Jaapani kaup muutub defitsiidiks - Kaubandus\nJaapani kaup muutub defitsiidiks\nJaapani maavärina tagajärjed jõuavad nüüd ka Euroopa tarbijani, kirjutab Financial Times Deutschland. Eriti märgatav on see fotoaparaatide, mobiiltelefonide ja laptoppide puhul.\nKa näiteks plasmaekraaniga telerite nagu teistegi toodete juures, millle komponendid tulevad Jaapanist või mida seal toodetakse, on aprilli lõpust oodata poodides tühjemaid riiuleid. Sellise tulemuseni jõudis FTD tootjaid ja edasimüüjaid küsitledes.\nJaapani autode ostjad peavad leppima pikkade ooteaegadega, probleeme on ka Canoni ja Sony elektroonikatoodetega.\nArvatakse, et konkurendid võivad teatud toodete puudujääki kasutada kõrgemate hindade pealesurumiseks.\nMaavärin ja tsunami purustasid Jaapani põhjaosas palju vabrikuid, mis tootsid osi tehastele üle maailma. Lisaks maadleb Jaapani tööstus endiselt pidevate voolukatkestustega. Kuna seni suutsid nii tootjad kui ka paljud müüjad auke tootmises kompenseerida laovarudega, olid mõjud Euroopa tarbijale veel tundmatud.


Mitu tuhat meetrit meeleheidet - Teater Vanemuine\nMARGUS MIKOMÄGI, teatritasku.ee\nTõtt öelda, ega kumbki lavastus sellele küsimusele vastust ei anna. Mind pani nii ühe kui teise juures mõtlema tegijate valitud mänguruumi kitsus. Või hoopis see, et milline on minu, eestlase ja Eesti riigi kodaniku mänguruum. Ma tahan ju, et mul oleks oma maalapp, kus oma kask ja tamm ja oma kuldnokk. Selle kõrval ma tahan näha Piiterit ja Pariisi, Moskvat ja Tehrani. Tahan näha maastikke, mis ei ole muga kaasas lapspõlvest. Tahan näha inimesi, kes ehk ei kõnele mu emakeeles, aga on minu parve linnud.\nTiina Laanemi teatriteksti lavastaja Andres Noormets, kes on ise selle tüki kunstnik, on loo tegelased asetanud kitsukesse korterikarpi, mille on asetanud maast kõrgemale. See karp on kodu, kus kohtutakse lähedastega. Selles kodus on vähe ruumi ja palju plastikpudeleid, sinna ladestub prügi.\nUrmas Lennuki loos, mille lavastas Vallo Kirs, saab üheks leitmotiiviks lause, mida peategelasele ei unustata nähvata: sa peaksid siin koristama, sul on siin prügimägi. Mõõdu annab lausele see, et lisatakse: kui su ema elas, siis siin sellist korralagedust ei olnud.\nAndres Noormets toob Tiina Laanemi kaks peategelast – ülikooli professori, kes on ilmselt emeriidiks kuulutatud ja peab selleks, et elada, tegelema kohvi maaletoomise ja müügiga (Aivar Tommingas), ja tema elu armastuse, maalikunstniku, kes on olnud sunnitud loomingu vahetama mehe ja laste eest hoolimise vastu (Merle Jääger) – kaks korda kitsast kõrgest karbist välja, maa peale. Maa peal on jalgratas, mis printsiibis on trenažöör. Mis ei liigu paigalt. Liigub küll mõtteliselt. Ja sellel taas lendu tõusma hakkav Merle Jäägeri Emmy satub isegi avariisse, murrab isegi jala. Üsna süboolne ju.\nUrmas Lennukil on peategelane vanu asju parandav ja mälu säilimiseks üles kirjutav ning katalogiseeriv viimane vend maal (Tanel Ingi). Üks vaimukamaid leide selles üksindusse sulgunud ja kodumälestuste prügi täis toas ennast leida püüdva mehe riiulis on parandada toodud postkast. Igal hommikul tuleb läbi postkasti omanik Teppo (Andres Tabun), kes kontrollib, kas sesse postkasti on laekunud tema külm õlu. Ja enamasti on.\nÜsna ehmatav, et nii Laanem kui ka Lennuk kirjutavad lavale tegelase, kellel käed kohati värisevad nii, et nad ei saa mobiiltelefonil numbritki valitud. Üks neist elab maal (Peeter Jürgensi suurepärases esituses) ja ootab oma tütart, teine linnas (Merle Jäägerile väärilises moondumises), peletades olemise talumatut raskust.\nVaid ühe tagurpidiseose toon veel kahe erineva autori lugude paljudest: Laanemi linnas on loomulik kõigile, et Emmy kunstnikuna enesekindluse ja usu oma andesse kaotnud poja Pauli (Helgur Rosenthal) elukaaslaseks on Peter. Lennuki maaloos aga on tegelane Marion (Katariina Luide), kes on elanud koos nii peategelasega kui ka ta vennaga. Õhus on see, et mõlemad vennad ei ole sellest armastusest lahti saanud, Hellen aga elab ammu linns. Ja nii maal kui ka linnas unistatakse neis lugudes vabadusest elada. Eluhirm ja eluhimu.\nLaanemi võõras linnas meisterdab kunstnik pommi, et konkurent õhku lasta. Lennuki tühjaks jääval võõral maal otsustab eluterve Teppo ära surra ja surebki, kui saab teada otsusest vallad ühendada.\nKuidagi hiilis mu pähe mõte, et Vanemuise ja Ugala, Laanemi ja Lennuki, Noormetsa ja Kirsi lavastusi võiks kord vaatajatele näidata ühel õhtul ühes teatris. Ja sama loojameeskond võiks jõud ühendada, kirjutades, lavastades ja mängides maha ka tuleviku-utoopia. Kus saaksime teada, mis kala vennad oma maal kuivanud jõest püüavad, ja ka seda, kuhu viib professori jalgrattale meisterdatud lastetool kaks vana inimest.\nSee annaks ehk mastaabi, millest mu meelest meil kõigil täna vajaka on.\nEhk luuakse uus maastik, kus sees eestlase pääsemine identiteedikriisist. Äkki võiks seda teha 2018. aastaks, kui me omakeelne riik peab sajandat sünnipäeva…\nSoovitan nii ühe kui teise lavastuse vaatajatel kindlasti vaadata ka teist.


Kriis jättis Eesti ettevõtjate kindlustunde kõigutamata - Äripäev\nKriis jättis Eesti ettevõtjate kindlustunde kõigutamata\nTänases lehes leiab kajastamist Eesti Konjunktuuriinstituudi esimene laiaulatuslikum ettevõtjate seas tehtud uuring pärast Krimmi sündmuste teravnemist Ukrainas. Aprilli alguses läbi viidud küsitluse tulemused on üllatavalt positiivsed. Tuhatkonna ettevõtte hinnangute toel sündinud konjunktuuribaromeetrid näitavad, et Ukraina kriis ei ole seni veel vähendanud Eesti ettevõtete ja tarbijate kindlustunnet. See lubab omakorda oletada, et need mõjud jäävadki kardetust väiksemaks.\nOptimistlikumad nii oleviku kui ka tuleviku suhtes on siseturul tegutsevad kaubandus- ja teenindusettevõtted. Oluliselt on kasvanud ka ehitusettevõtete kindlustunne. Välisturgudel tegutsevad tööstusettevõtted turukonjunktuuri paranemist ei tunneta, samas ei tõdeta ka selle halvenemist, mida oleks võinud Ukraina sündmuste ja Venemaa majanduse jahtumise tõttu eeldada. Mõnevõrra süngemates värvides vaatavad tulevikku vaid logistika- ja transpordifirmad.\nVarasem kogemus maksab. Kindlasti on oma jälje Ukraina ja Venemaa sündmused juba jätnud nii mõnelegi ettevõttele, kes nende riikidega väga tihedalt seotud. Aga kriisi negatiivne mõju Eesti majandusele tervikuna võib jääda siiski märksa väiksemaks, kui võiks puht matemaatiliselt oletada. Eesti ettevõtjad on varasemates Vene kriisides juba piisavalt karastust saanud. Vähe on neid, kes on praegu kõik munad ühte Venemaa korvi pannud, sest igasuguse kriisitagi on idanaabriga äri ajamine piisavalt suure riskiga.\nKa reedel esimese kvartali majandustulemused avaldanud SEB pank tõdes, et Vene turust otseselt sõltuvad ettevõtted on nüüdses olukorras juba astunud samme, et leida oma kaupadele alternatiivseid turge või tarnijaid. Rõõmustav ongi näha, et lai ring ettevõtjaid on hakanud aktiivselt tegelema konkurentsivõime parandamisega. Seega on tänavu oodata selge sihiga investeeringuid ning uuenduste aktiivsemat rakendamist kõikjal majanduses, tõdes SEB panga juhatuse esimees Riho Unt panga saadetud pressiteates. Seega (võimalik) vähenemine idas võib hoopis kaasa tuua kasvu kusagil mujal.\nEuroopal läheb paremini. Teiseks turgutab meie ettevõtlust ja kindlustunnet seegi, et kriisist väljuvas Euroopas on majandus tõusujoonel. Kes ettevõtjaist tunnetab seda oma nahal, kes on rohkem majandusnäitajaid jälginud. Mäletatavasti tuli euroala tervikuna mullu neljandas kvartalis välja ülejäänud aasta väldanud aastases võrdluses majanduslangusest. Euroala majandus kasvas aastases võrdluses 0,5% ja ELi oma 1%. Eurostati numbrite järgi kiirenes majanduskasv näiteks Saksamaal 1,4 ja Prantsusmaal 0,8 protsendile. Kvartaalses arvestuses ületas kasv nii Saksamaal kui ka Prantsusmaal analüütikute ootusi.\nEuroopal läheb seega praegu märksa paremini kui aasta tagasi ning seegi pehmendab meie ettevõtete jaoks võimalikke idaturult puhuvaid jahedamaid tuuli. Paraku ei ole Eesti ühe peamise ekspordi- ja kaubanduspartneri Soome olukord veel piisavalt kiita. Samas tõi siingi eelmine nädal rõõmsamaid noote. Nii teatati kahest suurest investeeringust viimasel kümnendil suuri sulgemisi ja koondamisi üle elanud Soome metsa- ja paberitööstusesse – Metsä Group plaanib investeerida 1,1 miljardit eurot ja Stora Enso 110 miljonit eurot. Seegi märgilise tähendusega uudis Soome majandusest omab meie ettevõtjate kindlustundele positiivset mõju.


Anu Vares juhib Oma Saare ja Kadi uudiseid\nAnu Vares juhib Oma Saare ja Kadi uudiseid (10)\n– 01/09/2009Rubriik: Maakond\nAlates tänasest töötab ajalehe Oma Saar ja Kadi raadio uudistetoimetuse juhina Anu Vares. Veebruaris Saare maavanema nõuniku kohalt koondatud ning seejärel nii ajalehes kui ka raadios töötukassa kaudu praktikal olnud Vares on Oma Saare ja raadio Kadi tegevjuhi Gunnar Siineri sõnul parim valik seda tööd tegema.\n“Anu on suurepärane organisaator ja hea suhtleja,” märkis Siiner. Uue uudistejuhi peamiseks tööks kujuneb ajalehe ja raadio uudistetoimetuste organisatoorne külg ja koostööd puudutav aspekt. Lisaks on Siineri sõnul vaja veidi elu sisse puhuda Oma Saare veebiväljaandele.\nAnu Vares ise usub, et uude ametisse asumine on lihtsam tänu neli kuud kestnud praktikale. “Loodetavasti õnnestub mul Kadi raadio ja Oma Saare uudistetoimetuse vahelist sünergiat suurendada, et kuulajate ja lugejateni jõuaksid jätkuvalt kiired ning kvaliteetsed kohalikud uudised,” märkis Vares.\nSenine Oma Saare uudistejuht Ain Lember keskendub rohkem põllumajanduse ja maaelu teemadele.\n“Lugejatele peaks see olema hea uudis, sest seni on maaelu olnud meil suhteliselt tagasihoidlikult esindatud, nüüd peaks see viga parandatud saama ja leheveergudele hakkab senisest rohkem jõudma ka põllumajanduse teemasid,” rääkis Gunnar Siiner.\nLisatud: 01.09.2009 / 19:26\nuudiseid saab lehte siis, kui uudiseid on. see on see paradoks, kui elu saarel samamoodi veereb, kui täna – uina muina ja suurim uudis on see kui külamees linnas peksa saab ja teisemehe lammas kadund on, siis pole ka lehetegijail miskit lehte panna.\nAnu Varesest – noor ja erialase haridusega inimene. eks see praktikagi varsti tuleb, kes see ikka kohe sündind tark on. oluline on, et noorele inimesele on vöimalus antud. senised uudistetegijad, kuigi siin kommides kangesti kiidetud, on küll inimestena kenad, aga mitte enam nii teravad naasklid, kui vöiks. eks aeg teeb oma töö ja verevahetus on vahetevahel hädavajalik…\nOS-i fänn (tühikargaja)\nLisatud: 01.09.2009 / 22:40\nSooviks teada,kes see Lapi tark küll on? Jutu järgi võiks ta tegusid teha kas või vanajumala pressiesindaja suhtekorraldaja või suhtesasijana. See inimene võiks olla Nelli Teatjas või puhuda intriige Kesknädala veergudel. Jõdu jaksu Lapi targale iseteadjale.\nLisatud: 01.09.2009 / 12:22\nno mida teab Anu uudistest. Siiner, pane niimoodi edasi jõuad tagasi diskoripulti.\nLisatud: 01.09.2009 / 12:42\narvasin selle uudise pärast et täna on 1. aprill, aga ju on siis ka 1. september nüüd naljapäev.\nLisatud: 01.09.2009 / 13:16\nainsad sellest kambast kes seda kohta väärivad on lember ja sepp. Ülejäänud on ikka inimesed tänavalt. See oli veel pehmalt öeldud.\nLisatud: 01.09.2009 / 13:46\nEdu ja vastupidavust! Nagu näha on osad juba hirmust soppa keerutama asunud :) Minu arvates tulebki noortele võimalusi rohkem anda, et nad saaksid ennast tõestada. Muidu on nagu ühes lehes…toimetaja on vanem, kui kõigi töötajate vanus kokku liita (pean silmas Ugmundias ilmuvat päevalehte ja paralleelid saaremaale on juhuslikud)\nLisatud: 01.09.2009 / 14:00\nma tahaks küll seda inimest näha kellele vares hirmu nahka ajab. Konkureerivale Meie Maale on see ülipositiivne otsus.\nLisatud: 01.09.2009 / 14:03\nMM toimetajad ei peaks ennast siin lehel välja elama…. Kadedus ei vii edasi, ainult hävitab teie niigi kasinat energiat. Edu Anule, arukale ja laia silmaringiga tegijale. Ja õnnitlus OS-ile, et nii särava isiksuse oma kollektiivi saite. Ja küsimus Jah-ile, miks sa oma aega siin – sinu arvates – diletantide kirjutatud küljel raiskad?\nLisatud: 01.09.2009 / 14:30\nPositiivne uudis, Varesel on ka meediaalane haridus olemas, ärge tallake tühja tuult, kommijad.\nTa on Tartu ülikoolis 2002. aastal ajakirjanduse ja kommunikatsiooni osakonnas avalikkussuhete ja teabekorralduse eriala lõpetanud.\nJa arvan, et peab olema hea juht, aga mitte teistele hirmu nahkaajajaks.\nOS- i fänn muidulugejale\nLisatud: 01.09.2009 / 15:58\npriit pruul oli ka selle lõpetanud ja ebapädevamat pressiesindajat pole Saaremaa näinud. Anult ei tule kahjuks meelde ükski uudis, mis oleks kasvõi Saaremaal laineid löönud ehk siis uudistesoont tal pole. ta võib ju särav isiksus olla, aga nagu Tiina Luks- nende koht on kusagil mujal. Nii et usaldage edasi ikka Aini ja Andrest, siis saavad ka uudised lehes olema.


Ab test Valimi suuruse segment Liikmete suuruse testid\nArtikkel 4 - EAL struktuur, juhtimine ja järelevalve 4. Volinike kogu liige võib volinike kogust tagasi astuda, teatades sellest kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis volinike kogule. EAL-i majandusaasta algab 1. Ninaneelu proovi saad anda isikut tõendava dokumendi alusel. Volinike kogu võib täpsustada juhatuse esimehe ja teiste juhatuse liikmete tööülesandeid.\nArtikkel Liikmete suuruse testid — Üldsätted 1.\nEesti Autospordi Liit lühinimetus EAL on oma liikmete huvides vaba algatuse Liikmete suuruse testid asutatud mittetulundusühing, mis ühendab Eestis autospordi ja autondusega tegelevaid juriidilisi ja füüsilisi isikuid nende töö edendamiseks ning koordineerimiseks.\nEAL on põhikirjalise tegevusega kasumit mittetaotlev eraõiguslik juriidiline isik, mille põhitegevuseks ei ole majandustegevuse kaudu tulu saamine. EAL tulu kasutatakse põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks, tulu liikmete vahel ei jaotata. EAL rajaneb demokraatia põhimõtteil, liikmete omaalgatusel, juhtorganite valitavusel ja valitud juhtorganite aruandlusel EAL liikmete ees seaduses ja põhikirjas sätestatud korras.\nEAL on Eesti Autoklubi tegutses ajavahemikul EAL on Eesti Olümpiakomitee liige alates Eesti Valitsuse sertifikaati ainupädevusest autospordi valdkonnas. EAL on asutatud Tallinnas, tema tegevus on taastatud EAL-l on oma sümboolika ja tal on selle kasutamise ning käsutamise ainuõigus.\nArtikkel 2 - Põhieesmärgid, ülesanded ja nende täitmise kindlustamine 2. EAL tegevuse põhieesmärkideks on autonduse ja autospordi edendamine, sealhulgas ka tema liikmete ühistegevus, õiguste ja huvide kaitse, rahvusvaheline koostöö, autondusalase tegevuse klubiline koordineerimine, autospordi ja liiklusega seotud keskkonnakaitse, autospordi juhtimine ja kontrollimine ning heategevus avalike huvide toetamiseks eelkõige tehnikateaduste ja - Liikmete suuruse testid, loodushoiu ja kultuuri valdkondades.\nEesti rahvuslike võistlusmäärustike ning kalenderplaanide kehtestamine ja rakendamine; 2. Sportlaste, kohtunike, võistluste korraldajate, võistlusradade haldajate, instruktorite, treenerite jt ametnike koolitamine ja litsentseerimine; 2. Autospordi- ja autondusalase informatsiooni hankimine, säilitamine ja levitamine; 2. Vahendite hankimine EAL põhikirjalise tegevuse tagamiseks ning rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks. EAL viib ellu ja realiseerib muu hulgas järgmiseid tegevusi ja õiguseid: 2.\nArendab koostööd teiste organisatsioonidega, omavalitsusorganitega, juriidiliste ja füüsiliste isikutega nii kodu- kui välismaal; 2. Omab ainuõigust Eesti meistrivõistlustele kõikidel autospordialadel; 2.\nKorraldab autospordi- ja autondusalaseid üritusi; 2. Koordineerib ja juhib FIA rahvusliku autoklubi staatuses autoturismiga, tollisoodustusega, tehnilise teenindamisega, liiklusohutusega, autoajalooga, liiklusteabega, keskkonnakaitsega jmt seonduvat; 2. Moodustab ja koordineerib Eesti territooriumil tegutsevaid struktuure kõigi teeliiklejate ohutuse, abistamise, teavitamise jne eesmärgil; 2.\nJuhul, kui juhatus avaldust ei rahulda, tagastatakse liikmemaks liikmeks astuda soovijale hiljemalt 10 tööpäeva jooksul alates avalduse rahuldamata jätmisest. Liikmemaksude suuruse kehtestab EAL üldkoosolek.\nLiikmemaksu tasumise tähtaeg on iga kalendriaasta Kui liige ei tasu liikmemaksu tähtaegselt, on volinike kogul õigus liikme liikmestaatus peatada, liige EAL liikmeskonnast välja arvata või piirata liikme hääleõigust üheks aastaks. EAL liikmetel on õigus: 3.\nOsaleda EAL tegevuses liidu eesmärkide ja ülesannete täitmisel; 3. Oma esindajate kaudu osaleda hääleõiguslikena EAL üldkoosolekutel ja olla valitud liidu juht-kontroll- ja teistesse valitavatesse organitesse; 3. Omada EAL registreerijalitsentsi; 3. Esitada arupärimisi ja ettepanekuid EAL juhtimiseks valitud organite tegevuse kohta; 3.\nSaada EAL tegevusest teda huvitavat informatsiooni; 3. Kasutada juhatuse poolt kehtestatud tingimustel EAL vara, vahendeid, teenuseid jmt.\nTasuma õigeaegselt liikmemaksu ja muud EAL ees võetud kohustused; 3. Kasutama heaperemehelikult ning säästlikult EAL vara ja vahendeid.\nKui EAL liige rikub EAL põhikirja, EAL organite või ametiisikute poolt kehtestatud akte, võidakse volinike kogu otsusega tema liikmeksolek tähtajaliselt peatada koos õiguste peatamisega või volinike kogu otsusel ta EAL liikmeskonnast välja arvata. Väljaarvamisel liikmemaksu ei tagastata. Juhul, kui EAL liige jätab tähtaegselt liikmemaksu tasumata, siis on EAL-il õigus Liikmete suuruse testid tema teenindamisest mistahes viisil.\nEAL auliikmeks võivad saada Eesti autospordi ees olulisi teeneid omavad füüsilised isikud. Auliikmed nimetab EAL üldkoosolek. Auliikmele ei laiene EAL liikme õigused ja kohustused.\nAuliikme staatust saab tühistada EAL üldkoosoleku otsusega juhul, kui selle põhjuseks on auliikme vääritu või autospordi mainet kahjustav tegu. Artikkel 4 - EAL struktuur, juhtimine ja järelevalve 4. Üldkoosolek 4. EAL üldkoosoleku kokkukutsumise ja läbiviimise korraldab EAL juhatus, kes saadab EAL Kuidas ma saan suurendada liikmete munandeid hiljemalt 21 päeva enne üldkoosolekut kirjalikult kutsed, milles tuleb märkida üldkoosoleku toimumise aeg ja koht ning üldkoosoleku päevakord.\nÜldkoosolekut juhatab EAL juhatuse esimees, tema puudumisel volinike kogu esimees. Igal EAL liikmel on üldkoosolekul 1 hääl. Hääletusõiguse tõestamiseks tuleb esitada kirjalik volikiri liikme esindaja määramise kohta. Üks esindaja ei või esindada rohkem kui kahte liiget. Kui EAL liige ei saa saata oma esindajat üldkoosolekule, võib ta oma volitused ja hääle kirjalikult edasi anda mõnele teisele EAL liikmele.\nKui kaua läheb Terviseametil aega koroonaviiruse testitulemuste teadasaamiseks arvestades proovi võtmise hetkest?\nIga EAL liige võib vastu võtta ainult ühe edasivolitatud hääle. EAL üldkoosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole liikmete esindajaid või edasivolitatuid.\nKvoorumi mittekogunemisel määrab juhatus uue toimumisaja 21 - 30 päeva hiljemaks. Teist korda kokku kutsutud üldkoosolek on otsustusvõimeline sõltumata kohaletulnud liikmete esindajate arvust. Üldkoosoleku otsused võetakse vastu, kui selle poolt hääletab üle poole üldkoosolekul esindatud liikmetest. EAL lõpetamise, ühinemise ja jagunemisega seonduvaid küsimusi saab üldkoosolekul arutada ja otsustada vaid siis, kui need olid päevakorda lülitatud iseseisva päevakorrapunktina ning liikmetele vähemalt 21 päeva enne üldkoosolekut teatavaks tehtud.\nHääletamine toimub kas avaliku või salajase hääletamise teel. EAL liige ei või hääletada, kui üldkoosolek otsustab temaga või temaga võrdset majanduslikku huvi omava isikuga tehingu sõlmimist või temaga kohtuvaidluse pidamist. Üldkoosolekul võib Liikmete suuruse testid kõikide EAL tegevusse puutuvate küsimuste üle.\nÜldkoosoleku ainupädevusse kuulub: 4. Keskmise suurusega liikme valge vastuvõtmine, muutmine ning täiendamine; 4. Volinike kogu liikmete valimine ning tagasikutsumine; 4. EAL presidendi valimine ja tagasikutsumine; 4. Majandusaasta tegevusaruande ning raamatupidamisliku aastaaruande kinnitamine; 4.\nAudiitori määramine ning audiitorkontrolli tulemuste kinnitamine; 4. EAL pikaajalise arengukava kinnitamine; 4. EAL auliikmete Liikmete suuruse testid ja tagasikutsumine; 4.\nLiikmemaksu suuruse kehtestamine; 4. EAL lõpetamise, ühinemise ja jagunemise otsustamine. Üldkoosolek protokollitakse, protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokolli koopiad saadetakse EAL liikmetele 5 tööpäeva jooksul pärast üldkoosoleku toimumist.\nPresidendiks osutub enam hääli kogunud kandidaat. Presidendil on esindusfunktsioon. EAL volinike kogu võib otsusega presidendi tööülesandeid täiendada ja täpsustada.\nÜldkoosolekute vahelisel ajal täidab üldkoosoleku ülesandeid põhikirjaga määratud ulatuses EAL liikmete poolt ja nende seast valitud volinike kogu. Volinike kogu koosneb 3 - 7 liikmest, kelle volitused kehtivad 4 aastat. Volinike kogu liikmed valivad endi seast volinike kogu esimehe. Volinike kogu esimeheks osutub enam hääli kogunud kandidaat. Volinike kogu ainupädevusse kuulub: 4.


Saatepillid lasteaias ja koolitunnis - Piletid | Fienta\nR 18. märts 2022 kell 11:00 - 17:00\nKursus toimub pika päeva väikeste pauside ja suure hulga pillimänguga.\nLasteaia ja kooli muusikatunnis saab kasutada mitmeid erinevaid pille, et saata laste laulu, tantsu ja pillimängu. Lisaks klaverile on tore mängida väikekannelt, ukulelet, kitarri, akordionit. Kursusel saab praktiseerida erinevate pillidega (väikekannel, ukulele) laulude, pillilugude, liikumiste saatmist ja tutvuda laste pilli- ja rütmimängu võimalustega. Teeme praktiliselt läbi lood, kus saab kaasata lapsi järk-järgult pille mängima laste ansamblimängus, kasutades võimalikult lihtsaid ülesandeid nende jaoks.\nJuhendaja Aime Reier\nKursus kõigile huvilistele, et julgelt katsetada erinevaid pille.


, Kaalulangus Starteri nouanded\nFat poletid ilma toiduta\nKaalulangus Starteri nouanded\nTeisisõnu, suhkruvabad küpsised, sooda ja muu sarnane võib tunduda tervislikum variant, kuid need aitavad punnis kõhtu ja mõjutavad teie tervist mitmel viisil negatiivselt. Praktiliselt kalorivabad maitseained, nagu kurkum, must pipar ja cayenne, hoiavad teid saledana tänu nende põletikuvastastele ja flab-võitluslikele omadustele. Kooki võtmisel ja ka selle söömisel on lihtne lahendus: sööge 80 protsenti ajast tervislikult ja ülejäänud 20 protsenti reserveerige söögikordade petmiseks. Kas eitavad mistahes toidulisandeid kaalulangus Enne Phen olla üks kõige usaldusväärsem toode kaalujälgimine mida saab osta ilma mis tahes liiki retsept. Söögi ajal kõhtu täitva kiudainete ja näljatõrjeva valgu suurendamiseks valige ubade baasil valmistatud nuudel nagu Banza kikerhernekarbid 2 untsi, kalorit, 5 grammi kiudaineid, 13 grammi valku või uurige Aasia musta uba Madala süsivesikusisaldusega pasta 2 untsi, kalorit, 12 grammi kiudaineid ja 25 grammi valku.\nVäike järeldus Mitte iga dieet ei soodusta kehakaalu langust.\nKüsimus, kuidas valida õige viis kaalu langetamiseks, on paljude jaoks väga terav. Oluline on mitte kahjustada oma keha ja kasutada teile sobivat meetodit.\nKõigepealt on soovitatav pöörduda spetsialisti poole. Kliide kasutamine kaalulangetamiseks on üks viis kaalu langetamiseks. Kliid on lihtne ja taskukohane toode kõigile.\nArtikkel käsitleb mungoa idudest tähelepanuväärne tervislik alternatiiv ja pakub lihtne retsept mung ja ricotta küpsetada - maitsev madala GI tervislik.\nKaalulangus Spray Tan\nOluline on mitte kahjustada ennast Kaalulangus Starteri nouanded vältida vale dieedi kohutavaid tagajärgi, mille järel võib vaja minna tülikat ravi. Kliid on Kaalulangus Starteri nouanded jahvatustööstuse raisk. Kui otsustate sellise dieedi kasuks, pole tulemus kaua oodata.\nKliide tüübid kehakaalu langetamiseks Kliisid saab osta igast toidupoest, apteegist või supermarketist. Mis on parim kaalukadu kliid? Neid on "leiva" ja pulbri kujul.\nKasuks tuleb ka kliidega leib. See on parim variant, sest nende puder tundub kellelegi isuäratav ja maitsetu. Kaalulangus Starteri nouanded, mida on viiskümmend grammi sellises leivas, on keha igapäevane vajadus.\nKõige populaarsemad on kaerakliid. Nende kohta on ainult positiivseid ülevaateid ja neid ostetakse kõige sagedamini. Teine ja kolmas koht on vastavalt rukis ja nisukliid.\nAlumine rida Kui loodate uuel aastal kaalust alla võtta, on tõenäosus, et keegi ütleb teile, et vastus on lihtne: söö vähem, kaotab rohkem.\nErinevat tüüpi kliide koostis erineb üksteisest. Kaer sisaldab oomegarasvhappeid, mineraale, erinevaid vitamiine ja kiudaineid. Kaheksa kõige olulisema mineraali allikas on nisukliid.\nKategooriateta parimat kaalulangetamise näpunäidet Nende soovimatute kilode langetamine seisneb lihtsate valikute tegemises. Oleme kogunud meie parimat nõuannet, mis aitavad teil kaalust alla võtta ja seda lõplikult hoida! Kaalukaotus Kaalu langetamine võib tunduda ülekaalukas - peate välja mõtlema, kuidas seda teha toitu tervislikult ja kütust oma keha korralikult, planeerida treeningrežiim mis teile pakub, hankige palju magamaja teha lõpuks iga päev sadu valikuid, mis kas viivad teid eesmärgile lähemale või viskavad teid täiesti rajalt kõrvale.\nRühma "B", samuti rasvlahustuvate "K" ja "E" vitamiinide kõrge sisaldus. Nisukliides leidub ka selliseid aineid nagu magneesium, raud, seleen ja fosfor. Rukist on seevastu raskem töödelda, kuid need on kasulikud ka oluliste ainete, fosfori, seleeni ja mangaani sisalduse tõttu.\nKuidas kliid keha mõjutavad?\nKui palju kaloreid ma peaksin kaalust alla võtma? - Toit\nKas soovite teada, kuidas kliisid kaalulangetamiseks kasutada? Siis peate kindlasti mõistma nende mõju inimkehale.\nArtikkel retsept kaalulangus\nSpargel kaalulangus toiduvalmistamiseks\nOn teada, et isegi Hippokrates andis nõu seda toodet seedimise parandamiseks NEMO kaalulangus valmis arvestaja. Vitamiinid ja mikroelemendid satuvad verre alati koos toiduga. Kuna kiudaineid ei omastata, tekitavad kliid täiskõhutunde, täites meie kõhtu.\nKilo või kaks päevas on hämmastav, arvestades, et enamik toitumise inimesed.\nKliide eripära on see, et nad paisuvad vedelas keskkonnas. Seetõttu luuakse seedesüsteemile mugav mikrofloora.\nKui teil on düsbioos - see aitab teid. Lõppude lõpuks on kasulikel bakteritel kasulik mõju soolestikule ja maole. Nagu teadlased on leidnud, võitluses kõrge glükoosiga aitab ka kliid, nii et neid soovitatakse diabeetikutele.\nMilitary style kaal soup - kaal soup - goat leg soup - paya soup - easy kaal soup\nKui inimene on paks ja kannatab sagedase kõhukinnisuse käes, siis on kliid talle kasulikud - kaalulangetamiseks.\nKuidas neid võtta?\nRasva poletamine oo mahla\nKaalulangus Isikliku treeneri nouanded\nJalgrattasoit tund paevas kaalulangus\nSumbolid Slim alla ummarguse nagu\nHiatal Hernia parast kaalulangust\nKaalulangus loug rasva


väga vaimukas: hõika enne õhtut\nhõika enne õhtut\n"Kiirust mõõtvad politseinikud on nagu metsloomad teel. Neid kohtab ainult õhtuhämaruses või hommikuhämaruses. Keset päeva peaaegu mitte kunagi."\nvälja arvatud jalgrattad\nMa peaksin end kokku võtma ja poest äädikat tooma ja oma kohvikannu ja kassi veekausi ja keeveetja katlakivist puhtaks tegema. Ja siis kohvi tegema. Sest siis ma saan kohvi juues igasugust asjalikkust veel edasi lükata. Sest mul on ju kohv pooleli. Kas ma ei või siis rahus ühte kohvi ka lõpuni juua, jumal küll. Laske mul olla.\nAga ma ei saa veel kohvi juua, sest ma pole poest äädikat toonud. Ja selle toomine on liiga asjalik ja eeldab pükste jalga panemist ja midakõike veel, niiet ma esialgu lükkan edasi seda asjalikuks hakkamist, mis on vajalik edasise asjalikkuse edasilükkamiseks.\nKuigi võiks ju teha veel ühe kohvi selle kivise kohvikannuga ja siis pärast minna poodi. Hmm.\nPeople need Art and Love and Fucking--whatever it takes to give you your glimpse of the divine.\nKöögis oli juttu ühest 5-aastasest tüdrukust, kellele ei meeldi-gi printsessid, vaid meeldivad hoopis kangelased. Mainisin, et printsessid võivad ka kangelased olla. Poisid hakkasid kõik korraga nagu mingi eelnevalt kokkulepitud mänguande peale naerma. Ja naersid mu protestidest hoolimata edasi.\nMa vist natuke tunnen end veel servapidi noorsootöötajana.\nMärkasin, et kaubamajas on mingi noorte infopunkti stend ja läksin pigem professionaalsest huvist uudistama. Et mis praegu noortele pakutakse. Kuidas meil kohalikel noortekeskustel läheb ja mis neil käsil on ja milliseid vabatahtlikkuse või töötamise või maailmaavastamise programme on ja milliseid (linna)laagreid käivitatud ja kus mis huviringid või trennid toimuvad, äkki mingi teatri või muusika või kunstiprojekt, ja mida kõike vägevat saab üks noor inimene siin linnas avastada ja leida ja keda kohata ja.. Oleks ju põnev teada.\nStendi ees seistes tuli mulle muidugi küllaldane ahastus peale. Sest seal oli terve kollektsioon voldikuid suguhaigustest ja eraldi voldikud HIV kohta ja siis mitu mitu erinevat alkoholi joomise ja mittejoomise ja mõistlikult joomise voldikut. Lisaks energiajookide ohtlikkusest ja mokatubaka ohtlikkusest (kõrge resolutsiooniga pildid tumepruuniks tõmbunud igemetest ja keelevähist) ja veel saja asja õudusest. Vist midagi pereplaneerimisest ka.\nTähendab - kui sa lased kellelgi teada saada, et sa oled noor, koheldakse sind nagu suguhaiget narkomaani. Kes on loll.\nMiks meil üldse noorsooteenistus kultuuriosakonna all on? Puhta tervishoid ju.\nTeine asi, mille peale ma üks teine päev natuke krigistasin, oli see mingis poes kõlaritest kostuv kampaania, et kui sa oled noor inimene, aga alkoholi ei joo, siis sa saad profiliigasse. Ei, mitte malet mängima või baleriiniks. Vaid päris sportlaseks. Pallid ja higi. Ja mitte et ma tahaksin öelda, et sa ei tohi sportlaseks hakata või et mulle pallid ja higi ei meeldiks. Aga nii kitsalt ei tohi neid asju lahterdada. Kõik inimesed ei taha (profi)sportlased olla, isegi, kui nad joogist keelduvad misiganes põhjusel.\n"Õu, mitu õllet ma sulle võtan?" "Ei, aitäh, ma ei joo." "Mingi Erki Nool oled vä?"\nSamas, ma tunnistan, see umbes kümne aasta tagune suund, kus mittejoovad mittesuitsetavad noored olid kõik vaikimisi ekstreemsportlased, oli natuke veel meelevaldsem. Sest võta kõikide inimeste hulk ja siis võta neist see hulk, kelle esimene hobi või harrastuse valik oleks sport ja siis võta nende hulgast need inimesed, kellel on põnevusiha ja harjutuspüsivus ja esinemistung nii suur, et nad võiksid olla ekstreemsportlased. Ülejäänud las joovad. Oma asi.\nVõi nagu see, kui on mingi asi "noortepärane", siis peab sinna tingimata kusagile mingit värvilist dešifreerimatut 80ndate getto graffitit suskima.\nTead, kuidas mõned inimesed kogevad mõningast ebamugavust ja kohmetust, kui nad näevad või kohtavad kedagi, kelle kohta nad kohe ei oska öelda, kas ta on mees või naine. Või kuidas vahel inimesed ei saa rahulikult olla, kui nad ei tea, kas see laps on poiss või tüdruk. Noh. Mul on sarnane asi vanusega. Kui hästi plikalikult riides inimesel on tilluke kurvideta keha, aga silmad on julgelt meigitud ja suu ümber on kibedad kortsud, tekib mul nii õudne judin kusagile taustale häirima. Või kui lapse näoga ja olekuga tüdrukul on väga üle seksikad täiskasvanu riided seljas või kui lühikesel poisiohtu nolgil on käes sigaret ja ta vannub nagu meremees. Brr. Waah! Ma pean teadma, kui vana sa oled, ütle kohe, ma ei saa enne rahu.\nesimene kaader on alati seal võetud, kus ma filmi fotokasse panin\nTead seda, kuidas vahel keegi ütleb sinu kohta midagi ja siis sa kohe võtadki selle omaks. Või kui isegi mitte kohe, siis natukese aja pärast. Näiteks tuleb keegi ja ütleb, et sa tegid selle asja iseäranis rumalasti ja pärast on terve päeva (või aasta) niisugune rumal tunne. Või teinekord jälle pakub mõni nagu möödaminnes välja, et sa oled küllaltki isekas või ilus või isepäine või hea südamega. Või halb. Ja kuidas pärast mõningast järele mõtlemist hakkabki päriselt tunduma, et tõepoolest - halb mis halb. Iga väiksemgi tagasiside või märkus kohe endale ja omaks ja sisse ja päriseks. Nagu käsnake.\nUmbes nagu mul oleks lihtsam muuta ennast või oma minapilti, kui tunnistada, et ühel teisel inimesel üks kord ei olnud õigus. Sest teoreetiliselt see peaks ju võimalik olema. Et teiseid inimesed mõni kord eksivad. Ja üldsegi - miks need teised inimesed mu asjusse kogu aeg peavad puutuma.\nÜks päev hakkas mind natuke painama, et miks öeldakse, et naised ei ole eriti vaimukad ja miks kõik kohad on täis meeskoomikuid. Kuigi nalja tegemine on suhtlemine ja sõnad ja isegi koguni empaatia ja inimsuhted ja see on üleni naiste põllumaa.\nSeejärel tegin väikest interneti sobramist ja siin on paar ägedat mutti, kes mulle silma hakkasid.\nSee on ainult poole peale naljakas, teises pooles tuleb lavale mingi tüüpiline paks mölakas, mai viitsind süveneda.\nAh, tegelt ma rohkem ei viitsi. Teisi oli ka, aga noh jah.\nPosted by murca at 15:35\nLabels: ma siin mõtsin, pilt, video\n"Smack the Pony" sketšisaade puhtalt naiskoomikute najal oligi tehtud.\n[ z ] 08:47\nno Sarah Silverman on ka üks igati tore standup-mutt. Neid on päris palju veel


Kommentaarid: Töövõimereformi vastasel piketil osales üle saja inimese\nBNS, 17. juuni 2014 12:20\nPuudega isik/ 18. juuni 2014 00:23\nVaegkuuljaid ja vaegnägijaid on väga palju. Riik ei jõua maksta .Täiskurte ja pimedaid on vähe, riik peaks tähelepanu pöörama ja aitama neid rohkem kui vaegkuuljaid.\nPuudega isik/ 18. juuni 2014 00:00\nVene ajal oli targem kui praeguses Eesti Vabariigis.Vene ajal ei anta pensioniraha ainult vaegkuuljatele.kes saab hästi hakkama kuuldeaparaadi abil ja käib tööl. Tööandjatel on suhelda vaegkuuljatega kergem kui kurtidega.\nPuudega isik/ 18. juuni 2014 00:19\nPsihh/ 17. juuni 2014 20:34\nLugesin täna läbi töövõimereformi ja rehabilitatsiooniseaduse muutmise eelnõu ja seletuskirja ning sain aru, et olukord on ikka päris pees - seda mula saavad kokku kirjutada ikka päris haiged inimesed ja see jama mis selle kava järgi toimuma hakkab ületab ikka igasuguse kujutlusvõime. Muide, plaanis on hakata kaasama kogemusnõustajaid ehk siis inimesi, kellel on rehabilitatsiooniasutuste ja ametiasutustega suhtlemise alaseid kogemusi. ja seda muidugi vabatahtlikkuse alusel tasuta tööna. No täitsa geniaalne plaan! Las puuetega ja juba vi ntsutuste ning alanduste kadalipu läbi teinud inimene julgustab teisi omasuguseid sedasama jama kaasa tegema. No tule taevas appi! Asjatundmatud ametnikud istuvad soojal kohal ja saavad pappi ning mina peaksin siis kogemusnõustajana kiitma takka nende lollusi ja veenma kahtlejaid, et kogu see tsirkus on nende huvides???!! Ei noh.... Ja ei leidnud ma seletust ka selle kohta, mis asi siis ikkagi on ja milles seisneb tööalane rehabiliteerimine. Ühest kõrgharidusest jääb selle mõistmiseks väsheks. Peab ennast ilmselt veel harima....\nPuudega isik/ 17. juuni 2014 20:29\nVot.minul on õigus.et kurdi elu on palju raskem.sest kurdid ei kuule oma häält .Täiskurtidel on palju raskem kui vaegkuulja kuuldeaparaadiga saab väga hästi hakkama . Olen kuulnud.et osa vaegkuulja sai sügava puue.See ei ole aus.\nvaegkuulja/ 17. juuni 2014 22:53\nMa ei väitnud ju, et kurtidel raskem pole. Mul on küll keskmine puue, aga mis see sügav puue siis parem on? Enam ei saa ju toetusraha ka puude astme järgi, vaid see määratakse vastavalt konkreetse inimese abivahendi või ravi vajadustele ja selleks ongi see ette nähtud. Ma annaks hea meelega oma pisku puuderaha mõnele kurdile, kui see talle kuulmise annaks.\nElu ei olegi õiglane - paraku. Aga peame leppima (või õppima elama) sellega, mis meile antud on.\n17. juuni 2014 23:14\nära ole kade, hea kuuljana seni õnneks olnuna räägiks juba lasteaiaski mängitavast väga lõbusast telefoni mängust, kus esimene sosistab teisel kõeva mingi sõna ja see edasi, nagu sama sõna, jne. järgmisele, kuid viimane ütleb lõpus enamasti alati mingi muu ja naljaka asja hoopis. ei need vaegkuuljadki kuule suurt midagi, teil kõik muud organid ju terved, mis see viipekeel siis kasutada pole, vaegkuuljad pole küll tervete mõistes midagi suurt paremad.\nPuudega isik/ 18. juuni 2014 00:17\nVaegkuuljaid ja vaegnägijaid on väga palju. Riik ei jõua maksta .Täiskurte ja pimedaid on vähe, riik peaks tähelepanu pöörama ja aitama neid,mitte vaegkuuljaid.\nraivo/ 17. juuni 2014 19:16\nenne,kui teha mingisugust reformi on vaja ka need töökohad luua,jälle koht kus kari ametnike saab tööd ja invaliidid kaotavad.\n17. juuni 2014 18:55\nnüüd nägid ehtsaid sante ka, et MIDA SELLISTEST VÕI MINGU HAIGLATESSE, VAADAKU HULGA HULLEMAID SANTE, JA NEID TÖÖLE - NENDE TÖÖ VÕIMET MÄÄRATA ?????\nMINGI 0,00001 MÕNEL EHK, JNE. kui imbetsillid on selle reformi tegijad - 100 % !\ntäis sante veel tööbüroosse hakata kanderaamidega - KUIDAS, KES ? vedama, oi, ma ei suuda !\ntöövõimet kui ikka pole, siis pole, ja mida seal määrata, kui arstid on seda seni niiigi teinud, nõõd - rahad ära ja tööle sellised , puuetega inimeste sotsiaalharta on eesti riik kinnitanud, oskab mõni äkki õelda, loosung oli. järgmine kord orgunnigem kõigi ühingute kaudu üle eesti santide mässu, hullud on süüdimatud, võiks vabalt proovida ajud paika lahendada.\nMATS/ 17. juuni 2014 18:28\n100 tuhandest 100 võib tunduda vähe. Kuid kaugemalt invaliidid pealinna ju ei jõuagi. Puudega inimese pension on selline sandikopikas, kus iga sent arvel. Liiatigi veel kusagilt mujalt pealinna sõiduks. Teiseks. Kes karkudega, kepiga v'õi ratstoolis, kuidas ta üles mäele pääsekski? Ise ei suuda, keegi ei aita ja üles ei lükka, takso võtmiseks ei iisa pensionit. Tahaks küll, aga ei pääsegi! Polnuks takistusi, olnuks protestijaid vahest mitu tuhat.\ntundub, et/ 17. juuni 2014 18:11\ntööjõureformiministril väliseid puid ei esine.\nVoldemar/ 17. juuni 2014 17:57\nReformierakond = ORJARIIK EESTI....!!!:(\n17. juuni 2014 17:21\nMiks mulle tundub,et sügava puudega inimesed on just valitsuses,kes ei näe,ei kuule,ei oska mõtelda,ei oska aru saada haigetest inimestest ja nende muredest!\nSellel piketil/ 17. juuni 2014 17:06\noleks pidanud kogu Eesti rahvas olema. Siis oleks alles möll olnud. Tähendab, valitsuse pükstes. Aga käputäiele nad sülitavad. Kuidas saaks ükskord eestlese ühtseks?\n17. juuni 2014 23:21\nme oleme tegelt ühtsd, aga nii maha tapetud, röövitud, mingid värdjad on pugenud, pandud võimule, et meid veelgi hävitada... - kellele kasulik, kes tahab meie maid aina omale ja on okupeerinud, tehes seda veelgi kõikjal, ise on mingi alaarenend agraarmaa.\nPuudega inimene/ 17. juuni 2014 17:05\nEesti riik, andku puuetega inimestele elamiseks linnas, et lähedal tööl käia. Maal elavad puuetega inimesed ei ole tööd. Tööandjad ei taha viipekeelt valdavatele täiskurtidele tööd anda. Vaegkuuljad kuuldeaparaaditega saavad hästi hakkama ja tööl käia,sest väga hea arenenud kuuldeaparaat aitab vaegkuuljaid. Paljud vaegkuuljad ei taha õppida viipekeelt.. Vaegkuuljaid on väga palju rohkem 100 korda kui täiskurte.. Riik peab ainult viipekeelt rääkivaid täiskurte, pimekurte, ratatooliga inimesi, vaimuhaigeid ja pimedaid inimesi aitama rohkem kui teisi vaegkuuljaid kuuldeaparaaditega jne. See on riigi raha raiskamine. See on tõde.\nvaegkuulja/ 17. juuni 2014 17:32\nJah, muidugi on kurtidel raskem, kui vaegkuuljatel, aga ka vaegkuuljad vajavad tuge nii riigilt, kui omastelt. Miskipärast on mulje, et kurdid on vaegkuuljate peale lausa vihased. Ma olen väga tänulik oma Maavalitsusele, kes toetas mind kuuldeaparaatide ostmisel. Tänu nende toetusele sain ma sobivad aparaadid, mida ma ise poleks saanud endale võimaldada. Odavatest aparaatidest minu kuulmislanguse puhul aga abi ei ole. Saan nüüd palju paremini oma tööga hakkama ja julgen ka võtta enesele rohkem tööülesandeid, kuigi päris suhtlustööle ma kindlasti ei sobi.\nViipekeelt ma tõesti ei õpi, sest minu tutvusringkonnas ei ole ühtegi viiplejat. Sellest on vähe kasu, kui ainult mina viipekeelt oskan.\nHäbi ega au/ 17. juuni 2014 16:34\nEesti Riigi Toompearahakatel EI OLE HÄBI ega AU !\nTahan ka allkirjaga toetada tobeda reformi vastu võtmist!\nVOLLI/ 17. juuni 2014 16:31\nREFORMIERAKOND = ORJARIIK EESTI......!!!!!!:(\n17. juuni 2014 15:50\nOLEN KAH PUUEGA INIMENE. MEIL ON MTÜ. SEAL ON ÜLEMUS, KES MEID SÕIMAB, PINGVIINIDEKS, AHVIDEKS JA MIS IGANES SÕNADEGA. ÜTLEB NII, ET TÜKKI TÖÖ ALUSEL PEAD TÖÖTAMA NII ET PULSS KAOB. NO TULE TAEVAS APPI. AGA PROOVI VASTU HAKATA SAADAB EI TEA KUHU. VÕIB KAH KÄTT TÕSTA HAIGETE PEALE. VOT NÕNDA SIIS. SAAME KUSKIL KUUS 50€ JA OLGE VAIT AHVIPÄRDIKUD. TULEKS KAH POLITSEI KONTROLLIMA SAATA.\nINVALIID,,JUBA 3.aastat/ 24. aprill 2015 11:26\nKAS --- SEE SIGADUS SEAL TÄNA KA EDASI KÄIB,,???\nMITTE POLITSEI -----VAID VASTUTAV RIIGI--AMETNIK ,,KES TEEB\nKOOS TEIEGA AVALDUSE POLITSEILE ,,""KUI TEEB,\nMeie / 17. juuni 2014 15:44\nriigis on ikka midagi väga valesti, kui kannatavad ja isegi õnnetud inimesed peavad oma õiguste eest sellist viisi kasutama. Kahju, väga kahju.\nRiigikogus/ 17. juuni 2014 15:22\ntegi meie tark Ansip paranduse---Savisaar ei olnud komandör, vaid komissaar!Nii haletsusväärne on see Ansip! Kes ta ise sel ajal oli--politruk või? Tal nagu mälulüngad!Savisaar oli tõesti populaarne töömaleva vedaja aga mida teeb Ansip laste ja noorte heaks praegu?Midagi-ainult jättis ranitsarahad maksmata,huviringide rahad olematud---SAVISAAR IKKA SÜÜDI!\nUudishimulik/ 17. juuni 2014 14:49\nHuvitav, kas osalejad said ka seekord Savisaarelt taskuraadio?\nHuvitav,/ 17. juuni 2014 15:48\net arvatakse ikka , et kõiges mis viltu on , on Savisaar süüdi. Tehke silmad lahti!\njah/ 17. juuni 2014 15:51\naga mäletad ikka veel, millal Savisaar peaminister oli. Riigi seadusi ei tee Savisaar.\ntallinlane/ 17. juuni 2014 16:42\nvaevalt , aga tallinlased saavad sotsosakondadest toetuseid. ja need pole sugugi nii väiksed. see abi on keski ja Savisaare töö. enne kui ilgute , uurige , kui palju tallinna linn oma rahvast aitab. teie , refi ja irl valijad võite kadedusest kortsu minna . aitab teile Krossi lennumsinast küll.\naga muidugi/ 17. juuni 2014 14:24\nAlati võib hakata mukila tasuta kaastöötajaks.\nxxxx/ 17. juuni 2014 14:14\nKa kõige tervemast politrukist võib saada õnnetu elav laip,selle on meie targad ja ilusad\nnagunii/ 17. juuni 2014 14:13\nsurutakse see reform läbi,kuidas muidu saab kõrgemal pool oma palkasid tõsta,sandid las virelevad üha julmemalt\nKas/ 17. juuni 2014 13:30\nKas kusagil allkirja saab anda, et toetada reformi vastast võitlust?\nKirjutan kohe alla/ 17. juuni 2014 18:40\nAga mitte veisspukis!


Targo tarkvara » Otsime projektijuhti\nPublished by Targo at 3:01 pm under Projektijuhtimine, Töökuulutused\n5 Responses to “Otsime projektijuhti”\n# Offf on 13 Dec 2012 at 3:41 pm\nKogu selle pakkumise ilu p6rmustab tegelikult ainult yks, pisike, kahe s6naline rida: “Asukoht : Tartu”\nKahjuks on Eestis olukord selline, et “Asukoht MITTETallinn” p6rmustab peaaegu igasuguse lootuse. 6nneks j22b sulle see “peaaegu”\nSoovin Sulle edu projketijuhi leidmisel. Yhtlasi, kuna tavaline boonus uue t88taja leidmisel on “keskmine kuupalk selles ettev6ttes” siis ma eeldan, et l6una on “Egoistis” koos iidsete veinide ja haruldaste delikatessidega\n# SP on 13 Dec 2012 at 3:55 pm\nVastupidiselt eelnevale kommenteerijale arvan, et soovitud eeldustega isikuid peaks olema üsna lihtne leida. Nimelt on enamus taolisi üritusi SP baasil läbi kukkunud ja seega peaks kogemustega tööjõudu ripakil olema küll, ka Tartus on teil üks taoline sõbralik konkurent\n# Targo on 13 Dec 2012 at 4:45 pm\nLõunasöök on minu poolt isiklikult. Nortali poolt rakendub standardne soovitamise põhimõte veel lisaks\n# Katri on 13 Dec 2012 at 5:21 pm\nSee “mida pakume” jutt on üks ahvatlevamaid, mida olen kusagil näinud. No ikka suht kümnesse selles osas, mis tõesti tähtis on.\nTartu-tingimus ilmselt kahandab soome keele oskuse variante (kuigi ega tänapäeval pole ilmselt Tallinnaski enam väga põhjust palju soome tv-d vahtida). Muus osas ma küll ei näe, et probleeme peaks esinema.\nKas te olete valmis suhtlema ka freelanceri elu soovivate isikutega või mitte?\n# Targo on 13 Dec 2012 at 5:35 pm\nLõdvendasin Tartu asja mõnevõrra. Freelanceritega on see teema, et meile on oluline pikaajaline commitment, inimese peale peab saama kindel olla. Muu on vormistamise küsimus.


Webilehekülgede tegemine » Disain aara.ee\nHästi hallatava, selge ülesehituse ja hästi optimeeritud kodulehe loomine teeb turunduse lihtsamaks. Loe lähemalt, kuidas webilehekülgede tegemine aitab tõsta külastatavust, suunata lugejaid paremini lehtede siseselt ning edendada kliendisuhtlust suure sammu võrra edasi. Webilehekülgede tegemine Otsid soodsa hinnaga professionaalset kodulehekülje arendust, mis on otsimootoritele ja nutitelefonidele optimeeritud ning hästi leitav, siis meie tegevusaladeks on veebitarkvara arendus, infosüsteemid ja andmebaasilahenduste programmeerimine. Meie poolt loodud disain, logo ja muu firmagraafika on kaasaegsed ja professionaalselt kujundatud. Andmebaasid, tehniline lahendus ja mugav sisuhaldussüsteem valmivad soodsalt ja kiirelt, pakume kauneid ja funktsionaalseid lehti, mis müüvad hästi. Lisaks on meie peamisteks teenusteks otsingumootorite optimeerimine ja internetiturunduse projektid. Pole kahtlust, et webilehekülgede tegemine on efektiivne digitaalne visiitkaart internetis.vebilehtede kujundamine, vebilehekülgede disainimine, webilehtede uuendamine, webilehtede tellimine, webilehtede valmistus, webilehekülgede valmistamine, webilehekülgede uuendamine, webilehekülgede disainimine, webilehekülgede kujundamine, lihtsad kodulehed, lihtsad weebileheküljed, lihtsad webileheküljed\naara.ee > Kodulehed > Webilehekülgede tegemine\nHästi hallatava, selge ülesehituse ja hästi optimeeritud kodulehe loomine teeb turunduse lihtsamaks. Loe lähemalt, kuidas webilehekülgede tegemine aitab tõsta külastatavust, suunata lugejaid paremini lehtede siseselt ning edendada kliendisuhtlust suure sammu võrra edasi.\nVisuaalkujundus on esmaselt nähtav element ja meie poolt pakutav webilehekülgede tegemine annabki seepärast tulemuseks visuaalselt viimistletud päise, taustad ja üldise lehe raamistiku mida on külastajatel meeldiv vaadata.\nMeie põhiliseks tugevuseks on webilehekülgede tegemine, mille navigatsioon on põhjalikult läbi mõeldud ja heas kooskõlas sisustruktuuriga. Pakume konkreetse lähteülesande põhjal välja navigatsioonilahenduse, mille kasutamisel moodustavad sisu ja vorm kindla terviku. Oleme loonud enam kui kümne aasta jooksul erinevaid menüülahendusi ja näinud, kuidas kodulehekülje struktuur mõjutab otseselt info leitavust ja teeb samal ajal ka lehtede sirvimise mugavamaks.\nWebilehekülgede tegemine pakub mitmesuguseid võimalusi külastajate arvu suurendamiseks, et saavutada rohkem kontakte, leida rohkem tellijaid ja müüa tooteid edukamalt. Pakume kodulehekülje raamistikku, mis on ülihästi optimeeritud suurepäraste indekseeringute saavutamiseks otsingutulemustes. Oleme sama teemat avanud põhjalikumalt selle lehe jätkuartiklis "Webilehekülgede tegemine", milles saad märksa detailsema ülevaate, millistest elementidest mõjusa kodulehe loomine koosneb ja viidatud leht toob teises pooles veel ka eriti selgelt välja, millistest võtmefaktoritest veebilehekülgede valmistamine (tervikuna, projekti tasandil) ja veebiturunduse tulemuslikkus kõige rohkem sõltub.\nKui soovid avaldada infot senisest mõjusamalt, siis on webilehekülgede tegemine selles üheks sinu edu kindlaks võtmeks. Loe lähemalt lisaks siin sama teema kohta viidatud artikleid ja vaata meie poolt tehtud tööde näidiseid. Kui webilehekülgede tegemine pakub sulle tõsist huvi ja loetud artiklite põhjal on visioon juba selgemaks vormunud, siis uuri lähemalt järgi, millest veebilehe tegemise hind kõige rohkem sõltub ja pane kodulehe valmistamine kohe hoogsalt käima! Alusta sellest, et saada meile enda päring siin.\nVisuaalkujundus on esmaselt nähtav element ja meie poolt pakutav webilehekülgede tegemine annabki seepärast tulemuseks visuaalselt viimistletud päise, taustad ja üldise lehe raamistiku mida on külastajatel meeldiv vaadata Samavõrd oluline nagu visuaalne väljanägemine, on tähtis ka sisu korralik hallatavus , et kodulehe valmistamine ei piirneks ainult staatiliste materjalide ülespanekuga, vaid veebilehekülge oleks võimalik edaspidi lihtsal moel uuendada ja sisulehti juurde lisada Hästi hallatava, selge ülesehituse ja hästi optimeeritud kodulehe loomine teeb turunduse lihtsamaks. Loe lähemalt, kuidas webilehekülgede tegemine aitab tõsta külastatavust, suunata lugejaid paremini lehtede siseselt ning edendada kliendisuhtlust suure sammu võrra edasi.\nOtsid soodsa hinnaga professionaalset kodulehekülje arendust, mis on otsimootoritele ja nutitelefonidele optimeeritud ning hästi leitav, siis meie tegevusaladeks on veebitarkvara arendus, infosüsteemid ja andmebaasilahenduste programmeerimine. Meie poolt loodud disain, logo ja muu firmagraafika on kaasaegsed ja professionaalselt kujundatud. Andmebaasid, tehniline lahendus ja mugav sisuhaldussüsteem valmivad soodsalt ja kiirelt, pakume kauneid ja funktsionaalseid lehti, mis müüvad hästi. Lisaks on meie peamisteks teenusteks otsingumootorite optimeerimine ja internetiturunduse projektid. Pole kahtlust, et webilehekülgede tegemine on efektiivne digitaalne visiitkaart internetis.


Vana hea kampsun on tagasi!\nPeagi saabuv talv ei tundugi enam nii külm, sest vana hea kampsun on moepildis tagasi. Trendikad kudumid üllatavad huvitavate lõigete ja värvivariatsioonidega, pakkudes rohkelt kandmis- ja kombineerimisvõimalusi. Poetuuri kohaks valisime Ülemiste keskuse, et otsida mudeleid, mida kesklinnas ei leidu.\nSigrid kui kontoriinimene kannab rohkem klassikat, kuid ka modernsed rõivad näevad tema seljas väga efektsed välja. Pükstele eelistab ta seelikut, lemmik riietusese on must põlveni ulatuv seelik. Lemmikvärvi Sigridil ei ole, ta kannab heameelega kõike. Kõige rohkem on tema kapis siiski musti rõivaid. "Põhjus on kindlasti asjaolus, et musta on kõige kergem kombineerida igasuguste aksessuaaride ja värvidega. Must on väga praktiline," selgitab Sigrid. Poetuuril selgus, et Sigridile sobivad väga hästi tugevad puhtad toonid, näiteks tumelilla ja tumeroheline.\nSigrid eelistab silma jäänud rõivad kohe ära osta: "Minu kogemus näitab, et kui midagi alles siis otsima hakata, kui seda väga vaja on, siis seda kindlasti ei leia. Eriti juhul, kui on olemas kindel nägemus vajalikust riideesemest. Seepärast ei jää ma ootama, millal mul midagi vaja läheb, vaid ostan kohe, kui meeldivat asja näen."\nEestis teeb Sigrid oma ostud peamiselt Zara ja Mango kauplustest. Lisaks käib ta garderoobi värskendamas Helsingis, kuna see on lähedal. "Tavaliselt leian sealt kõik otsitava. Lihtsalt šoppamise pärast kaugemale sõita ei pea ma vajalikuks," sõnab Sigrid.\nBrändidest eelistab ta nn kiirmoest H&M, Zara, Mango, Blanco tooteid. Kallimatest kaubamärkidest meeldivad Sigridile väga Hugo Bossi kostüümid ja kleidid: "Minu arvates väga stiilsed ja naiselikud, sellised minimalistlikud."\nEestlaste riietumisstiil on Sigridi arvates korrektne ja puhas. "Kahju on sellest, et tänavapildis on vähe näha selliseid väga omapäraseid kujusid. Võib-olla on ka asi minus, ehk ma ei liigu piisavalt kohtades, kus neid näha võiks," arutleb Sigrid. "Arvan, et me võiksime olla värvivalikutes ja riietumisstiilis julgemad. See käib kindlasti ka minu enda kohta."\nVaidleksin siin väheke Sigridile vastu: väga hea, et inimene on enda suhtes kriitiline, kuid suurepärane on vaadata, et kontoriinimene on katsetamis- ja riskimisaldis. Eestlastel on probleem üldises riietumisstiilis, ollakse liialt hüplevad - inimestel ei ole selge, mida soovitakse lõpptulemina saavutada.\nPärast poetuuri tunnistas Sigrid, et talle meeldib väga eksperimenteerida. Seekordsetest valikutest meeldisid talle kõige rohkem hall kootud kleit ja mustad retuusid koos punase vööga: "Sellist komplekti kannaksin kindlasti. Õnneks minu töökoht ei nõua kindlat kontoririietust, nii et võib-olla lähengi ühel kenal päeval nende riietega tööle."\nTäname: Ülemiste Keskuse kauplused A&G, Olsen, Lindex


KODADE VIRVENDUSARüTMIAGA ON ISEGI VäHENE ALKOHOL LIIGA SUUR - KARDIOLOOGIA - 2021\nKodade virvendusarütmiaga on isegi vähene alkohol liiga suur\n1-2% -lise levimusega on kodade virvendus kõige levinum südame rütmihäire kogu maailmas. Suureneva keskmise vanusega ühiskondades on levimus veelgi suurem ja tõusuteel. Kodade virvendusarütm on rahvatervise seisukohalt samuti väga oluline, kuna see suurendab märkimisväärselt insuldi ja südamepuudulikkuse riski. See võib surmaohtu enam kui kahekordistada. Juba ammu on teada, et regulaarne alkoholi tarvitamine suurendab kodade virvendusarütmi. Kodade virvendusarütmia arengut soodustav alkoholiannus on aga vaieldav.\nMillisel alkoholitarbimise tasemel kodade virvendusarütmia risk suureneb?\nKui ühelt poolt ollakse arvamusel, et isegi väikesed alkoholikogused suurendavad kodade virvendusarütmia tõenäosust, näevad teised teadlased ohtu vaid suuremate koguste korral. Viimane osutab sageli ka uurimistulemustele, mis toetavad hüpoteesi, et madal alkoholi sisaldus kipub vähendama teiste südamehaiguste, näiteks südamepuudulikkuse ja / või kardiovaskulaarsete sündmuste, näiteks müokardiinfarkti, riski. Rahvusvaheline töörühm on nüüdseks kasutanud üle 100 000 patsiendiandme, et uurida, kas on künnis, mille ületamisel alkoholi tarvitamine soodustab kodade virvendust. [1,2]\nUuringu eesmärk oli välja selgitada alkoholitarbimise kogus, mis ületab kodade virvendusarütmia esinemissagedust.\nAnalüüsiks ühendati viie suure Euroopa kohordiuuringu patsiendiandmed. Andmed osalejatelt, kellel oli uuringute alguses diagnoositud kodade virvendusarütmia, jäeti analüüsist välja. Lisaks tarbitud alkoholi kogusele ja joomiskäitumisele lisati hindamisse ka andmed inimese, kardiovaskulaarsete riskitegurite ja varasemate haiguste kohta. Keskmine alkoholitarbimine arvutati ümber g / päevas. Arvutamise aluseks võeti 12 g etanooli keskmine sisaldus 120 ml veinis, 330 ml õlle või 40 ml piiritusjookides. 23 205 osaleja kohta olid analüüsimiseks saadaval ka andmed NT-proBNP ja 31 129 kohta ülitundliku troponiini I (hsTnI) kohta.\nJoomissagedus ja joomiskäitumine\nAlkoholi tarvitamise sageduse osas eristati kuut tüüpi: eluaegne karskus (kontrollrühm), eksjuojad, harvem kui üks kord nädalas, 1-2, 3-5 ja 5-6 päeva nädalas. Osalejad jagati päevas joodud koguse põhjal järgmisse seitsmesse rühma:\nInimesed, kes pole kunagi alkoholi tarvitanud\nJuhujoodikud (<1 g päevas),\n1–12 g päevas (<1 jook päevas),\n12,1–24 g päevas (> 1 jook päevas),\n24,1–48 g päevas (2–4 jooki päevas)\n> 48 g päevas\nKokku hinnati 100 092 osaleja andmekogumeid keskmise vanusega 47,8 aastat. Meeste andmekogumeid oli 48,3 protsenti, pisut vähem kui naisi. Keskmine alkoholitarbimine oli 3 g päevas ja keskmine 8,7 g päevas. Tulemusi kohandati lisaks alkoholitarbimisele teadaolevate kardiovaskulaarsete riskitegurite järgi. Keskmises jälgimisfaasis 13,9 aastat tekkis kodade virvendus 5854 inimesel. Alkoholi tarbimine oli positiivselt, kuid mitte lineaarselt seotud kodade virvendusarütmia esinemissagedusega. Alkoholi tarbimise ja kodade virvendusarütmia esinemissageduse vahelist suhet ei olnud võimalik seletada südame biomarkerite väärtuste ega südamepuudulikkuse esinemisega.\nUmbes ühe joogi päevas (suhtarv 12 g / d alkoholile) oli ohu suhe (HR) 1,16 (95% usaldusintervall [CI] 1,11-1,22; p <0,001). Vahet polnud, millist alkoholi tarvitati. Autorid suutsid demonstreerida 2% alkoholi päevasest tarbimisest oluliselt suurenenud riski 2% (HR 1,02). Risk suurenes mittelineaarselt, kui alkoholi kogus 2 jooki päevas oli 36% (HR 1,36; CI 1,25-1,47) ja 4 jooki päevas 59% (HR 1,59; CI 1,37-1,85).\nAutorid jõudsid oma tulemuste põhjal järeldusele, et isegi madal alkoholitarbimine suurendab kodade virvendusarütmia riski ja et see risk suureneb koos alkoholi kogusega. Seetõttu paluvad nad, et arütmia ennetamisel tuleb arvestada alkoholi tarvitamisega. Uuringu juhtkirjas kardioloogid Dr. Jorge Wong ja Dr. David Conen Hamiltoni McMasteri ülikoolist vastas uuringu autorite kaebusele kodade virvendusarütmi ennetamise ja juhtimise kohta. Kuid nad ütlesid ka, et ei tohiks unustada alkoholi tarbimise võimalikke kardioprotektiivseid mõjusid väikestes kogustes. Seetõttu soovitasid nad uuringuid, et uurida mõõduka alkoholitarbimise võimalikke kardioloogilisi eeliseid koos südameriskidega. \nEbola vaktsineerimisskeem soovitatakse heaks kiita\n2021 © https://doctorlundquist.com Kodade virvendusarütmiaga on isegi vähene alkohol liiga suur


La vie en... Luscher&Matiesen Muhu Veinitalu\nPostitas: Ben Adamovich - Külastused - Muhu Veinitalu Restoran Tigu\nLa vie en… Luscher&Matiesen Muhu Veinitalu\nEleveniga liitus toidukriitik Ben Adamovich, kelle missiooniks on leida maailmast üles huvitavaimad ja erilisemad, kuid väga kvaliteetsed kohad. Tuua need gastronoomiat hindavate inimesteni ning aidata kaasa Eesti toidukultuuri arendamisele. Alati väikese twistiga, kuid samas otsekohesed arvamuslood peaksid andma erinevatest söögikohtadest hea ülevaate.\nOlin küll lubanud paarile lugejale, et sel korral kirjutan lühema postituse, aga vaadates otsa tehtud märkmetele, olen omadega täiesti nurka aetud! Pean murdma seda lubadust ning kirjutama köigest nii, nagu see tegelikult Muhu Veinitalus oli. Väga aus ja otsekohene on öelda: Muhu Veinitalu pakub nii palju häid emotsioone, et köike seda on lihtsalt väga keeruline lühidalt kokku vötta.\nJöudsin kohale paar tunnikest enne Eesti esimest “Black Dinnerit”. Erakordselt röömsameelne ja lahke perenaine Ingrid toimetas usinalt ringi ning vöttis külalisi vastu. Mul tekkis tunne, et olen täiesti teises maailmas. Mööda kiviteed majani köndides jäi mulle silma ümbritsevate inimeste rahulikkus ja soe naeratus. Nende olek jättis mulje justkui oleksid nad armunud. Ja üsna pea valdas ka mind see kummaline tunne. Olin täiesti selle koha lummuses!\nEsmapilgul vöib jääda mulje, et tegu on vanadest talumajadest ümber ehitatud hoonetega, kuid tegelikkuses on Löo talu koht 1997. aastal ehitatud kunagisele kolhoosi pöllule perenaise Ingridi isa Enn Roose poolt. Tema plaanid selle kohaga olid grandioossed. Kahjuks aga lahkus Hr.Roose enne oma plaanide juurde jöudmist igavikuradadele. Perenaine Ingrid ja peremees Peke nimetavad oma Veinitalu juhuste ja unistuste paigaks. See ei ole küll päris selline nagu oleks Hr.Roose unistanud, küll aga on kohe kindlasti tema unistusest oluline osa selle edul.\n“Muhu Veinitalu alustas sel kevadel ning on saanud fenomenaalselt populaarseks. Kevad-suvisel perioodil oli pea vöimatu seal tuba ööbimiseks vöi lauda öhtusöögiks saada.”\nPraegugi on nädalalöpud rahvast täis ning siblimist rohkelt. Kogu Muhu Veinitalu tiim näeb palju vaeva, et olla oma külaliste meele järgi. Jälgides ja kuulates teisi külalisi, jäin möttesse. Selgelt oli näha, et tegu ei ole päris “lihtsa” seltskonnaga. Oma tee olid sinna leidnud nähtavalt haritumad ja intelligentsemad ning vast paljude meelest boheemlaslikumad inimesed. Just selline on Veinitalu isegi – kergelt boheemlaslik, aga ka parasjagu luksuslik. Nagu üks teine külaline, kes igapäevaselt töötab stilistina, ütles: “Kvaliteet on Grande Exellance, seda oma lohaka elegantsiga.” Peale check-in’i juhatati mind lahkelt minu tuppa teisel korrusel.\nOlin toredalt üllatunud, jöudes ukseni, mida kaunistas toanumbri asemel kriidiga kirjutatud nimi – minu enda nimi. Toas vaatas mulle vastu korralikult koristatud ruum püramiidi alla paigutatud vooditega. Padjalt leidsin rebitud paberile asetatud šokolaadiküpsise, mis on üldsegi mitte vähe oluline pisiasi. See oli niivörd šokolaadine, et mulle meenus film “Chocolate” ning tekkis tahtmine aeda joosta…\nAias kohtasin väga kaunist tumedapäist, sügavate silmade ja lummava naeratusega neiut. Tegu oli öhtusöögil esineva lauljatari Eva Vainoga. Olles varem vaid üht tema laulu kuulnud, ei suutnud ma kuidagi preili Eva muusikat seostada gurmeeöhtusöögiga. Aga oli ilmselge, et see saab olema üllatus, mis vöib vötta sönatuks.\nLahkelt pererahvalt sain super ülevaate köigest, mida Veinitalu pakub. Jalutades mööda aeda ringi, leidsin end keset viinamarjaistikuid.Istutatud on nii vähetuntud Alfat, Rondot kui ka Bakhust. Lisaks tuntud Rieslingut ning Pinot Noiri. Oluline on veel märkida, et Eesti esimene “kommerts” viinamarjavein on valmistatud Rondost ning seda leidub ka Veinitalu valikus. Kogu müügil olev veinilist on niivörd mitmekesine. Päris kindlasti leiab ka köige tundlikuma maitsega veininautleja endale miskit meeliergutavat.\nKlaasvitriini on paigutatud väike valik pudeleid. Leidub seal Luscher&Matieseni Punase ja Valge veini , Syrah ning Vahuveini Burgundia Blanc de Blancist. Aga vein pole selles kohas vaid üksnes joomiseks. Toredast antiiksest sekretär-kummutist leiab hulga seepe. Perenaine Ingrid annab hea ülevaate ning selgub, et tegu on veiniseepidega.\nNeed seebid nägid nii isuäratavad välja, et möte läks juba peatselt algavale öhtusöögile. Vahepeal saabus veelgi külalisi ning ilmnes, et üks tore noorpaar oli juba augustis avaldanud soovi saada püramiidiga tuba. Kuulasin veidi, kuidas perenaine Ingrid ja receptionist Ingrid tekkinud olukorrale lahendust leida püüdsid, kuid pakkusin siis noorpaarile oma püramiidiga tuba. Olen varemgi püramiidi all maganud ning hetkel ei olnud mind ükski asi vaevamas, et vajaksin sellist tugevat energeetilist kosutust. Nii saigi. Receptionist Ingrid kolis minu asjad ümber esimesele korrusele, üldse mitte vähem toredasse tuppa. Ja mina sain veel teisegi maitsva küpsise ning pokaali vahuveini. Huvitav on aga ära märkida, et Muhu Veinitalu püramiidid pole mingit suvalised. Need on sinna kunagi Eesti kuulsaima teadmamehe Gunnar Aarma poolt toodud. Öues künkal on suur püraamid ning neli väiksemat numbritubades.\nKella vaadates ilmnes röömustav asjaolu – oli aeg esimeseks “Black Dinneriks”\nSmokk selga ning suund keldrisse, kus asub Restoran Muhk. Esmapilgul tundus see saal nii väike ning lagi liialt madal, kuid tegelikkuses jäi öhku piisavalt ka siis, kui ruum rahvaga täitus. Tekkis hoopiski selline veidi kodune õhkkond toreda sagimisega. Ringi toimetasid nii peremees Peke oma veinidega, kui Saare Maakonna parimaks teenindajaks tituleeritud Ivan. Taustaks mängis mönus muusika, mis lisas veelgi hubasust. Ja kuigi seinad olid viimistlemata, oli kohalik puidust “talutehnika” hästi selle kerge “korrapäratuse” katnud.\nEksponeeritud kohalike talude tööriistad lisasid mönusat maalähedust kogu restoranile. Eesootavale seitsmele käigule viitasid maitsekalt kaunistatud lauad ning hulk pokaale ja söögiriistu. Sisekujunduse detailide juurde kuulusid veel must villane rätik ning lillakate triipudega Muhu rahvariide seeliku vöi vaiba moodi kangas. Lauda oli toodud karahviniga sidrunivesi kohalikust kaevust, mis oli mereläheduse töttu veidikene soolakas. Mina pean sellest mineraalsest maitsest lugu ega palunud tuua pudelivett. Kusjuures veeklaasina oli kasutatud väga lahedat väikest kannu.\nPeatselt saabuvale söögile viitas köögist höljuv mönus lillkapsa aurutamisele sarnanev löhn. Peremees Peke toimetas muudkui veinipudelitega ringi ning tutvustas igale laudkonnale täpselt, mida aperitiiviks pakutakse. Selleks oli üks väga omanäoline hüva rüübe: Chateau d’Arlay Vin Jaune. Tegu oli Jura mägedest pärit kuiva ning kuus aastat tammevaadis laagerdunud Savagnini viinamarjadest valmistatud veiniga. Tugevalt kollase värvuse ja intensiivselt mesise ning alkohoolse aroomiga vein, mille järelmaitse oli hämmastavalt kreekapähkline.\n“Amouse Bouche” – rohelise tee suitsune forelli mousse, kuivatatud oliivid. Soolasel kivil ja viinamarjalehel serveeritud eelroog nägi välja töelise kunstiteosena. Röstitud must leib tuletas veidi meelde kröbedat peekonit koorikleivaga. Forelli mousse oli mönusalt suitsune, kuid oleksin oodanud, et see on öhulisem. Valitud kuivatatud oliivid olid väga tugeva maitsega ning eelistasin neid süüa üksnes leivapuruga. Koos veiniga tuli aga esile väga mönusalt magus rukki maitse. Vahepeal saabunud esinejad, esialgu küll ilma preili Vainota, esitasid nii sügavaid jazzi ja bluesi lugusid, mis muutsid mind mötlikuks ja tekitasid ajas rändamise tunde.\nLauda toodud “väga must leib” oli tegelikkuses toiduvärviga toonitud klassikaline odrakarask. Väga hästi kerkinud ning parajalt odrase maitsega, kuid kooriku poolest liiga plastiline “leib” sobis Saaremaa vöiga suurepäraselt. Ilma vöita oli karask küll mönusalt pehme, kuid erinevalt harjumuspärasest karaskist veidike vähe vöine.\nJa jällegi oli mööda saali toimetamas peremees Peke, käes šampanja pudel, mida pakuti ka Titanicu ainsal söidul üle Atlandi. Heidsieck&Co Monopole, väga tiheda mulliga ja leedriöiese aroomiga. Ajalooliselt oluline on kindlasti fakt, et kuni 1940ndani oli selle šampanja maaletoojaks just Luscher&Matiesen.\n“Tige Veis” – teine eelroog. Grillitud veise carpaccio, tomati ja punaste marjade salsa ning seesami seemnetega. Värske porru tuhk andis juurde musta värvi, mida muidu selles roas oleks väheseks jäänud.\n“Öhukesed ribad Parmaggiano Regianot süvendasid tundliku roa örnust, kuid lisatud mörkjad pinja seemned olid liigsed, sest koos vapustava šampanjaga tuli väga hästi esile veise pehmus.”\nÖli-balsamico segu oli selle roa jaoks liialt tugev, kuid tomati ja punastemarjade salsa ning rucola olid toredateks kaunistajateks. Kogu roog tervikuna tuletas koos valitud šampanjaga meelde rannikuäärset kevadiselt värsket ilma, örnade briisidega. Soolasel kivil ja viinamarjalehel serveeritud eelroog nägi välja töelise kunstiteosena. Domainne de Boissane Cotes du Rhone Blanc 2011, veidi hägune ja vähe happeline kuid tugev tammevaadis laagerdatud valge vein, mis on valmistatud erinevate valgete viinamarjade segust.\n“Musta rästa pesa” – kolmas eelroog. 64,5 C juures keedetud muna musta riisi risotoga. Üldiselt jöudis nii ninna kui suhu liialt tsitruseline ning parfüümine aroom ja maitse, kuid muna oli perfektselt keedetud ning peterselliöli tasakaalustas fantastiliselt kogu rooga. Samuti andis kergelt hapukas “jänesekapsas” juurde erksust.\nVäikese jalutuskäigu järel öues, olid lauda saabunud I värskendaja – kasepuidust pitsis serveeritud Cuba Libre koos lummava ning vapustava välimusega ’20ndate-‘30ndate lauljatariks kehastunud preili Eva Vaino. “Ainult daam ja tema Chaneli huulepulk.” Vapustav karakter! Olin täiesti sönatu. Nautisin erakordset Cuba Libert, cola želee, rummijää ning sidrunivahuga. Vöiks öelda, et see Cuba Libre oli töeliselt molekulaargastronoomiline jook. Pehme ja örnalt kasese järelmaitsega. Koos preili Eva lauluga olin ma täiesti ajas tagasi kantud ning tekkis tunne hilissuvisest Pariisist ‘30ndate löpus just enne saabuvat söda. Selline kummaline rahulikkuse ja teadmatuse tunne.\n“Chalet Poulli Poully-Fuisse Bourgogne” – vein, mida joon alati meelsasti ja suure naudinguga. Minu arvates üks suvisemaid, värskemaid ja elegantsemaid veine. Töeline klassika Chardonnay viinamarjadest. Preili Eva sügav naeratus ja “La vie en Rose” tekitasid tunde suvisest jalutuskäigust Pariisis mööda restorane täis tänavat. Täiendust sellele tundele lisasid veelgi köögist höljuv liha küpsetamise löhn, pererahva nähtavalt suur armastus ning teiste külaliste “liblikad köhus” näod.\n“Must Lõhe” – brandade, mus aioli, romanesco brokoli. Perfektselt valmistatud siidise tekstuuriga brandade. Jällegi oli roa juurde lisatud chef Juuso valmistatud maitseöli, selle roa puhul tillist. Antud taim on teada-tuntud tugev maitseaine, kuid chef Juuso valmistatud ölina väga pehme maitsega, täpselt paras. Söestunud koorikuga löhe oli seest perfektselt mahlane ning juures olnud romanesco brokoli moodustas täiuslikult tasakaalustatud maitsetega roa.\n“Kala on minu suur armastus ning chef Juuso on viinud restoranide hulgas kala valmistamise täiesti uuele tasemel. Magnifique!”\nPeremees Peke oli taaskord aktsioonis ning üha enam tekitas minus meeldivat hämmastust tema pühendumus igale laudkonnale veine serveerides ja tutvustades ning leides vastuse köikidele veinialastele küsimustele.\n“Bodegas Vivanco Parcelos de 4 Variatales 2011 Rioja DOC, segu Tempranillost, Garnachast ja Mazuelost. Modernne vein, mille erinevate viinamarjade maitsed on sulandunud ühtseks.\n“Öine Pöhjapöder” – mustjuure püree, vöis hautatud mustjuur, seened, punase veini kaste. Pöder tekitas minus väga suurt eelarvamust ja ootasin saabuvat rooga üsna sünge näoga. (Pödraga seoses meenus mulle ikka ja jälle see kohutav äädikamaitseline köva pödraliha Soomes.) Kahe päris piraka pödrafilee tüki vahele oli pandud seened ja sibul. Kokku olid need “liimitud” vörkkelmega moodustades kauni tüki pöhjapödra liha. Peale esimest ampsu olin keeletu. See oli töeline gastronoomiline orgasm! Mahlane ja pehme pöhjapödra liha. Mönusa soolasusega punase veini kaste. Kogu tervik mustjuurega oli suussulav ideaalne kooslus. Erakordselt hörk roog. Vöiks öelda lausa Sensationnel! Selline roog nöudis küll väikest jalutuskäiku öues, et kuulda tubakat tegevate kaas-külastajate käest ka nende mötteid söödud toitude kohta. Hinnang oli köigele väga körge ning jagus vaid kiidusönu.\nII värskendaja: “Bloody Mary” – chef Juuso armastus molekulaargastronoomia vastu on vaimustav. Süvenedes armastusega iga roa tegemisse kuni molekulideni välja. Säärast “Bloody Maryt” vöiks juua iga päev värkenduseks. Mönus külmunud tomat andis öli ja pipraga välja ka kergelt zuccinise maitse. Väike leheke sellerit, tabasco ning Worcesteri kaste. Tekkis töeliselt särtsakas ja värske tunne. “Köik, mis on olnud minu elus ilusat”, “Surnud lehed”. Edit Piafist parem Edit Piaf, preili Eva Vaino. Tema hääl, see öhkkond ja vaimustav söök. Olin nii sügavalt mötlik, et küllap oli see armumine!\nDOW’s 20 y.o. Tawny Port vein – klassikaline portvein. Perfektne valik sellise super-šokolaadise desserdi jaoks.\n“Choco XO” – šokolaadibrownie, valge šokolaadi ja laimi mousse, röstitud valge šokolaad, piimašokolaadi kaste… Šokolaad, šokolaaaad, šokolaaaaaad. WOW! Midagi nii vapustavat šokolaadist valmis meisterdada! Ideaalne mousse. Kunstiline serveering. Apelsini, kaneeli, kardemoni, pähklite ja kirsi maitsed – see oli plahvatus, taevalikult maitsev plahvatus. “Hymn l’amore”,”Badam”, preili Eva. Ja olin veel sügavamalt “sees”… Järjekordselt keeletu. Juba ainult selle šokolaadidesserdi pärast tasus “Black Dinnerile” minna. Konjakit nautiva inimesena vöiksin öelda, et edaspidi valiksin XOna ehk vaid “Choco XO”.\n“Chateau d’Arlay Vin de Liquer Mac Vin du Jura Rouge” – 94 Parkeri punkti punane liköörvein Jura mägedest. Vaarikamahla välimusega ja pihlakase aroomiga vein. Juustude körvale nagu valatud.\n“CHEESE” – valik kvaliteetseid Prantsuse juuste. Äratuntav Comte, valge koorikuga Savanin ja Morbier. Körvale pakuti minu lemmikut, muraka moosi. Perfektne löpetaja öhtusöögile. Peale öhtusööki oli vöimalik soovijail jääda vaatama 45-minutilist uut dokumentaalfilmi “Mahlakuningas”. Väga professionaalselt TLÜ Balti filmi-ja meediakooli löpetajate poot vändatud film. Mängitud stseenide ja hulga fotode ning intervjuudega Luscher&Matieseni Tallinnas Toompeal asunud vabriku lugu. Samuti sai ülevaate mitmetest elu keerdkäikudest ja juhustest kogu ajaloo vältel. Nii on ka Luscher&Matieseni kolmas tulemine just seda. Kuid nagu peremees Peke ise räägib, on nüüdseks saanud Luscher&Matiesen veinikompanii lugudekompaniiks. Muhu Veinitalus on hulgal viinamarjaistikutelgi oma lugu. Nimeliste istikute omanikele kingitakse esimene pudel veini, mis nende istikult saadud viinamarjadest valmistatakse.\nJuhuslik kohtumine Dmitri Matieseniga aastaid tagasi joogikioskit pidanud Pekega muutis täielikult nii tema kui Ingridi elu. Enn Roose unistuste majutuskohast on saanud vaimustav viinamarjaistandus, körgetasemeline restoran ning lahke majutusasutus.\nKui tulla aga tagasi köögi juurde, siis soomlasest chef Juuso on veel omaette story. Praegu 28-aastane chef on erinevates maailma paikades kokana töötanud juba 10 aastat. Köigi nende aastate jooksul on ta omandanud gastronoomia sügavaid ja vägevaid teadmisi ning oskusi. Rännakud on teda viinud nii Austraaliasse, Inglismaale, Norrasse kui Rootsi ja muidugi ka oma kodumaale, Soome. Ametit on saanud chef Juuso öppida parimate käest ning tal on olnud au töötada ka Michelini tärnidega restoranis. Kusjuures ei saa jätta mainimata, et kogu seda toredust, mida restoran Muhk praegusel ajal pakub, valmistatakse tavalise koduköögi varustusega köögis. Nupuka mehena on chef Juuso loonud endale väga odavatest vahenditest Sous Vide küpsetamise lahenduse. Perenaise Ingridi vend on chef Juusol köögis abiks ja öpipoisiks. Kunagi oli ta Soomes ehitusettevötja, kuid nüüdseks on ta pühendanud oma armastuse toidule. Hämmastav tiim!\nJärgmisel hommikul, peale väga rahulikku und, pakuti hommikusöögil lisaks köigele muule hüvale ka herkuloputro. Oli Dmitri Matiesen ju öelnud: “Elu alus on herkulopuder.” Värske, maitsev ja kosutav hommikusöök andis alanud päevaks palju jöudu.\nOlin jätkuvalt lummatud möödunud öhtusöögist, preili Eva Vainost ja kogu Muhu Veinitalust. Üks väga armas kohake Muhu saare peal.\nJään suure huviga ootama mönda järgmist Muhu Veinitalu fantastilist öhtusööki ning ka esimesi Luscher&Matiesen Muhu Veinitalu Pinot Noiri ja Rieslingut ning portveini Alfast.\nFantastilisi maitseelamusi köigile,


Kohv Rasedate suvi kleidid Online - Bestaah tasuta kohaletoimetamine\nKohv Rasedate suvi kleidid\nLeidsime 2 Kohv Rasedate suvi kleidid: 1 - 2\nOn oluline, et rase emad vaataks mood ja tunne mugav Kohv Rasedate suvi kleidid. Bestaah.com pakub kvaliteetset Kohv Rasedate suvi kleidid taskukohaste hindadega. Ükskõik, kus te asub, Pakume tasuta shipping Kohv Rasedate suvi kleidid sa ostsid. Koos Bestaah.com, saate maksta PayPali või krediitkaardiga. Kui te ei ole rahul Kohv Rasedate suvi kleidid meie kodulehel, saate naasta meile 30 päeva jooksul. Kogu summa raha tagastatakse teile. Sirvi meie tootekategooriat nüüd, et valida Kohv Rasedate suvi kleidid, mis sobib teile.\nKohv Rasedate suvi kleidid Online\nTasuta kohaletoimetamine Kohv Rasedate suvi kleidid\nOsta Kohv Rasedate suvi kleidid Online\nOsta kõrge kvaliteediga Kohv Rasedate suvi kleidid online nüüd tasuta shipping. Alates Bestaah.com, saate tellida odav Kohv Rasedate suvi kleidid suurus XSS, XS, S, M, L, XL, XXL, XXXL. Me lähetame teie tellimuse 24 tunni jooksul, olenemata sellest, millises linnas te olete, nt Chicago, Berliin, Ateena, Budapest, New Delhi, Dublin, Jeruusalemm, Rooma, Tokyo, Riia, Vilnius, Mexico City, Amsterdam, Wellington, San Francisco jne. Tellides Kohv Rasedate suvi kleidid pühade ajal, nagu uusaasta päev, isa päev, ja jõulupüha, võite saada allahindlus kuni 30%. Bestaah.com kujundab ja müüb taskukohase Kohv Rasedate suvi kleidid erinevaid võimalusi sobitada kogu oma raseduse. See on hea uudis paljudele moms-to-olla, et kolm taset allahindlusi 5%, 10%, ja 15% on saadaval VIP liikmetele, kes on kunagi tellinud mõned tooted Bestaah.com. Kui olete jaemüüja Kohv Rasedate suvi kleidid ja huvitatud hulgi osta, võtke meiega hinnapakkumise ja OEM võimalus.


Miks valgus vilgub - Küte\nMiks lülitub toide välja, kui energiasäästlik valgus hakkab vilkuma?\nEnergiasäästu lampide seadmel pole harilikult hõõglampidega ühist. Majanduslikes lampides kasutatavad tehnilised lahendused võimaldavad mitte ainult vähendada energiatarbimist ja spektri muutmist, vaid ka anda neile elektromagnetväljadele suure tundlikkuse. Näiteks, miks siis, kui lüliti on välja lülitatud, hakkab energiasäästu märgutuli vilkuma või miks ta pärast võrgust lahtiühendamist veel mõnda aega kuma hakkab ühtlaselt särama? Nendele küsimustele vastamiseks on põhiteadmised elektrotehnika põhialustest piisavad.\nEnergiasäästlik lamp, mis kiirgab valgust ilma toitevõrku ühendamata\nEnergiasäästulised lambid: tüübid ja sortid\nOn kahte tüüpi energiasäästu lampe - elavhõbedat ja LED-i. Need on põhimõtteliselt erinevad, kuid neil on ühine kvaliteet - võime töötada mitmesugustes praegustes väärtustes, alates mõnest milliamperist kuni paar tosinani amprini. Mõlemat tüüpi valgustit iseloomustab eriline heledus ja väike kogus tarbitud energiat.\nÜldine tendents loobuda Ilyichi kallistest "lambipirnidest" toob kaasa selle, et need asendatakse energiasäästlike toodetega. Nende seadmete korraline töö võib olla mitu korda pikem, mis erineb tavalise hõõglambi režiimist. Volframpähkel lendab kuummetallist valgust, samal ajal kui energiasäästulambid muudavad metalli aurude või pooljuhtide sära.\nEnergiasäästulambid, mille tööpõhimõte põhineb elavhõbeda aurude võimel valgust eraldada, on olnud teada juba enam kui sajandist. Kaasaegsed energiasäästulambid on fluorestsentslambi täiustatud versioon, mida laialdaselt kasutatakse nõukogude ajal.\nLuminofoorlampide töötamise põhimõte on järgmine:\nkui vool on ühendatud, läbib elektrivool läbi EKG, kus see muundatakse ja suunatakse elektroodidesse;\nvolframelektroodid, mis on kaetud metalloksiidide seguga, klaaspirnide sees elavhõbeda aurude ioniseerimine, mille tõttu nad hakkavad ultraviolettkiirgust eraldama;\nFosfor, mis kattis seina kolbi seest, muudab ultraviolettkiirguse spekter mistahes muuks, sõltub see fosfori keemilisest koostisest.\nLambi põhielement on elektrooniline liiteseadis - elektrooniline ballast, mis tagab seadme nõuetekohase toimimise. Selle ülesanne on viia vool täpsustatud omadusteni, samuti elektroodide (kallistes lampides) kuumutamine, mille tõttu lambi eluiga suureneb.\nSee on lambipesa sisse ehitatud elektrooniline liiteseadis.\nLED-lampidel on sarnane disain - alus, voolu andur ja helendavad elemendid. Valgusvooga kasutatakse LED-dena - analoog-pooljuht elemente, mis hakkavad voolu all hõõguma.\nErinevalt luminofoorlampidest on LED-id keskkonna seisukohast absoluutselt ohutud. Esimeses tootmises kasutatakse elavhõbeda auru ja metallioksiide, mis on osa fosforist. Need ained kujutavad endast tõsist ohtu inimestele otsese kokkupuute kaudu. Seepärast ei tohi energia säästmise laternad lihtsalt prügikasse tuua, nad vajavad professionaalset utiliseerimist.\nValmis kasutatavad fluorestsentslambid\nLED on mikrokristalne kristall, mis on keemiliselt neutraalne, läbipaistvas korpuses ja ühendatud metallkontaktidega. Dioodid on iseenesest täiesti ohutud, nad ei sisalda kahjulikke lisandeid ega ohtlikke komponente. Kui võrku ühendatud, hakkavad kristallid väga erksalt särama, kuid nende väikese massi tõttu on nende poolt väljastatav kuumus peaaegu tundmatu, maksimaalne temperatuur, mida diood saab väliselt soojeneda, on 60 ° C.\nNagu luminofoorlampide puhul, on ka voolu muundur alaldi. LEDid võivad samuti hakata põlema väga väikese jõudlusega, nii et mõnikord panevad nad neile spetsiaalsed kondensaatorid, mis tagavad, et lamp lülitatakse sisse ainult pärast teatud lävivoolu saavutamist. Väga tihti põhjus, miks energiat säästmise või LED-märgutuli vilgub, kui lüliti on välja lülitatud, on täpselt elektroonilise liiteseadise viga.\nMiks lamp vilgub\nValgustusseadmed on ainult kogu maja kasutuses oleva elektrikaabli osa. Tundub, et iga objekt on autonoomne ja tal on ainult kaks asendit - ühendatud või välja lülitatud. Energiasäästu lampide puhul see nii ei ole. Need seadmed on nii tundlikud, et nad suudavad reageerida vähimatki võrguparameetrite muutumisele, isegi kui ahel on avatud.\nPeamise põhjusena, miks energiat säästva lambipirni lülitatakse lüliti väljalülitamisel, on see, et see on ikkagi pingestatud. Selle nähtuse kohta on mitu selgitust.\nValgustatud võtme lüliti kasutamine\nSee seade ei avata nuppu vajutades, kuna LED on võrguga ühendatud. Samal ajal laadib väline energiakulu, mis läheb taustavalgustesse, samaaegselt lambi kondensaatorit. Kui akumuleerub käivitamiseks piisav hind, vilgub lamp mõnda aega ja seejärel kustub. Kondensaator tühjeneb uuesti, voolu rakendatakse uuesti, alustatakse ja nii edasi. Sel moel saab sadu startisid ainult üleöö, mis vähendab oluliselt lambipirni eluiga.\nValguslülitiga ühendatud lamp\nPaigaldamisel võib elektrik kindlasti segada faasiahelat nulliga. See viga tuvastatakse ammenduri abil. Sellise "patoloogiaga" lamp põleb nõrga ühtlase valgusega.\nLambi peamine ja kõige kallim osa on selle elektrooniline täitmine, mis sõltub toote kasutusiga. Lihtne vastus küsimusele: miks energiat säästvad lambid vilguvad, kui lüliti on välja lülitatud, on see, et tootja lihtsalt päästis kondensaatoritesse või muudesse elementidesse, nii võib vilkuma.\nNäide LED-valgustuse kasutamisest\nKuidas pikendada lampide eluiga\nVäljalülitatud asendis olevad energiasäästulambid võivad vilkuda erinevatel sagedustel või tekitada nõrga sära. Igal juhul tähendab isegi madala intensiivsusega valgustust, et lambid kannavad töökoormust, mis tähendab, et nad saavad oma eluea pikemaks ajaks ära kasutada. Kõige tüütu asi on see, et vilkuvad tuled neid kõige kiiremini kandma.\nKui lambil on defekt tootmisprotsessis, ei saa selle kasutusiga pikendada ja madala kvaliteediga seadme tuvastamine on väga raske. Kõigil muudel juhtudel võib probleemi kõrvaldada.\nTuntud Euroopa tootja lambid\nKuidas vältida vilkuvat - lihtsad trikid\nRiskide minimeerimiseks tuleks järgida järgmisi juhiseid:\nosta tuntud tootjate lambid, kes saavad kvaliteeti tagada;\nTehke elektritöid hoolikalt, kaasates eksperte;\nÄrge kasutage valgustatud lülitiid energiasäästlike lampidega.


9. märts 2011 kell 13:28\nRiigikohus vaagis täna kartellileppe sõlmimises süüdimõistetud ASi Liviko ja OÜ Forgola Grupp (endine Offex Group) ning nende juhtide kaebusi ja langetab otsuse 30 päeva jooksul.\nRiigikohus arutas Liviko ja selle juhi Janek Kalvi kaitsja vandeadvokaat Erki Kergandbergi ning Forgola ja selle omaniku Igor Zavizioni kaitsja vandeadvokaat Aadu Lubergi kaebusi.\nAdvokaadid taotlesid ERRi teatel süüdimõistva otsuse tühistamist ning uue otsusega õigeksmõistmist kuriteokoosseisu puudumise tõttu oma kaitsealuste tegevuses.\nMullu novembris jättis Tallinna ringkonnakohus muutmata Liviko ja Forgola Grupi ning nende juhtide süüdimõistmise kartellileppe sõlmimises, millega Kalvi sai rahalise karistuse 719 700 krooni, Zavizion 21 750 krooni ja Forgola juhatuse liige Aleksandr Skoblov 57 500 krooni; lisaks määras kohus Livikole juriidilise isikuna 1,5 miljoni krooni suuruse ning Forgolale 750 000 krooni suuruse rahalise karistuse.\nKalvi märkis pärast ringkonnakohtu otsust, et teda teeb väga murelikuks asjaolu, et ta on kahel korral süüdimõistetud hinnakokkuleppes, mida ta ei ole teinud ega soovinudki teha.\n31. mai 2010 kell 10:21\nKohus ei ole piisavalt analüüsinud Liviko ja Forgola Groupi ning nende juhtide kartelliasjas tõendeid, ütles pressiteates ASi Liviko ja Janek Kalvi kaitsja Erki Kergandberg.\n31. mai 2010 kell 7:34\n31. mai 2010 kell 9:11\nLoe Liviko kohtuotsust! Kalvit rõõmustas sõlmitud kartell\nNn Liviko kartelliasja kohtuotsusest selgub, et Janek Kalvi initsiatiivil kutsus ta Livikosse "kohvile" Forgola Grupi juhatuse liikme Rein Ermi ja Aleksandr Skoblovi.\n10. november 2010 kell 12:12\nII astme kohus: Liviko süüdi\nLiviko juht Janek Kalvi avaldas süüdimõistva otsuse osas pettumust. Lootsin, et kohus pühendab rohkem aega tõenditele, mis minu ja Liviko vastu esitatud süüdistused on selgelt ümber lükkavad, märkis ta.


„Loodud sõna õhtule“ tuleb peapiiskop Urmas Viilma\n06. Jaanuar 2018\n8. jaanuaril, esmaspäeval kell 18 on „Loodud sõna õhtul“ õhtujuht JANEK MÄGGI külaliseks EELK peapiiskop URMAS VIILMA. Erinevatel teemadel arutatakse poolteist tundi.\nHuvilisi kutsub õpetaja JAAN TAMMSALU:\n„„Loodud sõna õhtu“ on jõudnud lõpuks peapiiskopini. Sellel on mitmeid põhjusi. Põhjus nr 1 on see, et eks me oleme omal ajal siin „Loodud sõna õhtu“ algatusgrupiga läbi käinud kõikvõimalikud nimed, kõikvõimalikud inimesed, keda kutsuda, ja loomulikult leidsime, et peapiiskop võiks olla üks nendest. Mõte on olnud ju see, et sõna ei pea alati olema kirja pandud, vaid võib olla ka öeldud sõna. Kindlasti on peapiiskop üks neid avaliku elu tegelasi, kelle sõnu väga jälgitakse, kelle ütlemisi korjatakse üles väga erinevatest kanalitest ja keda tsiteeritakse.\nTeiseks põhjuseks on Urmas Viilma väga-väga tihe seotus Jaani kirikuga. Ta on siin ristitud ja leeritatud – omal ajal leeritas teda Toomas Paul. Siit kirikust on ta kristlaseks olemine alguse saanud ja on päris tore, et ta tuleb ja kõneleb ning küllap ka meenutab seda algust.\nAga see, mida Janek Mäggi küsima hakkab, on alati ka mulle peaaegu täielik saladus – saan vahetevahel küll aimata, aga tundub, et teemad võivad „Loodud sõna õhtu“ jooksul väga muutuda vastavalt sellele, kuhu kutsutud külaline oma jutuga välja jõuab ja mille peale ta rohkem rõhku paneb.\nIgal juhul on Urmas Viilma mulle kirjutanud „Loodud sõna õhtu“ kohta umbes nii, et kui kolm idamaa tarka kord teele asusid, jõudsid nad Kristuse juurde välja. Nii on temagi kord n-ö paganana teele asunud, jõudnud siia Jaani kirikusse ja kohtunud Kristusega, saanud Tema omaks. Nii et küllap kisub kolmekuningapäevast ülejärgmisel päeval toimuv „Loodud sõna õhtu“ ka sinna kolme targa radadele, aga kindlasti veel paljudele teistelegi radadele. Küllap arutatakse ka päevakajalisi asju – neid, mis kajavad meedias. Mis just siis, selle päeva eel on meedias ägedalt kajanud, seda me täna veel ei teagi.\nSaab näha. Põnev õhtu tuleb kindlasti. Peapiiskop kõneleb väga ladusasti ja ütleb paljusid asju väga täpselt ja ootamatute nurkade alt välja.“\nI advendi jumalateenistus armulauaga. Kirikuaasta algus.\nEELK Tallinna praostkonna I advendi kontsert-palvus.\n"Alandlikult aasta alguses".\nKuupäev : Pühapäev, 01 Detsember\nLiisi Koikson ja Rolf Roosalu.(Korraldab Mustamäe Linnaosa Valitsus)\nKuupäev : Esmaspäev, 02 Detsember\nIvo Linna ja Anti Kammiste.(Korraldab Tallinna Kesklinna Valitsus)\nKuupäev : Teisipäev, 03 Detsember\nElina Nechayeva.(Korraldab Berit Grupp OÜ)\nKuupäev : Kolmapäev, 04 Detsember\nPalvust peab peapiiskop Urmas Viilma.\nKuupäev : Neljapäev, 05 Detsember\nOodatud noored alates 14. eluaastast.\nKuupäev : Reede, 06 Detsember\nNaiskoor Džintars Lätist ja naiskoor Carmina Eestist.(Korraldab MTÜ Naiskoor Carmina)\nKuupäev : Laupäev, 07 Detsember\nII advendi jumalateenistus armulauaga.\nKuupäev : Pühapäev, 08 Detsember\nKülas Eesti Piibliseltsi peasekretär Jaan Bärenson.\nKuupäev : Esmaspäev, 09 Detsember\nKuupäev : Teisipäev, 10 Detsember\nArsise Kellade Kooli õpilased ja Meero Muusik.(Korraldab Eesti Erahuvialakoolide Liit)\nKuupäev : Kolmapäev, 11 Detsember\nGeorg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli lõunamuusika kontsert.\nOreli eriala õpilased ja naiskoor.\nLasteekraani Muusikastuudio koorid.\nKuupäev : Neljapäev, 12 Detsember\n"Laul katab maad"\nKuupäev : Reede, 13 Detsember\nNaiskoorid. Kunstiline juht Reeda Toots.(Korraldab MTÜ Eesti Naislaulu Selts)\nKuupäev : Laupäev, 14 Detsember\nIII advendi jumalateenistus armulauaga.\nJutlustab Toomas Paul.\nKuupäev : Pühapäev, 15 Detsember\nMarianne Leibur, Silver Laas ja Raivo Tafenau ansambel.(Korraldab Tallinna Linnavolikogu Kantselei)\nKuupäev : Esmaspäev, 16 Detsember\nTallinna Tugikeskus JUKS.\nMõtiskleb Toomas Paul.\nKuupäev : Kolmapäev, 18 Detsember\nKuupäev : Neljapäev, 19 Detsember\nTallinna Tuletõrjeühingu jõulukontsert.\nKauneimate jõululaulude laulmine.\nSõna Jaan Tammsalu.\nKuupäev : Laupäev, 21 Detsember\nIV advendi jumalateenistus armulauaga.\nKuupäev : Pühapäev, 22 Detsember\nEesti Rahvusmeeskoori jõulukontsert "Üle lumise välja".\nKuupäev : Esmaspäev, 23 Detsember\nTiia Tenno (orel) ja Neeme Ots (trompet).\nPüha Jõuluõhtu liturgiline jumalateenistus.\nKuupäev : Teisipäev, 24 Detsember\nI Jõulupüha jumalateenistus.\nKuupäev : Kolmapäev, 25 Detsember\nII Jõulupüha armulauaga palvus.\nKogu pere jõulujumalateenistus.\nII Jõulupüha jumalateenistus Sutlepa kabelis.\nRocca al Mare Vabaõhumuuseumis.\nKuupäev : Neljapäev, 26 Detsember\n"Valged jõulud koos"\nKuupäev : Reede, 27 Detsember\nKuupäev : Laupäev, 28 Detsember\n"Magnificat. Messias. Aastaajad". Jõulumuusika Festival "Kirikupühad Maarjamaal" 2019.\nKuupäev : Pühapäev, 29 Detsember\nHändeli oratoorium "Messias"\nKuupäev : Esmaspäev, 30 Detsember\nVana-aasta õhtu jumalateenistus armulauaga.\nKuupäev : Teisipäev, 31 Detsember\n© 2010 - 2020 Tallinna Jaani kogudus


Arvustus: «Salatoimikute» taastulemine on peaaegu võimas - Arvustused - Kultuur\nArvustus: «Salatoimikute» taastulemine on peaaegu võimas\n27. jaanuar 2016, 12:24\nLugupeetud lugeja, hoiatan juba ette, et siinkirjutaja näol on tegemist väga tõsise ja pühendunud x-phileriga. Olen «Salatoimikute» fänn.\nKui sarja naispeaosaline Gillian Anderson postitas eelmise aasta 24 aprillil oma Facebooki lehele teksti «Mulder, it’s me. Are you ready?» koos lingiga vastava uudise juurde, et kultussari saab oma kümnenda hooaja, karjatasin oma laua tagant kõva häälega «JESSS!!!»». Kui ei usu, küsige mu bossi käest. Olin seda hetke kaua oodanud. 14 aastat ootamist on lõpuks läbi.\nSarja looja ja taaslooja Chris Carteri õlul oli väga raske ülesanne. Ühel pool on sarja tootjad ja produtsendid, kes tahavad suurt reitingut, teisel pool on fännid, kes ei andesta, kui lati alt lihtsalt läbi longitakse. Juba asjaolu, et härra Carterile näidati sarja kümnenda hooaja tegemiseks rohelist tuld, on üllatav - 2008 aastal sai härrasmees hakkama haleda käkiga, millel nimeks «Salatoimikud: ma tahan uskuda» (režissööriks see sama Chris Carter).\nTegemist oli filmiga, millega nii kriitikute kui ka fännide meelest anti surmahoop kogu «Salatoimikute» saagale. Kuid õnneks anti talle uus võimalus. Ja hea meel on näha, et Chris Carter on oma eelmisest veast õppinud. «Salatoimikute» värske osaga palus minu meelest Chris Carter ilusti vabandust kõikide x-philerite käest. Chris, ma andestan sulle.\nEpisoodi tugevus seisnebki selles, et see on mõistetav nii vanadele fännidele kui ka uuele, nooremale publikule - antakse lühidalt ülevaade kõigest, mis on eelnevalt toimunud ja tuuakse vaataja praegusesse hetke, kust hakatakse lugu edasi jutustama. Ja loomulikult algustiitrid, mis oli omaette elamus - tiitrid, mida kasutati ka aastatel 1993-2002.\nSee oli õige otsus. Koheselt meenusid mulle esmaspäeva õhtud TV3 seltsis, pilk kleebitud kineskoobiga värviteleri ekraanile. Võimas. Kümnenda hooaja avaepisood näitab, et sarja looja on ajaga kaasas käinud. Tempokas rütm, arvutigraadika, viited sündmustele maailma lähiajaloos, mis on toimunud viimase 14 aasta jooksul, mil sari eetris ei olnud. Samas oli olemas ka kõik see, mida vanad fännid ootasid - Mulder ja Scully ei olnud enam paarike, nende omavaheline keemia oli samasugune «kirjeldamatult professionaalne» nagu varem, Mulder usub ja Scully mitte, Suitsetav Mees ikka veel suitsetab ja Skinner on habeme kasvatanud.\nAga küllalt kiitmisest. Salatoimikute taastulemine oli peaaegu võimas. Miks peaaegu? Sest stsenaariumi kallal ei olnud piisavalt vaeva nähtud. «Salatoimikud» on alati kulgenud kahte liini pidi. Üheks liiniks on eraldiseisvad episoodid, milles uuritakse erinevaid kolle ja kummitusi jne. Teiseks liiniks on üleüldine mütoloogia (x-philerite keeles mytharc), storyline, kus Mulder ja skeptiline Scully uurisid valitsuse vandenõud varjamaks avalikkuse eest tõde tulnukate kohta. Uue hooaja esimene episood andis uue mytharci. Ja see just ongi väga nõrk koht.\nMulderi näol on tegemist mehega, kes on kõike näinud, aga ootamatult, peale ühte jutuajamist hakkab ta uskuma järjekordset maailmavallutuse teooriat nagu nipsti. Ei mingit kahtlust ega küsimust. Kohe hakkas uskuma. Paraku sellel hetkel jäi Mulderist mulje kui naiivsest ullikesest. See vajutas pitseri kogu esimesele episoodile - natuke naiivne.\nTundub, et stsenaariumi autor ja esimese episoodi režissöör Chris Carter laseb liugu «Salatoimikute» fenomenil, isegi Suitsetav Mees ei ole ikka veel vähki surnud ja FBI asedirektor Walter Skinner on ka 14 aastat hiljem ikka veel kõigest asedirektor. Aga ennem kõik see, kui see viimane kinofilmi käkk.\nUus mytharc tõotab mitmeid väga põnevaid episoode. Elame-näeme. Esimese episoodi põhjal on raske midagi põhjapanevat öelda. Aga soovitusena võiks kõlama jääda mõte, et kuigi natuke naiivne, on esimene episood põnevaks ettevalmistuseks tulevale. Chris Carter, ära vea mind alt. Teist korda ma enam ei andesta.\nPeaprodutsent Chris Carter, osades David Duchovny, Gillian Anderson, Robert Patrick, Annabeth Gish, Mitch Pileggi jt\n«Salatoimikud» on Ameerika telesari, mis oli algupäraselt eetris telekanalis Fox aastatel 1993-2002. Peategelased on FBI uurijad: kõike üleloomulikku ja maavälist uskuv Fox Mulder (Duchovny ) ja tema skeptiline kolleeg Dana Scully (Anderson). Üheksa hooaja jooksul näidati 202 osa. Nende ühte jutti vaatamine kestab 8888 minutit ehk 6,17 ööpäeva.\nSarja põhjal vändati kaks täispikka mängufilmi «Salatoimikud» (1998) ja «Salatoimikud: ma tahan uskuda» (2008).\nTänavu 24. jaanuaril jõudis USAs ekraanile kuuest osast koosnev miniseriaal. Sarjas tegutsevad samad tegelased ja neid kehastavad näitlejad, mis algupärases seriaalis, kaasa arvatud Mulderi ja Scully põhivaenlane, kurikuulus Suitsetav Mees.\nTV3 teatas, et kavatseb uut minihooaega näidata ka Eestis, kuid ei saa esilagu öelda, millal täpselt.


Ajaloohõnguga loob restoran romantikat\nasukoht: Tallinn, Raekoja plats 5\ntellija: Karl Friedrichi restoran\nsisekujunduse maksumus: alla 1 mln krooni\nsisekujundaja: Priit Põldme\nKarl Friedrichi restorani esimene korrus on juba kuu aega uue näoga. Kaks aastat tagasi tehtud huvitava ja omapärase sisekujunduse asemel taotletakse antiikmööbli, tekstiili, tammelaudadest põranda ja mahedate toonide abil rohkem hubasust ja romantikat.\nKarl Friedrichi restorani esimese korruse sisekujunduse muutmisele mõeldi juba aasta enne teostust, põhitööd aga tehti kolme nädalaga.\nKolmest täiesti erinevast ruumist esimene meenutab oma sisustuselementide ja tumesinise seinaga Saku õlletehase kaubamärki. See oli ka sisekujundaja Priit Põldme taotlus, sest Saku õlletehas on Karl Friedrichi restorani osanik.\nTeist ruumi võiks nimetada mõisatoaks. Hubasust loovad tammelaudadest põrand, antiikmööbel, tekstiilkardinad, laudlinad, pildid seintel, alabastrist lühter ja seinavalgustid, mis tuli Hispaaniast kuus nädalat ette tellida.\nElegantsena mõjub valge Inglisamaalt tellitud Buckinghami serviis. Kolmas tuba on hele veranda, mis loob suvemeeleolu. Ühes seinas ripub suur lõuendile trükitud eelmisel sajandivahetusel tehtud foto, mis annab kliendile teada, et restoranipidamisel on selles majas pikad traditsioonid.\nRestorani esimese korruse sisekujundustööde eelarve jäi alla 1 mln krooni.\nKarl Friedrichi restorani õlleruumis taastati mitme sajandi vanuste talamaalingute värvid ja kujundid, 17. sajandist pärit maja aknalaudadel võivad õllesõbrad istuda ja raekojaplatsil toimuvat jälgida.


Pärnu Kuninga tänava põhikooli noored ja nutiseadmed – Akadeemiake\nPärnu Kuninga tänava põhikooli noored ja nutiseadmed\nPÄRNU KUNINGA TÄNAVA PÕHIKOOL Klass: 8 Juhendaja: Lemme Sulaoja\nKäesolev uurimistöö käsitleb nutiseadmeid ja nende kasutamist Pärnu Kuninga Tänava Põhikooli noorte seas. Autor valis selle teema, kuna nutiseadmed on väga populaarsed, eriti noorte seas. Nutiseade on suhteliselt uus leiutis, mille kasutamiseks leitakse järjest uusi võimalusi. Autorit huvitab, kui levinud on nutiseadmete kasutamine koolikaaslaste seas ja milliseid nutiseadmeid üldse kasutatakse. Samal ajal vaieldakse ka selle üle, kui kahjulikud või kasulikud nutiseadmed on. Sellepärast soovib autor anda oma töös ülevaate erinevatest teoreetilistest seisukohtadest seoses nutiseadmete kasutamisega ja uurida, mida arvavad sellest noored ise.\nTöö eesmärk on välja selgitada, kuidas, kui palju ja milliseid nutiseadmeid Pärnu Kuninga Tänava Põhikooli noored kasutavad. Samuti uurida noorte arvamust nende kasutamise mõjudest, sealhulgas ka võimalikest ohtudest.\nEesmärgi täitmiseks püstitati järgmised uurimisülesanded:\nAnda ülevaade nutiseadmete ajaloost ja kasutamise võimalustest.\nTuginedes erinevatele kirjalikele allikatele teha kokkuvõte nutiseadmete kasutamisega seotud probleemidest.\nViia koolikaaslaste seas läbi küsitlus nutiseadmete kasutamisest.\nAnalüüsida küsitluse andmeid ning teha järeldused Pärnu Kuninga Tänava Põhikooli noorte harjumuste, eelistuste ja suhtumiste kohta.\nKäesolev töö koosneb kahest peatükist. Töö esimeses peatükis tutvustatakse kõigepealt nutiseadmete ajalugu, antakse ülevaade nii erinevatest nutiseadmetest kui ka nende tootjatest. Seejärel uuritakse erinevaid seisukohti nutiseadmete kasulikkuse ja kahjulikkuse kohta. Selleks kasutatakse erinevaid kirjalikke allikaid, mis on kättesaadavad internetist.\nTöö teises peatükis tehakse kokkuvõte autori poolt läbi viidud küsitluse tulemustest. Küsitlus viidi läbi Pärnu Kuninga Tänava Põhikooli õpilaste hulgas interneti teel. Küsimustik koosnes 19 küsimusest, mis hõlmab küsimusi, kuidas, kui palju ja milliseid nutiseadmeid kasutatakse ning mida arvatakse nende kasulikkusest või kahjulikkusest.