõbe tofu maitseküllases magushapus kastmes koos munanuudlitega pakub maitsenaudinguid igale Aasia köögi austajale. Kui soovid vegan varianti, asenda munanuudlid tavaliste nuudlitega.\nTäienda tomati-läätsesuppi vürtsidega ja naudi mõnusat kosutust jahedal õhtul. Kookospiim lisab supile kreemisust, peal troonivad krõbedad saiakrutoonid.\nKuldset, majoneesiselt kreemjad ja küüslaugu ja ürtidega maitsestatud kartulid on oodatud nii argistel einetel kui ka pidusöökidel. Nagu teada, sobib ahjukartul hästi pea igat sorti liha ja kalaga.\nSinu loodud einete magusad lõppakordid jäävad sööjate hinge kauaks helisema!\nKrõbedad kaerahelbed ja kreemjas kamavaht – ideaalne kooslus! Lisaks veel värske mangopüree, mis teeb magustoidu mõnusalt eksootiliseks.\nJõuludel ja aastavahetusel kantakse ikka lauale head ja veelgi paremat!\nPirnipüreest saab valmistada põneva vinegrett-kastme, mis sobib salatitele ja liha- või kalaroogadele. Suletud purgis säilib kaste külmkapis 3-4 päeva.\nKrõbedad pardikoivad kõrvitsasalatiga\nKrõbedad pardikoivad on tõeliseks gurmeeroaks teie aastavahetuspidustuste toidulauale. Lisandiks sobib imeliselt just mahlane kõrvitsasalat koos hapukate granaatõunaseemnetega.\nTõeline talvetoit esiisade retseptivaramust, millele lisaks kapsale-kruubile annab maitset ka parajalt pruun peekon. Toitev hautis valmib imelihtsalt ning on oodatud külaline igal talvisel pidulaual.\nPohlakaste apelsini ja ingveriga\nMitmekülgselt kasulike omadustega pohl on pühadelaual juba tuttav tegija. Lisades apelsini ja ingveri näol veidi eksootilisi noote, saame maitsesümfoonia, mis mekib hästi nii liha, vorstide ja miks mitte isegi magustoiduga!\nMagus-hapud praekapsad õunte ja jõhvikatega\nKa tõelist klassikat saab koduste vahenditega veidi värskemaks ja elavamaks muuta! Magushapu maitseelamus sobib kenasti nii kartuli kui ka kõikvõimalike liharoogadega, mida me siinmail süüa armastame.\nPühadelaud, mida ehib pirukas jääb pikaks ajaks meelde! Krõbe, kuldne ja väga-väga maitsev pirukas sobib hästi ka külakostiks, kui pühad su perele või sõpradele külla viivad.\nKodused kotletid Mulgi kapsaga\nMahlased kotletid sea- ja veisehakklihast, mille kõrvale sobivad täiuslikult Salvesti Mulgi kapsad. Toekama kõhutäie saamiseks võib roa kõrvale serveerida veel ka keedetud kartuleid.\nMiks mitte kasutada mitmekülgset majoneesi ka magustoitudes! Põneva maitsega krõbedad küpsised valmivad lihtsalt ning sobivad hästi nii kodus pererahvale pakkumiseks kui ka külakostiks viimiseks.\nMõnusalt mahlased joogid teevad iga päeva päikeseliseks! Jäätisekokteil ploomimahlaga, jõhvika-apelsinismuuti või hoopis kama-maasikajook? Leia endale sobiv retsept ning erguta oma maitsemeeli isuäratavate smuutide ja kokteilidega.\nMahe mustikamahla ja keefiri kokteil sobib ka pere pisematele. Magusust lisab banaan.\nIndipärane jook mangoüreest ja jogurtist. Magus mangopüree annab piisavalt magusust ja ei ole vaja lisada suhkrut. Sobib hommikueineks või kergeks vahepalaks.\nPaku põnnile maitsvat maasikasmuutit, millele on lisatud toitvat kama. Kama sisaldab rohkelt kiud- ja mineraalaineid. Eriti maitsev palaval suvepäeval.\nMõrkjale jõhvikale pakuvad seltsi mahlane apelsin ja magus banaan, moodustades koos tervisliku vahepala või kiire hommikusjoogi.\nVärskendav kihisev kokteil võlub maitsemeeli suvisel aiapeol. Kirka helepunase kokteili valmistamiseks kasuta kuiva vahuveini, või alkoholivaba vahuveini.\nMahe ja toitev kokteil, mis sobib hästi nii vahepalaks kui ka värskenduseks palaval päeval.\nHõrk jook, mis sobib ideaalselt vahepalaks või lihtsalt kergeks maiustamiseks.\nSuvekuumuses on parim janukustutaja isetehtud mahlajook. Arbuusist ja porgandi-astelpajumehust valmistatud jook maitseb kergelt ja karastavalt.\nSuurepärane hommikusmuuti, mis annab energiat kogu päevaks.\nJääjook on kuuma suvepäeva lahutamatu kaaslane. Valmistatud marjajääst ja veest. Soovi korral võid lisada piparmünti või laimimahla.\nKöögiviljasmuuti on tervislik ja maitsev vahepala, mis pakatav taimsetest vitamiinidest jat toitainetest.\nSuvekuumuses pakub mõnusat jahutust klaasitäis külma isetehtud limonaadi.\nMandlipiim sisaldab rohkelt kaltsiumi, tsinki, magneesiumi ja E-vitamiini, lisaks kasulikke omega-9 rasvhappeid. Kreemise maitsega mandlipiimast valmistatud jook sobib ka laktoositalumatutele.\nJäätisekokteil ploomimahlaga on suvine klassika, millest ei ütle ära ükski laps ega täiskasvanu. Jäätisekokteili valmistamine on imelihtne – vaja vaid blendrit, jäätist ja Mahlaka mehu. Vanilje-koorejäätise asemel võid kasutada ka teisi jäätiseid.\nMarjadest pungil tervisesmuuti – ideaalne värskendav vahepala!\nKülluslik kokteil, mis on pungil troopilistest maitsetest ja vitamiinidest.\nMinutitega valmiv kerge ja tervislik kokteil, mis sobib ideaalselt mõnusaks jahutuseks soojal kevad- või suvepäeval.


Suunakood 526 / +244526 / 00244526 / 011244526, Angola\nSuunakood 526 (+244526 / 00244526 / 011244526)\nSuunakood: 526 (+244 526)\nEesliide 526 on Dundo suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 7159549 ja suunakoodi 526 jaoks tuleb valida number 526 7159549. Dundo asub Angola.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 7159549, suunakoodi 526 (Dundo) ja Riigi suunakood 00244 jaoks tuleb valida number 00244 526 7159549. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 526.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +244 (00244) ega suunakoodi 526 (Dundo).\nKui te ei asu Angola ja soovite helistada inimesele Dundo, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Angola Riigi suunakood on +244 (00244), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Dundo, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +244 526. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 7159549, suunakoodi 526 (Dundo) ja Riigi suunakood 00244 jaoks tuleb valida number 00244 526 7159549.


Palavaga joostud poolmaratoni Eesti meistrid on Tiidrek Nurme ja Liina Luik - Jooksja\nPalavaga joostud poolmaratoni Eesti meistrid on Tiidrek Nurme ja Liina Luik\nPoolmaratoni start täna Narvas. Foto: Narva Energiajooks\nNarvas selgitati täna ligi 30-kraadises palavuses Narva Energiajooksu raames välja poolmaratoni Eesti meistrid. Meestest võitis tiitli suure eduga Tiidrek Nurme ja naistest Liina Luik.\nEsimeses vaheajapunktis 6,3 km peal edetas Nurme lähimaid konkurente Roman Fostit ja keenialast Ibrahim Mukunga Wachirat 1.38-ga. Naistest oli selleks ajaks kindel liider Liina Luik. 10 km vaheaeg tuli Tiidrek Nurmel 31.25. Fosti ja Mukunga jäid temast maha juba ligi kolme minutiga. Nendele omakorda kaotasid minutiga Eesti meistrivõistluste pronksmedalit jahtivad Ivar Ivanov, Raido Mitt ja Rauno Jallai. Naistest jätkas liidrina Liina Luik, kes läks 10 km vaheajapunktist läbi 37.27-ga. Talle kaotas seal teisel kohal jooksev Kaisa Kukk kahe minutiga. Kolmandal kohal jooksis Kukest 27 sekundit tagapool Marion Tibar.\nPalav ilm tegi oma töö, kuid vaatamata sellele jõudis Tiidrek Nurme (TÜASK) Eesti meistrina finišisse ajaga 1:07.11, edestades järgmist lõpetajat Roman Fostit üle kuue minuti. “Läksin omas rütmis. Üllatus, et pidin algusest peale üksi jooksma. Panin stardis nokamütsi alla jääd. Joogipunktis sain treeneri käest uue nokamütsi jääga,” kirjeldas Nurme palavas kulgenud poolmaratoni. Hõbemedal kuulub Roman Fostile (Sparta) ajaga 1:13.50. Pronksile jooksis end Raido Mitt, kes kaotas Fostile vaid kuue sekundiga.\nRoman Fosti sõnul otsustas ta arvestades väikest jalavigastust mitte end täna lõhkuda ja joosta kindla peale teisele kohale. “Kuna Mukunga tempo vajus ära, lootsin, et Eesti mehed jooksevad mulle järgi ja aitavad mind poodiumile joosta. Raido Mitt sai mind kaks kilomeetrit enne lõppu kätte. Viimasel 500 meetril jooksin Mitil eest ära. Mul kukkus veel number eest, hoidsin seda käes ja tulin rahulikult lõpuni,” rääkis Fosti. Edasi on tema eesmärk jalg korda saada. Juulis tahab ta teha kaks tugevat staadionijooksu, neist üks on 10 000 m Eesti meistrivõistlused. Septembris plaanib Fosti osaleda Tallinna Maratoni ühel distantsil.\nRaido Mitt jooksis Ivar Ivavnoviga koos kuni sinnani kui nad Fosti ja Mukunga kinni püüdsid. “Kilomeeter enne lõppu arvasin, et nüüd võiks minna. Nii läksime kahekesi Fostiga Mukungal ja Ivanovil eest. Ma olin ikka väga väsinud. Arvestades seda, kes täna jooksid, veendusin juba algul, et lähen pronski peale välja,” sõnas Mitt. Mukunga lõpetas poolmaratoni alles 5. kohal tulemusega 1:15.25. Enne teda finišeeris neljandana Ivar Ivanov (Võru KJK Lõunalõvi) 1:14.05-ga.\nKaisa Kukk, Liina Luik ja Kaia Lepik autasustamisel. Foto: EKJL\nNaistest võitis Eesti meistritiitli Liina Luik (TÜASK) ajaga 1:21.38. “Täna oli väga raske, palavus mõjutas rängalt. Esines mitmeid hetki, kus keha tahtis alla anda, aga sundisin end ja sain kuidagi lõpuni joostud. Algus tundus väga lihtne, aga mingil hetkel hakkas palavus mõjutama ja tempo langes. Aeg ei tulnud see, mida soovisin, aga peab rahule jääma sellegagi. Üle pika aja selline pikk pingutus ja olen rahul, et tulin võiduka lõpuni,” lausus Luik ajakirja Jooksja Jooksuportaalile.\nHõbemedalile jooksis end Kaisa Kukk (Treeningpartner) tulemusega 1:23.20. “Läksin teise koha peale, sest Liina Luik on tugevam ja saanud ka rohkem valmistuda. Olen viimasel ajal võistelnud rohkem staadionil, ei ole pikka distantsi jooksnud. Olin natuke teadmatuses, kuidas täna välja tuleb,” rääkis Kukk, kes seadis eesmärgiks lõpuni vastu pidada.\n“Kaheksandal kilomeetril hakkas pistma, palav ilm ja pulss üleval. Tuli targalt joosta. Lõpus, kui vahed olid selged, võtsin kergemalt, sest nädala pärast pean Balti matšil 5000 m stardis olema,” lisas ta. Kukk tänas korraldajaid, kes olid rajale pannud lisa joogipunktid ja veega jahutamise võimalused. “Kuuma ilmaga tuleb valida sobiv tempo, mis tundub aeglane, aga kokkuvõttes tasub ära. Need, kellega enamasti rahvajooksudel koos jooksen, alustasid täna minust kiiremini, aga jooksin neist hiljem ise mööda,” märkis Kukk.\nPronksile tõusis distantsi teises pooles Marion Tibarist möödunud Kaia Lepik (Täppsportlased) ajaga 1:25.50. “Alustasin väga ettevaatlikult ja arvestasin ilmaolusid. Kuuenda kilomeetrini oli väga raske ja võitlesin, et mitte rajalt maha tulla, aga siis kosusin ja võtsin tempo veel rahulikumaks. Teine pool tuli juba lihtsamalt, aga väga palav oli,” ütles Lepik. Oma kolmandast kohast sai ta enda sõnul teada alles finišis.\nkaia lepik kaisa kukk liina luik raido mitt roman fosti tiidrek nurme


C. R. Jakobsoni preemiad\nAlates 2020. aastast kiidame ja täname sotsiaalvaldkonna tegijaid ning jagame tunnustusi kolmes kategoorias.\nAasta sotsiaalvaldkonna toetaja\nAasta sotsiaalvaldkonna töötaja - tunnustuse eesmärgiks on väärtustada maakonna sotsiaalvaldkonnas tegutsevat isikut, kes oma tööalase või ühiskondliku tegevusega on panustanud valdkonna arendamisse ja on aasta jooksul silma paistnud erilise tulemuslikkusega.\nAasta sotsiaalvaldkonna toetaja - tunnustuse eesmärgiks on märgata ja tunnustada organisatsiooni või inimest, kes oma materiaalse panusega või vabatahtliku tööga on kaasa aidanud maakonna sotsiaalvaldkonna edendamisele.\nAasta sotsiaalvaldkonna tegu - tunnustuse eesmärgiks on märgata isiku, meeskonna või organisatsiooni ettevõtmist või tegevust, mis on oluliselt kaasa aidanud maakonna või omavalitsuse elanike sotsiaalse elukeskkonna rikastamisele ning täiustamisele.\nAasta sotsiaalvaldkonna töötaja laureaadid on:\n2020 - Priit Ruut\nAasta sotsiaalvaldkonna toetaja tiitli on pälvinud:\n2020 - Kaj Wahlroos\nAasta sotsiaalvaldkonna tegu laureaadid on:\n2020 - Pärnumaa Ühistranspordikeskus sotsiaaltransporditeenuse käivitamine


7 SAMMU TÕELISE ARMASTUSENI — City Detox by Terje Mander\n7 Sammu tõelise armastuseni.\n/Online osalemise võimalus/\nKursus naistele, kuidas taastada kontakt oma tõelise olemusega, et tunda ära see Õige ja olla avatud tõelise armastuse kogemusele.\nKursus põhineb rahvusvaheliselt tunnustatud suhete ekspertide teadmistel ja kogemustel ning Katherine Woodward Thomas`e ülemaailmselt tunnustust leidnud menukil „Kuidas Leida Seda Õiget- 7 nädalat tõelise armastuse leidmiseks“\nKursuse toimumise ajakava ja teemad:\nEsimene moodul/ 27.11.18: Ettevalmistus tõelise armastuse ellu kutsumiseks algab õigest eelhäälestusest ja selge visiooni loomisest.\nOmandad vajalikud mõtteviisid, mis aitavad Sul saavutada läbimurde armastuses ning mis tagavad suurima võimaliku kasu kursusel osalemisest.\nPüstitad inspireeriva ning motiveeriva kavatsuse armastuse valdkonnas, millest saab Sinu Põhja-Nael selle kursuse vältel ja ka edaspidi ning millest lähtuvalt Sa hakkad edaspidi tegutsema, et seda kavatsust ellu kutsuda.\n*Kavatsus on midagi, mida sa plaanid teha või saavutada- see on Sinu eesmärk, siht.\nLood selge visiooni suurepärasest paarisuhtest, mis aitab Sul püsida tõelise armastuse leidmise kursil.\nVisioon on põhialus tõelise armastuse leidmiseks, sest tõde on see, et naine ilma visioonita pöördub alati tagasi oma minevikku.\nAlustad iseseisvalt oma kodu ettevalmistamist armastuse vastuvõtmiseks ning lood ruumi oma ajagraafikusse armastuse jaoks.\nJaotusmaterjalid: Visiooni loomise tööleht + Valmista oma kodu ette armastuse vastuvõtmiseks abimaterjal.\nTeine moodul/ 04.12.18: Mineviku vabastamine ja oma südame avamine taas armastusele.\nSelleks, et tuua oma ellu tõeline ja püsiv armastuse kogemus, tuleb Sul vabaneda kõikidest sisemistest blokeeringutest ja viia kogu oma energia kooskõlla selle tulevikuga, mille loomise eest sa oled otsustanud seista.\nTuvastad ja vabastad mineviku suhted, toksilised suhte dünaamikad, vanad kokkulepped ja vana vimma, mis Sind enam ei teeni aga, mida oled siiani eneses kandnud.\nLisaks kogud kokku kõik mineviku õppetunnid ja integreerid need tuleviku hüvanguks endasse, et minna edasi teadlikuma, targema ja küpsema naisena .\nJaotusmaterjalid: Mineviku Vabastamise tööleht ja Toksiliste suhete transformeerimise abimaterjal.\nKolmas moodul/ 11.12.18: Põhihaavade tervendamine\nSinu piiravad uskumused ning vanad ellujäämis strateegiad on peamised põhjused, miks Sul ei ole veel seda armastust, millest unistanud oled.\nTuvastad ja vabastad vanad mustrid ning piiravad uskumused seoses armastusega. Paljastad, kuidas sa ise oled varjatult kogunud asitõendeid, et need piiravad uskumused vastavad tõele ning teadvustad, millised uued teguviisid toetaks sügavamat tõde Sinu väärtuse kohta olla armastatud.\nLood uue „Armastuse identiteedi“ ning tuvastad puudu olevad oskused ja võimekused, mida vajad selleks, et osata luua ja hoida suhteid teistega tervete ning õnnelikena.\nTeadvustad, millised uued valikud, otsused ja käitumisviisid, aitavad Sul saada edaspidi armastuses rahuldust pakkuvamaid kogemusi.\nJaotusmaterjalid: Põhihaavade tervendamise tööleht + Enesearmastuse Väe praktika + Tunnete ja vajaduste check-list.\nNeljas moodul/ 18.12.18: Vabastamise Tseremoonia ja uue kursi seadmine\nNeljandat sammu alustame Vabastamise tseremooniaga, et lõplikult minna lasta kõigel sellel, mis on siiani takistanud Sul loomast tõelisel armastusel põhinevat paarisuhet.\nPühendud arendama ning omandama uusi oskusi, harjumusi ja võimekusi, et saada selleks versiooniks endast, kes teab ja oskab luua armastavaid suhteid.\nSeadistad ümber oma sisemise suhte dünaamika iseendaga ning lood uue seadistuse külgetõmbeks selle õige partneri kursile.\nTajudes nüüd tõelist potentsiaali ja võimekust luua õnnelikku ja tervet suhet, ülendad Sa oma kavatsust ja visiooni rahuldust pakkuvast paarisuhtest.\nJaotusmaterjalid: Vabastamise Tseremoonia ja uue kursi seadmise tööleht\nViies moodul/ 08.01.19 : Enesearmastuse ja sisemise õnnetunde kultiveerimine, et muutuda erakordselt ligitõmbavaks just sellele Õigele.\nViienda ja väga olulise sammuna alustad Sa enesearmastuse kultiveerimist sügavamal tasandil. Enese tingimusteta armastamine on peamine vundament, et armastada teist inimest. Selleks sa pühendud kõigepealt iseendale ja enda armastama õppimisele, et olla valmis vastu võtma pühendumust oma kallimalt.\nTaastad oma sensuaalsuse luues armastavama ja hoolivama suhte oma füüsilise kehaga, valmistudes nii vastu võtma oma kallimat oma südamesse ja magamistuppa.\nOmandad lihtsad, kuid efektiivsed oskused oma energeetilise vibratsiooni tõstmiseks, et olla erakordselt ligitõmbav õnnele ja armastusele.\nArmastus ja õnn leiab tee sinna, kus seda juba on ja seetõttu hakkad Sa ise armastuse ja õnnelikkuse kultiveerijaks.\nJaotusmaterjalid: Enesearmastuse ja sisemise õnnetunde kultiveerimise praktikad+ Naised, hormoonid ja õnnetunne teaduslik lähenemine ja praktikad.\nKuues moodul/ 15.12.19: Armastuse manifesteerimine koostöös Kõrgema Jõuga\nOmandad manifesteerimise põhiprintsiibid ja rakendad need ellu armastuse manifesteerimiseks.\nLoovutad piduliku rituaali käigus oma selge nägemuse unistuse partnerist Universumile.\nLood usaldusliku suhte Elu Kõrgema Jõuga ning astud koostöösse Eluga, et liikuda iga päevaga lähemale oma unistuste suhtele.\nÕpid esitama arengut ja vastutust võtma soosivaid küsimusi, et areneda kiiremini selleks versiooniks iseendast, kes on valmis, avatud ja võimeline looma püsivat ning õnnelikku paarisuhet.\nJaotusmaterjalid: Manifesteerimise põhiprintsiibid tööleht + armastuse manifesteerimise 6 võtmetegurit + Väge taastavate küsimuste esitamine + Juhatuse küsimine Elu käest\nSeitsmes moodul/ 22.01.19: Olles harinud maad, külvanud seemneid ning väetanud pinnast, oled Sa valmis jätkama iseseisvalt teekonda tõelise armastuse leidmiseks.\nÕpid olema vastupidav ning pidurdamatu tõelise armastuse leidmise teekonnal.\nOmandad oskused mida vajad tervete ning rahuldust pakkuvate suhete loomiseks- piiride kehtestamine, vajaduste väljendamine inspireerival moel, oskus lahendada konflikte lähedust taastaval viisil jne.\nOmandad eelhäälestuse, mis tagab kohtingute perioodiks positiivse hoiaku ning optimistliku enesekindluse.\nÕpid selgeks nipid, mis aitavad Sul kiiresti välja selekteerida, kes väärib Sinu aega ja südant ning kellele on targem jätta oma aeg, ruum ja süda avamata.\nLiikudes kindlalt oma kavatsuse suunas, pole kahtlustki, et varem või hiljem saavutad sa edu ning kohtud oma kallimaga 3 D maailmas. Ebaõnnestumine on võimalik vaid siis, kui alla annad või lepid vähemaga kui tegelikult ihaldad.\nJaotusmaterjalid: 5 praktikat armastuses elamiseks + Jõustav suhe pettumustesse, takistustesse + eelhäälestus, nipid ja oskused abimaterjal.\nNB! Kursuse juhendajad jätavad endale õiguse kursuse sisu muuta ja täiendada vastavalt grupi vajadustele ja soovidele.\nSellel teekonnal juhendavad Sind:\nSirly Jõgi , Calling in The One sertifitseeritud programmi juhendaja\nTerje Mander, 10 aastase kogemusega psühhoterapeut, elustiili nõustaja ning joogaõpetaja, „ Restart“ ehk uus algus 7 päevaga raamatu autor. Tutvu Terjega lähemalt siit: www.terjemander.com\nSinu Investeering 250.- EUR/ Early bird pakkumine 220.- EUR kehtib kuni 11.11.18\nKursuse eest on võimalik tasuda kahes jaos ( 50% ennem kursuse algust 27.11.18 kuupäevaks ja 50% hiljemalt 07.01.2019).\nArveldusarve andmed: City Detox OÜ EE031010220257782226 (Selgituseks oma nimi ning 7 sammu tõelise armastuseni).\nKursusel osalemiseks kirjuta e-mailile: sirly@armastuseakadeemia.ee\nKRIYA JOOGA ning PRANAYAMA tunnid 2018


Lindude kultuuri(r)evolutsioon | Looduskalender.ee\nPostitas Looduskalender - T, 19.02.2019 - 11.11\nNii nagu loodusliku valiku toimel evolutsioneeruvad bioloogilised tunnused, muutub käitumise, oskuste ja tõekspidamiste edasikandumisel ning teisenemisel ka asurkonna kultuur. Kultuurinähtusi on loomariigis uuritud loomulikult inimestel, palju ka primaatidel ja delfiinidel, kuid lisaks ka lindudel.\nLindude laulu uuringutest on kinnistunud arvamus, et ainus kultuuriga seostatav tunnus lindude puhul on häälitsus. Tõepoolest on sama liigi erinevate asurkondade laulul dialekt (näiteks papagoide kutsehüüded erinevad nii regionaalselt kui ka ööbimisseltsingute lõikes), mis on ilmselt juurdunud sotsiaaliseerumise, asurkonna struktuuri, geograafilise varieeruvuse ja partnerivaliku tulemusel ning mida võib nimetada ka kultuuriks. Kultuuri, uudse laulu või käitumisviisi edasikandumiseks on oluline kultuurikandja õppimisvõime.\nMeremolluskite kodade avamiseks toksivad meriskid neid vastu rannakive. / foto: Crotach, Flickr.com\nTulevikuvaates võib sotsiaalne õppimisvõime ehk õppimine teiste kogemusest viia lokaalsete kultuurinähtuste tekkimiseni, eriti isoleeritud asurkondades (näiteks saartel), ning muutuda oluliseks isendi edukuse mõjutajaks. Nii toimub see inimühiskonnas, kuid üha rohkemate uuringute näitel ka lindudel. Sellised kultuurinähtused võivad olla väga stabiilsed ja püsida sajandeid, kuid samas võib aja jooksul muutuda nende vorm, funktsioon või üksikud tunnused; näiteks võib tuua talvikeste (Emberiza citrinella) asurkondade lauluerinevused.\nLindudel võib omalaadset kultuuri täheldada aga veel röövloomade tuvastamisel (levinud musträstal Turdus merula), partneri kosimisel (teada ida-põldvuti Coturnix japonica puhul) või ka toitumisel (näiteks meriskil Haematopus ostralegus). Viimase näitena on ilmselt enim tuntud 1921. aastal Edela-Inglismaal täheldatud rasvatihaste (Parus major) ja sinitihaste (Cyanistes caeruleus) toitumisviis, kus linnud avastasid piimapudelite fooliumkorke nokkides ligipääsu rammusale koorele. See käitumine levis tihaste seas kiiresti ja oli kasutusel vähemalt 20 aastat. Ungaris hankis üks rasvatihaste asurkond kümme aastat talvist toidulisa koobastes talvitavate nahkhiirte ajusid nokkides. Tänaseks on tihaseid uurides selgunud, et nad on head õppijad, kellel omandatud oskused levivad ning püsivad sotsiaalsete võrgustike abil hästi.\nUusi toitumisvõtteid suudavad omandada ka teised linnurühmad. Näiteks Argentinas Valdesi poolsaare lähistel hakkasid lõunakajakad (Larus dominicanus) 1970. aastatel vaalade rasvani pääsemiseks nokkima puhkavate vaaladel nahka. Fotode abil selgus, et kui alguses oli nokitud vaid 2% vaaladest, siis tänaseks lausa 99% – see viitab tegevuse püsivusele ja levikule kajakate seas, kuid kuna nähtust on kirjeldatud vaid kahel üksikjuhul, võib seda pidada lokaalse kultuuri ilminguks.\nUuskaledoonia vares on tuntud oma võime poolest ise tööriistu valmistada ja nende abil toitu hankida. / foto: Tommy Pedersen, Flickr.com\nGeograafilist isolatsiooni ja sotsiaalset õppimist on peetud oluliseks ka uuskaledoonia varese (Corvus moneduloides) tööriistade valmistamisoskuse ning kasutamise väljakujunemises. Samas on teada, et kirjeldatuga suudavad hakkama saada ka isolatsioonis kasvanud ja seega eelneva kogemuseta noorlinnud, mistõttu ei pruugi kultuurinähtuse levimise ja geneetilise tausta eristamine sugugi kerge olla. Paljud linnud – kured ja haned – rändavad sotsiaalsete gruppidena, milles rännet juhivad kogenud linnud. Kogenud lindudelt noortele teadmiste ülekandumist esineb ka trompetkurgedel (Grus americana), kelle rändeteed muutusid optimaalsemaks sedamööda, mida suurema kogemusega olid salga liikmed. Ka kodutuvide (Columbia livia) salkades toimub optimaalsete teekondade õppimine sotsiaalse õppimise teel .\nLihtsustatult võib öelda, et kultuur ja bioloogilised tunnused alluvad evolutsioonile sarnaselt – uue nähtuse tekkimine võib olla juhuslik, kuid see võib ka olla oluliseks uue kultuurinähtuse põhjustajaks. Siiani on kultuurilise fenomeni aspekti loomade puhul paraku enamasti eiratud, kuid viimase kümnendi teadusuuringutega on teadmised selles jõudsalt täienenud.\nAplin LM (2019). Culture and cultural evolution in birds: a review of the evidence. Animal Behaviour 147: 179-187. https://doi.org/10.1016/j.anbehav.2018.05.001.


Samal teemal Saaremaa\n05:36 09. August 2020\nSaaremaa võimud otsivad Tehumardi mälestusmärki rüvetanud isikuid\nSaaremaa vabastamisel natsi sissetungijatest Tehumardi küla lähedal hukkunud Nõukogude armee sõduritele püstitatud monument rüvetati lahingu 75 aastapäeval.\nSaaremaa aardeleid sisaldas vanaaegseid münte — vaadake pilte\nSaaremaalt leiti muinasaare, milles peitus mitukümmend hõbemünti ja mitmesuguseid esemeid. Ajaloolased paigutavad need viikingite sõjakäikude ajastusse.\nReamees Reinu päästmine: NATO liitlased maabusid Saaremaal\nNATO mereväeõppuste Baltops 2019 raames toimuva õppuse Baltic Protector käigus maabus alliansi mereväedessant Eesti suurimale saarele - Saaremaale.\nEsmaspäeva hommikul algasid Kuressaares Saaremaa uue turismimagneti WOW! pereatraktsioonikeskuse ehitustööd. Keskus avab külastajaile uksed 1. mail 2020.\nLäti valitsuses ollakse valmis kaalutlema parvlaevaliini Saaremaale\nUue parvlaevaühenduse loomiseks on vaja ühisinvesteeringuid Läti ja eesti poolt.\nTormi tõttu on elektrita üle kümne tuhande majapidamise\nKui kella 16 seisuga oli Elektrilevi andmetel vooluta rohkem kui 11 500 majapidamist, siis poolteist tundi hiljem oli elektrikatkestuste arv juba tuhande võrra kasvanud.\nKaitseväe juhtkond arutas Saaremaal mere- ja rannikukaitset Kaitseväe juhtkond arutas Saaremaal mere- ja rannikukaitset\nVideosild – Eestis ei abistata hukkunud sõdurite säilmete otsijaid\nSõdurihaudade otsingute riiklik toetamine kergendaks tehtavat tööd tunduvalt, leiavad otsingurühmade esindajad.\nTransnistrias leiti üles Eestis langenud sõduri nõbu\nTerve pere saatusele aitas valgust heita alumiiniumlusikas, mis leiti Saaremaal Teise maailmasõja aegsete lahingute toimumispaigast.\nMaksu- ja tolliameti (MTA) töötajad külastasid juunis ja juulis Saaremaal ning Muhumaal kohvikuid, turul kauplejaid ja ehitusobjekte. Kontrolliti 34 äriühingu ja ühe füüsilisest isikust ettevõtja töötajate registreerimist ning võimalikku ümbrikupalga maksmist. Registreerimata oli 102 töötajast 11.\nTõhus koostöö aitas Saaremaal vältida suuremat leetrite puhangut\nKäesoleva aasta märtsis-aprillis registreeritud leetrite puhang Saaremaal piirdus kaheksa haigusjuhuga, seda suuresti tänu erinevate osapoolte kiirele ja oskuslikule tegutsemisele.\nTunguusi katastroof (ka Tunguusi plahvatus ja Tunguusi meteoriit) oli 30. juunil 1908 Venemaal Siberi taigas Podkamennaja Tunguska lähedal toimunud hiigelplahvatus, mille põhjused ja olemus on tänapäevani lõplikult välja selgitamata.\nEesti Vabariigi 100. sünnipäevale pühendatud EV100 tammikusse istutatakse laste poolt kasvatatud veerandsada tammeistikut.\nSotsiaalminister kavandab tasuta vaktsineerimist leetrihaigetega kontaktis olnutele\nSeoses leetrijuhtudega Saaremaal saatis sotsiaalministeerium kooskõlatusringile riikliku immuniseerimiskava muudatused, millega luuakse võimalus nakkushaigetega kontaktis olnud inimestele riigi poolt tasuta vaktsiini pakkumiseks.\nSaaremaal leetritesse haigestunute arv kasvas veelgi\nSel nädalal sai Saaremaal kinnituse veel kaks leetrijuhtu – nakkuse said algkooli-ealine tüdruk ja üle 30-aastane mees. Kumbki haigestumine pole seotud reisimisega.\nSetomaa vallaesindajad kohtusid Piusa kordonis piirivalvuritega, et tutvuda olukorraga piiril ning arutada koostöökohti seoses piiriehituse ja piiriäärsete elanike igapäevase turvalisuse tagamisega.