Siim Rinne uus võimalik petuskeem Bestbuild OÜ – Urmo päevaraamat\nSiim Rinne uus võimalik petuskeem Bestbuild OÜ\nTäna surfasin Hange.ee-s ja vaatasin ettevõtteid, kes sinna reklaami ostnud. Sinna üldjuhul ostab reklaami inimene, kes turundusest suurt midagi ei tea. Ja kelle ma sealt leidsin – oma vana võlgniku Siim Rinne. Esindab ta oma uut ettevõtet Bestbuild OÜ – d. Ma muidugi helistasin talle ja küsisin taaskord tagasi oma võlga, aga selle peale mulle öeldi – Mis tahad! Ära helista mulle! piip-piip-piip!\nSiis kirjutasin talle SMS-i, kus mainisin ära, et kui võlga ära ei tasu, siis panen ta uue firmaga koos ka netti ülesse. Selle peale sain vastuseks SMS-i , kus lubati mind kohtuga ähvardada ja mul pole mingeid tõendeid, et ta minu käest reklaami ostnud jne jne. Muidugi mul on e-maili peal kirjad täiesti olemas ja kohtus avaldan need suurima heameelega. Lisaks on mul nüüd ka SMS vestlus, mille lisan järgmise postitusega ülesse, et kõik tema praegused ja tulevased koostööpartnerid näeksid, kellega tegu. Lisaks võiksid töömehed ka, ennem kui sinna firmasse tööle asuvad, kontrollida juhatuse liikme tausta.\nMinu tutvusringkonnas ma pole ainus, kellele Siim Rinne võlgu on. Ta on isegi kolakat saanud oma ülelaskmiste pärast, aga mitte midagi pole muutunud. Muidugi seda kolakat pole mina andnud. Minu ettevõttele on tema firma Building Master OÜ võlgu 250 eurot.\nSõnum Siim Rinne-le:\nSIIM PALUN MAKSA VÕLG ÄRA JA MA KORJAN KÕIK INTERNETIST KOMMENTAARID ÄRA! KUI EI MAKSA, SIIS PANEN VARSTI VÕLATEATISE ÜLESSE SUURELE REKLAAMTAHVLILE KESKLINNA!\nMinu jaoks on asi seekord põhimõttes.\nMay 30, 2017 May 30, 2017 urmovallebestbuild oü, Building Master OÜ, Siim Rinne, võlgnik siim rinne\nPrevious Post Kas Von Baeri kotid on toodetud Hiinas?\nNext Post Heiki Jürissaar – e NAHAALSUSEL POLE PIIRE!\nAafrika aastavahetus Aive Volkov bestbuild oü Building Master OÜ Egiptus Estbuild OÜ ettevõtlus Slovakkias Freash bar oü Fresh Bar Giid Goadventure OÜ Gorilla heiki jürissaar Hispaania Hurghada Ibiza Ismail Lepiev Kaasosaline Liisa Jürissaar knut gamst liisa jürissaar Milano natural house oü Oksana Golovina Panorama Bungalows resort Panorama Bungalows resort hurghada Peoreis petturid Pihkar Siim Rinne Psühhopaat puhkus Puhkus Tenerifel Punane päikesereis Rein Kilk Reis Egiptusesse Reisiesindaja Aive Volkov Roseni 9 Scandinavian Marketing Siim Rinne Slovakkia suusareis Slovakkias Tenerife Tõlketeenus Slovakkia Tõnu Samuel Urmo Mark Urmo Valle võlgnik siim rinne Ülelaskja Heiki Jürissaar


Vene ärimees ostis miljard krooniga Donald Trumpi maja - Ehitusuudised\nVene ärimees ostis miljard krooniga Donald Trumpi maja\nThe Wall Street Journal andmetel maksab venelasest väetisemiljardäri Dmitri Rõbolovleviga seotud investeerimisfirma lähipäevil 100 miljonit dollarit ehk miljard Eesti krooni ärimagnaat Donald Trumpile kuuluva lossi eest.\nTrump, kellele kuuluv maja asub Floridas Palm Beachil, kinnitas, et makstav hind on kõrgeim, mis ühe maja eest makstud.\nÄrimees soetas maja 2004. aastal 41,4 miljoni dollari eest pankrotitoimkonna korraldatud oksjonilt, misjärel lasi selle remontida.\nMaaklerite hinnangul oleks kinnistu hind veelgi kõrgem, kui see maha müüa tükkhaaval. Trump tahtis maja maha müüa juba kolm aastat tagasi 125 miljoni dollariga, kuid alandas hinda sel kevadel 100 miljonile dollarile.\nRõbolovlev (1966) on Venemaa üks rikkaimaid ja tagasihoidlikemaid ärimehi. Alates 1996. aastast töötab ta suure väetisekompanii JSC Uralkali juhatuse esimehena.


Kust leida köögimööbel soodsalt • Kodu Kauniks\nKust leida köögimööbel soodsalt\nPostitas Kerli » Kolmapäev Juun 22, 2005 21:53\nMina kiidaks Andi Mööblit. Tõeliselt asjalik teenindus ja imeilusad köögid.\nPostitas lihtne » Esmaspäev Juul 04, 2005 12:08\nmeie tegime ise. Kui ma kolmandas kohas kuulsin, et eritellimusel mööbel on standardmõõtudes ning mittestandartne on x korda kallim ning aega läheb n korda rohkem, tegime ise projekti, lasime täpselt oma mõõtudes lauaplaadi (nurgaga) teha, ostsime puituksed, ainult küljed tuli kodus välja lõigata. Mul kappe põrandal 3+5 meetrit ja üleval 3 meetrit kappe, tasapinnad 2 kõrguse ning 2 laiusega, kogu kupatus läks maksma natuke üle 5 tuh.krooni.\nPostitas Vilma » Pühapäev Juul 24, 2005 12:16\nKas keegi oskab kommenteerida ka Zalong kööke?\nPostitas täitsatotu » Neljapäev Aug 04, 2005 10:41\nKust uksed ostsite? Ma läheks ka meelsasti seda isetegemise teed pidi - kõrini on neist firmadest, kus ühel on üks ja teisel teine häda, ikka nii ei saa ja naa ei saa, ainus asi, millega kõik ühtviisi hästi hakkama saavad, on sellise eelarve koostamine, mis mul silme eest mustaks võtab. See 5000 sobiks mulle hästi, tegelikult mul veel polegi viit meetrit kappe vaja. Ehk jagad lähemalt selgitusi-õpetusi, kust mida osta jne. Oleksin hirmus tänulik.\nPostitas RK » Neljapäev Aug 04, 2005 11:12\nMind huvitaks ka kuidas lihtne omale köögimööbli tegi? Millest karkassi tegid ja kust uksed said?\nPostitas lotta » Neljapäev Aug 04, 2005 11:55\nme parasjagu tegeleme ka kapinduse-karkassindusega & kasutame tavalisi melamiinkattega puitlaastplaate, mida iga ehituspood pakub\nPostitas anna-maria » Neljapäev Aug 04, 2005 16:22\nNo aga sinna kappidesse käivad ju igasugused sahtlisüsteemid ja rullikud-mullikud ja mingid erilised hinged jms - kuidas te ise oskate, aru ma ei saa?\nPostitas Kripsik » Reede Aug 05, 2005 09:47\nneid rullikuid-mullikuid jms saab osta spets köögimööbli furnituuri poest, järve keskuses on näiteks üks selline, kohe 2. poolkorrusel veekardinate taga. Kaupluse nimi ei tule hetkel meelde. Seal on päris korralik valik träna kaasaegse köögi jaoks.\nPostitas lihtne » Reede Aug 05, 2005 11:59\nUksed ostsime Ehituse ABC-st (abiks ka kliendikaart), need sellised ribidega puituksed, neid saab lakkida ja värvida milliseks tahad, samuti on neid mitmes mõõdus, puitlaastplaadid ostsime sealt samast (neid tuleb saagida); hinged, jalad ja muu selline olid Õimäel K-Rauta poes kõige odavamad, lauaplaadi tellis abikaasa Tallinnas Lastekodu tänavalt Bussijaama vastast (oli vist EEK-Trade), saeti ilusti parajaks, viimistleti ära (see oligi kõige suurem väljaminek). Sahtlisüsteeme meil ei ole, on riiulid, kusjuures riiulid kahes mõõdus: alumine täiskapi sügavuses ja ülemine poole kitsam. Soovitan kappidele kindlasit alla reguleeritavaid metalljalgu, saab pesta põrandat ka kapi alt ning kapi paigaldamine on lihtsam. Aga sahtlisüsteeme saab ka eraldi osta, Kadaka tee KEY kaubamajas on esimesel korrusel mööblipood, kus süsteemid päris talutava hinnaga saadaval. Ülemiste kappide karkassid ostsime kasutatud mööbli poest Lasnamäel, sattus just sellist beezhi värvi karkass nagu alumistel kappidelgi, uksed vahetasime ära.\nKõige tähtsama, kapi valmistaja, sain õnnega pooleks juba 17 aatat tagasi, aga kustkohast, seda ei ütle.\nPostitas Kripsik » Reede Aug 05, 2005 18:58\nKõige tähtsama, kapi valmistaja, sain õnnega\npooleks juba 17 aatat tagasi, aga kustkohast, seda\nnii nii, kohe näha, et vanad sõbrad ;)


Sony Roadshow 2013 | tehnikamaailm.ee\nAasta algul Las Vegases CESil näidatud uusima kraamiga tuuritas Sony läinud kuul ka Euroopas. Käisime Berliinis firma tuleviku- ja olevikusaladustega tutvumas.\n3D asemel on uueks trendisõnaks 4K. Sellesse mahub täpselt neli korda rohkem piksleid kui Full HDsse –3840 x 2160 versus 1920 x 1080. Sony 4K mudelitipuks on X9-seeria, nii 84-, 65- kui 55tollise ekraaniga. Lisaks ülivõrdes pildiresolutsioonile on rõhku pandud ka heliosakonnale – kõlarid pole kusagil ekraani ja tagapaneeli vahel, vaid soliidselt teleri servades. Ja kuuldud demo oli ausalt öeldes päris veenev – kui muidugi kusagil laua all mõnd suuremat valjuhääldit peidus polnud. Tõenäoliselt aasta keskpaigast saadava 55tollise X900 hinnaks lubatakse 5500 eurot, 65tollisel 8500.\n„Et kõike näha, tuleks enne veenduda, kas teler pole värvipime” – umbes sellise lööklausega tutvustas Sony uut taustvalgustuse tehnoloogiat nimega Triluminos, mis on kasutusel uute tippmudelite juures. Ja tõsi ta on – pildil parempoolne Samsungi aparaat tõepoolest nii palju erinevaid värvivarjundeid kuvada ei suutnud. Kuid pärast väikest seadete reguleerimist (peamiselt värviküllastuse vähendamist) õnnestus ka korealane veidi rohkem „nägijaks” tuunida, aga erinevus Sony kasuks ikkagi jäi.\nKui küsida, mille poolest erineb Triluminos tavalisest, enam-vähem valgeks filtreeritud LED-taustvalgusest, ei pruugi vastus palju tarkust tuua, sest mängu tulevad kohe nanotehnoloogia ja muud kosmilised terminid. Nimelt on tegemist kvantpikslitest (quantum dots) koosneva maatriksiga ning need müstilised nanokristallilise struktuuriga osakesed kiirgavad „originaalis” sinise LED-valguse toimel punast ja rohelist spektrit – umbes midagi taolist. Nii on võimalikult puhtad RGB-toonid kooskõlas vastavate osavärvide LCD-pikslitega ning kokkuvõttes on värvigamma täpsem ja laiem kui ühevärvilise taustvalguse puhul.\n85tolliseid mudeleid näitasid kõik suuremad elektroonikatootjad juba IFAl ja nüüd on need juba täiesti „ostetavad”. Kuna kommertsiaalselt saadava 4K videomaterjaliga on lood nagu nad parajasti on, siis on Sony palju rõhku pannud üles skaleerimise tehnoloogiale ning võrdlusena oli kõrval ühe Korea tootja (mille paneeli muide kasutab ka Sony) 84tolline teler. Skaleerimisel on Sony kavaluseks reaalsete piltide baasil koostatud andmebaas, milles oleva info alusel luuakse puuduvad pikslid. Teooria teooriaks, aga tulemus oli tõepoolest üllatavalt hea – Full HD skaleeritud pilt nägi Sony 84tollisel ekraanil välja igatahes detailsem kui Korea konkurendil. Üks hea nüanss veel. Kuna tegemist on nn passiiv-3D-tehnoloogiat kasutava ekraaniga, siis on teoreetiliselt võimalik kuvada täiesti vilkumisvaba 3D-kujutist selle Full HD täisresolutsiooni kasutades. Praegustele 1080realistele ekraanidele mahub 3D puhul vaid 2 x 540 rida.\nMudelit nimega KD-84X9005 saab juba selle aasta algusest osta, kui 25 000 eurot selleks olemas.\nSelle pildi peategelasteks on tavalised multimeediakõlarid. Eriliseks, või õigemini uudseks muudab need nn magnetvedeliku kasutamine tavaliste pehmest materjalist „kõlariamortisaatorite” asemel. Nii kulub energiat hinnanguliselt 35% vähem ning ka heli on puhtam, kuna puuduvad suuremapinnaliste amortide tekitatud segavad võnked. Nupuvajutusega sai kõlaripaare vahetada ning nn vedelate magnetitega varustatud kõlarid kõlasid tõesti veidi selgemalt – eriti suurema helitugevuse puhul. Magnetvedelikke kasutab Sony mitmetes uutes kõlarimudelites.\nNFC jõuab vaikselt üha rohkematesse seadmetesse. SRS BTM8 portatiivse kõlari ühendamine NFC-võimekusega mobiiliga (proovisime kaasas olnud Nokia Pureview 808ga) oli lihtsamast lihtsam – piisas vaid mobiili asetamisest kõlari ülaserva kohale ning muusika siirduski Bluetoothi vahendusel kohe kõlarisse. Teistkordne „puudutus” katkestas ühenduse ja tõi muusika mobiilikõlarisse tagasi. Ei mingit sahmimist menüüdes ja koodide toksimist – nii võiks kõik asjad töötada. SRS BTM8 hind on 80 eurot.


Mida arvavad turistid Põhja-Korea hotellidest - Saarte Hääl\n– 17/10/2016Rubriik: Välismaa\nLUKSUS? 1980. aastate lõpus valminud Ryanggang hotelli peetakse Põhja-Korea üheks esinduslikumaks. Seal valitsevate suisa spartalike elutingumiste tõttu on aga hotellimõnusid omal nahal proovinud välisturistid mõnevõrra kriitiliselt meelestatud.\nEhkki Põhja-Korea pole välisturistidele just kõige külalislahkem ja ligipääsetavam maa, sõidavad nad sinna siiski suure huviga. Tänapäeva maailma viimast kommunismi bastioni külastanud turistid jagasid reisiportaalile TripAdvisor oma muljeid sealsetest hotellidest.\nKaheksa Pyongyangi hotelli kohta tuli kokku üle 600 hinnangu. Kümnepallisüsteemis on turistide antud keskmine hinne 3–3,5 palli. Üks hotell sai vaevu 2,5 punkti, kogudes rohkesti rahulolematute klientide salvavaid hinnanguid. Samas olid selles hotellis ööbinud välisturistid sunnitud aga möönma, et just seal said nad omal nahal kogeda, mida Põhja-Korea argipäev endast tegelikult kujutab.\nJutt käib Ryanggang Hotel´ist, mis asub Põhja-Korea pealinna lõunapoolses linnaosas Mangyongdae-guyokis. Briti tabloidi The Daily Mail satiiriliste selgituste kohaselt olevat see suisa “kuuetärnihotell”. Hotell avati 1989. aastal ja selle akendest avanevad vaated kahele jõele ning läheduses asuvale jalgpallistaadionile. Ryanggang koosneb kahest hoonest ja ühtekokku on selles 330 numbrituba.\nKõige enam on hotelli elama sattunud välituriste imestama pannud selle lausa spartalikud madratsita voodid. “Madratsi asemel olid voodilinade all mingid penoplasti meenutavast materjalist laastud. Sellises sängis magada oli praktiliselt võimatu,” kinnitavad kommunistlikku Põhja-Koread külastanud välisturistid.\nÜks turist meenutas, et oli algul halba aimamata hooga voodisse hüpanud ja saanud seetõttu raskeid kehavigastusi. Teised olevat aga pärast hotelli juhtkonna poole pöördumist suutnud saada endile tõelised madratsid. Seega jagavadki nad nüüd kogemust, et kui te tulevikus satute mõnda Põhja-Korea hotelli, kontrollige hoolikalt oma magamisaset.\nTuristide meenutused hotellitubades valitsenud temperatuurist on aga vastuolulised. Üks turist kirjutab näiteks, et kuna tema numbritoas puudus küttekeha, ei saanudki ta kevadsügispalitut seljast võtta. Tõsi, mõnes kohas oli siiski põrandaküte. Miskipärast oli see aga viimase peale keeratud, mis tegi toas viibimise võimatuks. Et mitte ära küpseda, pidid hotelli kliendid suurema osa ajast rõdul veetma, jalanõud tuli aga igaks juhuks jahedasse duširuumi peita.


21. sept 2011 10:53\nPole kaua Venemaal käinud ja ei oska kaasavõetava raha suhtes otsusele jõuda. Mõni ütleb, et rublasid polegi vaja, kõik saab aetud dollari või euroga, mõni soovitab kindlasti rublasid vahetada....\nKuidas siis tegelikult on? Restoranides näiteks? Muuseumides? Kaubakeskustes?\n21. sept 2011 11:35\n10. nov 2011 17:47\nOskab keegi ka soovitada, palju peaks rublasid kaasa haarama ühepäevase SPB viibimise tarbeks?\nLähen sinna (ka. Venemaa) esimest korda ja igasugune ettekujutus hindadest puudub.\nEga seal meil paljuks aega ei ole, aga et saaaks söönuks ja joonuks ja paar meenet soetada...\n11. nov 2011 13:56\nPole ligi 10 aastat St Peterburis käinud ja vajaks veidi nõu. Kus oleks otstarbekam raha vahetada - kas Eestis või pigem ikkagi Peterburis?\nKui Peterburis, siis ilmselt mõnes pangas, mitte valuutavahetusputkas? (vähemalt Siberis oli pangas pakutav kurss oluliselt parem).\nKas muuseumites saab tasuda ka kaardiga? Eeldan, et üldiselt peaks paljudes kohtades saama kaardiga hakkama? Peterburi on ikka tõeline suurlinn ju:) Kui suure summa umbes peaks võtma sularahas inimese kohta päevas? Tegevusteks siis liikumine, söömine-joomine, vaatamisväärsused, väike poodlemine (suveniirid jm nänn).\n1) Mina olen raha alati Eestis Tavidis endale kaasa vahetanud ja niipalju kui olen hiljem Peterburis kurssi jälginud, siis suurt vahet ei tundunud olevat. Valuutavahetuspunkte just palju ei ole, aga kui vaja siis mõni jääb kesklinnas kindlasti tee peale. Veel on venemaal levinud automaadid, mis raha vahetavad, samas ei ole täheldanud, et seal kursid oluliselt soodsamad oleksid. Kontrollisin veebilehtede (http://finnews.ru/exch.php?region=1&curr=EUR) põhjal üle ka: Peterburis euro ostukurss kõigub 38,2 - 38,9; Tavidis rubla müügikurss 38,53 seega jääb täpselt sinna keskele. Seega soovitan arvestusliku koguse ette ära osta ja kui puudu jääb saab alati juurde vahetada.\n2) Kaardiga saab maksta suuremates poodides (Stockmann) ja supermarketites (Lenta, Okey, Auchan, Prisma). Väiksemates poodides (eriti näiteks toidupoodides) kaardiga maksmise võimalus puudub. Turistidele mõeldud kesklinna suveniiri- ja muudes poodides, kus hinnad on kõrgemad, saab tõenäoliselt ka kaardiga maksta. Samuti kaubanduskeskustes paiknevates väiksemates poodides, aga tõenäoliselt mitte kõigis. Aga see on ka kõik, muuseumides ma küll ei usu et kaardiga maksta saab. Isegi Ermitaaži kodulehelt suutsin leida ainult info, et seal on rahavahetus ja sularahaautomaadid, aga kaardimakse kohta mitte midagi. Seega Peterburi võib ju suurlinn olla, aga kaardimaksed ei ole nii levinud, kui meil. Samas ei ole minu meelest ka Lääne- või Lõuna-Euroopas kaardiga maksmine nii populaarne kui meil, kus juba ka tänavakaupmehed võtavad kaardimakseid vastu. Venelased ei ole veel ära harjunud kaardiga ostude eest tasuma ja sularaha on väga oluline. Näiteks käib Venemaal mobiiliarvete ja muude kommunaalteenuste eest tasumine nii, et sa võtad oma sularaha ja lähed topid selle igal tänavanurgal asuvasse automaati, mis siis teatud teenustasu eest selle summa vajalikule firmale üle kannab. Sellised automaadid "Прием платежей" on tõepoolest igal sammul ja internetipangandusega harjunud inimestele jääb nende eesmärk arusaamatuks.\n3) Kui palju raha võtta kaasa? See on nii subjektiivne, et ei oska siin midagi pakkuda (oma eelmises postituses siin teemas mingi keskmise summa ikkagi välja pakkusin). Hinnad on enamvähem samad, mis Tallinnas, seega mõtle kui oleksid turistina Tallinnas, siis kui palju sul raha kuluks. Ja sama palju võta rublades kaasa Peterburi. Kuna öömaja on tõenäoliselt kesklinnas, siis transpordile väga raha ei kulu - mööda Nevskit on igati mõnus jalutada. Muidu metroo maksab 25 rubla ja buss-tramm-troll 21 rubla üks sõit. Mõistlikke mitmekorra pileteid ei ole, aga nagu juba öeldud kesklinna piires liikumiseks väga tihti transporti kasutada vaja ei ole. Kesklinna nooblimad söögikohad on kallimad, aga võimalik on leida ka kesklinnas odavamaid kohti, kus toit on juba valmis ja saab vaadata mis isuäratav paistab. Ka vaatamisväärsused tunduvad mulle, et on enamvähem samas hinnaklassis, mis Tallinnas - huvitavamad ja turistide seas populaarsed kohad on kallimad (näiteks Ermitaaž 400rub, Iisaku katedraal - 250rub jne). Enam ei ole valdavas enamikes kohtades pileti hindades erinevust turistide ja kohalike vahel või kui ongi siis ei ole hinnaerinevused väga suured. Tavaliste muuseumite piletid jäävad 100-200rub kanti. Ja kui on huvi sööki-jooki koju kaasa osta ja tagasisõit on bussiga, siis Balti vaksali lähedal on supermarket Lenta (наб. Обводного канала 118, avatud 24h), kus on soodsad hinnad ja suur valik, ning buss Tallinnasse väljub sealt 5 minutise jalutuskäigu kauguselt seega ei ole pikk maa oma oste tassida.\n6. mai 2012 14:09\nOma kogemus Moskvast - kui ka kaardiga maksta sai, siis oli see meeeegaaeglane. Ka suurtes kaubanduskeskustes. Nii, et sulas sai ikka oluliselt kiiremalt ja muretumalt arveldatud.\n22. juuli 2015 17:28\nKuidas pangaautomaatide kasutamisega on? Teenustasud on kõrged või talutavad? Kas pangaautomaate leidub laialt või peab neid otsima?\n22. juuli 2015 21:42\nPangaautomaate on piisavalt igal pool. Mingit eraldi teenustasu küll pole raha välja võtmisel. Arvestada tuleb ainult sellega, et automaat annab välja korraga kuni 10 000 rubla.\nKaardiga saab maksta ka sisuliselt igal pool, va keldripoed ja putkad, imelikud söögikohad. Ise olen alati Venemaal kohapeal vahetanud eurod rubladeks. Vaalutavahetuses tasuks enne vahetamist veenduda, et vahetuspunkt ei võta vahendustasu. Olen raha vahetanud nii pangas kui ka tänaval suvalises valuutavahetuse punktis.


Nele-Liis VaiksooFoto: Erki Parnaku\nToimetas Liisa Mugra, 8. september 2020 20:37\n"Teen praegu vaid neid kontserte, mis koroonaviiruse tõttu ära jäid ja lükkusid sügisesse," ütleb saates "Seitsmesed:Duubel" lauljatar Nele-Liis Vaiksoo, kes pisitütre kõrvalt taas lavalaudadele astub.\nVaiksoo sõnul on kontserdid õnneks lühikesed ja samal ajal, kui tema laval esineb, saavad tütrega tegeleda lapse isa või vanaemad-vanaisad. "Laps päris iga poole tunni tagant süüa ei taha, seega saavad teda seni vaadata pereliikmed. Nii see käib," lisab ta ja ütleb, et siiani on tütar alati esinemistel kaasas olnud.\n"Mul on nii hea laps, kes läheb väga varakult magama. Päeval on uinumine väga keeruline, aga ööunne läheb ta kenasti ja magab peaaegu hommikuni välja," rõõmustab Vaiksoo.\nNele-Liis meenutab seika suvel toimunud kontsedist: "Elukaaslane Mihkel pidi esinemise ajal lapsega olema. Enne esinemist jäi Loore Maria magama ja mõtlesin, et ei hakka teda äratama, ilmselt magab esimese osa ära. Aga juba pärast esimest laulu nägin, et nad jalutavad maja kõrval ja sain aru, et jama on majas ning laps söömata, aga mina ju lavalt ära minna ei saa. Mees oli leidlik, ka minu ema kontserdil kaasas, ja said kamba peale tütre hoitud. Kui lava taha jõudsin, oli laps rõõmsa näoga ja saime süüa."\nNele-Liis kihlus eelmisel aastal elukaaslase Mihkliga. "Tahtsime juba sellel aastal abielluda, aga lapse sünd tuli vahele. Ka üks sõber kuuldes minu rasedusest, ütles: "Rasedana oleks jube abielluda, ära seda küll tee". Äkki siis järgmine aasta," muigab lauljatar.\nVaiksoo tütar Loore Maria sündis 26. mail. Lapse sünnist andis laulja teada lastekaitsepäeval, kus avaldas sotsiaameedias pildi teismeeas pojast koos beebiga. "Meie jaoks on tänane lastekaitsepäev erilisem kui kunagi varem, sest meie perre on saabunud pisike printsess!" kirjutas ta postituses.\nInimesed 11. august 2020 10:20\nInimesed 28. juuli 2020 10:36\nInimesed 17. juuni 2020 11:13


Maxim Mjödov — Kanikulõ – Dokfoto\n“Kanikulõ” on Maxim Mjödovi fotoprojekt prügikasti kõrvalt leitud hüljatud perealbumi negatiividest, millel 50-ndate – 60-ndate ühe tundmatu Nõukogude Eesti pere vaba aja veetmise lood. Antud projekt näitab dokumentaalfotograafiat ühes selle inimlikumas ja laiale publikule mõistevamas vormis — läbi perealbumite, pakkudes samas võimalust saada osa analoogfotograafia maagiast ning fotokunsti võimalustest läbi Maxim Mjödovi tehnilise meisterlikkuse.\nValik leitud negatiividest on hõbe-želatiinprotsessi kasutades käsitsi ilmutatud fotograafi Maxim Mjödovi enda poolt, toonitud erilise autoritehnikaga ja eksponeeritud kõrvuti koos fotodega originaalümbristest.\nMaxim Mjödov tegi näituse prügikasti kõrvalt leitud filmirullidest ERR Kultuuriportaal, 04.05.2018\nGalerii ja video. Telliskivis avati fotonäitus juhuslikult leitud piltidega ERR Kunst, 10.05.2018\nGalerii: prügikasti kõrvalt leitud filmirullidest sai näitus. Puhkus Nõukogude Eestis Postimees, 08.05.2018\nGalerii: Prügikasti kõrvalt leitud negatiividest sai näitus Õhtuleht, 11.05.2018\nRõõm, puhas rõõm. Reet Varblane usutleb Maxim Mjödovit Sirp, 25.05.2018


Hotellid Jervis Bay - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nLinna Jervis Bay hotellid\nHotellid Jervis Bay\nOtsing hotellid Jervis Bay\nJervis Bay – populaarsemad vaatamisväärsused\nBooderee rahvusparkRohelise mõttelaadi pooldajatele olgu soovitatud Booderee rahvuspark vaid 2,5 km kesklinnast. Meie reisisõpradele meeldivad ka siinsed rannad ja pargid, kus päikeselise ilmaga on mõnus aeg maha võtta. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobivad hästi lähikonnas asuvad Paradise Beachi looduskaitseala ja Booderee botaanikaaed.\nCape St George’i tuletornKohalikest monumentidest väärib vaatamist kesklinnapiirkonnast 11,6 km kaugusel asuv Cape St George’i tuletorn. Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks.\nWhite Sands WalkReisisõbrad, kes armastavad aega veeta vabas õhus, vaadaku kindlasti üle White Sands Walk vaid 1,1 km kaugusel kesklinnast. Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Kui sulle meeldib White Sands Walk ja eelistad aega veeta vabas õhus, vaata üle ka Greenpatchi rand sealsamas lähedal.\nfoto: Victoria Thai\nMurray randKui sind on vallanud ohjeldamatu rannaigatsus, siis Jervis Bay ja kesklinnast vaid 4,9 km kaugusele jääv Murray rand juba ootavad sind. Päikeseloojangu nautimiseks on otsekui loodud Greenpatchi rand, Hyamsi rand ja Honeymoon Bay Beach.\nfoto: Zav Lif\nCaves Beach - randKui sind tõmbab vee äärde, on Jervis Bay ja sealne Caves Beach - rand vaid 4,7 km kaugusel kesklinnast just sinu jaoks. Päikeseloojangu nautimiseks on otsekui loodud Greenpatchi rand, Hyamsi rand ja Bherwerre’i rand.\nfoto: David Gibson\nBooderee botaanikaaedNeil, keda huvitab kohalik taimestik, tasub kindlasti ära vaadata Booderee botaanikaaed vaid 2,9 km kaugusel kesklinnast. Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobivad hästi lähikonnas asuvad Booderee rahvuspark ja Paradise Beachi looduskaitseala.\nJervis Bay. Lühitutvustus\nKui soovid uusi elamusi, vali sihtkohaks Jervis Bay. Jervis Bay on magnet omaette. Seetõttu leidub ka ümberkaudu hulk igale maitsele vastavaid majutuskohti, kus võib veeta öö või terve puhkuse. Kui sind huvitab Jervis Bay, saad hotelli valida ka Hotels.com kodulehel olevalt kaardilt. Meie kaardil on kogu Jervis Bay oma hotellidega, kaarti vähendades näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest, suurendades aga saad täpsemat aimu majutuskoha lähiümbrusest. Jervis Bay ootab! Siit leiad hotellide parimad pakkumised meie hinnagarantiiga.\nMillised on parimad majutusvõimalused, mida Jervis Bay pakub?\nParim hotell asukohas Jervis Bay:\nMugavustega puhkemajad eraldi köökidega, Jervis Bay\n• tasuta parkimine • tasuta wifi • privaatrand • aed • hea asukoht\nMilliste vaatamisväärsuste poolest Jervis Bay silma paistab?\n• Greenpatchi rand\n• Hyamsi rand\n• Booderee rahvuspark\n• Caves Beach - rand\n• Murray rand\nMilliseid ajaviitevõimalusi pakub Jervis Bay?\n• Booderee botaanikaaed\n• Caves Beachi koobas\n• Cape St George’i tuletorn\n• Bherwerre’i rand\nMillistel aastaaegadel sobib Jervis Bay kõige paremini puhkuseks?\n• Kõige vihmasemad kuud: november, veebruar, detsember ja aprill (keskmine sademete hulk 84 mm)


Kruuda läheb Alta Foodsi pankrotti nõudma - Äripäev\nEelmine artikkel: Ametnik tööaega arvestama!\nJärgmine artikkel: E-tervist juurutatakse viimaseid kuid hea sõnaga\nKommitööstur Oliver Kruuda tegi augustis üllatava investeeringu, soetades laenudega kimpus oleva ning Indrek Rahumaale kuuluva Alta Foodsi võlakirju.\nVõlakirjadesse investeeris eelmise kuu keskel ka Oliver Kruuda äripartner ja Luterma aktsionär Marcel Vichmann. Samas kinnitab ärimees, et ta pole Kruudaga Alta vastu ühisrinnet moodustanud. "Ei, ma ei ole küll kellegagi koostöös neid ostnud. Ja ühisplaani ka ei ole, see on ju käitumisest näha," sõnas ta. Siin viitas Vichmann asjaolule, et võlakirju soetanud First Telecom Trading on väärtpaberite restruktureerimisega kaasa läinud ega taotle Alta Foodsi pankrotti. Küll aga teeb seda Kruuda. Kruuda kutsub Rahumaa kohtusse\nNii ongi Kruuda valdusfirma Rubla esitatud Alta Foodsi pankrotiavalduse läbivaatamiseks 29. oktoobril reserveeritud Harju maakohtu saal. Kruuda ja Rahumaa oleks nagu üleöö positsioonid vahetanud, kuna seni on just Rahumaa Kruudalt taga ajanud toiduainetööstuste ostu ettemaksuna tasutud ligi sadakonda miljonit krooni, mille üle käib vaidlus siiani. 2008. aasta veebruaris Kruudale üle kantud raha pole Rahumaa tagasi saanud, kuna investeerimispankur soovis tehingust taganeda ja tehing luhtus.\nVõlakirjade ostmisega kaitseb Kruuda enda huve\nStockholmi vahekohtu kohtunik omas Alta Foodsi võlakirju\n"Arbiiter täidab sõltumatuse deklaratsiooni, kuhu kannab kõik talle teadaolevad asjaolud, mis võivad arbiitri sõltumatust mõjutada. Arbiiter ei saa ju sinna kanda asjaolusid, millest ta pole teadlik," lisas Papp deklaratsiooni kohta.mis on mis\n* Alta Foods Indrek Rahumaa ning Jaak Raidi 2007. aasta detsembris loodud toiduainekontsern, mille ülesanne oli Tere piimatööstuse ja Kalevi kommivabriku ülevõtmine.\n* Alta Foodsi võlakiri Alta Foods on alates 2008. aasta kevadest emiteerinud nii Alta Foodsi kommertspabereid kui ka võlakirju.\n* Võlakirjad restruktureeriti 2009. aasta jaanuaris Alta Foodsi, Vicron Investment Groupi ja Alta Property and Constructioni võlakirjade baasil üheks Alta Foodsi võlakirjaks.\n20. aprill 2010, 07:08\nSwed haaras Alta pankrotiasja ohjad


Kütuseaktsiisi rakendamine põlevkivikütteõlile ja tahkekütusele alates 1.05.2005 - täiendavad selgitused - Raamatupidaja\nKütuseaktsiisi rakendamine põlevkivikütteõlile ja tahkekütusele alates 1.05.2005 - täiendavad selgitused\nKaugkütteseaduse (edaspidi KKS) kohaselt on kaugküte soojuse tootmine ja kaugküttevõrgu kaudu jaotamine tarbijate varustamiseks soojusega kaugküttesüsteemi kaudu. Antud sättes käsitletakse sooja tarbijaid mitmuses, millest tulenevalt on kaugküttega tegemist juhul, kui soojus edastatakse vähemalt kahele tarbijale.\nTarbijaks on KKS alusel isik, kes ostab kaugküttevõrgust soojust. Seega peavad tarbijad kaugkütte teostamisel olema soojatootjast ja teineteisest erinevad isikud (näiteks isiku A katlamaja kütab isiku B ladu ja isiku C tehast).\nEeltoodu alusel pole tegemist kaugküttega, kui:\nsoojuse tootja ja tarbija on üks ja seesama isik (näiteks isiku A katlamaja kütab isiku A ladu), soojuse tootja edastab soojuse ainult ühele tarbijale (näiteks isiku A katlamaja kütab isiku B ladu või isiku A katlamaja kütab isiku B ladu ja isiku B kontorit).\nKaugkütteks kasutatava põlevkivikütteõli puhul peab kaugkütet teostava soojatootja tegevusalaks Äriregistri andmetel olema märgitud soojuse tootmine.\nKui soojuse tootja teostab üheaegselt nii kaug- kui lokaalkütet siis võib mõlemat kütmist teostada aktsiisivaba põlevkivikütteõliga. Kuid seda ainult juhul, kui toodetud soojusest vähemalt 50% edastatakse kaugküttevõrku. Nimetatud põhimõte kehtib vaid küttekohtade lõikes aga mitte soojatootja üldise küttetegevuse alusel.\nLaevakütusena kasutatav põlevkivikütteõli\nKuigi põlevkivikütteõlile rakendub alates 01/05/05 kütuseaktsiis kehtib laevakütusena kasutatavale põlevkivikütteõlile aktsiisivabastus (see, millised laevad saavad aktsiisivabastuse, on täpsustatud ATKAS-e § 27).\nAktsiisilaost saab põlevkiviküteõli ajutises aktsiisivabastuses lähetada punkerdamisettevõttele, kelle punkerlaev ja kaldamahutid omavad seestöötlemiskoha staatust. Aktsiisilaost ajutises aktsiisivabastuses lähetatava põlevkivikütteõlile vormistatakse aktsiisilaopidaja poolt saateleht A, mis vormistatakse ja mille eksemplarid liiguvad tavakorras.\nPunkerlaevale vastu võetud põlevkivikütteõli kohta peab arvestust pidama punkerdamisettevõte, kellel lasub samuti kohustus rakendada kütusele vastavalt sooritatud punkerdustele kas reekspordi või impordi tolliprotseduuri. Aktsiisilaopidaja sooritatud punkerduste eest tollivormistust tagantjärgi teostama ei pea.\nAktsiisivaba põlevkivikütteõli soetamisel antav kinnitus\nPõlevkivikütteõli soetamisel peab põlevkivikütteõli soetaja andma aktsiisilaopidajale kirjaliku kinnituse soetatud põlevkivikütteõli eesmärgipärase kasutamise kohta. Juhime tähelepanu, et kirjaliku kinnituse peab andma just põlevkivikütteõli lõpptarbija mitte aga põlevkivikütteõli vahendaja.\nKinnituse võib lõpptarbija anda aktsiisilaopidajale näiteks ostu-müügi lepingus, ostu- müügilepingu lisana või eraldiseisva kirjaliku dokumendina ning kodumajapidamiste puhul ka aktsiisilaopidaja poolt väljastataval arvel või saatelehel.\nKinnitus võib olla kas ühekordne (nt iga üksiku lähetamise kohta) või pideva kestvusega (näiteks kui lepinguga ostetakse 600 tonni põlevkivikütteõli, siis võib kinnituse teksti märkida, et kinnitus kehtib ülalnimetatud lepingu alusel soetatud põlevkivikütteõli kohta).\nTahkekütuse maksustamise korraldus\nTahkekütus maksustatakse kütuseaktsiisiga 4,7 EEK ülemise kütteväärtuse gigadzauli kohta alates 01/05/2005.a. Aktsiisist on vabastatud tahekütus, mida kasutatakse kodumajapidamiste kütmisel.\nKuni tahkekütust kütteainena veel ei kasutata pole tegemist ka aktsiisikaubaga. Tahkekütus muutub aktsiisikaubaks alles kütteainena kasutamisele võtmisel, mis on ka maksuskohustuse tekkimise momendiks. Eeltoodu alusel ei pea tahkekütust importivad, teisest liikmesriigist Eestisse toimetavad, Eestis vahendavad ning kütteainena kasutavad ettevõtjad omama tollilao, aktsiisilao ega muid tollistaatusi.\nKuigi maksukohustus tekib alles kütteainena kasutamisele võtmisel ei pea soojuse tootja aktsiisi koheselt deklareerima kuna aktsiisi deklareerimise ja tasumise tähtaeg on hiljemalt järgmise kuu 15.kuupäev (millega esitatakse koondandmed aruandeperioodil kütteainena kasutatava tahkekütuse kohta).\nAutor: Peeter-Tanel Orro


Miks ma näen Lynci kasutades Skype’i ärirakendust? - Skype for Business\nRakenduses Lync 2013 on hiljuti tehtud mõned muudatused. Ehk olete märganud tegumiribal uut ikooni või Outlooki lindil uut nuppu? Võib-olla koputasite hoopis naabrile õlale ja küsisite: „Kas soovid liituda Skype’i koosolekuga? Mis juhtus Lynciga?“\nLync on ümbernimetatud Skype’i ärirakendus aprill 2015. Uus nimi koos oli uute funktsioonide ja värske uue ilme. See on päris lahedad ja lugege veebisaidil Uurimine Skype'i ärirakendusekohta.\n15 versiooni Skype’i ärirakendus on kaks erinevat ilmet.\nLync. See uusi funktsioone Skype’i ärirakendus aga näeb välja nagu Lync. (Kogemus Lync pole saadaval versioonis 16).\nIT-osakonna poole otsustab hakkama ettevõtte töötajad, mille kasutajaliidese. Peate võib-olla uue ilme, või kasutate tuttav Lynci keskkond.\nKuidas ma tean, millist versiooni ma kasutan? Klõpsake Skype’i ärirakendus > Spikker > Teave Skype'i ärirakenduse. Versiooninumber on loetletud ekraani ülaservas, nagu on näidatud järgmises näites:\nMiks kasutada vana välja, kui see on saadaval uued? Tavaliselt eesmärgiga, et teha mõned sisemise testimine plaanida selle välja jaoks kindla kellaaja või kohandatud koolitus ja töö abivahendid hõlbustada üleminekut uus ilme ja olemus.\nKui ettevõte otsustab jääda Lynci versiooni juurde, puutute süsteemisalves ja igapäevastes Office’i rakendustes siiski kokku Skype’i ärirakenduse elementidega. Teil pole vaja muretseda, kuna need elemendid töötavad samamoodi nagu Lynci elemendid. Järgmises tabelis on näha, mis kuvati rakenduses Lync 2013 ja mis kuvatakse nüüd Skype’i ärirakenduses (Lyncis).\nLisaks märkate, et mõnda heli (nt konverentskõnega liitumine) on Skype’i ärirakenduses muudetud. Neid värskendatud helisid esitatakse nii Skype’i ärirakenduses kui ka Skype’i ärirakenduses (Lyncis). Kahes kasutajaliideses esitatavad helid on ühesugused.\nSkype'i ärirakenduse Lühijuhendid (Laadi alla)\nOffice 365 ja IT-administraatorid peaksid Skype’i ärirakenduse ja Skype’i ärirakenduse (Lynci) kasutajaliidese vahetamise kohta lugema järgmist lisateavet.\nSkype'i ärirakenduse ja Lynci kliendi kasutajaliideste vahel vahetamine


Poisid Mustalt Hobuselt - Reeli raamatud\nEnne veel, kui ta adus, et on elus – tundis ta hingematvat lehka. Niiskusest läppunud kaltsude kirbet lehka ja veidi soolakat haisu, mis raske laviinina talle peale vajus. Poiss katsus instinktiivselt oma nägu – justkui püüdes kindlaks teha, kas kõik on ikka omal kohal. Midagi kleepuvat jäi talle käe külge ning järgmiseks tundis ta soolakat ja veidi imalat veremaitset, kui ta keelega üle paistes huulte tõmbas. Alles seejärel tundis ta, kuidas kogu keha tulitab, nagu miski oleks sellest üle sõitnud või nagu oleks teda taina kombel sõtkutud. Kartuses, et mõni luu on murdunud, ei julgenud ta end liigutada ning lebas mõnda aega täiesti vagusi, justkui kartes, et midagi võib veel juhtuda. Kuid midagi ei juhtunud. Ta ümber valitses täielik vaikus.\nViimaks julges ta silmad avada. Või siis ühe silma, teine oli selleks liialt paistes või verekorba all kinni kleepunud. Kuid ta ei näinud ka ühe silmaga mitte midagi. Midagi polnudki näha. Tema ümber valitses täielik pimedus. Kätega enda ümbrust kobades sai talle peagi selgeks, et ruum, kus ta viibib, on madal ja kitsuke. Ja kõigub.\nJärelikult oli ta laeval.\nSelle avastuse järel kaotas ta uuesti teadvuse.\nKui ta taas ärkas, täheldas ta ühe silmaga vaevumärgatavat valgust konku laudade vahelt immitsemas. Ilmselt on päev, tegi ta lihtsa järelduse. Seejärel püüdis ta istukile tõusta ja pärast mõningast pingutust see tal õnnestuski. Miski puudutas seejuures ta kätt, mille ta ehmunult tagasi tõmbas. Kohe sirutas ta uuesti käe ja leidis kruusi veega. Kruus oli eemaletõukavalt libe ja vesi haises vastikult, kuid ta ei teinud sellest numbrit. Alles nüüd tundis ta, milline janu teda vaevas ja kuidas keha kuumas.\nRodrigo oli päeval, mil ta leidis end tundmatu laeva kitsukesest ruumist, kaksteist aastat vana. Korraga oli kõik, mida ta maailmast teadis, muutunud tähtsusetuks ja kasutuks. Koht, kus ta viibis, ei sarnanenud ühegi teise paigaga, mida ta oli varasemas elus näinud või mille kohta kuulnud. Tal polnud aimugi, kus ta oli või kuidas ta oli siia sattunud. Tal polnud aimugi, mis edasi saab.\nMa pean ellu jääma, oli kõik, mida poiss endale sisendas. Ja seda, et ta saab hakkama. Ükskõik, mis hinnaga, aga ta ei vannu alla. Ta tõotas seda endale iga kord, kui tundis oma valutavaid liikmeid või kui ta suutis vaevu alla neelata mõne sõõmu jälgilt lõhnavast vedelikust, mis tema uberikku toodi.\nNädala pärast lahkus Rodrigo konkust. Kui ta oli piisavalt tugev, et püsti tõusta ja proovida veidi ümbrust uurida, leidis ta oma üllatuseks, et konku polnudki lukus. Või kuhu olekski tal keset merd põgeneda olnud?\nEt ta oli laeval, sai talle lõplikult selgeks hetkel, kui ta ühel ööl mööda logisevat treppi tekile vaarus. Puhas ja soolakas ookeani lõhn lõi talle ninna ning Rodrigo tundis, et kõik ei ole veel kadunud. Ta oli elus ja muutus iga päevaga aina tugevamaks. Ta uskus, et võib juba järgmises sadamas laevalt lahkuda ja koju minna.\nKuid õige pea taipas Rodrigo, et kojuminek on unistus, mis ei pruugi mitte kunagi täituda.\nTa seilas laeval nimega Must Hobune, mis kubises kõige hirmuäratavama välimusega kõrilõikajatest, kes poisile veel päevi pärast esimest kohtumist hirmu naha vahele ja judinad seljale ajasid. Mõne mehe pilgus oli varjamatu vihkamine, kui nad poissi põrnitsesid, teised vaatasid temast lihtsalt läbi ja mõned silmitsesid teda huvitatult. Rodrigo püüdis end meestega kohtudes nii väikeseks muuta kui võimalik, ta ei tahtnud neile kuidagi silma, või mis veel hullem, jalgu jääda. Armiliste nägudega karvakasvanud räpased mehed, kes teda oma tigedate silmadega puurisid, saatsid teda ka veel unenägudes, millest poiss sageli karjudes ärkas.\nRodrigole meenus, et ta oli kunagi justkui midagi sellise nimega laevast kuulnud. Laevast või selle kohta räägitavatest hirmulugudest. Sellest vaid sosistada julgenud mehed olid vaadanud samal ajal kahtlustavalt üle õla, justkui kartes, et kutsuvad Mustast Hobusest rääkides kurja välja. Seepärast oli jäänud Rodrigole mulje, et see pole niivõrd piraadi- kui kummituslaev. Laev, mida keegi pole tegelikult oma silmaga näinud. Laev,mida ei pruugi üldse olemaski olla, kuid mis seetõttu tekitab aina rohkem hirmsaid kuulujutte, mida ebausklikud meremehed üksteisele sadamakõrtsides räägivad. Laev, mille pardal polnud elul ega surmal tähtsust ega hinda. Laev, millelt polnud ükski elav inimene veel tagasi tulnud.\nRodrigo oli neid lugusid küll kuulnud, kuid ta polnud mõistnud. Kuni hetkeni, mil ta leidis end Musta Hobuse pardalt.\nKell lõi just keskpäevasele missale, kui ta viimaks üles mäkke väikese kiriku ja selle kõrval asuva kloostri juurde jõudis. San Estebani valgeks lubjatud seintega hooned asusid Hispaniola sisemaal ühe väikese külakese läheduses mäe tipus. Teed mäkke ümbritsesid troopiliste puude ja taimede müür, nii et see võis võõrale silmale hoopiski märkamatuks jääda. Seega ei pruukinud juhuslik mööduja teed kloostrini isegi tähele panna.\nViimased sammud lõõskava päikese käes mööda kiviklibust teed üles mäkke võtsid talt viimasegi rammu. Tal oli tunne, nagu ta oleks seda lühikest vahemaad astunud juba terve igaviku. Olgugi, et ta oli end alati tugevaks meheks pidanud, tundis ta korraga uskumatut väsimust ja nõrkust. Võib-olla tuli see sellest, et ta oli puhkamata ja einestamata kõndinud varavalgest saati. Või tekitas seda tunnet teadmine, et ta oli viimaks kohale jõudnud. Jäänud oli veel vaid viimane pingutus. Tema rohkem kui kaks aastat kestnud eksirännakud olid lõpuks vilja kandnud. Ta oli kohal.\nVõttes kokku oma viimase jõu, astus Will väikesest jalgväravast, mis kirikut ja kloostrit ümbritsevas müüris asus, ja kirikusse viivale kividest laotud jalgrajale. Kohe pidi ta saama jahedate müüride varjus veidi jalgu puhata ja end jahutada. Mõte sellest andis talle jõudu teha veel viimased sammud.\n„Tere tulemast, härra!“\nWilli äratas mõtetest hääl, mis teda kirikuuksel tervitas. Ta tõstis pilgu ja põrkas sammu võrra tagasi. Kõrvaltvaatajaile oleks võinud jääda mulje, et ta oli just hetk tagasi kui mitte kuradit ennast, siis vähemalt mõnd deemonit näinud.\n„Mu jumal,” pomises Will uksel seisvat ja natuke häbelikult naeratavat umbes seitsmeteistkümneaastast kiitsakat poissi silmitsedes. Kas ma ei saa sellest kunagi lahti, küsis ta endalt. Kas need varjud jäävad mind igavesti saatma? Või siiski, võib-olla oli see just märk sellest, milleks ta siia oli tulnud? Märk, et ta oli õiges kohas ja peab antud tõotuse teoks tegema. Ta oli korraga päris kindel, et Jumal ise oli talle just praegu tunnustähe saatnud.\n„Kas teiega on kõik korras, härra?” küsis poiss meest pisut murelikul pilgul silmitsedes.\nWill noogutas. „Ma olen lihtsalt veidi väsinud,“ sõnas ta kogu tahtejõudu kokku võttes ja noormehele sõbralikult naeratades.\nTa sisenes poisist mööda astudes kirikusse ja istus kõige viimasesse pinki. Ta oli jõudnud just hetkeks, kui kogudus hakkas alguslitaaniat laulma. Will lasi pilgul huvitatult üle pingiridade käia. Ta märkas, et kirikus polnud just palju rahvast – kõigest mõn kehvalt riides, tööst parkunud käte ja väsinud ilmega naist ja meest, kuid ei ühtegi mungarüüs inimest.\nKui preester hakkas piiblit lugema, sulges Will silmad. Ta tundis end korraga uskumatult väsinuna. Ja tänulikuna. Selle eest, et ta oli pääsenud; et ta oli suutnud selle pika tee siia jõudmiseks maha käia; et ta oli jõudnud viimaks oma eesmärgile nii lähedale. Ta ei saanud veel öelda, nagu oleks ta leidnud rahu. Kuid hetkeks tundis ta siiski, kuidas süda rahulikult lõi. Will hingas sisse jahedat kirikuõhku ja adus, kuidas ta huuled justkui iseenesest lugesid tänupalvet, samal ajal kui silmad olid naelutatud altarimaalil rippuvale Kristusele. Ta oli juba ette tänulik, et ühel päeval see lõppeb, ja tundis, et see aeg ei ole enam kaugel.\n„Jumal, kui see on sinu soov, siis näita mulle teed,“ sosistas ta käsi risti surudes.\nPärast teenistust tuli preester ise tema juurde. Ilmselt oli ta juba uustulnukat märganud. Nad vahetasid mõned viisakused ja siis tegi isa Rafael, nagu oli preestri nimi, Willile ettepaneku õhtusöögile jääda. Will tänas pakkumise eest. Seejärel juhatas preester ta kõigepealt pesuruumi ja siis väikesesse tuppa, kus Will sai nii kaua reisiväsimusest puhata.\nWill jäi kohe magama, kui voodile heitis.


Palun mulle üks soovahetus - Delfi comment@delfi.ee"/>\nPalun mulle üks soovahetus\nMeedia nimetab taolisi sündmusi "kurioosumiteks" ja pöörab neile alati palju tähelepanu. Katkend ülalmainitud brittide Stacey Harrowelli ja Jennifer Coxi laulatustseremooniast jõudis esmaspäeval TV1 uudiste vahendusel ka eesti teleekraanile. Ja ilmselt on enamik eestlasi kuulnud Kristel-Regina Sitzist, kes suure meediakära saatel oma sugu vahetas.\nIlmselgelt tunneb transseksuaalide ja transvestiitide vastu huvi ka ülemaailmne pornotööstus - neist tehakse filme ja eriti poolenisti opereeritud transseksuaalide pildid vallutavad interneti pornolehekülgedel järjest rohkem baite.\nJärelikult huvitub transseksuaalidest ka publik - ja mitte ainult pornograafiasõltlased. Näiteks ka viimases Eestis näidatud Almodovari filmis "Kõik minu emast" oli mitu tegelast transseksuaalidest (endised) prostituudid. Kusjuures samuti vaid poolenisti opereeritud - "Meestele meeldib, kui meil on täisvarustus," ütleb üks shemale Oscari ja mitmete Euroopa filmiauhindadega pärjatud shedöövris.\nKui Eestis on soovahetusoperatsioonile pääsemine suhteliselt keerukas - tuleb läbida kromosoomide uuring, psühhiaatriline ekspertiis, teha avaldus sotsiaalministeeriumile, saada operatsiooni heakskiitev diagnoos Arstliku Perenõuandla juures tegutsevast komisjonist ja siis ära oodata sotsiaalministri isiklik allkiri - siis meedia vahendusel jääb mulje, et mujal maailmas käib protseduur juba üsna lihtsalt ja kiiresti. Kindlasti ei tee halba ka meditsiiniteaduse ja tehnika pidev areng.\nHelme Ossinovskile: soovahetuse lihtsustamine on absurdne, ohtlik, inimvihkajalik ja vasakäärmuslik idee (342) 10.01.2017\nKummalisel kombel jääb veel mulje, et enamikul soovahetusoperatsioonidest lõigatakse mees naiseks, mitte vastupidi. Kas naine on siis parem olla? Või äkki peaks minema sügavamale: Kas meie praegune kultuuriparadigma on niivõrd naisi seksuaalobjektidena identifitseerinud, et mehed tunnevad säärasest tähelepanust puudust? Üle Ameerika tuntud Dr. Drew Pinksky, kes nii raadios kui televisioonis noori seksuaalprobleemides nõustab, nentis paar aastat tagasi, et paljud mehed avaldavad soovi soovahetusoperatsiooniks paljalt seetõttu, et nad tahaksid olla lesbisuhtes.\nKas sugu on ainult "state of mind" ja kui olulised on palja silmaga nähtavad sootunnused? Kui kahe soo vahel balansseerivaid "vahepealsed" näitavad, et traditsioonile polariseerunud eristamine mehe-naise vahel on aegunud mõtteviis? Millal peavad mehed pikasäärset, rinnakat blondiini silmadega õgides kõigepealt mõtlema "Kas ta ikka on naine?" ja võib-olla alles seejärel "Kas ta on saadaval?"


TAAVI AAS: Linnahalli seinte võrdlemine Raekoja või Toompea omadega - Kõik\n"Kuna Kultuurikatlas toimuvad Euroopa liidu eesistumisüritused ja samas lähedal asuvad linnahalli seinad nägid päris koledad ja soditud välja, eraldas linn Kopli kunstikoolile vahendid seina kaunistamiseks," rääkis tegevlinnapea Taavi Aas avatud istungil. "Suure tõenäosusega tuleb nagunii linnahalli halvas seisukorras paekiviseinad välja vahetada."\nTAAVI AAS: Linnahalli seinte võrdlemine Raekoja või Toompea omadega on kohatu\nKolmapäevasele tavaliselt kinnisele linnavalitsuse istungile olid seekord kutsustud ka ajakirjanikud. Tegevlinnapea Taavi Aas ütles päevakorda kommenteerides, et tema jaoks oli kõige olulisem linnahalli maa-ala detailplaneeringu kehtestamine. "See tähendab, et nüüd tuleb konkurss selle paiga arendajate leidmiseks ja mul on hea meel, et asjad on tänaseks niikaugele jõudnud," rääkis Aas. Võitja ülesandeks jääb ka arhitektuurikonkursi läbi viimine ja maa-ala hilisem hoonestamine.\nAas rääkis ka sellest, kuidas tekkisid poleemikat esile kutsunud maalingud halli seintele. "Selle aasta kevadel me arutasime, kas laguneva linnahalli seintele võiks teha ajutised maalingud, sest maja läheb nagunii peagi korda tegemisele," selgitas Aas. "Suure tõenäosusega tuleb ka praegused paekiviseinad välja vahetada, sest need on suhteliselt halvas seisukorras. Seetõttu sai nõustutud, et nendel seintel võiksid tõepoolest olla ajutised maalingud, eriti arvestades, et Eesti on Euroopa liidu eesistuja ja sealsamas kõrval Kultuurikatlas toimuvad eesistumisüritused. Täissoditud seinad nägid seal ikka päris koledad välja. Tänavuse esimese lisaeelarvega eraldas linn Kopli kunstikoolile vahendid seina kaunistamiseks."\nArhitekt oli nõus\nAas lisas, et eelarvest annab linn raha alati enne, kui mingi projekt on saanud lõpliku heakskiidu kõikidelt instantsidelt. "Ühelgi ehitusel, milleks linn annab raha, ei ole ju veel alguses ehitusluba," ütles abilinnapea. Rahaeraldus tähendas, et kõik vastavad load tuleb kunstikoolil ka taotleda. "Siin ei olnud tegemist mitte millegi ebaseaduslikuga," rõhutas Aas. "Raha eraldamise maalinguteks otsustas Tallinna volikogu, Eelarves on väga selgelt kirjas, mille jaoks see raha anti. See on graafiline disain Tallinna linnahallil. Niipalj8u kui mina mäletan selle eelarve arutamist volikogus, siis ei olnud opositsioonil selle kohta mingeid vastuvaidlemisi ega küsimusi."\nLinn lähtus Aasa sõnul eeldusest, et muinsuskaitseamet teeb linnahalli puhul erandi, arvestades kõiki asjaolusid ja tervet mõistust. "Linnahalli võrdlemine Raekoja või Toompea seintega on siinkohal kohatu," ütles Aas. "Keegi ei hakka ju välja vahetama kohe Toompea müüri või Raekoja seinu."\nLinn andis nõusoleku linnahalli maalingutele pärast kosntuleerimist halli arhitekti Rainer Karbiga, kes oli asjaga nõus ja andis ajutistele värvingutele oma projekteeritud hoonel õnnistuse kaasa.\nMilline võiks linnahall varsti välja nägema hakata, seda võib igaüks vaadata linna kodulehelt, kus on ära toodud visioonid tuleviku Tallinnast.\nPõhja-Tallinna linnaosa vanem Raimond Kaljulaid tutvustas ka Tallinna dokumentide, teadete, kodulehe jm ametliku atribuutika uut ühtset kujundust- nn visuaalset identiteeti. "Me võtsime Tallinna sümboolikat luues appi tugevad disainerid ja tulemus on hea," ütles ta. "Ma arvan, et ühtse sümboolika valmistamine on investeering, mis tasub ennast ära väga kiiresti."\nKonkursil võitnud Eesti disainibüroo AKU Collective OÜ välja mõeldud Uus kujundus lähtub lehvivast Tallinna lipust, mis on asetatud mustrina Tallinna vapikilbile. "Ühtne kujundus aitab linlastel ja koostööpartneritel tajuda linna tegevusi tervikuna," märkis Kaljulaid. "Nii lihtsustame omavahelist suhtlust. Ühtlasi aitab loodav ühtne kujundus väga olulisel määral linna raha kokku hoida. Kui linnaasutustel on üks logo, üks kirjastiil, värvid jt elemendid, siis on kõigil linna asutustel palju lihtsam ja odavam erinevaid kujundusmaterjale luua."\nVõidutöö autor AKU Collective OÜ esindaja Alari Orava sõnul on Tallinn üks mõnusamaid linnu maailmas. "Meil on hea meel, et esimest korda oma pika ajaloo jooksul saab ta endale ka visuaalse identiteedi," ütles Orav.\nÜhtse visuaalse identiteedi stiiliraamat valib 2017. aasta jooksul. Visuaalne identiteet võetakse kasutusele jupikaupa hiljemalt 1. jaanuarist 2019.\nPärast pressikonverentsi tutvustas abilinnapea Taavi Aas ajakirjanikele linnapea töökabinetti, märkides nalga pooleks, et pole seal ei laia voodit ega rahakirste.\nSellega ajakirjanikud veel ei pääsenud. Neil tuli läbida ka linnavalitsuse majja loodud 333 meetri pikkune terviserada, mis kulges alt vestibüülist mööda järske treppe üles, käis läbi mitmed koridosid ja muud trepid, kus olid ka jõuharjutuste redelid ja isegi väike minigolf ning lõppes samas all, kust alustati.


Kipper.ee • Vaata teemat - Paadi toomine Hollandist alhusega 30.07.2015\nPaadi toomine Hollandist alhusega 30.07.2015\nTeema pealkiri: Paadi toomine Hollandist alhusega 30.07.2015\nPostitatud: Laupäev, 04 Juul 2015 10:03\nPalve on, et isik viskaks pilgu peale ühele müüdavale paadile Rotterdami piirkonnas. http://link.marktplaats.nl/m942503277\nViimati muutis Endrik, Reede, 24 Juul 2015 10:43, muudetud 1 kord kokku.\nTeema pealkiri: Re: Kas keegi on Hollandis ajavahemikul 4-11.07.2015?\nPostitatud: Kolmapäev, 22 Juul 2015 23:03\nNiisiis, eelpool mainitud isend osutus korralikuks rappeks ja sellega seoses on selle paadiga teema maas. Nüüd aga tehti kaubaks üks Defender 32 ja see oleks vaja Hollandist Terneuzen'i sadamast Pärnusse tuua. Sellega seoses otsin ühte või kahte huvilist, kellel ka kogemusi merel ja nõus neid lahkesti jagama. Meeskonna liikme kulud katab paadi omanik aga turist peab ise hakkama saama.\nSeega, kellel tahtmist on see helistagu numbril 53-4-kolm-9-67-neli või saatku kiri.\nKuna lennukipilet tuleb broneerida aegsasti, siis erilist aega nagu polegi. Eesmärk kohale jõuda 30.07 või siis äärmisel juhul 31.07.\nPostitatud: Reede, 24 Juul 2015 10:44\nEt siis, kas leidub mõni huviline, kes tahab sõitu kaasa teha?? Andku kiirelt märku.\nTeema pealkiri: Toodud: Paadi toomine Hollandist algusega 30.07.2015\nPostitatud: Neljapäev, 03 Sept 2015 15:46\nParas aeg on teha reisist lühikokkuvõte:\n1) Start Terneuzenist 02.08.2015 kell 07:30;\n2) Finiš Pärnus 24.08.2015 kell 16:30;\n3) Distantsi kogupikkus: 1100 NM;\n4) Teel oldud aja keskmine kiirus: 5,1 knot;\n5) Kulutatud kütus: ca 390 ltr;\n6) Külastatud sadamaid koos stardi ja finišiga: 15 (Terneuzen - Iijmuiden - Den Helder - Texel - Vlielander - Borkum - Cuxhaven - Rendsburg - Laboe - Sassnitz - Leba - Liepaja - Pavilosta - Ruhnu - Pärnu).\n7) Viivitused tehnilistel põhjustel: 1 päev\nViivitused meeskondlikel põhjustel: 6 päeva.\nTeema pealkiri: Re: Paadi toomine Hollandist alhusega 30.07.2015\nPostitatud: Neljapäev, 03 Sept 2015 22:15\nKütusekulu päris korralik, tulite paljuski aega diislituulega?\nPajata ikka laevast ja tema iseloomust ka midagi, soovitavalt detailselt Eestikeelset infot erinevate laevade kohta maru vähe ja iga uus info/kogemus kindlasti jagamist väärt.\nPostitatud: Teisipäev, 29 Sept 2015 17:10\nTuuleolud olid võrdlemisi nadid jah, et pidime aja kokkuhoiu mõttes valdavalt diislit põletama ja eks seda sadamas jokutamisi oli ikka ka parajalt.\nPaadi kohta on detailsemat infot siin: http://www.defenderjachten.nl/defender-32.html\nHetkel kükitab S/Y Falkor Pärnu jahisadamas.


HITTVIDEO: Sõpra tunned hädas? Need on 2016. aasta kõige halvemad sõbrad, kelle peale ei saa ikka üldse loota - Noorte hääl\nHITTVIDEO: Sõpra tunned hädas? Need on 2016. aasta kõige halvemad sõbrad, kelle peale ei saa ikka üldse loota\nFailArmy on ehtne tõestus sellest, et vahel on inimestel lihtsalt igav ja selle asemel, et midagi arukat teha, valitakse seltskonnast välja üks, kelle kulul nalja tegema hakatakse. Tuleb aga välja, et 99% juhtudest lõppevad need naljad halvasti või koguni valusasti ja peaosaline kratsib kukalt ja mõtleb: "Kas need on tõesti mu sõbrad?".\nVaata ja naera, aga pea meeles oma lähedasi hoida!\nHITTVIDEO: Naera puruks! Need on 2016. aasta kõige hullutavamad ja naljakamad ebaõnnestumised\nHITTVIDEO: FEIL! 2016. aasta parimad ebaõnnestumised, mis juhtusid tüdrukutel\nSüdamlik HITTVIDEO: Selle aasta parim? Liigutav jõulureklaam läks armsal põhjusel...


Kenno Põltsam: tervemõistuslik loogika ütleb "Rohkem lapsi, vähem migrante!" - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Kenno Põltsam: tervemõistuslik loogika ütleb “Rohkem lapsi, vähem migrante!”\nRahvuskonservatiiv Kenno Põltsam jagab Uute Uudiste vahendusel lugejatega MTÜ Lastekaitse Liit vastust, mille too andis teabenõudena küsimusele abortide kohta, ning lisab oma täiendava arvamuse.\n“Toon välja ühe omapoolse küsimuse ja sellele saadud vastuse: “Kas Lastekaitse Liit jagab seisukohta, et igaühel on õigus elule ja kehalisele puutumatusele alates eostamise hetkest, sõltumata tema füüsilisest või mentaalsest seisundist?”\nLastekaitse Liit vastab: “Igal lapsel on sünnipärane õigus elule ja maksimaalsele lapse võimetest lähtuvale võimalikule arengule. Riigil on kohustus tagada lapse ellujäämine ja areng võimalikult maksimaalselt. Igal lapsel on õigus võimalikult heale tervisele ja ravivahenditele ning tervise taastamisele.\nEeltoodu tuleneb ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklitest 6 ja 24, millega Eesti ühines 1991. aastal ja Eesti Vabariigi põhiseaduse §16. Tulenevalt raseduse katkestamise ja steriliseerimise seadusest on indutseeritud ehk esilekutsutud abort Eestis lubatud raseda sooviavalduse alusel kuni 12. rasedusnädalani. Seejärel on tehislik abort lubatud kuni 22. rasedusnädalani viiel juhul: rasedus ohustab ema tervist; sündival lapsel võib olla raske vaimne või kehaline tervisekahjustus; raseda haigus või tervisega seotud probleem takistab lapse kasvatamist; rase on alla 15-aastane või rase on üle 45-aastane.” (Grete Landson, MTÜ Lastekaitse Liidu kommunikatsioonijuht).\nMinu arvates on kahtlematagi selge, et inimelu algab eostamise hetkest ning et ühtegi süütut inimelu ei tohi lõpetada, olgu ta vaimse või füüsilise puudega – nii ütleb aastatuhandeid kestnud objektiivne tõde, mille edasi kandjaks on olnud maa soolaks peetud kristlaskond.\nUngaris toimusid selle aasta 8. aprillil üldvalimised, mille võitis ülekaalukalt rahvuslik Fidesz. Selle partei liider Victor Orban ütles oma kampaania kõnes järgmist: “Kui migratsioonist saab inimõigus, on see kindel retsept Maa hävitamiseks, mis viib primitiivse inimkonnani” ning samuti et: “lapsed on kõige tähtsamad” ning maa “vajab rohkem lapsi ning mitte migrante.”\nKa meie Eesti seisab teelahkmel, kas võtta vastu kõik, kes siia tahavad tulla ja jääda, või hakkame oma rahvast ise taastootma – kas me tahame viljeleda „tõsta makse ja kuluta“ majanduspoliitikat või me anname oma majandusele uue hoo – kas me tahame valitseda sakslaste armust või tahame olla oma maa peremehed ja isevalitsejad?\nKuna kõik pidavat algama inimesest endast, siis teen teatavaks oma valiku: väärtustan konservatiivina elupühadust, traditsioone ja austan kõrgemalt tulevat paratamatust ning olen igipõlise saare eestlasena uhke selle üle, kellena ma sündisin – eestlasena – rahvuskonservatiiv. Seda kõike kirja pannes, ootan vaikselt juba traditsiooniks saanud vabariigi aastapäeva tõrvikurongkäiku, et siis oma rahvuskaaslastega külg külje kõrval sammuda.”\nMTÜ Lastekaitse Liidu poolt saadud tervikvastust on autori poolt varem käsitletud portaal Objektiivis.\nTeemad: abort Kenno Põltsam lastekaitse liit


Minister Aab reklaamib sotsiaalmeedias, et just tema tõi Eestisse näomaske | Digigeenius\nRiigihalduse minister Jaak Aab.Foto: Gerttu Blank/Rahandusministeerium\nKoos uue kuu algusega jõudsid sotsiaalmeediasse riigihalduse ministri Jaak Aabi reklaamid, mille eesmärgiks on olnud Eestis elavate inimeste teavitamine ning rahustamine.\nÜhes sellises teavitavas ning rahustavas reklaamis seisab minister transportlennuki ees, mis on äsja toonud Eestisse suurel hulgal isikukaitsevahendeid, ning näitab kaamerasse püstist pöialt. Teises istub minister toolil ning vaatab sülearvuti ekraani.\nSotsiaalmeediast leiab postitusi, kus ministrit on selliste reklaamide eest kritiseeritud. Postitajad annavad mõista, et minister on oma töökohustuste reklaamimisega läinud liiale ja lõikab sellelt isiklikku kasu.\nMinistri nõunik on soovinud tõsta inimeste teadlikkust\nKokku on sel kuul riigihalduse ministri Jaak Aabi nimel Instagramis ja Facebookis ostetud kolm reklaami, mis keskenduvad ministri ühele praegustest tööülesannetest ehk isikukaitsevahendite hankimisele, mille määras talle eriolukorra juht Jüri Ratas. Kõnealuseid reklaame on eestlased sotsiaalmeedias näinud umbes 45 000 korral.\nKõigi reklaamide ostmise taga on olnud ministri nõunik Gerttu Blank, kuid nende eest on tasutud ministri rahakotist. Blanki sõnul on ta reklaamide tegemisel järginud põhimõtet, et reklaamis olev sõnum ei pruugi jõuda nii-öelda suurde meediasse, kuna on liiga spetsiifilise sisuga.\nSee põhimõte ei ühti aga tõsiasjaga, et Aabi määramisest eriolukorra tööde juhiks isikukaitsevahendite hankimisel väljaspool tervishoidu on kajastanud pea et kõik meediaväljaandeid Eestis. Minister on antud teemaga seoses esinenud ka mitmel korral valitsuse poolt korraldatud eriolukorra pressikonverentsidel ning on pikema usutluse andnud ka ETV saates “Esimene stuudio“. Isegi konkreetne transportlennukile vastuminek tehti ministrite poolt meediasõuks.\n“Kriisi ajal on äärmiselt oluline inimestele info andmine, et tõsta nende teadlikkust, näiteks 2+2 reeglist, või anda rahustavat informatsiooni. Oluline on vältida paanika tekkimist, näiteks oli inimeste üheks hirmuks see, et ühel hetkel ei saa enam arstiabi, sest isikukaitsevahendeid pole,” ütles Blank Geeniusele antud kirjalikus kommentaaris.\nÜheskis kolmest reklaamis ei ole rõhutatud 2+2 reeglit ega antud ülevaadet ka muudest reeglitest, mis eriolukorra ajal kehtivad. Samuti ei ole seal otseselt öeldud, et arstiabi andmine jätkub. Sisuliselt on reklaamides korratud sõnumit, mida on meedia juba niigi kajastanud.\nKolmest reklaamist üks on olnud suunatud konkreetselt vaid Saare maakonnas asuvatele inimestele. Kõnealune reklaam sisaldas loetelu Eestisse saabunud isikukaitsevahenditest ning kuhu täpsemalt need edasi toimetati. Reklaami ilustavad fotod maske kandvatest poetöötajates.\nKuhu suunati eile saabunud kaitsevahendid? 🔸 1,5 miljon kirurgilist maski jaotati tervishoiuvaldkonna (672 000),…\nPosted by Jaak Aab on Reede, 3. aprill 2020\nFacebooki tööriista kohaselt, millega saab jälgida, kui palju raha on mõni poliitik reklaamidele kulutanud, selgub, et kõigi kolme reklaami puhul on raha kulutatud alla 100 euro. Blanki väitel on aprillis Aab selliste reklaamide arvelt rahakotti kergendanud 25 euro võrra.\nEelmise aasta septembrist saadik haldab ministri Facebooki kontoga seonduvat Blank, kelle sõnul pani ta toona ministriga paika ära koostöö üldised raamid, mille üheks põhimõtteks seati, et informatsioon tuleb erinevate kanalite pidi võimalikult paljude inimesteni.\n“Kõrvaltseisjana saan kinnitada, et minister on kogu hingega oma töö juures. Ta töötab seitse päeva nädalas ning alustab koiduga ja viimased meilid saadab südaöösel või hiljemgi. Minister täidab oma tööülesandeid ning seda teen ka mina oma pädevuse piirides, milleks muuhulgas on ka inimeste informeerimine sotsiaalmeedia vahendusel,” ütles Blank.\nMärksõnad: COVID-19, facebook, instagram, Jaak Aab, koroonaviirus, reklaam


Kass ja südamehaigused | Püha birma\nHome » Püha birma » Tervis » Kass ja südamehaigused\nMis on hüpertroofiline kardiomüopaatia (HKM) (ingl. HCM – hyperthrophic cardiomyopathy)?\nHKM on primaarne südamelihase haigus, mille puhul tekib südamelihase paksenemine ja seda eriti vasakus vatsakeses. Südamelihasrakud jämenevad ja nende hulk suureneb, vatsakese sein muutub jäigemaks. Kuna paksenemine toimub vatsakese valendiku poole, siis vasakusse vatsakesse mahub järjest vähem verd ning ka südamest edasi suunatud vere maht väheneb. Kuna vasak vatsake ei mahuta kopsudest tulevat verd, jääb suur osa verest vasakusse kotta ja kopsudesse, mille tagajärjel tekib vasaku koja laienemine ja kopsuturse. Kaasneda võib ka vasakust vatsakesest äravoolu takistus ning mitraalklapi puudulikkus.\nKõige sagedamini haigestuvad keskealised isased kassid. Enam levinumateks tunnusteks on looma väsimine ja kergemini hingeldama hakkamine. Kopsuturse tõttu tekib kassil hingamisraskus. Esineda võivad minestused või äkksurm ilma eelnevate tunnusteta. Väga sageli esineb tagajalgade halvatus, mille põhjustab vasakus kojas moodustunud ja liikuma läinud tromb.\nHüpertroofiline kardiomüopaatia on geneetiline haigus, mis pärandub arvatavalt autosomaalsel dominantsel teel. Kahel kassi tõul, Maine Coon ja Ragdoll, on leitud haigust tekitavad geenid, kuid uuringud on näidanud, et need ei pruugi olla ainsad, haiguse avaldumiseks vajalikud geenid. Seega haiguse avaldumiseks on vajalik sobiv geenide kombinatsioon. Kahjuks ei ole veel selge, milline see kombinatsioon olema peab ja kas ta on kõigil ühesugune. HKM ei ole kaasasündinud defekt, vaid haigus, mis areneb välja looma vanemaks saamisel.\nOhustatud tõgudeks on Maine Coon, Ragdoll, Briti lühikarvaline, Ameerika lühikarvaline, Norra metskass, Pärsia kass ja paljud teised.\nAretuskassidel on geenitest olemas Maine coon kassidele, kellel haigus pärandub autosomaalse dominantse geeni teel ja Ameerika ragdollil, kellel on ka leitud mutatsioonid geenis. Need kaks leitud geeni ei ole aga kindlasti ainukesed haigust tekitavad ja edasiandvad geenid, samuti on nad tõuspetsiifilised, seega on Maine Coon’i geenitest toimib ainult Maine Coon’idele ja Ragdolli test Ragdollile, mitte teistele kassitõugudele. Uuringud on näidanud, et ainult geeni olemasolu kassil ei näita tema haigestumist, mis tähendab seda, et veel ei teata täpseid geene ja faktoreid, mis mõjutavad selle haiguse pärandumist ja avaldumist.\nPraegusel hetkel soovitatakse aretuses kasutatavaid loomi testida ja ka südameultraheli sõeluuringutega kontrollida. Geenitest tehakse vereproovi alusel ühekordselt ja seda saab üsna noorele kassile teha. Südame ultraheli uuringud seevastu soovitavalt teha isastel alates 2 eluaastast ja emastel alates 3 eluaastast, kord aastas kogu aretusaja vältel.\nMis on restriktiivne kardiomüopaatia (RKM) (ingl. RCM – restrictive cardiomyopathy)?\nRestriktiivne kardiomüopaatia on sageduselt teine südamelihase haigus kassidel. Selle puhul tekib liigne südamelihase jäikus, vasaku vatsakese seinapaksus on normaalne, ka võib olla normaalne südamelihase kontraktiilsus, kuid häiritud on südame lõõgastumine, mille tagajärjel laienevad nii vasak kui parem koda. Eristatakse müokardiaal- ja endomüokardiaalvormi. Müokardiaalvormi puhul on kahjustus peamiselt südamelihasrakkudes, esineda võib kerget südameseina paksenemist. Endomüokardiaalvormi puhul tekib progresseeruv sidekoerakkude infiltratsioon endokardi ja müokardi vahele, põhjustades viimaste liitumist. Püha Birma kassidel on leitud perekondlik esinemine ja kahtlustatud retsessiivset pärilikkuse vormi ning võimalik, et mittetäieliku esinemisega. Burmese kassidel on leitud eelsoodumus haiguse tekkimiseks.\nKassidel esineb palju kaasasündinud südamedefekte, mis sageli looma elu ei mõjuta. Küll aga võivad tekkida steriliseerimise/kastreerimise ajal komplikatsioonid. Enamus komplikatsioone on seotud narkoosiga tekkiva vererõhu languse tõttu ja kui südames on kaasasündinud ehituslikud muutused võib see väljenduda südamepuudulikkuse tekkimisena. Halvemal juhul ka südame seiskumisega.\nKasside südamehaigust on raske äratunda, sest oma tubase eluviisi tõttu ei märgata kiiremat väsimist, ka ei teki südamepuudulikkusega kassile köha. Kuna kassi süda lööb väga kiiresti, siis on teda raske kuulata, mis teeb kahinate leidmise keeruliseks, samuti ei kulge kõik kasside südamehaigused kahinaga, eriti südamelihase haigused. Kindlamaks viisiks südamelihase haiguste avastamiseks on südame ultraheli uuring, millega on võimalik mõõta südame seinapaksust ja kambrite suurust, hinnata südamelihase kontraktsiooni võimet ning verevoolu suunda ja kiirust.\nUuring annab hetke olukorra südamest ja ei välista, et muutused südamesse ei tekiks edaspidi. Eestis on südame ultraheliuuringut võimalik teha. Dr. Merit Villemson-Kavak on hetkel ainus südamehaigete loomadega tegelev loomaarst. HKM/RKM uuringut on võimalik teha ainult Viljandi Männimäe kliinikus, kus on olemas aparatuur, mis on sobilik kassi südame uuringuks.\nEelolev jutt ultraheliuuringutest, südamehaigusest ja geeniuuringutest on saanud teoks koostöös Dr. Merit Villemson-Kavaku, Dr. Olga Sjatkovskaja ja Dr. Beizingeriga.


Lasteratta ost – appiiii, mis suurus, mis pidur, mis, mis, mis??? - AT Sport\nLapsele jalgratast ostma tulles on vanemate nõutud näod igapäevane nähtus. Tahaks ju osta jalgratta, mis on lapsele paras, aga samas kestaks pikki aastaid. Kahjuks pole veel lastega koos kasvavaid rattaid leiutatud. Seepärast alustame juttu ratta suurustest ehk kuidas orienteeruda ja aru saada, mis suuruses ratas oleks lapsele sobiv.\nMida need numbrid siis tähendavad?\nJalgratta jooksude (pidades silmas seda veerevat osa ehk ratast) suurus on enim levinud parameeter, mis näitab jalgratta suurust ja tähistab tegelikult ratta diameetrit tollides. Sama mõõdu järgi pannaksegi paika laste jalgrataste mudelite suurused. Näiteks ratta läbimõõt 12“ tähistab ka jalgratta suurust 12” ja vastupidi. Ühevanuste laste pikkused on muidugi väga erinevad, aga kogemustest lähtuvalt võiks siiski spikriks võtta järgneva tabeli. Lõplik tõde selgub siiski alati jalgrattale istudes ja väikest ratturit kõrvalt hinnates:\n12” / 2-3a\n14” / 2-4a\n16” / 4-6a\n20” / 5-8a\n24” / 8-11a\n26” / 10-13a\n29’’ / 13+a\nPaariaastasele esimesi sõite tegevale lapsele soovitame pigem tasakaaluratast, kuna sellises vanuses veel ilma abiratasteta hakkama ei saada. Lisaks on pikas perspektiivis tasakaalurattast rohkem kasu, kuna tekib reaalne tasakaalutunnetus ja tulevikus on juba oluliselt lihtsam ka pedaalidega jalgrattaga sõitma õppida. Tasakaaluratta puhul peaks jalg täistallaga maani ulatuma, põlvest kergelt kõverdatud. Õiget asendit saab sadulaga reguleerida.\nAbiratastega jalgratta puhul peaks laps sadulas istudes varbaotstega maad puudutama. Kui tegemist on esimese rattaga, siis turvatunde tagamiseks oleks hea lausa täistallaga maani ulatuda. Kuigi enamasti kasutavad lapsed pidama saamiseks pidureid, siis soovivad nad siiski, et säiliks võimalus ka jalaga pidurdamiseks.\nIlma abiratasteta jalgratta puhul võiks sadulas istudes täistallaga maad puudutada. Kui sõidukogemust tekib rohkem ja saavutatakse vilumus, siis tuleks parema sõiduasendi saavutamiseks sadulat tõsta.\nRatas kogu lapsepõlveks\nLapse jalgratas peab olema paras juba ostu hetkel. Kuigi sageli tahavad lapsevanemad osta suurema ratta, lootuses, et see kestaks aastaid, siis reaalsuses tunneb laps ennast suure ratta peal ebakindlalt ning huvi rattasõidu vastu võid kaduda kiirelt. Silmas tuleks pidada ka seda, et mida madalamas asendis on sadul, seda rohkem jääb kasutamise ja kasvuruumi.\nÜldjuhul on kallimad rattad kergemad ja paremini komplekteeritud. Lastel on nendega kergem sõita ja suure tõenäosusega saab kallimat ratast ka noorematele lastele kasutada anda või järelturul edukalt realiseerida.\nTäiskasvanu ratas kaalub 10-20% ratturi kaalust, lasterattad kaaluvad aga kuni 50% lapse kehakaalust. Sellise massiga võideldes ei ole lihtne tasakaalu hoida, samuti on raske sellise rattaga sõitma õppida. Mida kergem on ratas, seda lihtsam ja mugavam on temaga hakkama saada.\nLasteratastel on tavaliselt käsipidurid ja jalgpidurid. Tihtipeale on laste sõrmedes vähe jõudu või on need veel liialt lühikesed, et käsipiduriga ratast peatada. Seega esimese ratta puhul on hea, kui pidurid on dubleeritud ehk säilib võimalus ka jalaga pidurdada.\nKui näpud pidurilingile ei ulatu, siis palu müüjal pidurilink lenksule lähemale reguleerida. Kvaliteetsemate rataste puhul on see võimalus olemas.\nMida vähem, seda kergem ja paremini huvitav on ratas. Helkurid ja rattakell endast märku andmiseks on kohustuslikud, porilauad ja korvid juba luksus


Kommentaarid: Laulja Mikk Mäe: Urbi vennaks kehastudes tuli leida sisemine rahu\nLaulja Mikk Mäe: Urbi vennaks kehastudes tuli leida sisemine rahu\nurbide/ 10. november 2015 19:30\nmoodi pold sääl mitte kõige vähematki, kahjuks !\nno mai tea/ 9. november 2015 20:05\nselle mõttetu lenna võit oli ikka ilmne ülekohus kõikide teiste suhtes! et kui on võltshambad, siis ongi võitja? hale, väga hale! minu meelest ja kolleegidega ka rääkisin, nad ka sama meelt enamus, oli lenna ikka kõige viletsam. paar kolleegi paigutas kuskile keskele, võitjaks ei pidanud keegi, isegi mitte kolme hulka! alatu värk on seal kohtunike poolt. ja no avandist ma ei räägigi, no ei ole head naljad, ise on uhke ka veel.\nMikule/ 9. november 2015 12:47\nMikule oleks vaja nooremaid, tantsulisi etteasteid. Antakse ainult vanu ja staatilisi rolle.\n!!/ 9. november 2015 13:51\nno jah teevadki/ 10. november 2015 10:58\nkeegi peab ju saates olema must lamams..meul peres on Mikust lausa kahju, seekord oleks võinud Mikule võitu ka anda.!! Ära ostetud seal kõik!\nlauri/ 9. november 2015 12:02\noli küll objektiivselt mikust pea jagu üle ,aga vaatamata sellele oli ka mikk seda korda väga tubli ja väärinuks rohkem punkte. minu lisa 12 punkti lähevad ,aga laurile selle eest et ta oma noort kolleegi kaitseb\nlauri/ 9. november 2015 12:00\noli küll objektiivselt mikust üle. aga vaatamata sellele oli mikk ka väga tubli ja väärinuks seda korda kõrgemaid punkte. lauril;e aga 12 punkti lisaks veel selle eest ,et ta oma noort kolleegi kaitseb\n:)/ 9. november 2015 11:03\nMul on ka Mikust väga väga kahju! Äärmiselt tubli noormees. Kogu aeg kiidetakse ühtesi ja samu ja no see Lenna eilne võit oli ikka karjuv ülekohus!!\ntgl./ 9. november 2015 10:17\noli tema selle saate parim...\nmulle Mikk ei meeldinud/ 9. november 2015 10:03\nKüll aga meeldis Lauri - Toomas, ikka 12 punkti oleks andnud.\nNooruse ja ande puudumise eest punkte ei anta.\nraoul/ 9. november 2015 09:54\nMikule antakse millegipärast alati vähe punkte, kuigi ta on olnud lausa esikoha vääriline oma esitusega. mis toimub seal züriis. teeb silmad ette ka kogenud näitlejatele.\nJäi ütlemata.../ 9. november 2015 09:23\nMiks ei võiks olla nii,et igas saates võidab erinev osaleja? Pläkutagu need kohtunikud palju tahes. Lõppkokkuvõttes saaks kõik oma toetuse ,annetuse edasi anda. See pole ju mingi mõisa peale mäng. Motivatsioon kaob,kui tead,et pinguta palju tahad,ikka oled viimane. Seal ei saagi valida,et sina oled parem ja sina halvem. Selle rahulolematuse tunde ja lolli olukorra loob just see kellegi ülistamine ja teadmine,et sul polegi võimalust,kuigi rahvale meeldid. Ka lõppkontserdil võiksid esineda kõik ja siis alles rahvas hääletab,kes rahvale meeldib.Rahvas peaks nad pingeritta hääletama,mitte kohtunikud,kes vahel tõesti päris jaburat juttu ajavad. Nad peaksid teadma,et see,keda eriliselt ülistatakse,kaotab oma hääled rahva seas. Näen ja kuulen seda ise iga kord peale saadet. Praegu on olukord,kus lõppkontserdil jäävad võistlusest välja just rahva suurimad lemmikud.\nhm/ 9. november 2015 09:22\nNõrgad on nad kõik sel aastal ja saate läbiviijagi on samasugune.\nTa ongi väga hea!/ 9. november 2015 09:05\nAga kedagi tuleb ju tümitada. Millegi pärast arvan,et ehk on kellelgi kohtunikest kana kitkuda tema isaga. Muud lihtsalt ei oska mõelda,sest Mikk on olnud ka varem,täiesti esikoha vääriline. Kahjuks ta sinna selles saates ei saa kunagi. Isegi siis mitte,kui tõesti sõna otseses mõttes kuldmune suust kukuks. Oled tubli,oi kui tubli,aga jääd siiski viimaseks. Nii käituvad kohtunikud. Aga loodan,et ta ei võta seda ebaõiglust väga hinge.Ta teab ise,et on tõesti väga hea. Keegi peab ju ometi peksukott olema. Teiste kallal ei juleta iriseda. Samas tõstetakse täiesti keskpärane Saara pilvedesse ja teistpoole pilvi ka veel. Minu arvamus on alati langenud kokku rahva arvamusega. Loodan,et ka seekord,sest just mina olengi rahvas,nagu teised mu lähikondlased. Ju siis on vaja ühte keskpärast osalejat tõsta kõrgustesse. Öeldakse,et on vääääga andekas ja teeb kõvasti tööd. Kus see anne on,aru ma ei saa,kui peab kõvasti tööd tegema?. Ma saan aru,et kõik peavad seal palju tööd tegema,aga jääb tunne,et üks neist teeb eriti palju tööd. Järelikult ei olegi annet. Andekal inimesel tuleb kõik mängleva kergusega piltlikult öeldes,sest tööd peavad tõesti tegema ka nemad. Ainult andetud peavad eriliselt palju tööd tegema,sest muidu nad ei saavuta midagi. Tahaks loota,et ma eksin ja lõppkontserdil rahvas näitab oma poolehoidu. Andekad on seal Sepo,kahtlemata Liina. Nendel ei tasu lootagi, samuti nagu Mikul,kes on laulja mitte näitleja. Igal aastal peab olema üks peksukott. Olgu siis Mikk pealegi viimane. Selge on see,et rahvale ta meeldib,aga Saarale teevad kohtunikud suure ülistamisega küll karuteene.Kahju,sest praegu on ta tõesti teistega arvestades täiesti keskpärane. Ei näe mingit põhjust,miks peaks ta pilvedest läbi upitama. Muidu on armas saade.\nMarju/ 9. november 2015 08:37\nMikk on oma vanuse ja vähese lavakogemuse juures väga lahe tegija. Edu talle edaspidiseks1\nKÜLL/ 9. november 2015 08:07\nMikku kiidetakse aga punkte ei tule, ta väärib kõrgemaid punkte\nkohtunikele/ 9. november 2015 14:24\nOtsustage juba ära, mida hindate, kas paroodiat või täpset jäljendamist.Mikk on vaieldamatult üle keskmise esitustega, kiidate küll, aga punkte saab minimaalselt.\nLiina mängib natuke üle, see on juba paroodia, Saara jäljendab täpselt.\nxole/ 9. november 2015 14:57\nKõige haledam on see, kui kohtunikud annavad punkte oma lemmikule - parodeeritavale. Mikk saab mingisuguse räppari ja järgmine saade selgub, et keegi midagi ei tea. Mida sa istud seal laua taga, kui ei oska hinnata?\nxole/ 9. november 2015 14:59


Inimeste meetodid liigeste haiguste raviks, Soovitatav\nInimeste meetodid liigeste haiguste raviks. Peamised sümptomid\nSelliseid võimalusi peetakse ravimite heaks alternatiiviks põlveliigese artroosi ravis.. See võimaldab teil parandada liigese funktsiooni ja annab pikaajalise ravitoime.\nKui trombid moodustuvad, paraneb haav kiiremini, sest trombotsüüdid eraldavad rea keemilisi ühendeid, mida nimetatakse kasvufaktoriteks. Trombotsüütide rikas plasma sisaldab neid rakke kümme korda rohkem kui täisverest. Muud vormitud elemendid eemaldatakse sellest.\nPärast trombotsüütide kontsentraadi süstimist liigesse vabaneb suur hulk kasvufaktoreid. Selle tulemusena kiirendatakse regenereerivaid protsesse, esineb kõhre ja põlve sidemete taastamine. Kuidas on ravi? Kunstiravi on õrn ravi. See on peaaegu valutu ja võtab aega. Põlveliigese süstimine toimub lokaalanesteesia all.\n✿ Artroteraapia: mis on see tehnika ja kes seda vajab - 【Tervendavad haigused】 -\nHüaluronaadi preparaate müüakse apteekides. Nad on kasutamiseks valmis. Ravimid kardiovaskulaarsete haiguste raviks, näiteks kinidiin. Mõnede kõrge temperatuuriga eakate inimeste puhul ei suuda arstid isegi pärast põhjalikku uurimist ja laboratoorset analüüsi diagnoosida ja tuvastada selle näitajate suurenemise allikat.\nTeadmata päritolu palavikuga patsientide protsent on üsna suur. Sageli taastub patsient pärast arsti külastamist sümptomite täieliku kadumisega. Sellisel juhul taastub palavik harvadel juhtudel. Kui eakate temperatuur tõuseb siiski uuesti üle 37 ° C, tuleb selle seisundi tegeliku põhjuse kindlakstegemiseks läbi viia täielik diagnoos. Eakate kodud Moskva piirkonnas Eakate hooldekodude võrgustik pakub hooldekodusid, mis on mugavuse, hubasuse poolest parimate seas ja asuvad Moskva piirkonna kaunimates kohtades.\nOleme valmis pakkuma: Mugavad vanurite hooldekodud Moskvas ja Moskva oblastis.\nPakume kõiki võimalikke võimalusi kallima paigutamiseks. Suur kvalifikatsiooniga eakate hooldustöötajate baas.\nProfessionaalsete õdede ööpäevaringne eakate hooldus kõik töötajad on Vene Föderatsiooni kodanikud. Kui otsite tööd, pakume vabu hooldekohti. Igapäevane vaba aeg: mängud, raamatud, filmide vaatamine, värskes õhus jalutamine.\nIgal ajal päeval või öösel tulevad eakad alati appi, hoolimata sellest, milline probleem neid muretseb. Kõik sugulased ja sõbrad on selles majas. Siin valitseb armastuse ja sõpruse õhkkond. Pansionaati pääsemise kohta saate nõu telefoni teel: Kõik eakate temperatuurist temperatuur surve Vanemate inimeste temperatuur on nende üldise seisundi oluline näitaja. Selles vanuses tekivad terviseprobleemid kergesti ja paljud patoloogiad võivad olla ebatüüpilised.\nNormaalne kehatemperatuur: näitajad eakatele Alates lapsepõlvest teavad kõik, et inimese normaalne kehatemperatuur on 36,6 ° C. Kujutage nüüd ette. Loe täielikku intervjuud. Kõik lülisambahaigused on väliste ja sisemiste põhjuste tagajärjed, mis mõjutavad haiguse arengut. Näiteks skolioos esineb sageli lapsepõlves ja liigesepatoloogiad on pärilikud, levides kaugemale selgroogu.\nOsteokondroosi sümptomid ilmnevad aasta pärast ja selle kõige kuulsam komplikatsioon on ketaste herniatsioon.\nSõltuvalt patoloogilise protsessi tüübist ja lokaliseerimisest on patsientidel erinevad sümptomid: alates lihaspingest kuni selgroo üksikute elementide täieliku või osalise liikumatuseni. Haiguste nimede paremaks mõistmiseks saate tutvuda põhimõistete, mõistete ja kliiniliste sümptomitega. Lülisamba erinevaid haigusi on märkimisväärne arv. Meditsiinipraktikas on selline termin nagu dorsopaatia. See on selgroo kõigi haiguste kollektiivne nimetus, millega kaasneb valu.\nLadina keelest võib seda tõlkida kui seljaosa kannatust või patoloogiat.\nLülisamba artriit Sõna "artriit" tähendab sõna otseses mõttes "põletikku liigeses", kuid tegelikult on see süsteemne patoloogia, mis mõjutab inimese selgroogu.\nÕige diagnoosi saavad patsiendi põhjaliku kliinilise läbivaatuse põhjal teha ainult kogenud arstid. Lülisamba artroos Lülisamba osteoartriit areneb peamiselt eakatel. Kui artriidi korral osalevad patoloogilises protsessis sidemed, kettad ja kõhrekoed, siis artroosi korral hakkab selgroolüli varisema.\nHaiguse manifestatsioonid on järgmised: püsiv valu seljas; erinevalt herniastest või muudest lülisambaga seotud haigustest on selgelt ilmne valu lokaliseerimine, ilma "tagasilöögita" ribide all, jalas jne; kahjustatud piirkonnas on deformatsioon, millega kaasneb halvenenud rüht; selgroolülide kehadel moodustuvad luukasvud osteofüütid ; liigutused on nii rasked, et kahjustatud selja täielik painutamine ja pikendamine pole enam võimalik.\nMis on seljaaju artroos Mõnikord on osteofüütid, luukoe patoloogiline ülekasv, ohtlikud siseorganitele või juhtivnärvi radadele. See võib olla näidustus operatsiooniks. Anküloseeriv spondüliit Inimeste meetodid liigeste haiguste raviks spondüliit - anküloseeriv spondüliit, see tähendab liigeseaparaadi põletik, mis viib selle sulandumiseni anküloos.\nSeda tüüpi artriit on haruldane haigus, mis esineb peamiselt meestel vanuses 15 kuni 30 aastat. Naised haigestuvad harvemini. Arstide seas on arvamus, et anküloseeriva spondüliidi arengus mängivad olulist rolli pärilikud autoimmuunreaktsioonid. Anküloseeriv spondüliit - mis see on Millised on anküloseeriva spondüliidi vormid?\nSee on juba pikka aega kuulus Kaukaasia mineraalvee raviomaduste poolest. Lülisamba ravi Pjatigorski ja Kislovodski sanatooriumides peetakse üheks kõige tõhusamaks maailmas.\nLisaks balneoteraapiale praktiseeritakse sanatooriumides muid lihasluukonna haiguste ravimeetodeid: merevannimine, üldtugevdavate massaažide kuur, vesiravi, treeningteraapia meetodid, füsioteraapia jne. Sündmused määratakse igale puhkajale eraldi, sõltuvalt selle üldisest seisundist ja haiguse tõsidusest.\nMõelge peamistele. See on töötlemine mineraalveega, mida rakendatakse sissepoole ja väljapoole. Balneoteraapia toime sõltub vee mineraalsest koostisest. Niisiis kõrvaldavad radooniveed tõhusalt reumatoidartriidi, autoimmuunhaiguste, samuti liigeste põletikuliste ja degeneratiivsete haiguste kliinilised ilmingud.\nRadooni veed on õnnistatud põletikuvastase, valuvaigistava ja haavade paranemisega. Nad peatavad haiguse kulgu pikka aega. Vesiniksulfiidveel on põletikuvastane ja valuvaigistav toime.\nSulfiidid ärritavad naha närvilõpmeid, aidates kaasa vahendajate ja amiinide tootmisele. Neil on kasulik mõju vereringele, sealhulgas liigestes ja lihastes. Süsinikdioksiidi vannid aitavad kaasa müokardi normaliseerimisele ja parandavad rakkude vereringet. Pyatigorski allikate süsinikdioksiidi ja vesiniksulfiidi veed on efektiivsed reumatoidartriidi ravis.\nNaatriumivannid parandavad rakkude toitumist, normaliseerivad vereringet, tugevdavad immuunsust ja vähendavad vere hüübimist. Mudaravil on põletikuvastane ja desensibiliseeriv toime. Mudarakendused suurendavad selgroo liikuvust, seetõttu kasutatakse neid pärast kirurgilist ravi laialdaselt rehabilitatsioonimeetmena.\nArtroteraapia: mis on see tehnika ja kes seda vajab Tervendavad haigused Artroteraapia: mis on see tehnika ja kes seda vajab Artrosise uue ravimeetodi olemus. Näidustused artrioteraapia jaoks. Kuidas ravi. Artroteraapia efektiivsus.\nTervendaval mudal on väljendunud süsteemne toime haiguse taastekke ajal. See on vee kasutamine erineva temperatuuri ja agregatsiooni olekus terapeutiliste ja ennetavate eesmärkide saavutamiseks.


Kohus mõistis süüdi endise maksuameti inspektori ja talle altkäemaksu andnud isikud | Korruptsioonivaba Eesti\nKohus mõistis süüdi endise maksuameti inspektori ja talle altkäemaksu andnud isikud\nEile, 4. veebruaril mõistis Viru maakohus korduvas altkäemaksu võtmises ning kriminaalasja kohtueelse menetluse ja jälitusmenetluse andmete ebaseaduslikus avaldamises süüdi endise maksu- ja tolliameti uurimisosakonna Ida talituse vaneminspektori Sergei Platonovi. Altkäemaksu andmises mõisteti süüdi ka 51-aastane Vassili Satšuk ning altkäemaksu vahendamises ja lubamises 47-aastane Sergei Zõkov.\nKohus mõistis Vassili Satšuki süüdi altkäemaksu andmises 30-aastasele Sergei Platonovile ja määras talle karistuseks 1 aasta vangistust. Karistusaja hulka on arvatud eelvangistuses viibitud aeg ning ärakandmisele kuulub 10 kuud 9 päeva vangistust, mida ei pöörata täielikult täitmisele, kui süüdimõistetu ei pane 18-kuulise katseaja jooksul toime uut kuritegu ja kohustub täitma talle katseajaks määratud kontrollnõudeid.\nSergei Zõkov mõisteti süüdi Platonovile altkäemaksu vahendamises ja lubamises ja kohus mõistis talle liitkaristuseks 1 aasta vangistust, mida suurendati eelmise otsusega mõistetud karistuse ärakandmata osa võrra. Kokku mõisteti Sergey Zõkovi liitkaristuseks 5 aastat 7 kuud vangistust. Karistuse kandmise alguseks loetakse 15.12.2013.\nSüüdistuse järgi kasutas Sergei Platonov ära oma ametipositsiooni ning lekitas altkäemaksu eest kaasosalistele jälitusinfot menetluse kohta, kus ta ise oli üks uurijatest. Samuti tagas ta kaasosalistele võimaluse, et nad saavad takistamatult Eesti Vabariiki salasigarette tuua. Kohus mõistis Sergei Platonovile liitkaristuseks 2 aastat vangistust. Karistuse kandmise alguseks loetakse 15.12.2013.\nViru ringkonnaprokuratuuri juhtivprokuröri Margus Grossi sõnul hämmastas teda ametniku juhtiv roll ja tegevuse intensiivsus antud kuritegude toimepanemisel ning vahetu osalemine 90 000 salasigareti Eestisse toimetamisel.\nKaitsepolitsei pidas kuritegude asjaosalised kinni möödunud aasta detsembri keskel ning toona võttis kohus tänaseks süüdi mõistetud isikud Viru Ringkonnaprokuratuuri taotlusel vahi alla.\nKaitsepolitsei Ida osakonna direktor Kalle Jänese sõnul on tegemist tõsise korruptsioonijuhtumiga, kus riigivõimu teostanud ametiisik asus avalike huvide asemel tööle kurjategijate heaks.\n„Taoliste juhtumite avastamine on võtmetähtsusega, kuna siin korruptsioon õõnestab otseselt riigi järelevalve jalgealust,“ sõnas direktor Jänes. „Näeme väga selgelt organiseeritud kuritegevuse väljaastumist avalike huvide vastu ning jätkame sellega võitlust.“\nKõigilt on välja mõistetud sundraha ja kriminaalmenetluse kulud.\nSergei Platonovilt on konfiskeeritud altkäemaksuks saadud raha 350 eurot.


adidas toob turule uhiuue tehnilise jooksujalatsi neile, kes soovivad jooksmisel parimat sooritust, mugavust ja energiat. See on raketiteadus, mille saab jalga panna.\nNASA tehnoloogiast inspireeritud ja funktsionaalseks disainitud SOLARBOOST on võimas ja kerge jooksujalats, mille loomisel on kasutatud adidase parimaid uuendusi. Andmepõhise kohandatud kiupaigutusega parima tehnoloogia abil, kus kasutatakse Parley materjalist kiude, on jalatsi iga millimeeter täpselt konstrueeritud ja kokku õmmeldud. Tulemuseks on esmaklassiline mugavus, istuvus ja tugi ning kerge vorm, mis võimaldab muretult joosta ükskõik millisel kiirusel ja ükskõik millist vahemaad.\nSarnaselt kosmosesüstiku konstruktsiooniga, kus igal osal on kindel eesmärk, on SOLARBOOST loodud sooritust parandama. Vaid 295 g kaaluv uus kuju on 15 g kergem kui eelmine Energy Boost, kuid oluline kaalulangus ei vähenda esmaklassilist pehmendust ega energia regenereerimist.\nKergetel, kuid vastupidavatel jalatsitel, mida on testitud adidase jooksu kogukondades üle kogu maailma laial temperatuuri- ja tingimuste skaalal, on adidase kõige läbimurdelisemad uuendused:\n• UUS kohandatud kiupaigutus: uuenduslik tehnoloogia paigutab Parley materjalist kiud jala keskossa (Aramise andmete põhjal), et jalga paremini toestada;\n• uuendatud energia juhtimine: uhiuus kerge sümmeetriline konstruktsioon suurendab stabiilsust koos BOOST-iga;\n• parandatud istuvus: toetav kerge kannakonstruktsioon, mis võimaldab Achilleuse kõõlusel vabalt liikuda ja tagab laiema, ruumikama istuvuse jalas;\n• BOOST-i tald: äärmiselt elastne 85% BOOST-i vahetald tagab esmaklassilise, kerge pehmenduse, andes jooksjale maapinnalt äratõukeks energiat;\n• Stretchweb pealne: jooksujalanõu välistald on suurepärase haarduvusega, kohandub jooksja jalaga kindlustades sujuvama jooksu ja energia säästlikkuse.\nJalatsit saab osta alates 17. maist, kuid maailma suurima jooksuajakirja Runner’s World spetsialistid on neid testinud juba märtsist saadik. Nende arvates on Solarboost jooksujalats suurepärase haarduvusega isegi lumisel ja lörtsisel teel. Väikesed nagad välistallal tagavad piisava haarduvuse erinevatel pinnastel, samas kui lai kand tekitab tunde, nagu jalats oleks jalga justkui valatud. Samuti avaldas uus mudel koos oma vetruvuse ja kergusega, mis pakub kaitset ka konarlikul teel, muljet adidas Ultra BOOST-i fännidele.\nPROOVI NASA-st INSPIREERITUD SOLARBOOST-i 30 PÄEVA\nAinult Sportlandi kauplustes: pakume võimalust proovida raketiteadust, mille saab jalga panna ning testida järgmise tasandi mugavust ja tuge 30 päeva. Kui jalatsid sulle ei meeldi, maksame sulle raha tagasi. Pakkumine kehtib 17. maist 17. juunini.*\n* Lisateavet küsi kassast.\nToode on saadaval Ülemiste, Kristiine ja Lõunakeskuse Sportlandis.\nPalju ka selline tehnoloogiline ime maksab?\nSolar Boosti hind on 159,95€, Solar Glide on 139,95€ ja Solar Drive on 119,95€.\nHoogu juurde - tantsija ja judo poiss!


Mäng Tooth Fairy hambaarsti juures. Play online tasuta\nMäng Tooth Fairy hambaarsti juures Online\nTooth Fairy hambaarsti juures\nMängu kirjeldus: Lõppude lõpuks, sa pead tööd väga hästi, et meie virtuaalne kangelanna oli rahul oma head tööd. Niisiis, aeg hakata seda raske, kuid samal ajal väga huvitav ja loominguline töö Bole et teil on väga erinevaid väga erinevad kosmeetika, mida saab ohutult kasutada omal äranägemisel. Nüüd näete, mis oma töö.\nZoe - silmaarst Baby Smurf täiuslik hambad Santa nägemise ravi arst Südameoperatsiooni Injection õppe Dora Frankie Stein nina arst Baby Monster hammas probleeme Hambaarst Saga Johnny Bravo täiuslik hambad Naughty Baby hambaarsti juures Angelina Jolie hambaarsti juures Rihanna hambaarsti juures Gemma Atkinson at hambaarst Ben 10 hambaarsti juures Barbara hambaarsti juures\nLõppude lõpuks, sa pead tööd väga hästi, et meie virtuaalne kangelanna oli rahul oma head tööd.\n© playgame24.com - free online mängu Tooth Fairy hambaarsti juures ().\nPlay online flash mäng Tooth Fairy hambaarsti juures tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Tooth Fairy hambaarsti juures ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.