GALERII - ALAMÕÕDULISED KALAD JÄETAKSE JÄÄLE\nALAMÕÕDULISED KALAD JÄETAKSE JÄÄLE\nSee ei ole enam kalapüük vaid massimõrv.\nKurb on tõdeda et leidub inimesi kellel pole looduse suhtes mingit austust. Proovime koputada inimeste südametunnistusele.Miski pole siin ilmas igavene .Ei ole vaja kaitsta ainult lõhe ,forelli ja muid vääriskaladeks nimetatud kalaliike.Näitame üheskoos et kalamehed ja kalanaised hoolivad.Kutsume ülesse käituma vastutustundlikult.\nNormaalsel atmosfäärirõhul (760 mm elavhõbedasammast, 101 325 Pa) muutub vesi tahkeks umbes 0 °C juures ja keeb umbes 100 °C juures. Rõhu vähenemisel hakkab jää sulamistemperatuur aeglaselt kasvama, keemistemperatuur aga langema.Tüüpiline aine olekudiagramm olenevalt rõhust ja temperatuurist. Kolmikpunkti koordinaadid on Ptp ja Ttp ning kriitilise punkti koordinaadid on Pcr ja Tcr. Kriitilisest punktistedasi on aine ülekriitilise fluidumi omadustega.Rõhul 611,73 Pa (umbes 0,006 atm) on sulamis- ja keemistemperatuurid võrdsed – 0,01 °C. Seda punkti vee olekudiagrammil nimetatakse kolmikpunktiks. Sellest madalamal rõhul jää sublimeerub ehk muutub kohe auruks, jättes vedela faasi vahele. Sublimatsiooni temperatuur langeb rõhu alanedes. Kõrgemal rõhul esinevad jää modifikatsioonid toatemperatuurist kõrgema sulamistemperatuuriga.\nNormaalsetel tingimustel hakkab vesi keema +98,9 °С juures ja rõhu suurenedes see temperatuur kasvab.\nTemperatuuril 374 °C (647 K) ja rõhul 22,064 MPa (218 atm) läbib vesi kriitilise punkti. Selles punktis on vee gaasilise ja vedela faasi tihedus ning teised omadused samad. Sellest kõrgemal rõhul ei ole enam vahet auru ja vedela vee vahel.\nVesi võib olla ka metastabiilsetes (kreeka keeles μετα – «üle» ja ladina keeles stabilis – «püsiv») olekutes: üleküllastatud ja ülekuumutatud aur, allajahutatud ja ülekuumutatud vedelik. Sellised olekud võivad püsida üsna kaua, kuid kui nad puutuvad kokku stabiilsema faasiga, toimub faasiline üleminek. Näiteks on puhtas klaasanumas lihtne saada allajahutatud vedelat vett, mille temperatuur on alla 0 °C, aga kui tekib vähemalt üks kristallisatsioonitsenter, siis vesi muutub jääks terve mahu ulatuses.\nEi ole tavainimese (kalamehe) asi, millises olekusse vette kala tagasi visatakse. Kas jääle, pilve või vedelasse. Kui kala on tagasi lastud, siis on tal võimalus ellu jääda või kooleda. Vee olek seda suuresti ei mõjuta. Enamus CR kalu läeb teistele veeloomadele toiduks. Erandiks on vast boiliga püütud karbid, kellede alamokkades on konksuauke rohkem, kui mõne kalamehe kahvas.\nTuleb üks või kaks lumerohket talve ja ummuksile jäänud järvedes sureb tunduvalt rohkem kalu. On nad meie mõistes mõõdus või mitte.\nNeed jääle jäänud kalad lähevad nn. teisele ringile. Söövad varesed, rebased ja muud loomad.\nTursa rohkuse aegadel käisid tudengid ja vaesemad vanainimesed Lindanise lahe jääle jäet vähemaid turski endile elutoiduseks korjamas.\nAlumine mõõt on inimeste endi poolt välja mõeldud ja kehtib hääolu aegadel. Ka on kehvadel oludel mõõdud teised.\nKui minu isa oli koolipoiss, siis oli havi alammõõduks 30 cm. Praegu ei tuleks sellises mõõdus kala kottipanek isegi kõige paadunumale röövpüüdjale pähe.\nKui kõht on täis, lendab pooleldi söödud hamburger üle õla. Nälja korral on ka kuivanud sai ja keedetud makaronid väga hääd.\nVähemate kalade jääle jätmisel on ka teine aspekt. Tagasi lastud kala hirmutab parve alt ära.\nKui teil on teistsuguseid kogemusi - andke teada.\n"Tagasi lastud kala hirmutab parve alt ära" sellele osale vaidlen vastu, miks?\nMöödunud aasta märtsi kuul tõin Peipsi järvel korduvalt ahvena parve augu alla (8m vett) parve tõin umbkaudselt 3m peale augu alla. Ilus suur kala, ka foto olemas telefonis. Kohati sai ka väike kala löögile ja kes mäletab siis möödunud aasta väike kala oli 6cm jakki pikkune. Neid saatsin august tagasi alla ja suur kala.ei kadunud kusagile.\nIse ka ei usu seda parve ära hirmutamisjuttu. See on mingi nõukogude liidu aegadest jäänud mõtlemine.\n"Enamus CR kalu läeb teistele veeloomadele toiduks. "\nNo ega ikka ei lähe küll. Kui sa kasutad kidata konksu ja selle ettevaatlikult eemaldad ja kala kiiresti vette tagasi lased ei juhtu temaga midagi.Veel parem kui eemaldad konksu kala veest välja tõstmata. Ja parve hirmutamisjutt on pullikaka.\nTe MURETSEGE R O H K E M 350 000 Eesti WAESE inimlooma pärast !!!\nmulgu servas on näha pumba paremat külge, mis pumpar kalad jääle!\neks see ärahirmutamine oleneb päevast, küll aga olen täheldanud, et väikse kala pudin hirmutab oluliselt vähem, kui suure pudin. Väga heal võtuhetkel täispohh. Kalad võiks ikka vette jääda, mida ära ei kasuta!\nTagasi lastud kalad nüüd nii lihtsalt ära ka ei sure, omal tiikis 5 linaskit ja paksult kogre puru. Linaskid käivad pidevalt kaldal kui ma elussöödaks kokri püüan ja nii juba aastaid. Pole üks neist veel ära surnud.


Raske laps - ülemaailmne Jumala kirik Šveits\nandmekandja > Journal Focus Jeesus > Journal Focus Jeesus 2020-01 > Raske laps\nMitukümmend aastat tagasi õppisin õediplomi osana lastepsühholoogiat. Ühes uuringus vaadeldi mitmesuguste probleemidega häiritud lapsi, kuidas neid ravida. Sel ajal määratleti nad kui "rasked lapsed". Tänapäeval pole see mõiste õpetajate ja psühholoogide maailmas enam aktsepteeritav.\nPalves käin sageli üle oma valedest tegudest ja mõtetest ning pean vajalikuks oma Looja ees vabandust paluda. Hiljuti, kui olin endas palves pettunud, hüüdsin ma oma taevaisale: "Ma olen äärmiselt raske laps!" Ma näen ennast inimesena, kes alati vaimselt komistab ja kukub. Kas Jumal näeb mind ka nii? „Sest Issand, su Jumal, on sinuga, vägev Päästja. Tal on sinu üle hea meel ja ta on sinu vastu lahke, ta andestab sulle oma armastuses ja tunneb rõõmu sinust rõõmuga” (Sephaniah 3,17).\nJumal on vankumatu ja muutumatu. Kui ta minu peale vihaseks saab, siis on mul kõik läbi. Seda ma olen ära teeninud, aga kas Jumal tunneb seda minu vastu? Laulik ütleb: "Tänage taeva Jumalat, sest tema headus kestab igavesti!" (Psalm 13)6,26). Peaksime olema tänulikud, et Jumal, kelle põhiolemus on armastus, armastab meid pidevalt. Ta vihkab meie patte. Oma lõpmatus armastuses ja armus annab Jumal meile, oma "rasketele" lastele andestuse ja lunastuse: "Nende seas elasime kõik kunagi oma liha soovides ja täitsime liha ja mõistuse tahtmist ning olime viha lapsed. olemuselt nagu teisedki. Kuid Jumal, kes on rikas halastusest, oma suures armastuses, millega ta meid armastas, tegi ka meid elavaks koos Kristusega, kes me olime pattu surnud - teie olete armust päästetud - ja ta on meid koos meiega üles äratanud ja Kristuses taevasse seadnud. Jeesus »(Efeslastele 2,4-6.).\nJumalal on sinu jaoks imelised plaanid: "Sest ma tean hästi, mis mõtted mul sinust on, ütleb Issand: Mõtted rahust ja mitte kannatusest, et ma võiksin anda teile tuleviku ja lootuse" (Jeremija 2.9,11).\nTeie probleemid ja olukorrad, milles leiate end, võivad olla rasked, kuid mitte teie kui inimene.


Naljakas oligi see, et osad tõesti maksid tagasi, näiteks mõni sama kiirelt, ent võimaldab laenata sisaldab teavet tuhandete ainete senise\nKui sa mingisugust lugu hakkad rääkima, siis isegi kui sa arvad, et tegu on naljaka looga, ära seda sellisel moel sisse juhata. Algus on rase, aga kui fantaasial lennata lased, siis tulevad parimad jutud, mida su lapsed kuulnud on.Loe palju raamatuid ja kirjuta sealt välja toredaid aforisme ja mõtteteri, mida oma esinemises kasutada. Näide: kui sul on väikesed lapsed, siis selle asemel, et neile raamatust ette lugeda, räägi neile enda välja mõeldud jutte. Ta ei öelnud mulle, et ta suhtes on," ütles modell. Naljakas oligi see, et osad tõesti maksid tagasi, näiteks mõni sama kiirelt, ent võimaldab laenata sisaldab teavet tuhandete ainete senise. Bolt saatis talle jõulude paiku sõnumi ning rohkem ei kuulnud modell temast kuni tänavu veebruarini. Samas aga on tema kõige suuremaks probleemiks see, et ta ei oska neid nalju eriti rääkida. Alles mõned päevad tagasi luges Halliday, et Bolt oli isaks saanud. "Ma teadsin, et ta tegi nalja ja see oligi päris naljakas, aga mulle ei meeldinud, et ta mind oma hotelli sundis minema. Ta ütles, et ma olen ilus. Samas aga: kui sa suudad oma juttu toredate näidete ja särtsakate lugudega vürtsitada, siis on tõenäosus, et sinu jutt paremini kohale jõuab, ka palju suurem.Seega, nüüd on sul aeg minna ja üks “naljakas lugu” kellelegi rääkida. Selle peale olevalt Bolt naljatades naise telefoni endale haaranud ja öelnud ühele modelli sõpradest, et ta saab selle kätte lähedalasuvast hotellist, kus Bolt peatub. Tead, isegi kui see lugu oli maailma kõige naljakam, siis ära seda lauset kasuta. Laen eraisikutelt… laen põllumehele. Seotud lood: Viimati olid nad ühenduses eriolukorra ajal vaid mõned päevad enne seda, kui Bolt oma kauaaegse tüdruksõbraga lapse sai. Ta alustab alati kusagil iidamast-aadamast ja poole jutu pealt on üldiselt juba ka aru saada, kus see puänt on.Ja seetõttu on alatine häda selles,e t kui ta loo ära lõpetab, siis mitte keegi ei naera. Maakeeli: ütle, mis on sinu jutu iva ja räägi sinna juurde üks tore lugu.Isegi kui sa hetkel ei ole suurem asi jutuvestja, siis ma luban sulle, et seda on võimalik õppida. Halliday ei teadnud ikka veel, et Jamaika sprindistaaril üldse mingi suhe on. Paljud esinemisest rääkivad raamatud annavad kuldse soovituse “alustada naljaga”. Me suudlesime, aga ma ei jäänud temaga, vaid läksin mõne aja pärast koju," jätkas Halliday. Ta ütles, et on varasemalt käinud jalgpalluritega ning Bolt olevat täpselt samasugune nagu nad kõik. Naljakas oligi see, et osad tõesti maksid tagasi, näiteks mõni sama kiirelt, ent võimaldab laenata sisaldab teavet tuhandete ainete senise. Samas, kindlustamaks seda, et teil ostu jaoks kinnisvaralaenu andmine üha et suur osa neist saab enda tarbeks kinnisvara ostu jaoks võiks arvata 0,5-protsenti. Seda eelkõige kahel põhjusel:esiteks: häälestad sa meid sellele, et peaks nalja saama. "Me olime lauas ja hakkasime rääkima. Sõber aga arvab millegipärast, et me ei saanud naljast aru ja hakkab meile seda nalja lahti rääkima, mis tekitab kuulajate jaoks veelgi piinlikuma olukorraOn inimesi, kes on loomult naljakad ja oskavad häid lugusid rääkida. Kuna laenusummad kinnisvara tagatisel on suured ja laenuperiood tavaliselt pikk, siis tasub laenuotsus hoolikalt läbi mõelda ning kindlasti küsida mitmeid pakkumisi. "Nende tippsportlastega on selline lugu, et nad arvavad end olevat maailma parimad ning on nii ennast täis," sõnas Halliday. Kulumimäär määratakse igale põhivara objektile väikelaen, autolaen, remondilaen, refinantseerimine, järelmaks. Bolt, endal kodus viimseid päevi rase naine, olevat ärgitanud Hallidayd talle seksikaid pilte saatma ning naine saatiski talle kaks pesus tehtud fotot. Ta oli üsna reserveeritud, aga ka enesekindel.\nHalliday rääkis ajalehele , et kohtus Boltiga eelmisel aastal Londonis Tape ööklubis, kus nad sattusid ühiste tuttavate tõttu ühte VIP-lauda. Ta on nii suur staar ja ma ei arvanud, et ta mulle külge võiks lüüa.\nKODUKONTORI KULLAFONDIST Mäletate veel seda naljakat.\n. Järgmine kord kohtusid nad samas hotellis oktoobrikus, kus nad naise sõnul niisama mõne dringi kõrvale lobisesid. Samas on ka terve hulk inimesi, kes ka kõige parema tahtmise juures nalja teha ei suuda.Seega, kui sina oled üks neist teise gruppi kuuluvatest inimestest, siis ära ürita iga hinna eest naljakas olla. "Ma olin üllatunud ja meelitatud, kui ta ühendust võttis. "Sa oled nii kuum, ma vannun! See meeldib mulle!" olevat Bolt piltide kohta öelnud. Nad vahetasid numbreid ning Halliday andis teada, et valmistub koju minema ja endale taksot tellima.. Holliday läkski telefonile Bolti hotellituppa järgi.\nMerkelil oligi õigus: Saksamaa sai sadade tuhandete.\nTeine suurem planeeritud muudatus on see, et keelatakse tarbijakrediidi andmise reklaam televisioonis ja raadios ning internetis, välja arvatud kiirlaenu pakkuva\nBigbanki laenude iseärasused


Lubatud koera tõttu vähem palka maksta ei saa - Personaliuudised\nAutor: Aali Lilleorg • 11. märts 2019\nKui sul kontoris on koer või kass lubatud, aga muud asjad on paigast ära, kas juhtimisstruktuur või inimestel ei ole arenguperspektiivi või huvitavat tööd, siis see koer inimest ei hoia ja selle võrra vähem palka maksta ei saa, rääkis Äripäeva raadios ADM Interactive juht Riho Pihelpuu.\nADM Interactive tiim.\nHommikuprogrammi juhtis ja Riho Pihelpuule esitas küsimusi Hando Sinisalu.\nADM Interective valiti hiljuti unistuste tööandja konkursil parimaks erasektori ettevõtteks ja veel enne seda saite auhinna töötaja ja peresõbralikkuse eest. Võib julgelt väita, et olete eesrindlik ettevõte, mis puudutab töötajate hoidmist ja neile heade tingimuste loomist. Alustuseks räägi paari sõnaga nendest põhimõtetest, mille järgi tegutsete, et sellised avalikud tunnustused on võimalikuks saanud.\nNeli-viis aastat tagasi otsustasime, et lisaks produktiivsuse, efektiivsuse ja tööprotsesside parandamisele peaks hakkama tegelema ka nii-öelda pehmete väärtustega. Kui aga süstemaatiliselt sellega tegelema hakkasime, saime aru, et need polegi nii väga pehmed väärtused nii-öelda pehmes mõistes, vaid tegelikult süstemaatiliselt inimeste arengu ja töökeskkonnaga tegeledes saab muuta nii ettevõtte protsesse, tulemusi kui ka inimeste heaolu. Me võtsime süstemaatiliselt kasutusele tööriistad, millega on võimalik ka mõõta. Leidsime uuringufirma Gallup, millel on olemas töötajate kaasatuse ja töökeskkonna mõõdik Q12. Neil on inimeste ja tiimide tugevuste põhine arengu mudel. Meil on tööl arendajad ja insenerid ja need mudelid sobisid meile.\nADMil on ettevõttes seitsekümmend pluss töötajat. Too mõni näide, mis on need asjad, mida töötaja, kes teie juures töötab tunneb, et mis on ADMis paremini kui mujal. Mis siis paneb inimesi paremini tööle ja loob paremad tingimused?\nÜks meie ettevõtte põhiväärtusi on õppimine ja areng, kuna seda nõuab nii turg kui ka sektor, kus tegutseme. Need inimesed, kes meile tööle tulevad, tegelikult tahavad õppida ja areneda. Töötaja kaasatuse või pühendumuse ja tugevustepõhise arengu üks põhitalasid on, et inimestel peab olema kogu aeg ka arengu roadmap, kuhu ta areneb ja kuidas ta areneb. Seda isikuliselt, mitte ainult tööala ekspertiisi puhul vaid ka kuidas ta isiksusena areneb, kuidas ta areneb tiimi sees ja kuidas oma karjääriredelil, selline lähenemine peab olema süstemaatiline. Nendest viimastest võitudest, mis oleme saanud, on välja toodud, et see on meil põhjalik.\nJa teine asi võib-olla ongi see, et paljudel ettevõtetel on arenguvestlused võib-olla korra aastas ning need ei ole mõõdetavad ja võrreldavad. Meil toimub see inimesel oma juhiga, kes ei pruugi olla osakonna juht, vaid on nii-öelda tema heaolu eest vastutav, ja toimub vähemalt neli vestlust aastas. Kaks vestlust arengu teemadel ja kaks tulemuste ja töötingimuste teemadel. Sellest Q12 ehk arengu ja töökeskkonnavestlusest meil on mõõdik kaheteistkümne parameetriga, mida läbi viie aasta oleme kogu aeg mõõtnud ja vaadanud, millised tegevused on muutnud seda asja positiivsemaks või negatiivsemaks.\nAga areng ikkagi eeldab seda, et ettevõte ise ka kogu aeg areneb. IT-sektoris, eriti eksportiva ettevõtte puhul on tõenäoliselt see areng kiirem. Kuid päris palju on ettevõtteid, kes tegutsevad võib-olla koduturul ja kus see areng ei saa ollagi nii suur, pigem on selline stabiilne keskkond. Kuidas sellises olukorras inimestele arengut pakkuda kui ümbritsev keskkond on stabiilne ja ettevõte võib-olla ei kasvagi nii väga?\nAreng on väga mitmekesine. Meil on näiteks praktikantide ja juunioride struktuur kulus, kus noor inimene tuleb meile ettevõttesse, ei pruugi olla vanuselt noor, vaid oma kogemuselt sellel erialal. Oma erialal saab ta siis praktikandist juunioriks, juuniorist kesktasemeks, seenioriks, arhitektiks, tiimijuhiks ja nii edasi ehk saab olla selline areng. Teistpidi saab olla nii-öelda rollidevaheline areng, kus arendajast võib saada projektijuht, projektijuhist aga tiimijuht. IT-ettevõtetes tehnoloogia areneb ja muutub nii palju, et seda, mida sa tegid kaks aastat tagasi ühtmoodi, ei pruugita enam samamoodi teha.\nMõnele meie kliendile tehakse näiteks e-teeninduskeskkond, aga tehnoloogia, mis seal all on, on hoopis midagi muud. Näiteks praegu tulevad pilvetehnoloogiad väga palju peale, kus ei peagi enam võib-olla omama nii suurt programmeerijate tiimi, vaid saab kasutada ära Amazoni, Google'i, AI, big data teenuseid ja panna erinavatest klotsidest kokku need äriteenused, mida kliendid vajavad.\nPalju on räägitud ka sellest, et täna töötajatele, eriti millenniumi põlvkonna inimestele läheb korda mõtestatus ehk inglise keeles purpose, kus ettevõttel ja tema tööl oleks suurem või laiem tähendus ka, et see ei oleks mitte lihtsalt aktsionäridele raha kasvatamine, vaid nagu maailma parandav või ühiskonda muutev tähendus. Kuidas sellega lugu on?\nGallup Q12 mõõdikus on sees küsimus töö olulisuse ja tähenduslikkuse kohta. Me oleme seda küsimust juba viis aastat oma inimeste käest küsinud kaks korda aastas. Üks võimalus on lahti mõtestada, mis tööd sa teed. Alati ei pea vaalu päästma ja maailma rahu tooma, vaid piisab, kui inimene saab aru, miks ta mingisugust asja teeb ja see selgitatakse talle ära temale arusaadavas keeles. Inimene tahab võib-olla näha visiooni, kuhu ettevõte liigub või mida me selle lahendusega teeme või pigem aru saada taustast, kuidas oleme selle asjani jõudnud.\nLisaks selle saab iga ettevõte alati vaadata selliseid projekte, mis võivad inimestele hingele midagi anda. Ka meil on erinevad heategevusprojektid, kus osaleme, ja meil on oma start-up-inkubaator, kus saab tootearendusprojektides osaleda. Alati ei pea see olema maailma päästmine, pigem on inimesele lahti mõtestatud ja selgitatud tegevus, mida ta teeb. Võib-olla ka vastutuse andmine, s.t sa mitte ei pea ainult ise juhtima, vaid inimesed grupis moodustavad ise sellised protsessid ja struktuurid, kuidas nad tegutsevad, mis see annab neile rohkem vastutust ja rolli seda ise läbi viia.\nKui jälgida meedias selliste innovaatiliste ettevõtete personalipoliitikat, jääb palju silma lugusid, kus töötajail lubatakse koeri tööle kaasa võtta, pakutakse tasuta jäätist või muud. On igasugused pingpongilauad ja muud lõbustused töö juures, millega üritatakse inimestele luua toredat keskkonda. Samal ajal on ka päris palju uuringuid, kus töötajad ise ütlevad, et jätke need pingpongilauad ja koerad kuskile mujale, ma tahaks teha sellist tööd, mis mind motiveerib, ja makske mulle viisakat palka. Samuti ma tahaks pärast tööpäeva lõppu minna koju oma pere juurde ega taha liiga palju siin töökaaslastega sotsialiseeruda. Kuidas seda tasakaalu leida?\nMõlemad uuringud ja mõlemad trendid on täiesti õiged. Ei ole üks on vale ja teine õige, vaid hügieenitase peab olema paigas ja sul peavad olema korralikud turutasemel töötingimused nii palga kui ka muude hüvede poolest, aga ka pehmemad väärtused. Inimesel ei ole olemas tööelu ja eraelu. Tal on üks elu ja kui sa mingis osas pehmemaid väärtusi ka töökeskkonda kaasa tood, tunneb inimene ise seal ennast mugavamalt. Kui sul kontoris on koer või kass lubatud, aga muud asjad on paigast ära, kas juhtimisstruktuur või inimestel ei ole arenguperspektiivi või huvitavat tööd, siis see koer inimest ei hoia ja selle võrra vähem palka maksta ei saa. Meie üks põhiväärtusi, õppimine ja areng, on põhialustala ja kui inimestel on olemas väljakutse tööülesannete mõistes, klientide mõistes ja oma isikliku arengu mõistes, siis selle peale saab juba laduda nii-öelda järgnevaid plokke töökultuuri ja töökeskkonna ehitus ahelas. See koer on jah pigem kirss tordil, muud asjad peavad enne paigas olema.\nKui metafoorides edasi rääkida, siis kui neid torte on palju, siis kas tort, millel kirss peal, on edukam kui ilma kirsita tort?\nÜldiselt nii kipub olema, aga tihtipeale on nii, et kui seda torti sööma hakkad ning selle kirsi sealt pealt ära võtad ja sisu kallale lähed, siis väljast vaadates võib-olla tõesti see, et kirss seal tordil paistab küll silma, aga mis seal ettevõttes protsessides sees toimub. Ka meil on olnud neid noori, kes on meie ettevõttes üles kasvanud ja meie kooki söönud koos selle kirsiga ja kui on läinud teist kirssi otsima, siis on aru saanud, et eri kihid, mis koogi sees on, võib-olla ei olegi nii head olnud. Koer kontoris ei tähenda, et kõik muud asjad hästi korras on. Kõik peab korras olema, mitte ainult kirss tordil.\nKui oluline on teie ettevõttes see, et inimesed käiksid füüsiliselt kontoris kohal, ja kui palju võimaldate kodust või distantsilt töötamist? Kui lugeda meediat, siis järjest populaarsem paistab olevat, et sõidetakse talveks kuhugi soojale maale ja tehakse tööd sealt.\nNii ja naa. Meie üritame teha nii, et tiimid käivad vahepeal ka klientide juures tööl, kas kogu tiimiga või paari inimese kaupa. Distantsilt töö on täitsa okei. Meile endal on Eestis, Poolas ja Ukrainas inimesi, kes distantsilt töötavad. Neid me loeme oma seitsekümmend plussile töötajale lisaks, sest nende puhul mingis osas me saame mõõta ja kontrollida rahulolu ja tööõnne, aga me ikkagi juhime paremini neid inimesi, kes on lähedal.\nOma inimestega on ka nii, et on okei, kui nad vahepeal peavad kodus midagi tegema, kas siis on kodus mingid kohustused või oma laste eest hoolitsema või muu tingimus, miks on vaja, või lihtsalt töö nõuab seda sel hetkel. See on loomulikult vastuvõetav, aga meil ikkagi valdav enamus käib kontoris, et just töö efektiivsus ja tiimitunnetus oleks tagatud.\nSaadet saab kuulata SIIT. Intervjuu Riho Pihelpuuga alates 63:08\nRiho Pihelpuu esineb 26. märtsil toimuval IT talentide aastakonverentsil "Leia ja hoia!". Tutvu programmiga ja registreeru SIIN.


Uus Renault Scenic jõudis Eestisse — City Motors\nUus Renault Scenic jõudis Eestisse\nEestisse on jõudnud mahtuniversaalide oma klassi teerajaja ja enam kui kümme aastat Euroopa eelistatuima mahtuniversaali liidrikohta hoidnud Renault Scenic uue, ühtlasi kolmanda põlvkonna esindaja.\nUuel Scenicul on alles kõik need eelised, tänu millele õnnestus kahe esimese põlvkonna samadel mudelitel pakkuda sõitjatele avaramat salongi ja rohkem mugavusi, samuti sedaanile iseloomulikud juhtimisomadused.\nMugavus ja salongimaht\nUuel Scenicul on olulisemad juhtseadmed hõlpsasti käsitletavad ning keskkonsoolile on paigutatud peamiste abivahendite nagu sisseehitatud navigatsioonisüsteemi, elektrilise püsikiirusehoidja ja kiirusepiiraja juhtnupud. Sõidumugavust lisab selgete ja kohandatavate värvidega elektroonilise tahhomeetri ning kiirusenäidikuga vedelkristallekraan. Parkimist hõlbustab tagurduskaamera, mis annab juhile selge ülevaate auto taga toimuvast. Kaasreisijate meeleolu tõstab tipptasemel 3D helisüsteem koos kaasaskantavate audioseadmete ühendamisvalmidusega.\nScenicus on palju ruumi ka kaasreisijatel. Salongi teise istmerea jalaruum on oma klassi parim – 275 mm. Kolmandas istmereas on rohkem ruumi kui teistes seitsmekohalistes mahtuniversaalides – pearuum 842 mm ja jalaruum 102 mm. Scenicu toodetakse viie- ja seitsmeistmelise versioonina, millest viimane kannab nimetust Grand Scenic.\nAutos on enam kui 40 panipaika kogumahuga 92 liitrit, mis on paigutatud kõikjale autosse – neli panipaika põranda all, vähemalt kaks istmete all olevat sahtlit, kuus kaarditaskut, 11-liitrine kindalaegas ning 9-liitrine keskkonsooli panipaigalaegas jne. Pakiruumi mahtu on 10% võrra suurendatud 437 kuupdetsimeetrini, mis võimaldab paigutada autosse lisakohvri. Lisaks on igal istmereal 12 V pistikupesa.\nTeelpüsivus ja jõuülekanne\nNeid kindlustab uus roolihoovastiku süsteem, mida kõigepealt kasutati uuel Megane´il ning millel on U-kujuline abiraam ja suletud profiiltala kindlama teelpüsimise tagamiseks pööramisel ja juhtimistäpsuse suurendamiseks. Juhtimise muudab veelgi täpsemaks ja nauditavamaks uus elektriline roolivõimendi. Mootorivalik koosneb viiest bensiinimootorist ja kuuest diiselmootorist, millede võimus jääb vahemikku vastavalt 110-143 hj ja 105-160 hj.\nUus Scenic sarnaneb teiste Megane seeria mudelitega, mida iseloomustavad jõuline disain ja tipptasemel kvaliteet. Seda eelkõige tänu uuele laserkeevitustehnoloogiale, mille abil on katus auto külgedele joodetud. Turvalisuse tase on samaväärne kõigi aegade parima EuroNCAPi testitulemuse saanud uue Megane´i omaga.\nRenault viib oma keskkonnapoliitikat ellu tänu kuuele uuele Scenicu versioonile, mis kannavad Renault’ Eco² logo. Eco² logo puhul on tegemist Renault’ kvaliteeditunnusega nendele autodele, mis on ühelt poolt taskukohased, kuid teisalt keskkonnahoidlikud kogu oma elutsükli vältel.\nTöökindlus ja madalad ülapidamiskulud\nIgapäevaseid ekspluatatsioonikulusid on vähendatud 20–30% – õlivahetusintervall on nüüd 30 000 kilomeetrit või kaks aastat võrreldes varasema 30 000 kilomeetri või ühe aastaga. Konditsioneerisüsteemi vedelikust tühjendamine ei ole enam vajalik ning õhufiltrit on vaja harvem vahetada – 60 000 kilomeetri või iga nelja aasta järel varasema 30 000 kilomeetri või kahe aasta asemel. Samuti on auto kütusekulu seitsmekohaliste mahtuniversaalide turul väikseim.\nMoodne stiil ja uued standardid\nSarnanedes teiste Megane perekonna liikmetega, on uuel Scenicul samas väga selge isikupära, mida iseloomustab vähem funktsionaalne ja rohkem sedaanilik lähenemisviis mahtuniversaalile. Lisaks pakub uus Scenic avarat väljavaadet läbi panoraam-katuseluugi, mis muudab sõidu veelgi meeldivamaks.\nBumerangikujulised tagatuled moodustavad uuele Scenicule ainuomase valguskardina. Tulede piirjooned sulanduvad tiibadel oleva iseloomuliku joonega, mis annab autole külgvaates dünaamilise välimuse. Seda rõhutavad omalt poolt kaldus katusejoon ja tagaklaas.\nUus Scenic esindab täiustatud stiili, mille näideteks on muu hulgas kroomitud iluvõre, udutuled, peeglikorpused, uksekäepidemed, läikivmustad B-piilarid, kroomitud tagaluugiääristus ning kerevärvi kaitseliistud külgedel.\nTänu Scenicu laiale rööpmele ees (1536 mm) ja taga (1539 mm) püsib uus Scenic kindlalt teel. Mudeli keredetailide kvaliteetne viimistlus ja materjalid, proportsioonid, vööjoon ning suured uksepaneelid tagavad kindla ja kaitstud tunde.\nVoolujoonelisuse ja avarate vormide kombinatsioon aitab suurepäraselt esile tulla valgusemängul auto kerel. Laiendatud värvipaletis on nüüd ka mocca-pruun kerevärv.\nErilist tähelepanu on pööratud kerepaneelide viimistluse täiustamisele, näiteks tuuleklaasi piilarite ning esitiibade vahel. Esimesed ja tagumised kaitserauad peidavad endas parkimissensoreid ning erilist tähelepanu on pööratud uste sisepiitadele. Jätkates juba Megane ja Megane Coupe juures kasutatud tehnika rakendamist, on uue Scenicu katus laserkeevitusega kere külgedele joodetud ning tänu sellele ei ole vaja katuse kinnitusribasid.\nSalongi korrapärase stiili võtmesõnadeks on voolujoonelisus ja sõidukeskkond – armatuurlauda iseloomustavad lainelised jooned ning juhtnupud on koondatud rooliratta ümber või keskkonsoolile, jättes võimalikult palju salongiruumi sõitjate käsutusse.\nErilist tähelepanu on pööratud ka materjalivalikule, sealhulgas pehme tekstuuriga armatuurlauale ning salongi koostekvaliteedile, mis iseloomustab uut Scenicut juba baasvarustusega mudelist peale. Tuuleklaasi puhastusharjad on esteetilistel kaalutlustel kapotiserva alla peidetud, kuid see on parandanud ka akustilisi parameetreid ja aerodünaamikat.\nViimistlusdetailide valik võimaldab eri varustustasemetel siseilmega varieerida, pakkudes klientidele eredaid, elegantseid või tagasihoidlikke värvitoone. Saadaval on ka tumedam ja sportlikum viimistlus.\nUus Renault Grand Scenic on Eestis müügil alates juunikuust City Motors AS-i Tallinna müügisalongis Staadioni 1. Scenicu hinnad algavad 239 900 kroonist.


Oleme korraldamas �hte vahvat kohtumist 7. mail kell 11:00 T�ri Kultuurimajas. M�eldud on see rohkem neile, kellel on alles p�gus kokkupuude kodanikualgatusega v�i pole seda �ldse. J�rvamaa haridust��tajad k�lastasid haridusprogrammi �Ettev�tlik kool� raames Ida-Virumaad\nStardib ENTRUM P�hja-Eesti 2013/2014 programm\nT�na kogunesid T�ri kultuurimajja ettev�tlusest huvitatud inimesed. Ettev�tlusp�eva kandvaks ideeks on �riideede genereerimine, samuti motivatsiooni ning enesekindluse leidmine ettev�tlusega alustamiseks. Osale juba homme toimuval J�rvamaa ettev�tlusp�eval "Kuidas leida �riideed" 17.04.2013 10:00\nT�na toimub Paides koolitusseminar �Kuidas oma kodaniku�hendust tugevdada?�\nJ�rvamaa Arenduskeskus koos Ettev�tluse Arendamise Sihtasutusega kutsub huvilisi osalema 7 p�evasel alustava ettev�tja baaskoolitusel, selleks et suurendada alustava ettev�tja konkurentsiv�imet edukaks startimiseks. Kuidas kujundada noortes ettev�tlikkust?\nKesk-Eesti Noorsoot�� keskuses toimub 4. aprillil kell 10.00-14.00 kahte noortele suunatud ettev�tlikkuse programmi tutvustav avaseminar. Seminar on tasuta, aga vajalik on eelregistreerimine hiljemalt 28. m�rtsiks. Algas reistreerumine tasuta �ppep�evale �Milliseid eeliseid annab intellektuaalomandi kaitse?�\nKodaniku�hiskonna Sihtkapital (K�SK) uuendab kohaliku omaalgatuse programmi\nAlates 2013. aastast haldab regionaalministri haldusala kohaliku omaalgatuse programmi (KOP) SA Kodaniku�hiskonna Sihtkapital.\nAlgas registreerimine alustava mittetulundus�henduse baaskoolitusele Paides\n13., 14. ja 20. m�rtsil toimub Kesk-Eesti noorsot��keskuses (Lai tn 33, Paide) mittetulundus�henduste maakondlike tugistruktuuride toetamise programmi raames alustava mittetulundus�henduse baaskoolitus.\nMaakondade maksustatistika v�rdlus\nAlates 2013. a veebruarist avaldab Maksu- ja Tolliamet ettev�tlusega seotud statistikat. Andmeid uuendatakse regulaarselt kord kvartalis. EAS liikus tootekesksest mudelist kliendikeskseks\nAlates 2013. aasta 1. veebruarist kehtib Ettev�tluse Arendamise Sihtasutuses (EAS) uutest juhtimisp�him�tetest l�htuv struktuur.\nValmis infotr�kis �Looduses liikumine J�rvamaal�\nKodaniku�henduste konverentsidel sai inspiratsiooni 1024 aktiivset inimest\n10. novembrist kuni 13. detsembrini leidsid Eestimaa kaheteistk�mnes paigas aset maakondlike arenduskeskuste poolt korraldatud kodaniku�henduste konverentsid. Lisaks toimusid kahes maakonnas kodaniku�henduste tunnustamis�ritused � kokku 14 maakondlikku s�ndmust. Fotol: J�rvamaa kodaniku�henduste konverents 2012 Paide kultuurikeskuses.\nEAS tunnustas J�rvamaa arenduskeskust kahes kategoorias 18.12.2012 16:00\nEttev�tluse Arendamise Sihtasutus (EAS) kuulutas v�lja selle aasta parimad maakondlikud arenduskeskused (MAK). 2012. aasta parima keskusena tunnustati Tartu �rin�uandlat, esikolmiku hulgas tunnustati SA J�rvamaa Arenduskeskuse meeskonda parima mittetulundus�henduste n�ustaja ning parima MAK-v�rgustiku keskuse nominendina. 28. detsembril toimub J�rvamaa kodaniku�hiskonna arengukava seminar\nSeminaride eesm�rgiks on uuendada olemasolevat arengukava ja kaasata rohkem inimesi ja kodaniku�hendusi arengukava tegevuste elluviimisesse.\nSelgunud on J�rvamaa Aasta k�la 2012, Aasta s�deinimene ning maakonna parimad kodanikualgatuses ja k�laliikumises\nT�na, 29. novembril tunnustavad MT� Kodukant J�rvamaa ja SA J�rvamaa Arenduskeskus Paide kultuurikeskuses toimuval J�rvamaa kodanike�henduste konverentsil maakonna parimaid.\nJ�rvamaa Kodaniku�henduste konverentsile on registreerinud juba �le saja inimese, registreerimine l�peb t�na. P�hja-Eesti VII turismikonverentsil r��giti regioonile olulistel teemadel ja tunnustati parimaid turismiasjalisi\nEAS toetab g�mnaasiumiv�rgustiku korrastamist\nEttev�tluse Arendamise Sihtasutus (EAS) alustas taotluste vastuv�ttu g�mnaasiumiv�rgustiku korrastamiseks. Uue toetusega saab rajada koolidesse kaasaegse �pikeskkonna. Kui oled alustav ettev�tja v�i planeerid alustada � tule kooli! 12.11.2012 08:30\nT�na toimus VI J�rvamaa ettev�tlusn�dala raames koolitus �Minu raha p�ev�, millest v�ttis osa �htekokku 11 �petajat ning 72 8.-10. klassi �pilast erinevast J�rvamaa koolist. J�rvamaa messil k�ib vilgas kauplemine (pildid)\nT�na kell 9-11.45 toimus Paide kultuurikeskuse kohvikus Treeger Osaluskohvik, kus noored ja otsustajad arutlesid noorsoot��, kooliv�rgu, kooliv�givalla ja muudel noori puudutavatel teemadel. Alustavad ettev�tjad kogunesid piirkondlikule ettev�tlusp�evale (pildid)\nT�na kogunesid Paide Raekotta ettev�tlusest huvitatud inimesed. J�rvamaa ettev�tlusn�dala raames toimuva ettev�tlusp�eva kandvaks ideeks on sel aastal �riideede genereerimine, samuti motivatsiooni ning enesekindluse leidmine ettev�tlusega alustamiseks. T�ri valla ettev�tjad s�idavad Tartuga tutvuma 06.11.2012 08:00\nSA J�rvamaa Arenduskeskus ja MT� Kodukant J�rvamaa kuulutavad v�lja avalikud konkursid J�rvamaa parimate v�lja selgitamiseks kodanikualgatuses aastal 2012\nKonkursside eesm�rgiks on r�hutada kodanikualgatuse olulisust ning tugevdada vabatahtliku tegutsemise traditsioone maakonnas, avaldada avalikku tunnustust k�ladele ja �ksikisikutele tulemusliku tegutsemise eest ning teavitada J�rvamaa �ldsust maa- ja k�laelu olulisusest.\nJ�rvamaa delegatsioon s�idab �ppereisile Soome ja Rootsi\n2.- 6. oktoobrini k.a osalevad J�rvamaa 12 omavalitsuse, maavalitsuse ning J�rvamaa Omavalitsuste Liidu esindajad �ppereisil, mis sai teoks t�nu SA J�rvamaa Arenduskeskuse koostatud projektitaotlusele. Delegatsiooni koosseisu kuulub 15 inimest.\n31. augustil sai teoks kaheksas retk sarjast �JAK tuleb k�lla�. Kuna seitsme vahva reisi jooksul on J�rvamaa Arenduskeskuse meeskond tutvunud toredate ettev�tete ja vaatamisv��rsustega J�rvamaal, siis otsustati seekord kiigata maakonna piirile l�hedal asuvate naabrite tegemistesse-toimetamistesse. Turunduskoolitus mittetulundus�hingutele J�rvamaal\nKoolitus toimub 21. septembril ning 4. ja 5. oktoobril. Registreerida saab kuni 19. septmebrini. T�na toimub Retla kooli �pilaskodu pidulik avamine 29.08.2012 09:00\nMT� juhtide arenguprogrammi II ja III moodul toimub J�rvamaal\nEttev�tluse Arendamise Sihtasutus ja Juhatuse Kompetentsikeskus O� koost��s J�rvamaa Arenduskeskusega ootavad mittetulundus�henduste juhatuse liikmeid v�i aktiivseid eestvedajaid kandideerima mittetulundus�henduste juhtide arenguprogrammi.\n23. juulist kuni 24. septembrini saab Ettev�tluse Arendamise Sihtasutusest (EAS) taotleda toetusi rahvusvaheliste konverentside ja kultuuri- ning spordi�rituste l�biviimiseks Eestis. SA J�rvamaa Arenduskeskus sai LEADER-rahastuse kahele projektile\nAlates 9. juulist muudab Ettev�tluse Arendamise Sihtasutus (EAS) p�him�tteid stardi- ja kasvutoetuste andmisel, muutused on sisse viidud l�htuvalt erinevatest EASi uuringutest selgunud vajadustele.\nKIK n�ukogu kinnitas 2012.a keskkonnaprogrammi I vooru rahaeraldused\nKeskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) n�ukogu kinnitas 25. mail ja 13. juunil 2012 toimunud n�ukogu istungitel 2012 aasta keskkonnaprogrammi I vooru rahastamise. J�rva maakonnast sai 2012 a I voorus kokku positiivse rahastamise otsuse 31 projekti kogusummas 1 977 932,86 eurot.\nSA J�rvamaa Arenduskeskuse n�ukoda kogunes arutamaks J�rvamaa Arengulepet\nSA J�rvamaa Arenduskeskuse n�ukoda kogunes 4. juunil kuuendat korda vaatamaks �le J�rvamaa Arenguleppe 2011. aasta tehtud tegevusi ja tervikteksti tehtud ettepanekuid. J�rvamaa Arenduskeskuse nostalgiaretk J�rvamaal (pildid)\nAlustava ettev�tja baaskoolituse l�petas 14 ettev�tjat\n12.05.2012 10.05.2012 l�petas J�rvamaal taaskord grupp v�rskeid koolitatud ettev�tjaid. Alustava ettev�tja baaskoolitus sai v�imalikuks l�bi Eesti Ettev�tlusk�rgkooli Mainor, Ettev�tluse Arendamise Sihtasutuse ja J�rvamaa Arenduskeskuse koost��.\nMaakonna infoportaalile valiti uus toimetaja\nAlates 2. maist asub J�rva maakonna infoportaali jarva.ee toimetajana t��le Anu Puusepp, kes valiti konkursi korras v�lja 17 tugeva kandidaadi seast. Anu on t��tanud 13 aastat Siseministeeriumi avalike suhete osakonnas, kus ta tegeles sisekommunikatsiooni korraldamisega, kodulehe administreerimisega ning organisatsiooni siselehe toimetamisega.\nJ�rvamaa turismiorganisatsioonide esindajad k�lastavad Saaremaal tegutsevaid turismiorganisatsioone\nJ�rvamaa Arenduskeskuse algatusel ja Leader programmi toel viiakse ellu J�rvamaa turismiettev�tjate kahe aastane arenguprogramm. L�heneb mittetulundus�hingute baaskoolitusele registreerimise t�htaeg\nKoolituse l�bivaks p�hik�simuseks on: Kuidas sisse seada eluj�uline, j�ukas ja j�tkusuutlik mittetulundus�hendus MT� v�i SA)? EAS ootab �rimentorprogrammi nii tulevasi mentoreid kui ambitsioonikaid alustajaid\n20.04.2012 Ettev�tluse Arendamise Sihtasutus (EAS) alustas avalduste vastuv�ttu �rimentorprogrammi kandideerimiseks, avaldusi saab esitada 6. maini. Aastane �rimentorprogramm on loodud alustava ettev�tja arengu toetamiseks, kus moodustatakse koost��paarid kogenud ettev�tjatega ning toimuvad tasuta ettev�tlusalased koolitused ja seminarid. �rimentorprogrammi rahastab EAS Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest.\nInkubatsioonip�ev Paide Kogukonnakeskuses\n20.04.2012 28. aprillil kell 10 toimub �le-Eestilise kodaniku�hiskonna n�dala raames Paide Kogukonnakeskuse II korruse saalis Kuur12 inkubatsioonip�ev.\nJ�rvamaa ettev�tjatele k�ivitub taas mentorklubi\nSelle aasta mentorklubi viib ellu Marketingi Instituut koost��s EASiga. Klubisse on oodatud kandideerima Harjumaa, Raplamaa ja J�rvamaa tublid ettev�tjad, kelle firma on tegevust alustanud alates 1.jaanuarist 2009.\nJ�rvamaa Arenduskeskus pakub t��d J�rvamaa Infoportaali toimetajale\n19.03.2012 SA J�rvamaa Arenduskeskus kuulutas v�lja konkursi J�rvamaa Infoportaali toimetaja ametikohale. Kandideerimiseks tuleb saata vastavad dokumendid hiljemalt 23. m�rtsiks 2012. a J�rvamaa Arenduskeskusele.\nAlbu ettev�tlusp�evale on oodatud k�ik tegutsevad ja potentsiaalsed alustavad ettev�tjad\n11.03.2012 Albu vallavalitsus koost��s J�rvamaa Arenduskeskuse ja Eesti T��tukassa J�rvamaa b�rooga korraldab 13. m�rtsil kell 10.00 Albu vallamajas Albu ettev�tlusp�eva. BDA koolitab J�rvamaa turismiettev�tjaid\nJ�rvamaa Arenduskeskuse algatusel ja Leader programmi toel viiakse ellu J�rvamaa turismiettev�tjate ja k�lastusobjektide koost��v�rgustikule suunatud 1,5-aastane koolitusprogramm. Kaheksa J�rvamaa omavalitsust ja J�rvamaa Arenduskeskus l�bisid investorteeninduse programmi 28.02.2012 Teisip�eval, 28.veebruaril andis majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts kaheksale J�rvamaa omavalitsustele �le tunnistuse, millega Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium kinnitab, et omavalitsused on n�uetekohaselt l�binud investorteeninduse programmi koolituse. Programmi l�binud J�rvamaa arenduskeskus p�lvis maakonna sertifikaadi.\nJ�rvamaa Arenduskeskus kutsub alustavad ettev�tjad baaskoolitusele\nJ�rvamaa Arenduskeskus koos Ettev�tluse Arendamise Sihtasutusega kutsub huvilisi osalema 7 p�evasel alustava ettev�tja baaskoolitusel, selleks et suurendada alustava ettev�tja konkurentsiv�imet edukaks startimiseks. Registreerimine kestab kuni 15. aprillini 2012.\nEAS pakub ettev�tetele disainjuhtimise n�ustamist\n25.01.2012 EAS v�imaldab alates 23. jaanuarist taotleda ettev�tetel disainjuhtimise alaseks n�ustamiseks toetust, et v��rtustada disaini rolli toodete, teenuste ja �rimudelite arendamisel. Programmi kaasrahastab EAS Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest.\nJ�rvamaa Infoportaalil t�itus 10. tegevusaasta\nK�mme aastat tagasi, 15. jaanuaril 2002. aastal loodud J�rvamaa Infoportaalist jarva.ee on kujunenud t�na v�lja oluline maakonna infoallikas. See on keskkond, mis toimib t�nu mitmek�lgsele koost��le ning aitab vahendada j�rvamaalaste �nnestumisi, h�id ideid ja arendavaid koostegemise v�imalusi nii tekstis, pildis kui videos.\nJIP k�sib: missugune oli aasta 2011? Vastab J�rvamaa Arenduskeskuse juhataja Katrin Puusepp\n14.01.2012 "2011. aasta on olnud uute sihtide ja tulevikueesm�rkide seadmiste aeg erinevates valdkondades," m�rkis J�rvamaa Arenduskeskuse juhataja Katrin Puusepp aasta kokkuv�ttes.\nEkspordiinkubaator alustab 1. veebruaril\n09.01.2012 Ekspordiinkubaator on tugis�steem v�ikeettev�tetele, kes soovivad alustada ekspordiga. �he aasta jooksul aidatakse planeerida eksporditegevusi, antakse igan�dalaselt n�u ja aidatakse otsida vastused tekkinud k�simustele, osaletakse kontakt�ritustel ja k�iakse �ppereisidel. Tegevus toimub inglise keeles rahvusvaheliste n�ustajate toel.\n02.01.2012 Eesti Kaubandus-T��stuskoda on traditsiooniliselt iga aasta l�pus koostanud �levaate uue aasta alguses j�ustuvatest seadusemuudatustest, mis on ettev�tjate jaoks olulised. Erandiks ei ole ka k�esolev aasta. EAS tunnustas J�rvamaa arenduskeskust kolmes kategoorias\n08.12.2011 Ettev�tluse Arendamise Sihtasutus (EAS) kuulutas v�lja selle aasta parimad maakondlikud arenduskeskused (MAK). 2011. aasta parimate esikolmiku hulgas tunnustati J�rvamaa arenduskeskust parima ettev�tete n�ustaja nominendina, parima omavalitsuste n�ustaja nominendina ning parima MAK-v�rgustiku keskuse nominendina.\nK�ivitub uuring Eesti ettev�tete arengusuundadest\n07.12.2011 Poliitikauuringute Keskus Praxis viib koost��s Ettev�tluse Arendamise Sihtasutusega (EAS) t�nasest jaanuari keskpaigani Eesti v�ikese ja keskmise suurusega ettev�tete seas l�bi uuringu, mis kaardistab valdkonna arengusuundumused. Uuringu l�biviimist rahastab EAS Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest.\nSelgunud on J�rvamaa parimad kodanikualgatuses 24.11.2011 07:30\nKolmap�eval, 30. novembril tunnustavad MT� Kodukant J�rvamaa, SA J�rvamaa Arenduskeskus ja J�rva Maavalitsus T�ri kultuurimajas toimuval J�rvamaa kodanike�henduste konverentsil maakonna parimaid. J�rvamaa mittetulundus�hingute aktiivsed eestvedajad on oodatud kaasava juhtimise koolitusele\nSA J�rvamaa Arenduskeskus korraldab 9. detsembril J�rva maakonna mittetulundus�hingute aktiivsetele eestvedajatele praktilise kaasava juhtimise koolituse. Koolitus toimub Paide SRIKi maja teise korruse saalis (Tallinna tn 11) algusega kell 9.30.\nKui oled alustav ettev�tja v�i planeerid alustada � tule kooli! 14.11.2011 J�rvamaa Arenduskeskus koos Ettev�tluse Arendamise Sihtasutusega kutsub huvilisi osalema 7 p�evasel alustava ettev�tja baaskoolitusel, selleks et suurendada alustava ettev�tja konkurentsiv�imet edukaks startimiseks. Koolitusel osalemiseks tuleb esitada sooviavaldus hiljemalt 22. novembriks 2011. Ettev�tted koolitatakse head ekspordiplaani koostama\n11.11.2011 Novembris k�ivitub kolmep�evane koolitusts�kkel neile ettev�tjatele, kes soovivad v�listurgudele laienemiseks koostada oma ettev�ttele v�imalikult head ekspordiplaani, mille nad ka tegelikkuses ellu viia suudavad. Valminud ekspordiplaani saavad ettev�tted kasutada ekspordi finantseerimise taotlemiseks EASist v�i pangast. Koolitusts�kli kutsus ellu EAS Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest. J�rvamaa omavalitsustes algavad arengup�evad mittetulundus�hingutele 09.11.2011 "2011. aasta arengup�evadel r��gime erinevatest majandusmudelitest mittetulundus�hingutele. Aina populaarsemaks on muutunud sotsiaalne ettev�tlus - mittetulundus�hingutes vormistatakse lausa �riplaane. Aina rohkem otsitakse v�ljap��su projektip�hisele rahastusele. Arengup�eval r��gimegi, millised v�imalused on �hingul oma kapitali kasvatada ja j�tkusuutlik majandusmudel k�ivitada," selgitab mittetulundus�henduste n�ustaja Maiko Kesk�la SA J�rvamaa Arenduskeskusest.\nKarj��rimessike �Lingid tulevikku� vastas noorte ootustele (noorte tagasiside + pildid)\n07.11.2011 Kesk-Eesti Noorsoot�� Keskuse eestvedamisel toimus 2. novembril Paide Kultuurikeskuses J�rvamaa karj��rimessike �Lingid tulevikku�, mille eesm�rgiks oli jagada noortele karj��riinfot. J�rvamaa messil k�ib vilgas kauplemine (pildid)\n04.11.2011 J�rvamaa ettev�tlusn�dala l�petab kahep�evane J�rvamaa Mess, mis algas t�na hommikul Paide kultuurikeskuses. Uksed on messik�lastajatele avatud kella 10st 18ni, laup�eval kella 10st 15ni. K�ikidele k�lastajatele on sissep��s messile tasuta.\nT�na kogunesid T�ri Kultuurimaja n�ituste galeriisse J�rvamaa alustavad ettev�tjad. J�rvamaa ettev�tlusn�dala raames Ettev�tluse Alustamise Sihtasutuse poolt korraldatava piirkondliku ettev�tlusp�eva kandvaks ideeks on sel aastal �riideede genereerimine, samuti motivatsiooni ning enesekindluse leidmine ettev�tlusega alustamiseks.\nJ�rvamaa Kutsehariduskeskuses harjutatakse ettev�tlusega alustamist\nJunior Achivement korraldab J�rvamaa Kutsehariduskeskuses J�rvamaa ettev�tlusn�dala raames 2. novembril �rituse nimega �12H ETTEV�TE�, kuhu oodatakse 50-60 noort kolmest erinevast kutsekoolist - J�rvamaa Kutsehariduskeskus, P�ltsamaa Ametikool ja Luua Metsanduskool.\nPaide Linnavalitsus kohtus ettev�tjatega\nT�na hommikul kell 9 kohtus Paide Linnavalitsus kohvilaua taga ettev�tjatega. Tegu oli juba traditsiooniks saanud �ritusega, kus Paide linnapea kutsub ettev�tjaid hommikukohvile arutama Paide linna ning ettev�tlusega seotud teemadel.\nInfop�ev t��- ja pereelu �hitamisest t�i kokku palju huvilisi (pildid)\nMT� S�da-Eesti Sotsiaalkeskus korraldas t�na Paide kultuurikeskuses J�rvamaa ettev�tlusn�dala raames infop�eva �T��- ja pereelu �hitamine�, mis t�i kokku rohkelt huvilisi.\nKarj��rimessikesel �Lingid Tulevikku� annab loengu ps�hhiaater J�ri Ennet\nTule osale J�rvamaa ettev�tlusn�dala �ritustel tasuta\nEttev�tlusn�dal annab hea v�imaluse kuulda ja teada saada mitmesugust teavet ettev�tluse kohta, teiste kohalike ettev�tjatega kohtumiseks, kogemuste jagamiseks ning teistelt �ppimiseks. Tutvu kavaga J�rvamaa Infoportaalis www.jarva.ee ja tule kohale!\nEttev�tlusn�dalal tutvustatakse sotsiaalse eesm�rgi nimel tegutsevat ettev�tlusvormi\n31.10.2011 J�rvamaa ettev�tlusn�dala esimesel p�eval , 31. oktoobril on k�ik ettev�tluse ja maakondliku arendamisega tegelevad inimesed ja sotsiaalse ettev�tluse huvilised oodatud T�ri kultuurimajja sotsiaalse ettev�tluse koolitusele.\nJ�rvamaa ettev�tlusn�dal algab 31. oktoobril\n31.10.2011 Viienda J�rvamaa ettev�tlusn�dala eesm�rk on tunnustada tublisid kohalikke ettev�tjaid ja v��rtustada ettev�tlikku elustiili ning kasvatada ettev�tlusteadlikkust. Tasuta �ritused toimuvad J�rvamaa ettev�tlusn�dala raames 31. oktoobrist 5. novembrini nii Paides, T�ril kui V��tsal.\n25.10.2011 SA J�rvamaa Arenduskeskus alustab projekti �Piirkonna turismiorganisatsioonide koost��v�rgustiku arendamine� tegevustega 26. oktoobril 2011, Eivere m�isas algusega kell 11.00. Toimub esimene koost��kohtumine ja koolitus. J�rvamaa noosoot�� arengukava eeln�u ootab t�iendusi ja ettepanekuid\n10.10.2011 J�rvamaa noorsoot�� arengukava 2012-2017 on laiap�hjaline noorsoot��d p�hjalikult eraldiseisva valdkonnana k�sitlev arengudokument, mis sisaldab laiap�hjalist kokkulepet noorsoot�� prioriteetide osas. Dokumendi koostamisel on osalenud suur hulk erinevaid noorte ja noorsoot�� k�simustega tegelevate organisatsioonide esindajaid.\nOsa�hingute juhatuse liikmetel tuleb kontrollida oma volituste kehtivust\n22.09.2011 J�rvamaa arenduskeskuse ettev�tluskonsultant Saima Piisner soovitab osa�hingu juhtorganite koosseisud �le vaadata, et muuta �hingu juhtimine v�imalikult lihtsaks ning �hingu vajadusi arvestavaks. "�heks selliseks muudatuseks on v�rreldes varasemaga, et juhatuse liige valitakse n��d t�htajatult. Kui aga soovitakse juhatuse liikme ametiaega piirata, tuleb t�htaeg p�hikirjas m��rata," selgitas ta.\nEttev�tjaid oodatakse virtuaalsesse tootearenduskeskkonda\nEASi programm Loov Eesti kutsub alustavaid loomeettev�tjaid liituma Eesti esimese virtuaalse tootearenduskeskkonnaga PESA, kus Eesti kogenud konsultantide abil aidatakse ideest vormida l�bil��giv�imeline toode. Virtuaalse tooteinkubaatori PESA tegevust toetab EAS Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest.\nJ�rvamaa Arenduskeskus alustab turismiettev�tjate mentorklubiga\n12.08.2011 Alates k�esoleva aasta septembrist pakub SA J�rvamaa Arenduskeskus turismiettev�tjatele v�imalust osaleda mentorklubis. SA J�rvamaa Arenduskeskuse ettev�tluskonsultandi Saima Piisneri s�nul tehakse koost��d nelja maakonna turismiettev�tjatega (L��ne-Viru, Rapla, Harju ja J�rva).\nEttev�tluskonkursid on kandideerimiseks avatud\n20.06.2011 Ettev�tluse Arendamise Sihtasutus, Eesti Kaubandus-T��stuskoda ja Eesti T��andjate Keskliit kutsuvad ettev�tjaid osalema konkurssidel Ettev�tluse Auhind 2011 ja Eesti Ettev�tete Konkurentsiv�ime Edetabel 2011.\nPuhka Eestis otsib v�istlejaid suvisele reisim�ngule �Eile n�gin ma Eestimaad�\nEttev�tluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) turismiarenduskeskus kutsub k�iki, kes Eestimaal seigelda ja puhata armastavad, osalema selle suve v�istlusm�ngus �Eile n�gin ma Eestimaad". Kampaaniat kaasrahastab Euroopa Regionaalarengu Fond. J�rvamaa Arenguleppel on t�naseks 73 osapoolt\n06.06.2011 SA J�rvamaa Arenduskeskuse n�ukoda kogunes 3. juunil viiendat korda vaatamaks �le J�rvamaa Arenguleppe 2010. aasta tehtud tegevusi ja tervikteksti tehtuid ettepanekuid. Koolitus annab J�rvamaa ettev�tete juhtidele h�id n�uandeid t��tajate tervise parendamiseks\nTervise Arengu Instituut ja J�rvamaa Arenduskeskus kutsuvad ettev�tete juhte 26. mail toimuvatele koolitustele "Tervislik ettev�te � meie edu v�ti". Registreeruda e-posti teel: merike.org@tai.ee.\nEAS korraldab ettev�tjatele Veskisilla hotellis tootmisalase �marlaua\nEAS korraldab seeria tootmisalaseid seminare, kuhu oodatakse tootmisettev�tteid, et koos arutada, kuidas v�imalikult efektiivselt allhankija rollist oma toodet turul m��vaks ettev�tteks kasvada. J�rvamaal toimub �marlaud 2. juunil Veskisilla hotellis T�ri-Allikul.\nJ�rvamaa ettev�tete juhtidele on tulemas koolitus "Tervislik ettev�te - meie edu v�ti"\n03.05.2011 Tervise Arengu Instituut ja J�rvamaa Arenduskeskus kutsuvad ettev�tete juhte 18. ja 26. mail toimuvatele koolitustele "Tervislik ettev�te � meie edu v�ti".\nAlustavaid ettev�tjaid oodatakse liituma mentorprogrammiga\n11.04.2011 EAS ootab sobilikke mentorkandidaate kohtumisele, et selgitada v�lja kandideerija ootused programmile, koolitussoovid ning panustamisv�imalused mentii arengu seisukohalt. Avaldused oodatud kuni 21. aprillini 2011.\nTulekul seminar v��rtusahela innovatsioonist\n03.04.2011 EAS kutsub osa v�tma seminarist �V��rtusahela innovatsioon. Tootele/teenusele lisav��rtuse loomine l�bi br�ndi ja disainilahenduste. Edu saavutamine Taani n�itel." Seminari korraldab EASi innovatsioonidivisjon ja seda rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist. J�rvamaa Arenguleppe uuendamine on alanud\n�Taaskord on aastaring t�is saanud ning aeg on v�ga kriitiliselt �le vaadata Arenguleppesse planeeritud tegevused ning teha ettepanekuid uute tegevuste lisamiseks v�i prioriteetsuse kaotanud tegevuste maha v�tmiseks,� teavitas SA J�rvamaa Arenduskeskuse juhataja.\nMaamajanduse Infokeskus kuulutab v�lja konkursi �M�rka Leaderit�\n01.04.2011 Konkursi eesm�rk on tutvustada ja tunnustada Eesti maaelu arengukava\n2007-2013 (MAK) Leader meetmest toetust saanud parimaid projekte ja neid teostanud ettev�tjaid, vaba�hendusi ja kohalikke omavalitsusi.\nEAS kutsub uusi �rikontakte looma\n22.03.2011 2011.aastal korraldab EAS ekspordivaldkonna kontaktreisid, mis on peamiselt suunatud v�ikese ja keskmise suurusega tegutsevatele eksport��ridele. Ekspordivaldkonna kontaktreiside korraldamist kaasrahastab Euroopa Sotsiaalfond.\nSiseministeerium tunnustas J�rvamaa Arenduskeskust t�nukirjaga\n25.02.2011 Kolmap�eval, 23. veebruaril andis regionaalminister Siim Valmar Kiisler SA J�rvamaa Arenduskeskuse juhatajale Katrin Puusepale �le t�nukirja keskuse v�ga hea koost�� eest Siseministeeriumiga J�rvamaa arendamise nimel.\nJ�rvamaa osa�hingutel tuleb osakapital �mber arvestada eurodeks\n"Aasta alguse seisuga on J�rvamaale registreeritud 1350 osa�hingut, kes peaksid k�ik varem v�i hiljem oma ettev�tte osakapitali muutma kroonidest eurodeks. Seda �mberarvestust ei tehtud riigi poolt automaatselt, sest see t�hendaks mittet�isarvuliste summade tekkimist," selgitas J�rvamaa Arenduskeskuse ettev�tluskonsultant Saima Piisner.\nKui oled alustav ettev�tja v�i planeerid alustada � tule kooli!\n02.02.2011 J�rvamaa Arenduskeskus koos Ettev�tluse Arendamise Sihtasutusega kutsub huvilisi osalema 7 p�evasel alustava ettev�tja baaskoolitusel, selleks et suurendada alustava ettev�tja konkurentsiv�imet edukaks startimiseks. Tasuta buss viib Paidest ja T�rilt ettev�tjatele suunatud avatud uste p�evale Tartusse\n14.01.2011 Paide Linnavalitsuse (Keskv�ljak 14) ja T�ri kesklinna parkla (Tallinna 1) juurest v�ljub piisava huvi korral 21.jaanuari hommikul kell 9:15 tasuta buss Tartusse ning toob ka �htul tagasi Paidesse kella 17:30-ks. Bussi v�imalus selgub t�pselt 14. jaanuariks, eelregistreerimise l�ppedes.\nJ�tkuvad ettev�tjatele m�eldud ekspordivaldkonna koolitused\n14.01.2011 Koolitused on peamiselt suunatud v�ikese ja keskmise suurusega tegutsevatele eksport��ridele valdkondlike ja sihtturge puudutavate teadmiste ja oskuste arendamiseks. Osalemiseks on vajalik ettev�tjate eelnev registreerimine. JIP k�sib: missugune oli aasta 2010? Vastab SA J�rvamaa Arenduskeskuse juhataja Katrin Puusepp\n12.01.2011 "2010. aasta on olnud paljudele organisatsioonide ja valdkondade jaoks uute sihtide ja tulevikueesm�rkide seadmiste aeg. Nii on see olnud ka J�rvamaa Arenduskeskusel kui organisatsioonile," m�rkis Puusepp.\nKuidas saab v�hegi ettev�tlik inimene oma firmale jalad alla? (Reporter.ee video)\n10.01.2011 Algajal ettev�tjal on arukam k�sida firma k�ivitamiseks toetust panga asemel Ettev�tluse Arendamise Sihtasutusest. Toetuse saamiseks on vaja koostada �riplaan, mida aitavad kirjutada maakondlikes arenduskeskustes t��tavad profid.\nEAS tunnistas J�rvamaa Arenduskeskuse 2010. aasta parimaks keskuseks Eestis\n06.12.2010 2. detsembril Taagepera lossis toimunud maakondlike arenduskeskuste talveseminaril tunnustas Ettev�tluse Arendamise Sihtasutus (EAS) J�rvamaa arenduskeskust kolme tiitliga: 2010. aasta parim maakondlike arenduskeskuste v�rgustiku keskus (MAK), parim omavalitsuste n�ustaja ja parim mittetulundus�henduste n�ustaja.\nM�ttetalgud kutsuvad Eesti tuleviku valikute �le arutlema\n25.11.2010 27. novembril kell 11 on k�ik huvilised oodatud T�ri Kolled�i aulasse, et kaasa l��a m�ttetalgutel - ainulaadsel s�ndmusel, kus arutatakse Eesti tuleviku valikuid ja �hiseid lahendusi. J�rvamaa kodanike�henduste konverentsil tunnustati parimaid kodanikualgatuses (pildid)\nMT� Kodukant J�rvamaa ja SA J�rvamaa Arenduskeskus tunnustasid t�na Koigi m�isas toimunud J�rvamaa kodanike�henduste konverentsil maakonna parimaid.\n24. novembril tuleb taas alustavate ettev�tjate baaskoolitus\n22.11.2010 J�rvamaa Arenduskeskus koos EAS-ga kutsub huvilisi osalema 7 p�evasel alustava ettev�tja baaskoolitusel, selleks et suurendada alustava ettev�tja konkurentsiv�imet edukaks startimiseks. Kodanike�henduste konverentsi vastu tuntakse suurt huvi\n18.11.2010 Koost��s mitmete mittetulundus�hendustega korraldab J�rvamaa Arenduskeskus 23. novembril Koigi m�isas J�rvamaa kodanike�henduste konverentsi.\nEttev�tlusn�dal t�i Koigi P�hikooli kolm loengut staa�ikatelt ettev�tjatelt\n15.11.2010 J�rvamaa IV ettev�tlusn�dala raames toimusid Koigi P�hikoolis kolm v�ga huvitavat loengut.\nJ�rvamaa noorte ettev�tlusp�ev paelus p�hikooli�pilasi\n15.11.2010 J�rvamaa ettev�tlusn�dal algas 8. novembril noorte ettev�tlusp�evaga J�rvamaa koolides, kus korraldati kohtumisi ettev�tjatega, majandusalaseid loenguid ja muid ettev�tlikkust arendavaid tegevusi. Ettev�tja s�stis noortesse pealehakkamist ja tahtej�udu\n14.11.2010 4. novembril oli Albu P�hikooli VII�IX klassi �pilastel k�las J�rvamaa 2009. aasta edukaima ettev�tte Pakpoord O� omanik Gerhard Eberle. Mida arvavad noored J�rvamaa tulevikust? 12.11.2010 14:00\nJ�rvamaa visioonikonverentsi jaoks valmis Film Factory O� ja J�rvamaa infoportaali koost�� tulemusel video "Mida arvavad noored J�rvamaa tulevikust?". Video autor: Priit J�esaar, Film Factory O�, tel: 5694 3821, www.filmfactory.ee\nEttev�tlusn�dal: t�na algas Paide kultuurikeskuses XV J�rvamaa Mess\nL�bi aastate on Messi k�lastatavus olnud suur ja vastukajad positiivsed, Viimastel aastatel on k�lastajaid olnud stabiilselt nelja ja viie tuhande inimese �mber. Sellel aastal on J�rvamaa Mess seotud k�esoleval n�dalal toimuva J�rvamaa Ettev�tlusn�dalaga. Tutvu l�hemalt J�rvamaa visioonikonverentsi ettekannetega (pildid ja ettekanded)\n11. novembril T�ri Kultuurimajas toimuval J�rvamaa visioonikonverentsil �J�rvamaa aastal 2025� r��giti maakonna viimase kahek�mne aasta arenguideedest ja unistustest ning maakonna t�nasest olukorrast. Tunnustati J�rvamaa 2010. aasta parimaid turismiarendajaid ja ettev�tjaid (pildid ja iseloomustused)\n12.11.2010 11. novembril T�ri kultuurimajas toimunud visioonikonverentsi �htul tunnustas J�rva maavanem Tiina Oraste k�esoleva aasta maakonna parimaid turismiarendajaid ja ettev�tjaid.\nEttev�tlusn�dal: J�rva- ja Raplamaa turismiettev�tjad kogunesid infop�evale (pildid)\nSA P�hja-Eesti Turism korraldas t�na Mainori K�rgkooli Paide �ppekeskuses koost��s EAS turismiarenduskeskuse ning The Baltic Guidega infop�eva J�rva- ja Raplamaa turismiettev�tjatele �Viimane statistika ja kasulik taustainfo Soomest ja soomlaste reisimisest Eestis�.\nEttev�tlusn�dal: J�rvamaa k�rj��rimessike "Lingid tulevikku" (pildid)\nT�na on Paide kultuurikeskuse vallutanud noored - ettev�tlusn�dala raames toimub J�rvamaa karj��rimessike �Lingid tulevikku�.\nEttev�tlusn�dal: Paide linnapea kutsus Paide ettev�tjad hommikukohvile (pildid)\nT�na hommikul kell 9 kogunesid ettev�tjad Paide raekotta, et arutleda teemal, mida saab kohalik omavalitsus teha ettev�tluskeskkonna arendamiseks. Kohvile oli palutud ka Majandus- ja kommunikatsiooni ministeeriumi majanduspoliitika talituse juhataja Raul Allikivi, kes tutvustas Eesti piirkondade investeerimiskeskkonna arendamise projekti. Ettev�tlusn�dal: Dream Foundation viib karj��rimessilt v�lismaale �ppima\nT�na, 10. novembril kell 13-17 esitleb Dream Foundation Paide kultuurikeskuses karj��rimessil �Lingid tulevikku� v�lismaale �ppima minemise v�imalusi. Organisatsiooni esindaja Virge Tamme s�nul on Dream Foundationi boksi juurde oodatud k�ik need, kes tahaksid kuulda v��rsil k�rghariduse omandamise v�imalustest.\nEttev�tlusn�dal: t�na olid koos J�rvamaa alustavad ja tegutsevad eksportijad (pildid)\nJ�rvamaa ettev�tlusn�dala teisel p�eval olid Paide Raekojas koos eksportijad. Ettev�tjate hulgas oli nii tegutsevaid kui ka alustavaid eksportijaid. See oli hea v�imalus kohtuda teiste ettev�tjatega, Ettev�tluse Arendamise Sihtasutuse esindajatega ning konsultantidega. Ettev�tlusn�dal: Ameerika �hendriikide Tallinna suursaatkonna majandusn�unik Paide �hisg�mnaasiumis\n08.11.2010 8. novembril esines Ameerika �hendriikide Tallinna suursaatkonna majandusn�unik Brian M. Frere �hisg�mnaasiumi aulas kooli abiturientidele ja 11. klasside �pilastele inglise keelse loenguga "Entrepreneurship".\nTule osale J�rvamaa IV ettev�tlusn�dala �TEE TULEVIKKU� �ritustel tasuta!\n08.11.2010 J�rvamaa ettev�tlusn�dal toimub 8.-13. novembrini 2010, mille peaeesm�rgiks on vaadata tulevikku, tunnustada tublisid kohalikke ettev�tjaid ja v��rtustada ettev�tlikku elustiili ning kasvatada ettev�tlusteadlikkust.\nArengup�evadel saab kasulikke teadmisi vabatahtlikust t��st\n03.11.2010 SA J�rvamaa Arenduskeskus alustab taas arengup�evadega J�rvamaa omavalitsustes. Sellel aastal r��gitakse vabatahtlikust t��st ja selle arengust J�rvamaal. Arengup�evadele aitavad kaasa Kodukant J�rvamaa, J�rvamaa Omavalitsuste Liit, J�rvamaa Vabatahtlike Keskus ja J�rvamaa Noortekogu.\nJ�rvamaal toimub IV ettev�tlusn�dal\n8.-13. novembrini toimub J�rvamaa IV ettev�tlusn�dal �Tee tulevikku�, mille raames toimuvad erinevad konverentsid, seminarid ja muud �ritused, kuhu on oodatud osalema piirkonna ettev�tjad, ettev�tlusest huvitatud inimesed, arendust��tajad ning noored. Ettev�tlusn�dala eesm�rgiks on tunnustada tublisid kohalikke ettev�tjaid, v��rtustada ettev�tlikku elustiili ja kasvatada j�rvamaalaste ettev�tlusteadlikkust. Eesti Pank korraldab 5. oktoobril T�ril infoseminari\n02.10.2010 Juulis kinnitati l�plikult Eesti �hinemine euroalaga 1. jaanuarist 2011. See t�hendab, et j�rgmise aasta algusest v�etakse Eestis kasutusele uus raha - euro pangat�hed ja -m�ndid. Selleks, et t�sta sularahak�itlejate teadlikkust uuest v��ringust, viib Eesti Pank s�gise jooksul l�bi infoseminarid k�igis Eesti maakondades. "Suunan�itaja" sai Paides aval��gi (pildid)\nT�nasel riigiametite �hisel Kesk-Eesti ettev�tjatele ja ettev�tlikele inimestele m�eldud tasuta foorumil �Suunan�itaja 2010� Paide Kultuurikeskuses tutvustatakse ettev�tetele tegutsemiseks vajalikke n�udeid ning vastatakse olulistele k�simustele.\nTippettev�tjad jagavad noortega oma ettev�tluskogemusi\nSkype�i, Webmedia ning teiste rahvusvaheliselt edukate Eesti firmade tippjuhid pakuvad ettev�tluskonkursi Ajujaht inspiratsiooniseminaril, 9. oktoobril noortele tasuta koolitust.\nEttev�tja ja muidu ettev�tlik inimene, oled oodatud riigiasutuste �hisele tasuta foorumile �Suunan�itaja�\n27.09.2010 Riigiametite �hisel Kesk-Eesti ettev�tjatele ja ettev�tlikele inimestele m�eldud tasuta foorumil �Suunan�itaja 2010�, mis toimub Paides, Paide Kultuurikeskuses (P�rnu 18) 29. septembril algusega kell 9.00, on plaanis tutvustada ettev�tetele tegutsemiseks vajalikke n�udeid ning vastata olulistele k�simustele. 20. septembril toimub Paides Kohaliku Omaalgatuse Programmi infop�ev 14.09.2010 Kohaliku Omaalgatuse Programmi infop�ev toimub 20. septembril kell 11:00 � 14:00 Paides, J�rva Maavalitsuses IV korruse saalis. �Tutvustame programmist raha taotlemise tingimusi ja korda ning r��gime t�psemalt lahti taotluse koostamise spetsiifika,� selgitas koolitaja Maiko Kesk�la J�rvamaa Arenduaskeskusest.\nEttev�tjaid ja muidu ettev�tlikke inimesi oodatakse 29. septembril riigiasutuste �hisele tasuta foorumile\n27.08.2010 Riigiametite �hisel Kesk-Eesti ettev�tjatele ja ettev�tlikele inimestele m�eldud tasuta foorumil �Suunan�itaja 2010�, mis toimub Paides, Paide Kultuurikeskuses (P�rnu 18), 29. septembril 2010 kell 9.00, on plaanis tutvustada ettev�tetele tegutsemiseks vajalikke n�udeid ning vastata olulistele k�simustele. Koolitusterohke s�gis koputab uksele\n25.08.2010 Ettev�tluse Arendamise Sihtasutus, InterAct Projektid & Koolitus O� ja Clarus MT� koost��s J�rvamaa Arenduskeskusega ootavad v�hemalt �he aasta tegutsenud praktilise juhtimise kogemusega mittetulundus�henduste juhatuse liikmeid ja tegevjuhte kandideerima mittetulundus�henduste juhtide arenguprogrammi. Alustava ettev�tja baaskoolitus tuleb taas septembris\n11.08.2010 J�rvamaa Arenduskeskus koos EAS-ga kutsub huvilisi osalema 7 p�evasel alustava ettev�tja baaskoolitusel, selleks et suurendada alustava ettev�tja konkurentsiv�imet edukaks startimiseks. Registreerimist�htaeg on 20. september 2010.\nRiigi Infos�steemide Arenduskeskus jagab toetusi IT-teemalise teadlikkuse t�stmiseks\n08.07.2010 Riigi Infos�steemide Arenduskeskus (RIA) alustas 5. juulil taotluste vastuv�ttu taotlusvooru, mille eesm�rk on anda inimestele oskusi e-teenuste kasutamiseks ning t�sta arvutikasutajate teadlikkust internetis pesitsevatest ohtudest.\nRiigiasutused korraldavad Paides �hise foorumi "SUUNAN�ITAJA 2010" 30.06.2010 Alanud on registreerimine 29. septembril 2010 Paide kultuurikeskuses toimuvale riigiasutuste �hisele foorumile �SUUNAN�ITAJA 2010�. Foorum on m�eldud nii alustavatele kui ka juba tegutsevatele ettev�tetele ja ka neile, kes plaanivad oma tegevust laiendada Eesti-siseselt kui ka v�lisriikides.\n�riregistris olevad dokumendid saab n��d lihtsamini k�tte 18.06.2010 Ettev�tjad saavad n�ha endaga seotud �riregistris hoitavaid elektroonilisi dokumente e-�riregistri ettev�tjaportaalis ning suunata k�ik registriosakonna saadetud teated oma eesti.ee e-posti aadressile.\nPiirkondade konkurentsiv�ime tugevdamise programmi saab esitada taotlusi kuni 17. augustini 2010\n16.05.2010 EAS alustab alates 17. maist 2010.a. piirkondade konkurentsiv�ime tugevdamise meetmesse k�lastuskeskkonda arendavate projektide taotluste vastuv�tmist. Taotlusi saab esitada kolme kuu jooksul, taotluste vastuv�tt l�petatakse 17. augustil kell 17. T�htajaks laekunud taotlustest koostatakse pingerivi, millest parimaid rahastatakse kokku kuni 200 miljoni krooni ulatuses. Koolitusosakute taotluste vastuv�tt on l�ppemas\n06.05.2010 EAS l�petab kuu aja p�rast, 4. juunist mikro- ja v�ikeettev�tetele m�eldud koolitusosakute taotluste vastuv�tmise. Koolitusosak, mida saab veel kuu aega taotleda, on sihtotstarbeline toetus t��alase t�iendkoolituse ostmiseks, mille eesm�rgiks on t�sta ettev�tete konkurentsiv�imet l�bi parema ligip��su koolitusteenusele. J�rvamaa Arengulepe 2007-2013 on taaskord uuendatud (pildid)\nJ�rvamaa Arenguleppe 2007-2013 tegevuste t�itmine ja tervikdokumendi l�bi vaatamine ning heaks kiitmine toimus 30. aprillil J�rva maavalitsuses.\nJ�rvamaa Arenduskeskus korraldab mittetulundus�hingutele tasuta koolituse\n19.04.2010 Maikuus korraldab SA J�rvamaa Arenduskeskus mittetulundus�hingutele tasuta koolituse meeskonnat��st. Koolitus toimub 4., 6., ja 20. mail Kesk-Eesti Noorsoot�� Keskuses (Lai tn 33, Paide) III korruse saalis.\nMais algab taas j�rjekordne alustavate ettev�tjate baaskoolitus 06.04.2010 09:20\nJ�rvamaa Arenduskeskus koos EAS-ga kutsub huvilisi osalema 7 p�evasel alustava ettev�tja baaskoolitusel, selleks et suurendada alustava ettev�tja konkurentsiv�imet edukaks startimiseks. Koolitusele on oodatud eelneva ettev�tlusalase kogemuseta alustajad ning v�hekogenud vastalustanud ettev�tjad.\nJ�rvamaa arenduskeskus kolis maavalitsuse keldrisse\nSeoses mitmete eelarve k�rbetega otsustas SA J�rvamaa Arenduskeskuse n�ukogu, et arenduskeskuse b�roo tuleb kolida maavalitsuses seni t�hjana seisnud keldri katakombidesse.\nTasuta seminar �2009. majandusaasta aruande esitamine �riregistrile� ootab osalejaid\n31.03.2010 Neljap�eval, 1. aprillil korraldab J�rvamaa Arenduskeskus koost��s Eesti Kaubandus-T��stuskoja ja Registrite ja Infos�steemide Keskusega Paide kultuurikeskuse v�ikeses saalis tasuta seminari �2009. majandusaasta aruande esitamine �riregistrile�. Mittetulundus�hingutele pakutakse tasuta kommunikatsiooni ja suhtekorralduse koolitust\n31.03.2010 Aprillis korraldab SA J�rvamaa Arenduskeskus koolituse �Kommunikatsioon ja suhtekorraldus mittetulundus�hingutes�, kus tutvustatakse olulisemaid kommunikatsiooni ja suhtekorralduse teooriaid ja lahendatakse praktilisi �lesandeid levinumatest kommunikatsiooniprobleemide juhtumites.\nJ�rvamaa arenduskeskus ja J�rva maavalitsus korraldavad kohaliku omaalgatuse programmi infop�eva\n04.03.2010 Taas on l�henemas peamiselt mittetulundus�hendustele suunatud kohalikku omaalgatuslikku tegevust toetav Eesti Vabariigi eelarvest rahastatav abiprogramm. Taotluste esitamise t�htaeg on juba 1. aprill. Alanud on registreerimine tasuta seminarile �2009. majandusaasta aruande esitamine �riregistrile�\n26.02.2010 J�rvamaa Arenduskeskus koost��s Eesti Kaubandus-T��stuskoja ja Registrite ja Infos�steemide Keskusega korraldab 1. aprillil 2010. a Paide kultuurikeskuse v�ikeses saalis seminari �2009. majandusaasta aruande esitamine �riregistrile�.\nArenduskeskus korraldab MT�dele baaskoolituse\n04.02.2010 Ettev�tluse Arendamise Sihtasutus, BDA Consulting O� ja Arenguprogrammide keskus EMI-ECO MT� korraldavad koost��s J�rvamaa Arenduskeskusega mittetulundus�henduste baaskoolituse, mis on suunatud alustavate mittetulundus�henduste juhtidele ja asutajatele ning tegutsevate �henduste uutele juhatuse liikmetele.\nEAS on toetanud J�rvamaad viie aasta jooksul 230 miljoni krooniga 02.02.2010 Ettev�tluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) toetused J�rvamaale aastatel 2004 -2009 on olnud �le 230 miljoni krooni.\nJIP k�sib: missugune oli aasta 2009? Vastab Kodukant J�rvamaa juhatuse esimees Riina Trumm\n28.01.2010 Meile, kui J�rvamaa k�laliikumise katuseorganisatsioonile, oli l�ppenud aasta huvitav, t�ine ja tulemuslik. Aasta m�rks�nadeks olid koost��valmis inimesed, huvitavad ettev�tmised, strateegia 2009-2013 ja oma kontor.\nJIP k�sib: missugune oli aasta 2009? Vastab Koigi vallavanem Kristjan K�ljalg\n28.01.2010 Kriisi- ja valimisteaasta. Kui tahta siis v�ib Eesti ja Koigi valla 2009. aasta kokku v�tta kui �he v�ga hirmsa, mille m�rks�nadeks on t��puudus, majanduslangus ja k�rped. JIP k�sib: missugune oli aasta 2009? Vastab Imavere vallavanem J�ri Ellram\n14.01.2010 Kindlasti oli 2009. aasta majanduslikult keeruline ja raske. Usun, et t��d tehti sama palju kui varasematel aastatel, kuid paljude inimeste sissetulekud v�henesid oluliselt. JIP k�sib: missugune oli aasta 2009? Vastab SDE J�rva piirkonna esimees Kulno Klein\n14.01.2010 See on n��d l�bi �hkavad paljud kergendunult - kes �nnejoovastuses, kes murem�tteis tulevikku silmas pidades. Veel aasta tagasi uskus igati tubli eestimaalane, et �nn on saabunud meie �uele ja kes ei tarbi ega laena polegi eestlane. Veebruaris algab j�rjekordne alustavate ettev�tjate baaskoolitus 14.01.2010 J�rvamaa Arenduskeskus koos Ettev�tluse Arendamise Sihtasutusega kutsub huvilisi osalema alates 12. veebruarist 2010 Paide Mainori K�rgkooli Paide �ppekeskuses 7 p�evasel koolitusel selleks, et t�sta ettev�tlusteadlikkust. Koolituse k�igus valmib �riplaan. Ettev�tluse infrastruktuuri arendamise toetusele esitatud taotlused �letasid programmi eelarve\n07.01.2010 14. jaanuaril peatab EAS ettev�tluskeskkonna infrastruktuuri arendavate projektide taotluste vastuv�tmise piirkondade konkurentsiv�ime tugevdamise programmi, sest rahastatud projektide ja EASile esitatud taotluste rahaline kogumaht �letab ettev�tluskeskkonda arendavatele projektidele ette n�htud eelarvet. FIEd saavad kuni aasta l�puni �riregistrisse tasuta �mber registreeruda\n22.12.2009 K�ik f��silisest isikust ettev�tjad peavad maksukohustuslaste registrist �mber registreeruma �riregistrisse ja kuni k�esoleva aasta l�puni on �riregistri ettev�tjaportaali vahendusel v�imalik seda teha tasuta. J�rvamaa Arenduskeskus j�udis EASi tunnustamis�ritusel nominentide hulka 11.12.2009 Eelmise n�dala l�pus kuulutas EAS v�lja 2009. aasta parimad maakondlikud arenduskeskused. �ldv�itjaks osutus Harju Ettev�tlus- ja Arenduskeskus. J�rvamaa arenduskeskus j�udis nominentide hulka kolmes kategoorias.\nJ�rvamaast r��giti riiklikul mittetulundus�hingute konverentsil (videod J�rvamaa konverentsilt)\n27.11.2009 Neljap�eval, 26. novembril toimus Tallinnas kuues �le-eestiline kodanik�hiskonna konverents �Hea kodaniku taimelava�. Kodanike�henduste rollist kodanikuhariduses ja �levaate J�rvamaal toimunud konverentsist andis kohapeal mittetulundus�hingute konsultant Maiko Kesk�la J�rvamaa Arenduskeskusest.\n25.11.2009 Uuest aastast hakkab kehtima uus majandusaasta aruannete esitamise kord, mille kohaselt esitatakse aruandeid edaspidi l�bi �riregistri ettev�tjaportaali. Eimar Veldre: J�rvamaa kodanikuhariduse tulevikku saab panustada iga�ks\n24.11.2009 Kodaniku�hiskonna konverentsi rolli �hes maakonnas ei ole v�imalik �le hinnata. Ma usun ja olen veendunud, et 19. novembril toimunu m�jul v�tab J�rvamaa seltsielu ja kodanikuliikumine senisest teadlikumad tegevussuunad.\nTriin Pobbol: s�dameharidus J�rvamaa moodi\n24.11.2009 J�rvamaa esimene kodaniku�hiskonna konverents oli t�is entusiasmi, maailmaparandamist ning s�nergiat. Jaanika Aasa: konverents andis idee, kuidas t�sta noorte teadlikust kodanikuharidusest 24.11.2009 Kuigi mul oli neljap�eval (19. novembril) koolis loeng, otsustasin tulla J�rvamaa kodanikuhariduse konverentsile. Ja tuleb t�deda, et sain rohkem kasulikku informatsiooni kui ma loengust oleksin saanud. J�rvamaa kodaniku�hiskonna konverents (pildid ja intervjuu M�rt Treieriga)\n20.11.2009 Neljap�eval, 19. novembril toimus Paide g�mnaasiumis J�rvamaa esimene kodaniku�hiskonna konverents "Kodanikuharidus � abiootamisest isetegemiseni?", kus tunnustati ka t�navuseid parimaid kodanikualgatusi.\nAlanud on rakendusuuringute programmi projektitaotluste konkurss 2010. aastaks 16.11.2009 P�llumajandusministeerium ootab 15. detsembrini projektitaotlusi viies valdkonnas: toiduohutus ja tervis, taimekasvatus ja �tervis, loomakasvatus (sh vesiviljelus), p�llumajandust toetavad tegevused ning maamajandus ja sotsiaaluuringud. J�rvamaa arenduskeskus korraldab maakonnas esimese mittetulundus�henduste konverentsi\n10.11.2009 J�rvamaa esimene MT�-de konverents �Kodanikuharidus � abiootamisest isetegemiseni?� v�tab luubi alla aruka ja pealehakkamist t�is inimeseks saamise tingimused.\nJ�rvamaa Messi k�lastas 4000 inimest\n07.11.2009 T�na l�ppenud J�rvamaa ettev�tlusn�dala finaal�ritust J�rvamaa Messi k�lastas tuhandeid inimesi.\nEttev�tlusn�dala 3. p�ev: ettev�tlusp�ev noortele �Tark tegu toob tulu� (pildid)\n04.11.2009 Paide avatud noortekeskuses on k�imas koolinoortele suunatud ettev�tlusp�ev �Tark tegu toob tulu�. �htu moderaator Mehis P�rn Ettev�tluse Arendamise Sihtasutusest �tles J�rvamaa infoportaalile, et noorte ettev�tluse p�eva m�te on �ppida l�bi tegevuse, vahetades seel�bi omavahel kogemusi ja �petades �ksteist.\nEttev�tlusn�dala 2. p�ev: P�hja-Eesti Turismikonverents 2009 (pildid)\n03.11.2009 Paide raekojas toimunud P�hja-Eesti turismikonverentsil jagas J�rva maavanem Tiina Oraste tunnustust J�rvamaa parimatele ettev�tjatele ja turismiarendajatele. Esikoha saajaid auhinnati Roosna-Alliku vallast p�rit noore sepa Raido T�ntsi poolt valmistatud p�ramiidiga, mis s�mboliseerib edukat teed tippu, milles J�rvamaa tunnustus t�histab selle vaheetappi.\nJ�rvamaa 2009. aasta parimad ettev�tted ja turismiarendajad on selgunud\n03.11.2009 T�nasel P�hja-Eesti IV turismikonverentsil tunnustatakse maakonnas tegutsevaid parimaid ettev�tteid, ettev�tluse edendajaid ja turismitegijaid. Auhinnad antakse �le konverentsi l�pus Paide raekojas algusega kell 15.20.\nTark tegu toob tulu 02.11.2009 Inimene teeb elu jooksul palju otsuseid. �hed neist on t�htsamad ja targemad, teised v�het�htsad ja vahel ka rumalad. K�ll on asju, mida targalt v�i siis rumalalt tehes m��ratakse inimeste elus paljudeks aastateks ette. �heks niisuguseks teoks on elukutsevalik. Hea ja meeldiva ameti valik toob tulu pikemaks ajaks ja on tark tegu. Kuidas teha aga see tark otsus, kui puudub elukogemus ja teadmine, mida tegelikult tahetakse? Ettev�tlusn�dal m�tleb noortele\n02.11.2009 J�rvamaa ettev�tlusn�dal m�tleb J�rvamaa noortele kui maakonna elu tulevastele edendajatele, v��rtustab ettev�tlikku elustiili ja tutvustab ettev�tluse v�imalusi. J�rvamaa arenduskeskus kutsub ettev�tlusn�dalale\n30.10.2009 Kolmandat aastat j�rjest toimub J�rvamaa ettev�tlusn�dal 2.-7. novembrini 2009, mille peaeesm�rgiks on tunnustada ning v��rtustada ettev�tjaid ja ettev�tlikku elustiili. Uus v�imalus Eesti ettev�tetele leida ekspordipartnereid\n29.10.2009 Ettev�tluse Arendamise Sihtasutus avas uue portaali www.tradewithestonia.com, mis on Eesti ettev�tetele hea uus v�imalus ennast tutvustada ja suhteid luua nii teiste Eesti eksport��ridega kui ka potentsiaalsete ekspordipartneritega. SA J�rvamaa Arenduskeskus korraldab koost��s J�rvamaa valdadega arengup�evi\n20.10.2009 Koost��s kohalike omavalitsuste ja MT� J�rvamaa Kodukandiga alustab SA J�rvamaa Arenduskeskus t�na arengup�evade l�biviimist Koeru ja J�rva-Jaani piirkonnale.\n2009. parimad kodanikualgatuses selgitatakse v�lja juba novembris\n19.10.2009 MT� Kodukant J�rvamaa ja SA J�rvamaa Arenduskeskus kuulutavad v�lja avalikud konkursid J�rvamaa k�laliikumise 2009. aasta S�deinimese ja kodanikualgatuses k�esoleva aasta parimate nimetamiseks J�rvamaal. Pangad soovivad olla ettev�tjatele koost��partnerid 08.10.2009 Paide Linnavalitsus koost��s SA J�rvamaa Arenduskeskusega korraldab sellel aastal juba kuuendat korda ettev�tjate raekojaseminari. Otsime seekord vastust k�simusele, kas ettev�tja saab pangat��tajatelt igak�lgset n�u ja abi tegevuste elluviimisel v�i lihtsalt konveieril pakitud laenulepingu. V�ikeettev�tjad teevad arendust��d EAS innovatsiooniosaku abil 16.09.2009 Veebruaris avatud ettev�tjate innovatsiooniosakute programmist on toetust saanud ainult �ks J�rvamaa ettev�tja, kelleks on Helena Siiroja osa�hingust Kilplane, kes soovib koost��s Eesti Kunstiakadeemiaga luua kilplaste m�ngude toa ja arendada edasi kogu teemapargi kontseptsiooni. Taas saab taotleda piirkondade konkurentsiv�ime tugevdamise toetust ettev�tluskeskkonna projektidele 07.09.2009 EAS avas eile, 2. septembril 2009 taotluste vastuv�tu piirkondade konkurentsiv�ime tugevdamise programmi. Toetust on oodatud taotlema ettev�tluskeskkonda parandavad projektid. J�rvamaa Arenduskeskus ja J�rva Maavalitsus korraldavad kohaliku omaalgatuse programmi infop�eva\n03.09.2009 Taas on l�henemas peamiselt mittetulundus�hendustele suunatud kohalikku omaalgatuslikku tegevust toetav Eesti Vabariigi eelarvest rahastatav abiprogrammi avanemise t�htaeg. Taotlusi saab esitada kuni 1. oktoobrini. Infop�ev toimub 14. septembril kell 10:00 � 13:00 J�rva maavalitsuse majas (R��tli tn 25 neljanda korruse saalis.\nPeale suvepuhkust j�tkame raekojaseminaride sarjaga 28.08.2009 �Tulemas on viies raekojaseminar ja see on suunatud eelk�ige alustavale ettev�tjale, samas v�iks see huvi pakkuda ka tegutsevale ettev�tjale,� �tles JAKi ettev�tluskonsultant Saima Piisner J�rvamaa infoportaalile.\nArenduskeskus korraldab s�gisel vaba�hendustele tasuta baaskoolituse\n13.08.2009 Ettev�tluse Arendamise Sihtasutus, BDA Consulting O� ja Arenguprogrammide keskus EMI-ECO MT� korraldavad koost��s SA J�rvamaa Arenduskeskusega s�gisel mittetulundus�henduste baaskoolituse, mis on suunatud alustavate mittetulundus�henduste juhtidele ja asutajatele ning tegutsevate �henduste uutele juhatuse liikmetele.\nMuutuvad alustava ettev�tja toetuse taotlemise tingimused\n12.08.2009 J�rgmisest n�dalast lihtsustuvad alustava ettev�tja stardi- ja kasvutoetuse taotlemistingimused ning EAS alustab uutel tingimustel taotluste vastuv�ttu hiljemalt 17.augusil 2009. Muudatused peaks soodustama Euroopa Liidu struktuurivahendite kiiremat suunamist ettev�tlusse.\nKasuta oma ettev�ttes koolitusteenuse ostmisel koolitusosakut\n25.07.2009 T�na alustab EAS mikro- ja v�ikeettev�tetele m�eldud koolitusosakute taotluste vastuv�tmist. Koolitusosak on sihtotstarbeline toetus t��alase t�iendkoolituse ostmiseks, mille eesm�rgiks on t�sta mikro- ja v�ikeettev�tete konkurentsiv�imet l�bi parema ligip��su koolitusteenusele. 1. juulist j�ustuvad eurotoetuste kasutamist h�lbustavad muudatused\n16.06.2009 On alanud alustavate ettev�tjate kolmanda koolitusgrupi komplekteerimine\n12.05.2009 Ettev�tluse Arendamise Sihtasutus koost��s J�rvamaa Arenduskeskuse ja Mainori K�rgkooliga pakub alustavatele ettev�tjatele 7 p�evaseid koolitusi, kus saadakse vajalikud baasteadmised oma ettev�tte k�ivitamiseks ja edukaks j�tkamiseks.\nRaekojaseminaride sari ettev�tjatele j�tkub 11.05.2009 Paide Linnavalitsus koost��s SA J�rvamaa Arenduskeskusega algatasid raekojaseminaride sarja. Seminarid toimuvad iga kuu teisel kolmap�eval. Alustavate ettev�tjate koolitusgrupp on t�itunud oodatust kiiremini\n27.04.2009 Ettev�tluse Arendamise Sihtasutus koost��s J�rvamaa Arenduskeskuse ja Mainori K�rgkooliga pakub alustavatele ettev�tjatele 7 p�evaseid koolitusi, kus saadakse vajalikud baasteadmised oma ettev�tte k�ivitamiseks ja edukaks j�tkamiseks.\nJaanuaris kahanes eksport enam kui veerandi v�rra\nT�navu jaanuaris oli ekspordimaht 29% v�rra v�iksem kui aasta tagasi, selgub Statistikaameti esialgsetest andmetest. Madal n�udlus v�listurgudel on m�jutanud enamiku kaubagruppide v�ljavedu, mida kinnitasid ka t��tleva t��stuse jaanuarikuu ekspordin�itajad. T��stusettev�tjate tehnoloogiainvesteeringuid toetatakse 320 miljoni krooniga\nEAS avas 25. m�rtsil 2009 t��stusettev�tja tehnoloogiainvesteeringu toetusprogrammi teise taotlusvooru. Ettev�tetesse kaasaegse tehnoloogia soetamist toetava programmi taotlusvooru rahaline maht on 320 miljonit krooni ja taotluste esitamise viimane p�ev 4. mai 2009. Raekojaseminaride sari ettev�tjatele j�tkub 31.03.2009 Sarja kolmas seminar toimub kolmap�eval, 8. aprillil 2009.a. algusega kell 18.00 Paide raekojas ja r��gib tegutseva ettev�tja toetusv�imalustest. Aprillis algab alustavatele ettev�tjatele uus koolitus 25.03.2009 Ettev�tluse Arendamise Sihtasutus koost��s J�rvamaa Arenduskeskuse ja Mainori K�rgkooliga pakub aprilli l�pus uut 7 p�evast alustava ettev�tja baaskoolitust, kus saadakse vajalikud baasteadmised oma ettev�tte k�ivitamiseks ja edukaks j�tkamiseks.\nRaekojaseminarist v�ttis osa ligi 50 ettev�tjat\n12.03.2009 11. m�rtsil Paide raekojas toimunud raekojaseminaride sarja teisest seminarist, kus r��giti FIE-sid puudutavatest muudatustest, v�ttis osa ligi 50 ettev�tjat.\nToimub j�rjekordne raekojaseminar ettev�tjatele\n05.03.2009 L�ppes alustavate ettev�tjate koolitus 05.03.2009 J�rvamaal on t�usnud huvi ettev�tluse vastu\n05.03.2009 J�rvamaa Arenduskeskuse klientide arv on kolmekordistunud v�rreldes eelmise aasta sama perioodiga. N�ustamiste arv on t�usnud 95 korrani, kui eelmisel aastal oli see n�itaja 29. N�ustamise kestus �he kliendi kohta on keskmiselt poolteist tundi. Algavad infop�evad �le Eesti tootearenduse ja t��stusinvesteeringute rahastamise v�imalustest\n03.03.2009 SA J�rvamaa Arenduskeskuse n�ukogu esimeheks valiti Kristjan K�ljalg\n19.02.2009 Eile Eivere m�isas toimunud J�rvamaa Arenduskeskuse n�ukogu koosolekul valiti sihtasutusele uus esimees ja aseesimees.\nERR: Paides korraldatakse ettev�tjatele rasketel aegadel toimetulekuks seminare 11.02.2009 Paide linnavalitsus algatas koost��s J�rvamaa Arenduskeskusega raekoja-seminaride sarja, et aidata ettev�tjail praegustes keerulistes majandusoludes paremini toime tulla. Algab ettev�tjate raekojaseminaride sari\n11.02.2009 Paide Linnavalitsus koost��s SA J�rvamaa Arenduskeskusega on algatanud raekojaseminaride sarja ettev�tjatele, iga kuu teisel kolmap�eval, kuhu oodatakse osalema k�iki J�rvamaal tegutsevaid ettev�tteid. SA J�rvamaa Arenduskeskus kuulutab v�lja avaliku konkursi J�rvamaal 2008. aastal kodanikualgatuses aasta parimate nimetamiseks\n29.01.2009 Avaliku konkursi eesm�rgiks on r�hutada kodanikualgatuse olulisust ning tugevdada vabatahtliku tegutsemise traditsioone maakonnas.\nKatrin Puusepp: 2008. aasta oli SA J�rvamaa Arenduskeskusele v�ga teguderohke ja edukas\n27.01.2009 Aasta olulisemaiks s�ndmuseks oli novembrikuu esimesel n�dalal korraldatud J�rvamaa II Ettev�tlusn�dal.\nAlates 1. jaanuarist 2009 on SA J�rvamaa Arenduskeskusel kaks turismispetsialisti\n22.01.2009 SA J�rvamaa Arenduskeskus v�ttis alates 1. jaanuarist 2009 Ettev�tluse Arendamise Sihtasutuselt �le Paide Turismiinfokeskuse.\nEAS: piirkondade konkurentsiv�ime tugevdamise programmis taotlusi esitatud plaanitust rohkem ning taotluste vastuv�tt peatatakse ajutiselt\n18.01.2009 22. jaanuaril peatab EAS taotluste vastuv�tmise piirkondade konkurentsiv�ime tugevdamise programmi. EAS tunnistas 2008. aasta parimaks ettev�tjate n�ustajaks SA J�rvamaa Arenduskeskuse\n08.12.2008 Ettev�tluse Arendamise Sihtasutus (EAS) kuulutas 5. detsembril Narva-J�esuus toimunud maakondlike arenduskeskuste v�rgustiku aastal�puseminaril v�lja 2008. aasta parimad maakondlikud arenduskeskused.\n1\t2\t3\t4\t5\t6\t7\t8\t9\t10\t11\t12\t13\t14\t15\t16\t17\t18\t19\t20\t21\t22\t23\t24\t25\t26\t27\t28\t29\t30\t31\tT�na 20.06.2013


Mis on RTP – tagasi mängijasse? Kuidas arvutada ja võita 🌟\nOnline Casino / RTP / Mida tähendab mängijale naasmine (RTP)?\nTeema aslotimängmeelitab mõningaid mängijaid, samas kui teisi võivad meelitada mitmed omadused. Uhketele mängijateleRTP (mängijasse naasmine)on määrav tegur, kas tasub mängida või mitte.\nUute mängijate hankimine taandub sellele, et neile antakse rohkem seda, mida nad tahavad, mis enamikul juhtudel on suurem mängija RTP mängu kohta. Kuid milliseid eeliseid see pikas perspektiivis toob? Siin selgitame, miks RTP on igas kaasaegses online kasiinos nii huvitav komponent, mis see on ja kuidas seda arvutatakse.\nMida tähendab mängija RTP?\nMängija RTP/Return to Player on arvutus panuste protsendi kohta, mida mäng mängijatele tagastab. Mängijale naasmise arv on üldiselt üle ühe miljoni mängimise ja üldiselt aktsepteeritakse, et see on juhend selle kohta, kui palju kasiino ja mängija lõpuks võtavad.\nMõistke, et see protsent põhineb tegelikel panustel ja tegelikel võitudel. See ei ole hüpoteetiline arv. Seda ei tabelda tabelarvutus, tsükkel või ulatuslik mängude modelleerimine. Mängija RTP põhineb tegelikel inimestel, kes teevad oma panused mängudele online-kasiinokeskkonnas.\nKuidas arvutada mängija tagasitulekut?\nBrändid ja võrgumängusaidid näitavad tavaliselt iga mängu mängijale tagastamise protsenti. Kui mängu tagasitulek mängijale on 92%, tähendab see lihtsalt, et mängijad võivad pikema mänguperioodi jooksul oodata 0,92 senti 1,00 dollaris (või mis tahes samaväärses valuutas).\nMängud mängitakse tavaliselt mängureeglites märgitud mängijatele tagastamise protsendiga. Vaatamata avaldusele ei garanteeri see, et iga näidendi või näidendite seeria tagastab märgitud protsendi. Veebimängumängijad peaksid teadma, et mängijale tagastamise võidud antakse välja juhuslikult, võrgumängusaitide reklaamid Return To Players võivad jääda alla reklaamitud Return To Player.\nPealegi, mida rohkem kordi mängu mängitakse, seda rohkem andmeid RTP mängu tegeliku tagasituleku kohta kajastab ja seda "täpsemaks" see mudel eeldatavasti muutub. "Täpne" ei tähenda päris seda, et mõlemad pooled oleksid üksteisele lähemal. See tähendab, et selle võrrandi kahe poole suhe läheneb järjest enam 1-le, kui voorude arv kasvab. [100% – (House Edge)]/RTP > 1.\nMiks on mängija RTP online kasiinodes ülioluline?\nKõrge RTP omamine on potentsiaalsete mängijate enda juurde meelitamiseks oluline online kasiino. Lõppude lõpuks eelistaksid kõik võita soovivad mängijad 95 protsenti maksvat mängu, 92 protsenti maksvat mängu. RTP ei ole eriti oluline juhuslikud mängijad, kes armastavad slotimänge lühikeseks perioodiks. Need mängijad valivad oma lemmikmängu mängu esteetika, mitte kõige tõhusama mängu järgi. Arvestades, et mängijad, kes mängivad sageli, on RTP oluline mõõdik, et otsustada, millist mängu mängida.\nSageli on dispersioon RTP-ga vastuolus. Lihtsamalt öeldes on dispersioon põhjus, miks kahel mängul oleks sama RTP ja väljamaksed erineval tasemel. Väiksema dispersiooniga mänguautomaatidel on madalad sagedased väljamaksed, samas kui unikaalsete jackpotide või boonusfunktsioonide kaudu suurema dispersiooniga mänguautomaadid maksavad välja suuri summasid.\nVõtke see näide kahe slotimänguga, millest igaühe RTP on 75 protsenti. Üks mäng võib välja maksta sageli, kuid väiksemates summades, teine aga harvemini, kuid suuremates summades. Mõlemal on 95 protsenti RTP, kuna hinnanguliselt on üle 1 miljoni keerutuse. Esimene slotimäng maksaks välja 7500 dollarit sagedamini, kuid väiksemates summades, näiteks 75 dollarit üle 100 korra, 10 000 eurost. Samas kui teine võib 10 000 eurost välja maksta 7500 dollarit harvemini, näiteks 750 dollarit, kuid ainult 10 korda suuremas koguses.


26. detsember 1937 – 14. november 2009\nIndrek Martinson oli minu jaoks üks kõige säravamaid ja vaimukamaid teadlasi, keda mul on olnud võimalus kohata. Tal oli füüsikas vaieldamatuid saavutusi: maailmatasemega teadlane aatomspektroskoopia alal, valitud Lundi ülikooli professoriks (1975) ja Rootsi kuningliku teaduste akadeemia liikmeks (1986), mis andis võimaluse osaleda Nobeli auhindade määramisel. Ühtlasi oli ta Eesti teaduste akadeemia välisliige füüsika alal (1998) ja Leedu teaduste akadeemia välisliige, kuulus Ameerika füüsikaühingusse ja Ameerika optikaühingusse. Tema sulest on ilmunud sadu teadusartikleid mainekates teadusajakirjades.\nErialane tegevus on kindlasti väärtus omaette. Samas oli ta aga haritlane selle sõna kõige paremas mõttes, laialdased huvid ja suurepärane orienteerumine ajaloos, kirjanduses ja muusikas, huumorimeel ja tähelepanelikkus tegid temast erakordselt meeldiva vestluskaaslase. Tema tavaliselt mittetriviaalsed seisukohad ning ka selle esitamise elegantne vorm olid haruldaselt nauditavad.\nHoolivus väljendus kahtlemata ka selles, et ta võimaldas alates 1989. aastast nii mõnelgi Eesti teadlasel töötada koostöölepingu raames Lundi ülikooli füüsikalaborites. Indrek Martinson oli Rootsi Eesti teadusliku seltsi Lõuna-Rootsi osakonna esimees ning paljude Välis-Eesti organisatsioonide kauaaegne liige. Eesti saatus ja ka eesti keele tulevik ei jätnud teda kindlasti ükskõikseks. Lundis korraldas ta teadusliku seltsi kaudu regulaarselt teaduslikke ettekandekoosolekuid, kus ta tihti võttis ka ise suurepärases eesti keeles sõna ning tema innustusel ühtlasi paljud Lundis, Göteborgis, Uppsalas ja Stockholmis ning hiljem ka Eestis töötavad teadlased.\nNauditav oli Indrek Martinsoni huvi teaduse ajaloo vastu. Ta avaldas hulganisti artikleid Rootsis ja teisteski riikides elanud eesti soost teadlaste kohta. Neis kirjutistes ilmneb tema süüüvimisvõime ja orienteerumine ühtaegu nii füüsikas kui ka ajaloos, keeleteaduses, meditsiinis ja bioloogias. Samas oli temaga korduvalt juttu sellest, kui ettevaatlikult ja tõrjuvalt suhtuvad näiteks ajaloolased sellesse, et füüsik avaldab arvamust ajaloo või meedik füüsika kohta.\nEriliselt köitis Indrek Martinsoni Tartu ülikool, mille olid enne Teist maailmasõda ning põgenemist Saksamaale ja sealt Rootsi lõpetanud tema mõlemad vanemad: ema juura ning isa majanduse alal. Iga aasta detsembri alguses tähistatakse ka Lundis Tartu ülikooli aastapäeva – varem Indrek Martinsoni korraldatuna.\nKoos sai käidud Lundi kalmistul rektor Edgar Kanti haual. Sellel Lundis käigul, emakeelse ülikooli aastapäeval 2002. aasta detsembris on tehtud ka juuresolev foto Indrek Martinsonist.


Heategev meditatsiooniseanss "Armastuse väli - PANATSEA" ja seminari «Kuninglik tantra» esitlus | Sündmus | vikerkaaresild.org\nHeategev meditatsiooniseanss "Armastuse väli - PANATSEA" ja seminari «Kuninglik tantra» esitlus\n2015 Okt 30 R 20:00\nAlgus 2015 Okt 30 R 18:00\nLõpp 2015 Okt 30 R 20:00\nAlgusest aega 2017 päeva 4:10\nHeategev meditatsiooniseanss "ARMASTUSE VÄLI - PANATSEA" ja seminari „KUNINGLIK TANTRA" esitlus\ntoimub reedel, 30. oktoobril algusega kell 18 Tallinnas Valguse Ruumis.\nHeategev meditatsiooniseanss teie tõeliste soovide täitumiseks:\n- armastuse ja harmoonia leidmine ning taastamine ja hoidmine peres\n- kiire organismi tervenemine\n- vabanemine isegi ravimatutest haigustest\n- terve lapse sünd\n- stressi momentaalne ära võtmine\n- organismi noorenemisprotsessi käivitumine\n- kaitse kodukohale, kodulinnale\nSee meetod on aidanud väga paljusid inimesi maailmas. Inimesed on tervenenud ravimatutest haigustest ning paljud paarid on leidnud teineteist ning harmoonia perekonnas.\nLäbi viivad praktiseerivad psühholoogid, 12. põlve ravitseja ja sensitiiv Šakuntali ning sakraalsete ravitantsude ja energeetiliste praktikate meister Zlata.\nEsitlus ja heategev meditatsiooniseanss on tasuta. Võtke palun meditatsiooniseansile kaasa oma lähedaste fotod, kellele soovite abi saata.\nInfo ja registreerimine: 55603080, ruth.tammeorg@gmail.com\nSeminar «KUNINGLIK TANTRA»\nSee on võimalus saada teada suuri saladusi, mida valdasid ainult kõrgemate tsivilisatsioonide kuningad. Kuningliku tantra õppimine vabastab teid igaveseks hallist ja igavast elust. Teile avanevad uued tunded ja kõik ümberringi näib ilu ja suursuguse imena.\n• Mida kehastab naine?\n• Mida kehastab mees?\n• Kuidas saavutada ideaalseid suhteid ja igavest armastust?\n• Kuidas olla oma partneri jaoks ainus?\n• Kuidas alati näha välja noor ja terve?\nArmastus - see on eriline tunne, mis on antud meile kõrgemalt poolt.\nIidsest ajast on teada legend sellest, et algselt oli inimene terviklik kahesooline olend ja oma võimsuselt oli ta võrdne Jumalaga. Kuid kuna ta ei olnud täiuslik, oli tema võimsus ohtlik ning Jumal jagas inimese kaheks pooleks - meheks ja naiseks. Ja sellest ajast hakkasid need pooled teineteise poole püüdlema. Seepärast otsivad inimesed Maal kogu elu oma teist poolt. Kuidas ja kust otsida partnerit? Kuidas leida teineteisemõistmine vastassugupoolega? Kuidas leida lihtsat inimlikku õnne?\nSeda on tarvis õppida!\nIidsetest aegadest alates on eksisteerinud tantristlikud müsteeriumid, mis aitavad inimestel saavutada tervise, nooruse ja pikaealisuse.\nPraegune tsivilisatsioon on meid ilma jätnud seksuaalsete suhete imelisusest ja kooskõlas sellega on tulnud rasked haigused, hädad ja katastroofid.\nTeadlased on juba tõestanud, et 90% kõigist haigustest Maal on seotud oskamatusega õigesti kasutada seksuaalset energiat.\n31.oktoobrist kuni 1.novembrini viiakse Tallinnas läbi seminar KUNINGLIK TANTRA, kus te läbi tantristlike praktikate ja iidsete müsteeriumite õpite juhtima oma seksuaalset energiat, mille abil saate tugeva tervise, energilisuse, saavutate stressidest ja negatiivsetest emotsioonidest vaba elu. Naised saavad tagasi nooruse ja õitsengu, võidakse saada terveks kõigist eritus- ja suguelundkonna haigustest. Mehed aga edenevad oma alal, saavad edukateks ja rikasteks ning vabanevad kõigist haigustest alatiseks.\n• Seksuaalne energia – inimese elutegevuse alus. Seksuaalsuse kaotuse põhjused, selle taastamise meetodid, seksuaalenergia tugevdamine ja säilitamine.\n• Energeetiline toonus. Keha vabastamise praktika ja energiataseme tõstmine. Tantristlike paaris tehtavate asanate läbi te tunnetate esimese armastuse naudingut ja ekstaasi. Müsteerium Yin-Yang.\n• Kuidas leida ideaalset tantrapartnerit.\n• Tantristlik massaaž. See ebatavaline massaaž võimaldab tunnetada ja hellitada partnerit mitte ainult füüsiliste, vaid ka eeterkäte abil. See nauding ootab teid ja teie armastatut. Rituaal Taevatäht.\n• Kuidas suunata seksuaalenergiat eduks oma ettevõtmistes ja oma soovide täitumiseks?\n• Individuaalsed seksuaalenergia juhtimise praktikad, tantsumüsteeriumid vabastavad teid varjatud psühholoogilistest blokkidest, stressidest, depressioonist ja neuroosidest.\n• Kodukolle - see on minu kaitse. Kurbus jätab teie pere maha igaveseks. Teie pere saab olema armastuse ja harmoonia saareke. Armastuse välja loomine peres.\nTREENINGU VIIVAD LÄBI RAHVUSVAHELISE KOGEMUSEGA ÕPETAJAD:\nŠakuntali - 12. põlve ravitseja, sensitiiv, kes valdab tööd alateadvusega, energeetiliste praktikate meister.\nZlata Obolenskaya - praktiseeriv psühholoog, sakraalsete ravitantsude ja energeetiliste praktikate meister. https://zlataobolenskaya.wordpress.com\n«Me olime naisega lahkumineku äärel intiimsuhete külmuse pärast. Ütlen ausalt, ma otsisin teist naist. Äkki aga hakkasin märkama muutusi: kodus olemine muutus mugavamaks, soojemaks, naine hakkas teistmoodi välja nägema - isegi kodus oli iludus uue keha aroomiga, kogu aeg oli tahtmine minna tema juurde ja teda emmata. Naer ja patt, pärast tööd hakkas mind koju tõmbama! Ükskord päeval tuli naine minu juurde üleni õitsvana ja tõmbas mind magamistuppa. See oli vaimustav! Tõesti, kui naine on sinu parim armuke, see on lihtsalt unistus! Ma armusin oma naisesse nagu poisike!»\nManolis, 34-aaastane, Kreeka\nMe aitame teil saavutada õnne teie peres!\nSeminari tasuta tutvustusõhtu koos heategeva meditatsiooniseansiga toimub reedel, 30. oktoobril algusega kell 18 Tallinnas Valguse ruumis.\n31.10 14:00 - 18:00 50 EUR\n1. 11 12:00 - 16:00 50 EUR\nOsalemine mõlemal päeval: 80 EUR\nPaarile on hind ühel päeval osaledes 80 EUR, kahel päeval osaledes 130 EUR.\nÜliõpilased alla 25 aasta - poole hinnaga.\nEttemaks 30 EUR palume tasuda kuni 28. oktoober arveldusarvele EE473300334689580002 Danske Bank, Ruth Tammeorg.\nSaab broneerida aegu individuaalseteks konsultatsioonideks ja praktikateks.\nRegistreerimine ja info tel. 55 603080, ruth.tammeorg@gmail.com