TEIE KURSUSEKAASLASED ON PARIMAD SÕBRAD, KELLE UNIS SAATE LEIDA - UUDISED\nTeie kursusekaaslased on parimad sõbrad, keda saate uni juures leida\nTeie majakaaslased on esimesed inimesed, kellega unis kohtute, ja hoiate neist klammerdunult kinni, kui mõistate kõik, kuidas pesumasin sisse lülitada, ja õppige, et tasakaalustatud toitumine ei piirdu ainult röstsaiaga.\nPärast esimest nädalat olete veendunud, et kõrval asuv Pete on teie BFFL, ja olete juba allkirjastanud järgmise kümne aasta maja koos ülejäänud kümne inimesega teie korrusel. Olgu need siis ööd, väljasõit Park Barisse või ekslemine linna, esimese kahe nädala jooksul on nad teie uus koosseis.\nTeil kõigil läheb nii hästi, eks? Vale. Teie korterikaaslastel pole kursusekaaslastel absoluutselt midagi, kes on parimad sõbrad, keda te ülikoolis kunagi leiate. Me kõik mäletame esimest loengut ülikoolis, sisenemist loenguteatrisse ja kõigi nende juhuslike nägude nägemist, mida te pole kunagi varem näinud. Erinevalt oma korterikaaslastest, kellega pärast ühte ööd üsna palju sõbraks said, võib kursusel olijatega sõbrunemine võtta paar nädalat.\nKlassikalised värskendajad pic\nNeed uued tutvused toimuvad peaaegu igal nädalapäeval samades loengutes, seminarides ja töötubades ning saate peagi aru, et suurem osa oma ajast veedetakse nendega. Kui inimesed, kellega koos elate, teevad teistsugust kursust, on tõenäoline, et näete neid alles õhtul sama aeglaselt, kunagine kitsas saalide kogukond laguneb, kui teie apteegi sõbrad seda üle võtavad.\nKui kursus on eksamite ajal tõepoolest käima läinud, on möödas päevad, mida võiksite igal flirtil üles näidata! kolmapäeval või igal MNQ õhtul. Teil on rohkem tähtaegu täitmiseks, raskem kursuste läbiviimine ja üldiselt vähem vaba aega. Lõpuks saab raamatukogust teie teine kodu, kusjuures hilisõhtused seansid muutuvad üha sagedasemaks ning teie korteriga või majas veedetud aeg väheneb. Nende soovimatute visiitide jaoks kohtute kursusekaaslastega, eriti kui teil on kohtumiseks rühmaülesanne.\nKui minek läheb raskeks, hoiate korterikaaslasi eemal nende soojast embusest, kes mõistavad täpselt teie valu. Ükskõik, kas see toimub WhatsAppi kaudu või isiklikult, on nad teie päringule abiks ja on hädavajadusel suureks kasuks.\nkuidas kontserdijärgsest depressioonist üle saada\nProbleemipõhine õpe on järgmine takistus, mis murendab teie suhte oma korterikaaslastega. Kuna selle projekti tulemused aitavad teie tulemusi aasta lõpus kaasa aidata, aitab kindlasti ka rühmaga läbisaamine, eriti kui nad on järgmistel aastatel samas meeskonnas. Isegi kellestki, keda te varem ei tundnud ega kellega läbi saanud, võib pikemas perspektiivis saada teie uus kaaslane.\nKui otsustate pärast esimest aastat edasi-tagasi reisida, veedate peaaegu kindlasti kogu oma aja kursusel viibivate inimestega. Teie päev hõlmab unisse tulekut, loengutel käimist, näksimist ja koju naasmist. Aega, mis veedetakse koos teiste õpilastega, kui kursusekaaslased, veedetakse ja lühendatakse aeglaselt ebamugavaks kokkutulekuks Sakuras.\nTeie kursusekaaslased on ainsad, kes on kindlalt kinni pidanud teie kraadi tõusude ja mõõnade kaudu. Nad ei saa võrrelda teie korterikaaslastega, kes leiavad teid aja jooksul järjest enam ühekordselt kasutatavana. Tulge jaanuarisse, kahetsete oma maja nii varakult allkirjastamist ja ihkate oma loengujärgseid pinti koosseisuga üle kõige.


. TUVI OLI BIOLOOGILINE TORM. TA OLI VÄLK, MIS MÄNGIS KAHE TALUMATU INTENSIIVSUSEGA VASTANDLIKU POTENTSIAALI VAHEL - TEADUS\nTuvi oli bioloogiline torm. Ta oli välk, mis mängis kahe talumatu intensiivsusega vastandliku potentsiaali vahel\nMaailma Looduse Fondi andmetel kustub igal aastal 200–100 000 liiki väljasuremist. Ja ometi on vähesed neist liikidest jätnud sama suure mulje kui reisituvid, mille tippaeg oli umbes viis miljardit. Sel aastal möödub nende väljasuremise 100. aastapäev ja me küsime, kas oleme sellest ajast midagi õppinud?\n1800-ndate reisituvide kirjeldused kujutavad nähtust, mida on tänapäeval raske mõista. 300 miili pikkused ja ühe miili laiused linnukarjad võtaks taeva, varjates päikest päeva päikest valgust tekitavas tiibade tormides ja sõnnikut nagu John James Audubon.\nTeadlane ja keskkonnakaitsja Aldo Leopold kirjeldas kunagi lindude vaatlemist, kirjutades: "Tuvi oli bioloogiline torm. Tema oli välk, mis mängis kahe talumatu intensiivsusega vastandliku potentsiaali vahel." Reisituvide tugevus lendas nendes suurtes pakkides, hirmutades kiskjaid ja muutes nende jahtimise raskeks. Kuid kui tehnoloogiline revolutsioon aset leidis, sai nende tugevuseks nende nõrkus. Neist said vintpüssidega jahimeeste kerge saagiks, kes võisid lihtsalt õhku tulistada ja said kindlasti lüüa. Nagu TreeHuggeri lugejad märkisid, avaldasid võrgud veelgi laastavamat mõju; linnud lendasid kohe sisse.\nKuna üha enam jahimehi kasutas seda odavat lendvalku ära, langesid reisituvide populatsioonid. Jahimehed jälgisid asurkondi telegraafi teel, kuni viimane looduslik tuvi tulistati 1902. aastal. Kaksteist aastat hiljem suri viimane vangistatud tuvi Martha.\nReisijate tuvide lennundus, 1896 / Public Domain\nKuigi reisituvide lõpp, loodusjõud, avaldas Põhja-Ameerika inimestele sügavat mõju, ei muutnud see inimeste mõju loomade väljasuremisele. Tegelikult oli inimeste põhjustatud loomade väljasuremine kõige suurem 1900. aastatel (ehkki me oleme alles 2000. aastate alguses, seega võime oma edusamme kontrollida 50 aasta pärast).\nVeel tänapäeval ekspluateerime me loomi peaaegu väljasuremisele. Päästke meie merede fondi andmetel püütakse kolmveerand kogu maailma kalade populatsioonist kiiremini kui nad suudavad paljuneda. Tuuni, tursa ja hiidlesta populatsioonid on vähenenud 90 protsenti. Veelgi enam, elupaiku hävitatakse, mis raskendab kaladel, kellel õnnestub kalavõrkudest pääseda, sigimist.\nNägime peaaegu möödunud sajandil Ameerika piisonite ja mitmesuguste vaalaliikide lõppu. Maailma Vaatlusinstituudi hinnangul on igal neljal imetajaliigil langus.\nNumbrid on sünged ja suurema osa neist põhjustab inimtegevus. Ehkki selle probleemi kohta on rohkem teadlikkust, on valitsuse tegevus liiga aeglane - või mõnikord mitte piisavalt tugev, et salaküttimist peatada.\nMõned teadlased loodavad, et nad suudavad väljasurnud liigid hauast tagasi tuua. Nad loodavad lindude aeglaseks tagasitoomiseks kasutada täidisega reisituvide väljapanekutest ja geenitehnoloogiast saadud DNA-d.\nDante Alighieri / CC BY 2.0\nÜks selle projekti kallal töötav rühm on Sihtasutus Pikk Nüüd. "Kustutamine pole" kiire lahendus ", " kirjutas nende kaasasutaja Stewart Brand oma veebisaidil. "Näiteks reisituvid kasvatatakse loomaaedades algul vangistuses, paigutatakse seejärel võrku metsadesse ja seejärel tutvustatakse lõpuks nende algse elupaiga osadele - Ameerika idaosa lehtmetsas. Enne seda juhtuvad USA kalad ja Metsloomade talitus ja asjaomaste osariikide reguleerivad ametid peavad leppima kokku, et tervitavad taaselustuvaid linde. "\nKuid see tekitab mõistuse. Viimase saja aasta jooksul on Põhja-Ameerika ökosüsteemid kohanenud reisituvide kaotamisega. Röövloomad, kes toitusid reisituvidest, nagu rebased, kotkad ja öökullid, muutsid oma toitumist. Puud, mis toetusid tuvidele oma seemnete levitamiseks, nagu valged tammed ja pöögipuud, leidsid muid paljunemisviise.\nRaske on arvata, millist mõju reisituvid võivad keskkonnale avaldada, kui nad tagasi pöörduvad. Mõned on tõstatanud muret, et reisituvide tagasitulek mõjutab negatiivselt leinavate tuvipopulatsioone.\nSee, et inimesed peaksid tundma vastutust lindude väljasuremise eest, on mõistetav, kuid millist rolli peaksid nad lindude tagasi toomisel etendama?\net.ecocreativite.com © 2017 - 2021: Tuvi oli bioloogiline torm. Ta oli välk, mis mängis kahe talumatu intensiivsusega vastandliku potentsiaali vahel


Müüja ametist unistanud matemaatikaõpetaja Vaadatud 6430 korda\nAve Külter töötab Elva Gümnaasiumis juba kolmandat aastat, samal ajal on ta ka Puhja põhikoolis matemaatikaõpetaja.\n1. Kuidas iseloomustaksite end kolme sõnaga?\nPositiivne, aktivist, seltskondlik.\n2. Millega meeldib teile vabal ajal tegeda? Mis on teie hobid?\nTantsimine, laulmine, loogikamõistatused, näitering ja kõik muu, mille jaoks vähegi aega jääb.\n3. Mis raamat on teie lemmik ja miks?\nMa pole ausalt öeldes ammu ühtegi raamatut lugenud, vaba aega lihtsalt pole. Viimasel ajal loen rohkem matemaatikaõpikuid ja lasteraamatuid.\n4. Kas teie unistus lapsepõlves oli saada õpetajaks? Kui ei, siis kelleks soovisite saada ja miks te ei viinud enda unistus täide?\nSoovisin väiksena saada müüjaks, sest mu ema oli müüja. Aga ema ütles alati, et see pole üldse hea amet. Õpetajaks hakkasin ma juhuse tõttu. Kooli ajal oli minu lemmikaine matemaatika, sest seal pidi väga vähe pähe õppima. Läksin õppima matemaatika teaduskonda informaatikat, sest matemaatikasse võeti väga vähe õpilasi tasuta kohale vastu. Informaatika ikkagi ei sobinud mulle, nii läksingi magistrisse matemaatikaõpetajaks õppima.\n5. Kirjeldage üht huvitavat seika, mis tunnis juhtunud?\nMinu jaoks on peaaegu iga tund huvitav, sest saan töötada koos toredate noortega. Võibolla kõige rohkem on meeles praeguse 12. klassi õpilaste üllatus minu eelmisel sünnipäeval, kui nad kinkisid tunni alguses mulle enda joonistatud sünnipäevakaardi ning kohvi ja šokolaadi.\n6. Kuidas te näete ennast viieteistkümne aasta pärast?\nNii kaugele on väga raske ette mõelda, olen rohkem hetkes elaja. Arvan, et olen ikka sama rõõmus ja aktiivne pensionär.\n7. Kuidas ja kus kohtusite teie oma hetkese elukaaslasega?\nKord ammu jaanipäeval hääletasime sõbrannaga tee ääres ja sattusime auto peale, mille autojuht oli minu praegune mees.\n8. Millistes koolides olete omandanud hariduse?\nOlen lõpetanud 12. klassi Puhja Gümnaasiumis. Siis õppisin sekretär-raamatupidajaks Tartu Kutsehariduskeskuses. Peale seda omandasin Tartu Ülikoolis informaatika bakalaureusekraadi ning magistrikraad on mul matemaatika- ja informaatikaõpetaja erialal.\n9. Miks otsustasite ühineda sotsiaaldemokraatliku erakonnaga?\nMa küll ei kuulu sotsiaaldemokraatlikku erakonda, vaid kandideerin nende nimekirjas. Liitusin nendega, kuna sinna kuuluvad sama positiivsed ja aktiivsed inimesed nagu mina. Lisaks tundsin, et nendega koos suudame midagi muuta.\n10. Milliseid soovitusi annaksite teie noortele?\nOlge positiivsed ja aktiivsed, kasutage ära iga võimalust. Püüelge oma eesmärkide poole ja püüdke anda endast alati 100% .


Hemorroidid - ülevaated salvide, suposiitide, pillide ravi kohta - Tromboflebiit - November\nHemorroidid: ravi ja ennetamine kodus\nPostitaja: admin in Doctor Aibolit 05.01.2019 Kommentaarid välja lülitatud hemorroidid: kodus ravi ja ennetamine on keelatud 2 vaatamist\nHaiguseks on päraku laienemine, paistetus ja veenide põletik. Hemorroidide ravi ja profülaktika meetodid valitakse sõltuvalt organismi omadustest, füüsilisest aktiivsusest ja meditsiinilistest näidustustest. Hemorroidid on sisemine (päraku sees) ja väliskülg, mis väljuvad pärakust. Esimesel juhul ei ole need tavaliselt nähtavad ning peamine sümptom on veri väljaheites, tualettpaber või tualett. Välised sõlmed on märgatavad kui valusad tursed või pärakupoolse ümbrise ümber. Nad võivad sügeleda, veritseda ja põhjustada tugevat valu valu ja liikumise ajal.\nSpetsiifilisus ja ravimeetodid\nPidage meeles, et tähelepanuta jäetud haiguse korral ei aita koduseid retsepte - peate konsulteerima arstiga. Kaasaegne meditsiin pakub palju võimalusi hemorroidide diagnoosimiseks ja raviks. Diagnoosi spetsialisti selgitamiseks uurib pärasoole. On võimalik, et on vaja uuringut rektoromanoskoopiaks. Sellisel juhul sisestatakse proktoskoop läbi päraku avause pärasoole luumenisse ja liigub järk-järgult ettevaatlikult õhku, et see luumenit sirgeks. Mõnes patoloogilises seisundis viiakse läbi biopsia. Mõnikord kasutatakse käärsoole röntgenuuringut.\nHemorroidide operatsioon on soovitatav raskete juhtude puhul, mis on seotud valu ja verejooksuga. Kuid isegi pärast operatsiooni tekivad mõned inimesed uuesti hemorroidid, kuna kõiki rektaalset veeni ei ole võimalik eemaldada.\nKaugelearenenud juhtudel eemaldatakse sõlmed spetsiaalse ravimi süstimise teel, mis põhjustab patoloogilise piirkonna armistumist, ja hemorroidid ravitakse laseriga.\nTugevdage kasvajaid spetsiaalse kummirõngaga.\nRaske vormi korral ligeeritakse ja eemaldatakse need operatiivselt.\nHarjuta ise hemorroidid kodus. Ükski turul kättesaadavatest ravimitest ei saa seda haigust tervendada ega ravida, see on selle spetsiifilisus. Ja kuigi mõned ravimid võivad põhjustada valu ja sügeluse ajutist vähenemist, võib nende kasutamine põhjustada arsti poolt uuringu ja ravi edasilükkamise. Lisaks võivad mõned valuvaigistid põhjustada kontaktdermatiiti ja allergilist reaktsiooni.\nMõnikord võib tunduda, et kaubanduslikult saadaval olevad kreemid aitavad hemorroididega kaasa, sest sõlmed kaovad sageli koore kasutamisel, kuid seejärel ilmuvad uuesti. Ärge hoidke illusioone, et teil õnnestus haigusest vabaneda, kui selle sümptomid langevad. Hemorroidid ilmuvad tavaliselt ravimata jätmise korral uuesti.\nKuidas vabaneda hemorroididest folk õiguskaitsevahendeid?\nDr Rosen soovitab, et selle taime ekstraktis oleks kodus niisutatud tualettpaberi või puuvillaga ja kantakse haige kohale mitu korda päevas. Tõsi, mõnedel inimestel põhjustab see abinõu põletust, kuid enamikul juhtudel on see rahustav, leevendab sügelust. Kui hemorroidid on väga ärritunud ja verejooksud, ei aita nõia sarapuu.\nComfrey hemorroidide raviks\nSee taim on rikas allantoiini, millel on põletikuvastane ja tervendav toime ning mis sisaldab ka lima, mis rahustab ärritunud hemorroidid. Kui teil on sümptomeid, siis võib vajadusel määrida valulikku palsamit pruuni palsamiga. Või kasutage pruunipulbrit: see tuleb niisutada taimeõliga ja rakendada sõlmedele.\nAloe hemorroidide raviks\nGeel lehed rahustab. Soovitatav on kasutada lisanditeta looduslikku toodet. Nad vajavad mitu korda päevas valulikku kohta.\nKaerajahu retsept raviks\nFiber-rikas kaerahelbed aitavad kaitsta hemorroidide eest. Sellega serveeritud puuvilju saab muuta. Apelsinide asemel on apelsinid, greibid, ananassid, viinamarjad või maasikad üsna sobivad. Pirnid ja virsikud ei ole halvemad kui õunad.\n1,3 tassi valtsitud kaera;\n2,5 tassi vett;\n2 kooritud, jagatud viiludeks mandariiniks;\n0,75 supilusikatäit madala rasvasisaldusega või vanilje jogurtit;\n2 viilutatud, koorimata õunu.\nHercules kaussi, katke veega ja lase seista 1 tund või öö. Seejärel segage ülejäänud koostisosad. Määratud kogus on piisav neljale portsjonile, millest igaüks sisaldab 323 kcal, 4 g rasva ja 10 g kiudaineid.\nSegage 15 g koorega hobukastani ja tamme, köömne seemneid, tilli, kuivatatud kadakamarju, lisage 25 g astelpaju koort. Tl segu segu vala klaasi keeva veega ja jäta 5-7 minutiks. Tüve enne kasutamist. Joo klaasi 3 korda päevas, et vabaneda hemorroididest kodus.\nSegage 10 g pähkellehti, kummeliõied, mündi juure, aniisi seemneid, köömnet, tilli, 20 g astelpaju koort. Valmistamismeetod on sama, mis eelmises retseptis. Joo 4-5 korda päevas 1/2 tassi jaoks. Infusioon aitab ka soolestiku turse, põletikulisi protsesse.\nHighlander pochechuyny (hemorrhoid rohi) - kaks teelusikatäit kuni 0,5 liitrit vett. Keeda 15 minutit madalal kuumusel, nõudke, pakkige, 2 tundi, tüve. Võta 1/2 tassi 3-4 korda päevas 30 minutit enne sööki. Seda kasutatakse diureetikumi, kerge lahtistava, valuvaigistava ja stüptilise ravimina kodu raviks.\nTugeva valu puhul, millel ei ole väljendunud hemorroidid, kasutatakse järgmist kogumit: nõges, lehed - 1 osa, astelpaju, koor - 1 osa; 8 g segu 1 liitri keeva vee kohta. Keeda 10 minutit madalal kuumusel, nõudke, mähkige, 30 miili, tüve. Võtke 1 klaas 4 korda päevas.\nYarrowi kasutatakse rahvameditsiinis diaforoorse, diureetilise ja hemostaatilise ainena, see on hemorroidide jaoks väga efektiivne algfaasis ja veritsus. 15 g raudrohi (lilledega rohi) valatakse klaas keeva veega. Ravi jaoks peate nõudma, pakkima ühe tunni jooksul tüve. Võtke 1 supilusikatäis 3-4 korda päevas enne hemorroidide sööki.\nVärsked mahlakoored, segatud meega, võtke 3 korda päevas ja 1 tl sümptomite vastu.\nSarvkesta tinktuuri viinale või alkoholile kasutatakse hemorroidide raviks kodus. Võtke 30 tilka 3 korda päevas.\nKui kombineeritakse küpsete mägede tuhkpunase marjade kõhukinnisusega mahla. Võtke 75-100 ml mahla 3 korda päevas, saate lisada mett või suhkrut. Pesta külma veega.\nVärskete kastanipuude mahl - 25-30 tilka ühe supilusikatäie vee kohta, võetud 2 korda päevas koos tursunud koonuste ja laienenud veenidega jalgades.\nHüdroküünlil töötlemiseks, mis on valmistatud teelusikatäis pressitud sidrunipallist, mis on lahjendatud keedetud veega, on soodne mõju hemorroididega patsiendi heaolule ravi ajal.\nKui sõlmed asuvad sees ja see teeb palju selja alaosas ja naba all on valu kõhus, joovad nad iga päev 4 tassi keetmist nõelte ja sarvkesta koorest (eelmiste aastate kogumine) - iga 8 g 1 liitri vee kohta. Segu keedetakse 10 minutit.\nKas ravi ajal on lubatud füüsilised koormused?\nKui teil on juba paisunud sõlme, võib raske kodus füüsiline koormus põhjustada retsidiivi, hoiatab Lester Rosen, prokoloog Aentownist, Pa. Kuid ärge visake sama kehalist kasvatust hemorroidide tõttu. Siin on kaks võimalust tulevaste probleemide vältimiseks:\nKasutage ravimit. Hemorroidide sümptomite leevendamiseks, nagu näiteks sügelus ja põletamine, mis häirivad treeningut (või isegi elavad), soovitab dr Rosen väliseid hüdrokortisooni preparaate. Näiteks ei ole raske saada head anuzooli kreeme ja jooni. Probleemipiirkonnad on kaks kuni kolm korda päevas kuni kolm nädalat, kuid mitte kauem, arst hoiatab. Vastasel juhul võivad õrnad koed kahjustada.\nVaadake üle spordi seisundi ravimise plaan. "Kui te regulaarselt treenite, eriti barbelliga, siis on parem see harjutus midagi muud asendada," soovitab dr Rosen.\nÄrge unustage kaunviljaid hemorroidide raviks ja ärahoidmiseks kodus. See on ka hea kiuallikas. Tavapärased ja spongyad oad, kikerherned ja lobio pakuvad mahukat tooli ja säästavad sõlmedega kaasnevatest katsetest.\nÄrge unustage rinnahoidjaid ravi ajal. Kaerakliid on tuntud kiuallikas ja nisu on veelgi parem. Need sisalduvad leivas, teraviljas, teraviljas. Lihtsalt veenduge, et teil on terve tera toode. Kui jahu on lisatasu, näiteks valge leiva puhul on joogis sisalduv kiud palju vähem. Etiketil peaks koostisosade loetelu juhtima „täistera jahu”. Nisust valmistatud tangud ja oder on ka rikas.\nLisage vesi. Fiber teeb väljaheiteid mahukaks ja pehmemaks, neelab soolestikus vett. „Enamik inimesi on piiratud kahe või kolme klaasi veega päevas, ja sellest ei piisa,” ütleb dr Wexner. Ta soovitab võtta 2 liitrit vett või mahla päevas. See vedeliku kogus koos kiu garanteerib pehme väljaheite.\nVähem rasva hemorroididega kodus. „Kiu ja vee tarbimise suurendamise teel vähendage küllastunud rasvade annust: nad kinnitavad väljaheite,” soovitab dr Weeker. See tähendab, et süüakse vähem liha, kõrge rasvasisaldusega piimatooteid ja küpsetamist.\nLiiguta rohkem. Pool tundi aerobikat paar korda nädalas aitab vältida kõhukinnisust ja seega ka hemorroidid. Komplekskompleks on valikuline - ringi sõitma, rulli jalgrattaga või ujuda.\nEksperdid soovitavad leevendada ebamugavust kodus järgmiste meetoditega:\nVannid hemorrhoidal sõlmedega. Jah, see ei ole meeldiv istuda vannis või basseinis sooja veega 10-15 minutit. See lõdvestab päraku sfinkterit nii, et sellest väljaulatuvad sõlmed tõmbuvad tagasi ja muutuvad vähem valulikuks. Kirurg Lester Rosen, Hershey meditsiinikeskuse professor (Pennsylvania, USA) soovitab seda protseduuri teha mitu korda päevas.\nSalv kortikosteroididega. Jah, kreemid ja salvid, mis sisaldavad hüdrokortisooni või teisi sarnaseid ühendeid (millist ravimit valida, küsige oma arstilt), leevendage sügelust, kuid neid võib kasutada mitte rohkem kui kolm nädalat järjest, ja siis on vaja paari kuu pikkust pausi, vastasel juhul nõrgeneb nahk, muidu nõrgeneb nahk kergesti ja verejooks\nToidulisandid hemorroidide sümptomitele. Oluline on juhatust pehmendada. Selline mõju ravile on antud toidulisanditega, mis sisaldavad blurede seemneid (“Metamucil”) või metüültselluloosi (“Citrucel”). Soovitatav on võtta neid kodus kodus, kui sööte kaks korda päevas (hommikul), et vältida kõhukinnisust ja liigset pinget soole liikumise ajal.\nDieetkiud hemorroididele. Samuti tuleks seda rikastada toidulisandiga. Nad on rikkad köögiviljade, puuviljade, tervete terade, pähklite, kaunviljade poolest. Soovitatav on tarbida vähemalt 20 grammi toidulisandit päevas. Üks osa mis tahes loetletud toodetest annab umbes 2 g ja kliid helbedega - veel 5-10 g. Kõhupõletiku ja soolestiku spasmide vältimiseks peaks kiudaine tarbimine suurenema järk-järgult.\nKas vesi aitab hemorroidide sümptomitega? Jah, vesi aitab kodus ravi. See aitab seedetrakti sisul liikuda anusse ja pehmendab väljaheiteid. Cleveland Clinic'i endoskoopiaosakonna juhataja, Fort Lauderdale'is (USA, Florida) soovib kirurg Eric Weiss juua 2,5-3 liitrit vedelikku osana igast joogist, mis ei sisalda alkoholi ega kofeiini. See võimaldab regulaarseid väljaheiteid ja vältida valulikke hemorroide. Kofeiin ja alkohol annavad diureetilise toime - keha kaotab rohkem vett kui tarbib.\nMeetmed haiguse teisese ilmnemise vastu\nMõnes kohas Venemaal kasutavad külaarstid hemorroidide raviks väga lihtsat meetodit. See seisneb selles, et patsient istub igal õhtul enne magamaminekut viie minuti jooksul külma veega täidetud (kuid mitte liiga külm või jäine) basseinis. On raske uskuda, et hemorroidid võiksid sel viisil täielikult ravida, kuid on võimalik, et mõnda valu leevendamist on võimalik saavutada. Rahva tervendajad soovitavad jätkata ravi kolm nädalat järjest, igal õhtul.\nSuitsune istuv vann, kus sööb kammiid Pärsias või ravi küüslaugust.\nVõta madal rauasisaldus, pannakse tulekahju tugevalt soojendama selle põhjale ja valage sellele tellisele peeneks hakitud küüslauk või viska okkad. Kui see hakkab suitsetama ja põletama, siis istuge purgil, et saada suitsuvann. Jätka vastavalt vajadusele. Pärslased kasutasid paljude sajandite jooksul seda haiguse ravimeetodit edukalt.\nNõuanded Dr. Wexneri patsientidele\nSeda soovitavad dr Wexner ja Lee neile, kes kalduvad kõhukinnisusele:\nKasutage teravilja. Söö hommikusööki, mis sisaldab rohkelt kiudhelbed - ja on haigusest kindlustatud.\nArmasta vilja. Värske puuvili on veel üks suur kiudude allikas. Eriti rikas õunte, aprikooside, apelsinide, pirnide ja marjade poolest. Loomulikult peate puhastama ainult tsitruselisi.\nProovige mõned melonid. Need sisaldavad spetsiaalset kiudaineid, mis on kasulikud hemorroidide ennetamiseks. Läbi seedetrakti imab see vett, pundub ja teie väljaheide muutub raskemaks ja mahukamaks. See aitab tal kiirelt ja ilma stressita minna.\nMaitse rosinad. Kuivatatud viinamarjad - mugav ja tervislik suupiste. Kui olete pärast kooliaega veidi näljane, närige paremini kui tema ja mitte midagi muud.\nSuurenda köögiviljade tarbimist. Paljud värsked köögiviljad on rohkesti kiudaineid. Selle parimad allikad on brokkoli ja mais, eriti valge. Sellised tooted nagu artišokid ja rohelised herned ei ole nende taga.\nHarjutus hemorroidide ärahoidmiseks\nHaigete sfinkterite võimlemine on kasulik patsientidele, eriti neile, kellel on hemorroidsed sõlmed. Kompleks koosneb kolmest harjutusest.\nEsimene teostatakse lamades, käed ulatuvad piki keha. Aeglasel arvul kuni 5, pigistage tuharad, tõmmates samal ajal pärasoole ühte, seejärel lõdvestuge samas punktis; korrake seda treeningut kuni 15 korda. Siis võtke mõned sügavad hinged.\nTeine hemorroidide ennetamise harjutus toimub paremal pool: parem käsi, küünarnukiga painutatud - pea kohal; vasakul, küünarnukiga ka painutatud, - rindkere ees; parem jalg painutatud põlve. Aeglaselt kuni 4, tõstke vasak jalg, painutage põlve, seejärel sirutage, lükake tagasi ja madalamale. Korrake harjutust 10 korda ja seejärel veel 10, mis asub vasakul küljel.\nKolmanda harjutuse lähtepositsiooniks on mao libistamine, käed volditud lõua alla, sirgete jalgade tõstmiseks vaheldumisi iga 10 korra järel.\nKui te tõsiselt tegelete haiguse vabanemise küsimusega, siis kasutate erinevaid meetodeid ja populaarseid retsepte, leevendust kindlasti tuleb. Täna avab hemorroidide ärahoidmine ja ravi kodus suured väljavaated. Eriharjutusi saab kombineerida ravimite ja ravitsejate retseptidega.\nKuupäev: 03/25/2017 kell 18:18:17\nKuupäev: 09/29/2016 kell 01:27:21


Sildi: "3D telerid"\nLG Cinema 3D Smart TV teeb läbimurdelise tehnoloogiaga teleritööstuses revolutsiooni\nVaid harvadel juhtudel on tehnoloogia arengusuund nii mõjuvõimas, et suudab muuta terve maailma ostuharjumusi. Elektripirnid lükkasid kõrvale õlilambid, muusikakassetid põhjustasid vinüülplaatide hinguselemineku ja nutitelefonidel on uuel millenniumil õnnestunud seljatada PDA-telefonide tööstus.\nLG Electronics on hetkel sarnases olukorras. Kõigest 18 kuu jooksul on LG tegevus teleritööstust oluliselt mõjutanud. Põhjuseks oli FPR ehk Film Patterned Retarder tehnoloogiaga varustatud 3D Smart TV turuletoomine, mis esitas väljakutse menukale 3D TV tehnoloogiale. Erinevalt SG 3D teleritest ei vaja LG Cinema 3D nutitelerid regulaarset laadimist vajavaid raskeid ja kogukaid prille, vaid on varustatud kergemate, soodsamate ja värelusvabade prillidega.\nLG tutvustas uusi plasmatelereid\nLG tutvustas uusi energiasäästlikke plasmatelereid, mida on täiustatud LG nutiteleri ja pildikvaliteeti parandavate tehnoloogiatega.\nTänu uuendatud fosforile kuvab uus LG plasmateler värvid võimalikult originaalilähedaselt ja nüansirikkalt. Seade sisaldab üle 1200 nutiteleri rakenduse, k.a. Adobe Flash ja HTML 5. Seega on uus plasmateler võimeline toimima internetibrauserina, mil muuhulgas ka videotugi. Lisaks on teleril uus kaugjuhtimispult Magic Remote, mis võimaldab lihtsat navigeerimist läbi puldi online liidese.\n2012. aasta 3D telerite turgu juhib LG\nLG tutvustas rahvusvahelisel tarbeelektroonikamessil CES ettevõtte lühi- ja pikaajalisi strateegiaid telerite tootmise valdkonnas ning kinnitas oma kavatsust tugevdada liidripositisooni 3D telerite turul.\n„Nii nagu 3D-ga varustatud nutitelerite valdkonnas, tiheneb konkurents kindlasti ka OLED-telerite ja UD (Ultra Definition) telerite turul,” teatas LG Home Entertainment Company President ja tegevjuht Havis Kwon. „LG plaanib tugevdada oma liidripositsiooni rahvusvahelisel 3D ja nutitelerite turul. Samas jätkab LG ka teist tüüpi telerite, nagu LCD, OLED ja UD tehnoloogial baseeruvate seadmete täiustamist,” lisas Kwon.


Müügihitid Naiste Intimates - Page 19 / kalesy.ee - Slimming Rinna rinnahoidja\nSlimming Rinna rinnahoidja, Lemmik Postitused\nSarnaseid aluspesu on täiesti erinevad värvid ja stiilid. Enne östrogeeni taseme tõstmist pidage nõu oma arstiga ja tehke test. Vere ja lümfiringe parandamine 8. Seetõttu on vaja valida korrigeeriv aluspesu selgelt: kui teie suuruse määramisel on raskusi, võite alati küsida müügitöötaja abi. Kui on vaja osta korrigeeriv aluspesu, peate olema valmis selleks, et te ei saa seda kiiresti saada.\nElektriline Rindade Pump Vaakum Teraapia Standard Pinge V Spetsiaalselt loodud vaakumpump saab kiiresti parandada suurus ja kuju või rinnaga, ilma valutavat ja tervisele ohtu ei kaasne, räni, süst või surudes ja täites rinnahoidja, oleks sul on loomulik ja ilus rinnaga füsioloogilisest jooksul. Vaakum pump võib taluda rasva osakeste ja vedeliku, ja seejärel muuta need sisestage rinnanäärme kudede ja rakkude, jäta rindade rohkem arenenud.\nStimuleerivad hüpofüüsi toote hormoon, suurendada lihaste kudede elastsust ja kiudaineid, cv rindade elastsuse ja pehmuse, lift ja arendada rinnaga, parandab rindade kuju, jäta parandada imeda tiss, stabiliseerida ravi mõju. Kiirendada rasvhapete ümberkujundamine, ohutult ja tõhusalt eemaldada liigset rasva, vähendadakaal, sale keha üles, kaotada liigse rasva kõht, parandada jala kuju, firma kiirendab naha, seda saab kohaldada jaoks nühkima, punkt löökpillid ravi, lümfisüsteemi Bum ja reie kaalulangus, ravida cellulites, parandada tuharad aru, täiuslik keha kuju.\nRindade suurendamine, suurendamise, pinguldav üles tõstmiseks. Rindade Kuju korrigeerimise, Tiss vajuma parandamiseks. Naha karmistamist, tõste - pinguldav kuni 4.\nParandada elastsust ja toon nahal, 6. Parandada oranž-koor nagu kude, jalad, käed, reied 7.\nVere ja lümfiringe parandamine 8. Tervishoid massaaž, cupping, kraapides ravi Sissejuhatus: Pakett sisaldab: 1 X multi-funktsioon anti-rõhk salenemisele masin 3 paari rindade tassi 3 paari tassi jaoks cupping 6 paari õhu cups puhastamine 3 X sõrme cup 2 X shooting ühendus toru 1 X pikk ühendustoru 1 X toitejuhe 1 X Slimming Rinna rinnahoidja Märksõnad: tecar, näo nühkima, massiivne rindade pump, rindade enlarg machin, laser ravi, kavitatsiooni laser lipo masinmasinad, vaakum teraapia, dhl, automaatne tootmise masin, suurte rindade suurenemine.


Liberaalide õudusunenägu | Õhtuleht\nLiberaalide õudusunenägu (4)\nKristjan Roos, 14. märts 2019 17:55\nKuigi Keskerakonna esimees Jüri Ratas püüab meeleheitlikult näidata, et loodav koalitsioon Eesti senist välispoliitilist suunda ei muuda, räägivad oponendid, et Eesti rahvusvaheline kuvand on paremäärmuslaste tõenäoliselt valitsusse pääsemise tõttu kannatada saanud. Foto: Andres Varustin\nLiberaalide õudusunenägu hakkab täide minema, sest paremäärmuslik EKRE on pääsemas valitsusse.\nJah, Eesti ei ole paraku kuidagimoodi erandlik riik: nagu pea kõikides teistes Euroopa riikides kasvab meilgi võõraviha ja võidukäiku teeb populism. Paljuski just see asjaolu tõi EKRE-le riigikogu valimistel edu.\nKoalitsioonikõneluste neljas päev: kõrgharidus jääb tasuta ning kehtestatakse doktorandi palk (14)\nTunne Kelam võimalikust liidust EKREga: tegu on tõrksa taltsutusega (50)\nVIDEO | Janek Mäggi Taavi Rõivasele: EKRE valijaid ei saa eirata (194)\nKoalitsioonikõnelustel jõuti kokkuleppele spordi, kultuuri ja noorsootöö punktides (50)\nEKRE esimehe Mart Helme valimisjärgne hüüatus: „Me teeme Trumpi, te veel nutate!“ võiks iga vähegi mõtleva eestlase kukalt kratsima panna. Kes nutma peaks hakkama? Mis mõttes Trumpi? Üksjagu hirmuäratav on seegi, et EKRE kodulehel on jätkuvalt loendur, mille kohaselt tuleb kõik pagulased Eestist ära saata. Keegi peab lausa arvestust, sest praegu on seal konkreetne number 553.\nKuigi Keskerakonna esimees Jüri Ratas püüab meeleheitlikult näidata, et Keskerakonna, EKRE ja Isamaa loodav koalitsioon Eesti senist välispoliitilist suunda ei muuda, räägivad oponendid, et Eesti rahvusvaheline kuvand on paremäärmuslaste tõenäoliselt valitsusse pääsemise tõttu kannatada saanud. EKRE juhtpoliitiku Martin Helme viimast Euroopa Liidu vastast avaldust lugedes võib tõepoolest tekkida kahtlus, kui euroopameelne uus valitsus ikkagi on.


Kutsehariduskeskus alustas sisseastumisavalduste vastuvõttu - Tartu Kutsehariduskeskus\nTartu Kutsehariduskeskus avas kevadsuvise vastuvõtu. Sisseastumisavaldusi saab esitada kokku enam kui seitsmekümnele erialale. 18 õppekava on noortele, kes soovivad omandada kutsekeskhariduse, mis tähendab, et lisaks eriala õpingutele õpitakse ka üldaineid ja lõpetaja saab kutsekeskhariduse. Enamik erialasid on kutseoskuste omandamiseks kas päevases, sessioon- või töökohapõhises õppevormis.\nKutsehariduskeskuse direktori Raini Jõksi sõnul on viimased aastad näidanud suurenenud huvi kutseoskuste omandamise vastu ja seda ka täiskasvanud õppijate seas. „Heaks meistriks saab ikka meistritelt õppides ja innuga praktiseerides ning hea meel on näha, et ka õppijad hindavad seda tulemust,“ ütles Jõks.\nIT erialade õppekavad on uuenenud ka keskharidusega õppijatele. Populaarsete tarkvara arenduse ja kasutajakogemuse disaini erialade kõrval saab nüüd sessioonõppe vormis omandada IT-süsteemide eriala. Päris uued on kasutajatoe tehniku ja võrgutehniku erialad, mida saab ka sessioonõppes omandada. Juba erialal töötavad spetsialistid saavad aga jätkata õpinguid süsteemiadministraatori erialal.\nKutsehariduskeskuse avatud uste päevad toimuvad juba 4. ja 5. märtsil. Avatud ustel saab sisseastumisavaldust esitada või küsida kõige värskemat ja otsesemat infot avatud vastuvõtu kohta. Vaata ka: https://khk.ee/kutsekooli/


Naha haigused kätes: tüübid ja ravi - Tuulerõug - 2018\nInimkeha on habras ja keerukas struktuur. Tundub, et looduse poolt leiutatud sellist kompleksset mehhanismi ei saa välja jätta. Kuid juhtub, et väikseima detaili lagunemine viib kogu keha haigusseisundisse. Näiteks, kui heed ilmuvad pea kätele või on kriimustatud, kuidas see võib olla põhjustatud? Ja kuidas seda seisundit ravida?\nMõnikord tundub, et ilma kaalukast põhjustest kätele ilmnesid punased koorimise kohad. Arvestades aga, et inimkeha on ainulaadne looduse loomine, ei saa soovimatu sümptom ilmneda ilma põhjuseta.\nPunaste täppide moodustamiseks sügelevaid käteid põhjustavad sellised tegurid:\nKeha allergiline reaktsioon tootele, ravimile või riietele.\nKeha individuaalne reaktsioon temperatuurimuutustele. Talvel on külmetest tundlikel inimestel nahka haavandid, praod ja naha sügelus.\nNaha kahjustus infektsioonidega.\nÜkskõik milline neist teguritest või nende kombinatsioon võib põhjustada valulikke haavu, mis koorivad ja sügelevad.\nKui pea on kriimustatud ja haavad ilmuvad, on oluline kindlaks teha selle seisundi põhjus.\nKui te alusetu põhjuse kõrvaldamiseks õigeaegset ravi ei alusta, võib juuste väljalangemine hakata aja jooksul arenema.\nPeamised haavandid moodustavad kõige sagedasemad põhjused, arstid eristavad järgmist:\nEpidermise kuivus, mis on tingitud ebaõigest juuksehooldusest.\nAllergia mis tahes šampooni, lakkide juuste kujundamiseks, värvimine.\nEt mõista haava moodustamise tegelikku põhjust, soovitatakse külastada dermatoloogi. Arst uurib patsiendi anamneesi ja selgitab välja, miks pea on kriimustatud ja haavandid katavad epidermise.\nPidades silmas asjaolu, et inimene kulutab suurema osa oma elust püstises asendis, ilmuvad sageli jalgadele haavandid. Sellist haridust iseenesest ei ilmu. Alati haavandid jalgadel on mõne haiguse tagajärg.\nKui punased haavad jalgadel sügelevad, on tõenäoline, et isik kannatab ühe järgmistest haigustest:\nHaavade ravi kätes\nNiisiis, kui haigus süveneb, mida ma peaksin tegema? Esiteks peate tuvastama selle põhjuse\non toonud kaasa valulike aistingute tekkimise. Kui see on allergilise reaktsiooni ilming, peaksite proovima allergeeni kasutamist minimeerida. Toitumisvigadega vaadake üle toitumine, keskendudes tervislikule, hooajalisele toidule. Kui nahal on reageerinud külmale või päikesevalgusele, mida foto on näidatud, peate kasutama kaitsekreemi. Talvel peaks see olema rasvkoore. Suvel - UV-filtriga kaitsekoostised.\nEt kõrvaldada stressi taustal esilekutsutud kägistunud haavandid, on tähtis olukord alguses stabiliseerida. Sellisel juhul on oluline meeles pidada, et stressiolukordadele vastuvõtlikkuse vähendamiseks aitab sedatiivid. Samuti on väärt kasutada antihistamiinikume ja põletikuvastaseid salve, mis kiirendavad naha paranemist.\nKui teil nakatuda naha- või nakkushaigused, peate konsulteerima arstiga, kes määrab asjakohase erikohtlemise.\nHaavade ravi peas\nSellega, et toime tulla peanaha sügelevate haavidega, mis on pildil näidatud, on soovitatav konsulteerida dermatoloogiga. Arvestades, et sügelus võib põhjustada juuste väljalangemist, on oluline valida õige ravi. Seennakkuste tekitamisel on ette nähtud erilised seenevastased salvid. Ka arst võib soovitada võtta ravimeid tablettide kujul. Kui kahtlustate allergilist reaktsiooni juuksehooldustoodetele, on soovitatav pöörduda kosmeetikuna. Spetsialist valib selle tüüpi nahale ja juustele parima vahendi.\nHaavade ravi jalgadel\nVõib-olla kõige raskem protsess on jalgade haavandite ravimine. Mida ma peaksin tegema, kui ma jalgadega lööb ja sügelevad nahka? Sa peaksid konsulteerima terapeudiga. Nagu eespool mainitud, ei pruugi haavade moodustumine tekkida spontaanselt. Peamine põhjus tuleb tingimata kindlaks teha. Enamikul juhtudel põhjustab haavandite tekkimine diabeedi, venoosse staasi tekkimist. Selliste haiguste raviks on vaja ainult arsti soovitusi ja ettekirjutusi.\nKui jalgade naha katmine mõjutab väliseid tegureid, tuleb kõigepealt kõrvaldada need tegurid ning seejärel konsulteerida arstiga terapeutiliste soovituste saamiseks. Pea meeles, et putukate hambad ei ole alati ohutud. Ja hüpotermia või päikesepõletus võib põhjustada tõsisemaid haigusi. Seetõttu ei saa arsti poole pöördumata teha.\nMida teha, kui nahal on esinenud nahainfektsioone, mis sügelevad ja tekitavad palju ebamugavusi? On oluline kindlaks määrata põhjus, mis põhjustas haavade ilmnemise. Kui välistegurite mõju tõttu on ilmnenud valulikud koosseisud, tuleb nendega kokku puutuda. Sisemise haiguste arendamisel on oluline alustada õigeaegset ravi. Tavaliselt kaotab allpool asetseva haiguse ravis kõik külghaavid ja haavandid.


Puusepa 8, Tartu 51014\nAmbulatoorne osakond (traumapunkt)\nA-korpus, I korrus\n731 9100 üldregistratuur E-R 08.00-18.00\n731 8384 traumatoloogi vastuvõtt (kabinet A117)\n731 8198 traumatoloogi korduv vastuvõtt (kabinet A121)\n731 8191 ortopeedi vastuvõtt (kabinet A119)\n731 8194 päevakirurgia (kabinet C109)\n731 8192 sekretär (kabinet A122)\nEsmaste haigete vastuvõtt\nVastuvõtt toimub G1 korpuse EMO osakonnas ööpäev läbi 7 päeva nädalas. Vastu võetakse kõiki vigastatuid, olenemata haige elukohast ja ravikindlustuse olemasolust. Võimalusel palume kaasa võtta kehtiv haigekassa kaart. Esimene külastus piirdub kergematel juhtudel ühekordse visiidiga, vajadusel jätkatakse ravi ambulatoorselt korduvate haigete vastuvõtu kabinetis A 121. Patsiendile väljastatakse tagasikutse talong, mille kuupäevast ja kellaajast palume kinni pidada, et vältida järjekordi. Raskemate vigastuste ravi jätkub haiglas.\nKorduvate haigete vastuvõtt\nKorduvate haigete vastuvõtt toimub tööpäeviti kella 08.00-17.00 kab A 121. Korduva visiidi puhul pöörduda esmalt registratuuri, kus väljastatakse vastuvõtuks vajalik traumakaart. Vastuvõtule palume kaasa võtta kehtiv haigekassa kaart;\nL. Puusepa 8, Tartu 51014\nH-korpus, I korrus\n731 8282 arstide tuba, osakonnajuhataja\n731 8283 valveõde\nPlaaniliste haigete vastuvõtt toimub Tartu Ülikooli Kliinikumi (L. Puusepa tn 8) registratuuris D korpuse I korrusel E-R kell 07.30-17.00 ja P kell 09.00-15.00. Peale haiglasse registreerimist saadetakse Teid osakonda. Osakonna valveõde vormistab Teie saabumise, tutvustab osakonda ja saadab Teid palatisse. Saabumispäeval kindlustatakse Teile õhtusöök, soovi korral saate kasutada haigla kohvikut II korrusel.\nSoovitused operatsioonile tulijale:\neelnevalt kontrollida oma hambad, vajadusel lasta need parandada ja katkised hambajuured eemaldada;\n4 päeva enne operatsiooni lõpetada marevani või fenüliini (Marevan, Phenyllin) võtmine;\ninformeerida opereerivat arsti kasutatavatest ravimitest;\npalume teha korda jalad (küüned, kannad);\nvastavalt vajadusele võtta kaasa kargud;\nmõelda läbi, kuidas on võimalik peale haiglaravi koju sõita;\nkliinikum pakub tasulist transporditeenust.\nA-korpus, II korrus\n731 8222 arstide tuba\n731 8223 valveõde\nkontrollida oma hambaid, vajadusel lasta need parandada ja katkised hambajuured eemaldada;\nmõelda läbi, kuidas on võimalik sõita koju peale haiglaravi;


Kohus kuulutas välja Estonian Airi pankroti | Õhtuleht\nKohus kuulutas välja Estonian Airi pankroti (6)\nÕhtuleht.ee, 29. detsember 2015, 09:42\nHarju Maakohus kuulutas täna välja aktsiaseltsi Estonian Air pankroti. Estonian Airi võlausaldajate esimene üldkoosolek toimub tuleva aasta 15. jaanuaril kell 14.00 Tallinnas, Liivalaia kohtumajas, kus koosoleku päevakorras on pankrotitoimkonna valimine, pankrotihaldurite kinnitamine ning otsus ettevõtte tegevuse jätkamise või lõpetamise osas.\n"Peale tänast pankrotimääruse väljakuulutamist läks Estonian Airi vara valitsemise õigus üle pankrotihalduritele. Järgmine seadusest tulenev oluline teetähis on võlausaldajate esimese üldkoosoleku toimumine veidi enam kui kahe nädala pärast," märkis Estonian Airi esindav vandeadvokaat, advokaadibüroo Pohla & Hallmägi partner Asko Pohla.\n1. juuni 2017, 22:12\n15. jaanuar 2016, 18:58\n2. jaanuar 2016, 09:48\n"Lisaks üldkoosoleku toimumisajale on teine oluline kuupäev võlausaldajate nõuete esitamise tähtaeg, mis on kaks kuud peale pankrotimääruse teate ilmumisest Ametlikes Teadaannetes," sõnas Pohla.\n"Praegu tegelevad pankrotihaldurid ja advokaadid Estonian Airi poolt sõlmitud lepingute analüüsiga ja läbirääkimistega lennukite tagastamiseks või müügiks, et saada tagasi tasutud deposiidid ning töötajate koondamisi ning Töötukassast seadusega ettenähtud hüvitisi puudutavate teemadega," lausus Pohla.\nHarju maakohus nimetas tänase kohtumäärusega Estonian Airi pankrotihalduriteks Toomas Saarma ja vandeadvokaat Andrias Palmitsa.


Rattad alla Meeskonnatööd arendav tegevus - Catalyst Eesti\nEhitage jalgaratas ja aidake abivajavaid lapsi\nMeeskonnad lahendavad lõbusaid ja aktiivseid ülesandeid ning mõistatusi, et „teenida” oma meeskonnale tööriistu ja jalgratta erinevaid juppe. Kui meeskonnad on endale kogunud piisavalt ressursse, hakkavad nad pihta keerukama ülesandega, mis seisneb efektiivse tootmisprotsessi loomises, et piiratud ajaga oleks võimalik kokku panna terve rida erinevaid jalgrattaid. Paika on pandud ranged kvaliteedistandardid, mida kontrollitakse ametlike kvaliteedikontrolli põhjal. Ürituse lõpu saabumisel ajavad meeskonnad oma rattad ühele joonele ja valmistavad ennast ette oma toodete esitlemiseks ning lühikeseks reklaamimiseks teistele meeskondadele, kes esindavad nende kliente.\nErakordne meeskonnatöö üritus, mis loob mõjukaid õppimisvõimalusi ja püsivaid mälestusi. Meeskonnad peavad teiste meeskondadega võistlemise muutma koostööks, kus nad jagavad omavahel varustust, tööriistu, parimaid praktikaid, teadmisi ja ressursse, luues ühise eesmärgi panna kokku olemasolevatest ressurssidest võimalikult palju jalgrattaid.\nKokkupandud jalgrattad annetatakse valitud lastekodule tuues rõõmu saajatele ning rahulolu nende kokkupanejatele.\nMeie töötajad mõistsid kiirelt, et see tegevus avaldab tõelist mõju. Nad lükkasid ennast tagant, et saavutada piiratud aja jooksul võimalikult head tulemused. Meie inimeste näol olid laiad naeratused teadmisest, et nad saavad sellega midagi reaalselt muuta.


KUULA JA VAATA: Vanilla Ninja avaldas pärast 13aastast pausi uue loo! (29)\nToimetas Merilyn Närep, 19. juuni 2021 11:18\nNullindate hittbänd Vanilla Ninja avaldas täna pärast 13aastast pausi uue loo, mis kannab pealkirja „Gotta Get It Right“. Reedel kell 19 jõudis Youtube’i ka laulu muusikavideo.\nMöödunud aasta novembris andis Eesti tüdrukutebänd Vanilla Ninja teada, et plaanib üle 10 aasta taas kokku tulla ja anda välja terve albumi jagu uut muusikat. Täna jõudis avalikkuse ette plaadi avasingel „Gotta Get It Right“, mis nagu kõik teisedki kauamängiva lood on valminud koostöös Saksa muusikaprodutsendi ja Vanilla Ninja kahe varasema rahvusvahelise albumi autori David Brandesega.\nÜle pika aja taas laval! Lenna Kuurmaa: imelik ja samas harjumatu...\nVanilla Ninja ongi tagasi: keegi ei tee midagi sellist, nagu me kohe välja anname (1)\nLegendaarne rokkbänd Vanilla Ninja taasühinemisest: me polegi tegelikult kunagi ametlikult lahku läinud (1)\nPiret Järvis-Milder Vanilla Ninja taasühinemisest: me ei püüa moodsat kõlapilti, jääme oma liistude juurde (2)\n„Ma pole ammu millegi pärast nii elevil ja pabinas olnud, kui nüüd, mil Vanilla Ninjalt ilmub üle aastate uut muusikat,“ ütleb bändi frontwoman Lenna Kuurmaa. „Tunne on nagu oleks taas 17aastane ja bändi tegemise tee alguses,“ sõnab ta.\n„„Gotta Get It Right“ pakub meie kunagistele kuulajatele kindlasti palju äratundmisrõõmu,“ lisab bändi liige Piret Järvis-Milder. „Usun, et need, kellele meeldis meie „Tough Enough“ armastavad ka uut lugu. Selles on täpselt samasugust 80ndate süntrocki vaibi.“\nReedel kell 19 jõuab Youtube’i ka sama loo video, mis filmiti mai alguses Berliinis koos Saksa režissöör Oliver Sommeriga.\n„Gotta Get It Right“ on esimene lugu Vanilla Ninja 8. oktoobril ilmavalgust nägevalt täispikalt plaadilt „Encore“, mis sisaldab endas 12 värsket laulu.\n„Uus plaat on stiililiselt mitmekülgsem kui meie varasem rohkem rockilik saund. „Encore“ sisaldab endas küll ka vana head vanillaninjalikku popprocki, aga varuks on mitmeid üllatusi,“ räägib Lenna.\n„Näiteks „No Regrets“ on imeilus iiri folgi sugemetega lugu. Albumi nimilaul „Encore“ on aga midagi sellist, mille sarnast ei oskaks ka mitte kõige pöörasemates unenägudes Vanilla Ninjalt oodata!“ naerab Piret.\n„Encore“ ilmub lisaks CD-le ka vinüülina ning superfännid saavad endale juba praegu Amazoni kaudu ette tellida albumi delux-versiooni, mis sisaldab kahte boonuslugu ja spetsiaalset fänniraamatut. Saksa Amazonis on Eesti tüdrukutebändi plaat ettetellimuste tulemusena käinud juba ära nii „Hardrocki“ kui „Klassikalise rocki“ žanriedetabeli esikohtadel.\nVanilla Ninja on läbi aegade üks rahvusvaheliselt edukamaid Eesti artiste, kelle teine album „Traces Of Sadness“ jõudis Saksamaa ametlikus albumimüügi edetabelis 3. kohale ning müüs plaatinanormi täis lisaks Saksamaale veel ka Austrias ja Šveitsis. Bändi kolmas album „Blue Tattoo“ müüs samuti mitmetes Euroopa riikides täis kuld- ja plaatinaplaadi normi. Vanilla Ninja on mitmel korral tuuritanud Kesk-Euroopas ning andnud kontserte Jaapanis, Tšiilis, Iraagis, Kuveidis, Soomes, Poolas ja Lätis.\nVanilla Ninja tuli kokku 2002. aastal Tallinnas, kui bändi moodustasid Lenna Kuurmaa, Piret Järvis-Milder, Katrin Siska ja Maarja Kivi. Viimane lahkus 2003. aastal ansamblist, kui jäi lapse ootele. Maarja asemel liitus Vanilla Ninjaga Viljandist pärit Triinu Kivilaan. Comeback’i teeb bänd koosseisus Lenna, Piret, Katrin ja Triinu.\nVanilla Ninja ongi tagasi: keegi ei tee midagi sellist, nagu me kohe välja anname


Merekultuuriaasta uudised - Meremuuseum\nAvaldatud 02. Veebruar 2016\nMerekultuuriaasta purjetab tempokalt kultuuri ja pärandi lainel. Endiselt on parim viis toimuvaga kursis olemiseks jälgida teema-aasta facebooki lehte ning kodulehte.\nVäikse ülevaate nii meediakajastustest kui ka möödunud, käimasolevatest ja tulevatest sündmustest anname allpool.\nMiks on oluline tähistada merekultuuriaastat?\nAasta ellukutsuja Urve Tiidus toob oma videopöördumises välja, miks me tähistame merekultuuriaastat. Vaata lähemalt siit.\nLoe lähemalt, kuidas mereaasta alguse sai, siit.\nMerekultuuriaasta sõnumeid aitavad kohale viia ka tuntud Eesti persoonid, kes on oma tööle, elukohale või hobile puutuvad lähedalt kokku merega. Vaata videost, mida meri nende jaoks tähendab. Video on nähtav siin.\nIdeekonkurss ootab merekultuuri hoidvaid ja edasiviivaid ideid!\nAvatud on merekultuuriaasta ideekonkurss, mille eesmärk on läbi erinevate sündmuste ja tegevuste hoida olemasolevat ja luua uut merekultuuri. Konkurss annab võimaluse kõigile huvitatutele teostada üks merekultuuriga seotud idee, olgu selleks siis kultuurielu elavdav ja merekultuuri tutvustav sündmus või loominguline projekt. Kuidas konkursil osaleda, saab täpsemalt lugeda siit.\nAvatud on fotokonkurss “Meri on meie pärand ja ajalugu”\nMerekultuuriaasta raames toimub neli temaatilist fotokonkurssi. Esimene neist kestab jaanuarist veebruarini ja kannab pealkirja “Meri on meie pärand ja ajalugu”. Ootame kõikide mere- ja fotohuviliste temaatilisi töid kuni 29. veebruarini 2016. Parimale piltnikule on peaauhinnaks uhke Nikoni peegelkaamera ning tema foto avaldatakse National Geographic Eesti aprilli numbris. Loe fotokonkursi tingimuste kohta siit.\nKalakalender: jaanuari kala oli luts\nIgas kuus toome rannarahva kalendri järgi fookusesse ka ühe kala. Jaanuarikuus oli selleks ablas, libe ja maitsev luts. Lutsu kohta saad täpsemalt lugeda siit.\nTulihingeline kalastaja Hanno Kask tutvustas lutsupüüki ja valmistas maitsva roa ka Terevisioonis, mida saab järele vaadata siit. Maitsvaid lutsuretsepte jagab ka Nami-Nami toidublogi siin.\nVeebruarikuu kala on ahven. 5. veebruaril on Hanno Kask taas Terevisioonis ahvenapüügist rääkimas ning ahvenat valmistamas. Samuti jagab maitsvaid ahvenaretsepte veebruaris ka Nami-Nami toidublogi.\nIgal esmaspäeval on Vikerraadio Vikerhommiku eetris üks merekultuuriaastaga seotud persoon. Seni on merekultuurist ja merega koos elamisest rääkinud Von Krahli näitleja Erki Laur, jääpurjetaja Jüri Šaraškin ning Arhitektide Liidu juht Indrek Allmann. Täispikad intervjuud on järele kuulatavad siit:\nVikerhommik 1.02: Indrek Allmann väikesadamatest\nVikerhommik 25.01: Jüri Šaraškin jääpurjetamisest\nVikerhommik 18.01: Erki Laur purjetamisest\nLisalugemist, kuulamist ja vaatamist: merekultuuriaastast meedias:


Erivajadustega üliõpilastena mõistetakse Tartu Ülikooli üliõpilasi, kelle füüsiline või psühhosotsiaalne erivajadus toob kaasa vajaduse teha kohandusi ainekorralduses või õpikeskkonnas, et tagada igale õppijale võimalus maksimaalseks osaluseks õppeprotsessis ja individuaalseks arenguks.\nErivajadustega üliõpilaste nõustaja poole on küsimuste korral oodatud pöörduma Tartu Ülikooli üliõpilased, töötajad ja Tartu Ülikooli sisseastujad.\nBroneeri nõustamisaeg (aegu saab broneerida kuni 30 päeva ette, iga päev avanevad uue päeva ajad):\nErivajadusega üliõpilasi ja teisi teemast huvitatuid koondab erivajaduste teemaline list, millega saab liituda SIIN.\nKohanduste tegemine sisseastumiseksamil\nErivajadusega kandidaatidele kehtivad samad vastuvõtutingimused nagu teistelegi kandidaatidele. Erivajadusest lähtuvalt on kandidaadil võimalik taotleda sisseastumiseksami kohandamist (nt vestluse puhul viipekeele tõlgi kasutamist, nägemisvaeguse korral kirjaliku eksamitöö kohandamist sobivaks). Sisseastumiseksami kohandamiseks tuleb erivajadusega kandidaadil varakult (soovitatavalt vähemalt 30 päeva enne sisseastumiseksami toimumist) ühendust võtta erivajadustega üliõpilaste nõustajaga e-posti aadressil sille.sepmann [ät] ut.ee. Kirjas tuleb täpsustada, mis õppekavale soovid kandideerida ning milliseid kohandusi eksami sooritamiseks taotled.\nErivajadusest teavitamine, kohanduste küsimine - soovitused üliõpilasele\n• Arusaamatuste vältimiseks eelda õppejõududega suheldes pigem seda, et nad ei ole Sinu erivajadusest teadlikud. Seda isegi juhul, kui oled Tartu Ülikoolile puude või vähenenud töövõime tõendi esitanud. Tartu Ülikool kasutab puude ja vähenenud töövõime tõendeid vaid õppekulude hüvitamisest vabastamise otsuste tegemisel ning erivajaduse infot näeb väga piiratud arv töötajaid. Õppejõud õppeinfosüsteemis erivajaduse infot ei näe.\n• Anna oma erivajadusest erivajadustega üliõpilaste nõustajale teada. Erivajadustega üliõpilastele mõeldud tugimeetmete arendamise protsess on tõhusam kui ülikool teab milliste erivajadustega üliõpilased siin õpivad. Erivajadustega üliõpilaste nõustaja ei anna isikustatud infot Sinu erivajaduse kohta ilma Sinu nõusolekuta kolmandatele isikutele. Juhul, kui Sa ei soovi kasutada soodustusi (õppekulude hüvitamisest vabastamine) või kohandusi õppetöös, on erivajadusest teavitamine vabatahtlik ja Sa ei pea seda tegema, kui ei soovi.\n• Õppetöös kohanduste tegemise vajaduse korral pöördu erivajadustega üliõpilaste nõustaja poole. Väga soovitav on teha seda juba enne semestri algust.\n• Kui Sul on oma erivajaduse tõttu raskusi iseseisvale tööle antud tähtajast kinni pidamisega, siis võta õppejõuga ühendust enne tähtaja saabumist ja anna oma olukorrast teada. Ära jää ootama tähtaja möödumist.\nÕppeaasta alguses toimub erivajadusega üliõpilaste õppimist toetav ümarlaud, kus käsitletakse erivajadusega üliõpilaste võimalusi (kohanduste tegemine, erivajadusega üliõpilaste stipendium, tugimeetmed, ligipääsetavus) ning arutletakse erivajadusega õppija jaoks olulistel teemadel. 2021/22 õppeaasta ümarlaud toimus 7. septembril 2021. Järgmine ümarlaud toimub 2022/23 õppeaasta alguses.\nErivajadusega üliõpilaste vestlusring\nVestlusringis räägitakse erivajadusega üliõpilastele huvipakkuvatel teemadel. Järgmine kohtumine toimub 19. oktoobril kell 16.15-17.45 Zoom´is. Saame tuttavaks uue erivajadusega üliõpilaste nõustaja Maris Gertziga ja räägime toimetulekust pimedal aastajal. Info toimumise kohta saadetakse infokirja ja erivajadusega üliõpilaste listi. Osalemissoovi korral kirjuta sille.sepmann [ät] ut.ee.\nErivajadusega üliõpilaste stipendiumi eesmärk on toetada erivajadustega üliõpilasi kõrghariduse omandamisel. Erivajadusega üliõpilaste stipendiumit on võimalik taotleda immatrikuleerimise õppeaasta esimesest semestrist. Stipendiumi saamiseks tuleb esitada taotlus üks kord õppeaastas ning toetus määratakse korraga kümneks kuuks (kui taotlus esitatakse septembris) või kevadsemestriks (kui taotlus esitatakse veebruaris). Erivajadusega üliõpilaste stipendiumi on võimalik taotleda ja saada ka akadeemilise puhkuse ajal ja osakoormusega õppides ning lisa-aastal õppivatel, täiskoormusega üliõpilastel. Sellisel juhul stipendiumi suurus diferentseeritakse. Osakoormusega õppivale üliõpilasele makstakse erivajadusega üliõpilaste stipendiumit õppekava kahekordse nominaalkestuse jooksul. Erivajadusega üliõpilaste stipendiumi suurus sõltuvalt puude raskusastmest ja liigist on 60-510 eurot kuus. Sügissemestri taotluse esitamise tähtaeg oli 20.09.2021. Stipendiumi kohta leiab rohkem teavet järgmiselt lehelt.\nTäiskoormusega õppivatel üliõpilastel (välja arvatud doktorantidel), kelle majanduslik olukord on halvenenud seoses töövõime vähenemisega, on võimalik taotleda vajaduspõhist eritoetust, mille suurus on 135 eurot kuus. Sügissemestril on taotluse esitamise tähtaeg 30.09.2021. Rohkem infot (sh muud vajaduspõhise eritoetuse taotlemise alused) leiad SIIT.\nKeskmise, raske või sügava puudega üliõpilane või kuni 15-aastase (k.a) puudega lapse üliõpilasest vanem või eestkostja vabastatakse üliõpilase taotluse alusel õppetasu maksmisest nii täis- kui ka osakoormusega õppes, kui ta alustab õpinguid täiskoormusega eestikeelsel õppekaval. UUS! Alates 2021/22 õppeaasta sügissemestrist on võimalik õppetasu maksmisest vabastust taotleda ka vähenenud töövõimega üliõpilastel, kes on õpinguid alustanud täiskoormusega eestikeelsel õppekaval.\nerivajadusega õppija esitab koopia kehtivast puuet tõendavast dokumendist või alates 2021/22 õppeaasta sügissemestrist koopia vähenenud töövõimet tõendavast dokumendist\nTaotlus ja lisadokument esitada oma valdkonna dekanaati või instituuti. Õppetasu maksmisest vabastamist ei saa taotleda teist korda samale kõrgharidusastmele uuesti õppima asujad enne, kui on möödunud õppekava, millel üliõpilane varem õppis kolmekordne (bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppe korral kahekordne) nominaalkestus ja kui ta ei ole varasemalt samal kõrgharidusastmel õppides hüvitanud õppekulusid vähemalt poole nominaalkestuse ulatuses (v.a õpetajakoolituse erialal õppiv üliõpilane, kes töötab õpetajana) ning üliõpilased, kes on eksmatrikuleeritud ja kahe aasta jooksul uuesti immatrikuleeritud samale õppekavale.\nRohkem infot (sh muud õppetasust maksmise vabastuse alused) leiad SIIT.\nTäiendav toetus on mõeldud üliõpilastele, kelle füüsiline, vaimne või tervislik seisund ei võimalda neil osaleda õpirändes ilma täiendava rahalise toetuseta. Rohkem infot leiad SIIT (vt Toetusleping ja stipendium alt).\nTartu Ülikooli õppehooned on programmi Primus toel ratastooliga liikuja seisukohast kaardistatud. Ligipääsetavuse infosüsteem on hetkel arendamisel, kaardistustulemustega on praegu võimalik tutvuda siin.\nTugiteenuste osutamise eesmärk on toetada erivajadusega üliõpilaste iseseisvat toimetulekut, sotsiaalset lõimumist ja võrdseid võimalusi ning soodustada tõhusat kaasatust õppetöösse. Tartu Ülikool toetab erivajadusega üliõpilasi nii sisseastumisel, õppetöös osalemisel, eksamite ja arvestuste sooritamisel, õppevahendite hankimisel kui ka sobiva sotsiaalse ja füüsilise keskkonna loomisel.\nTartu Ülikooli raamatukogus on võimalik kasutada raamatute kojutellimise teenust. Saadaval on nägemispuudega lugejate loodud audio-õpikud ja e-õpikud (rohkem infot SIIT). Samuti on nägemispuudega lugejatele abiks lugemisteler MLX Reader - MLX Split, mis võimaldab suurendada teksti kuni 46 korda.\nVaegkuuljatele ja üliõpilastele, kellel on koordinatsioonihäirete tõttu raskusi kirjutamise või trükkimisega, on võimalik kasutamiseks anda kõnetuvastusseade, mille abil saab õppejõu reaalajalise kõne muuta http://bark.phon.ioc.ee/dikteeri/index.html veebilehel tekstiks.\nVaegkuuljatest üliõpilastel, kellel on tuvastatud vähenenud töövõime, on võimalik saada tasuta kirjutustõlketeenust, mida rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest. Rohkem infot leiab SIIT.\nVajadusel abistab nõustaja erivajadusega üliõpilast tugitudengi leidmisel. Tugitudengite näol on tegu vabatahtlike üliõpilastega, kes on valmis olema abivajajatele toeks. Tugitudengiks hakkamiseks võtta ühendust erivajadustega üliõpilaste nõustajaga.\nKui Sa vajad abi, kuid kõrvalseisjad ei märka seda pakkuda, siis tõenäoliselt ei oska nad seda teha või kardavad eksida. Sina oled oma erivajaduse ekspert, kui Sa vajad abi, siis küsi seda julgelt.\nKui Sul on mure ja Sa ei oska sellega kellegi poole pöörduda, siis alati võid võtta ühendust erivajadustega üliõpilaste nõustajaga.\nerivajadustega üliõpilaste nõustaja (EST, ENG)\nTÜ raamatukogu, W. Struve 1–450\n(muudel päevadel kokkuleppel)


NB! Õendusteadust saab õppida ainult osakoormusega. Õppida saab tasuta, kui tasuta õppimaasumist ei piira varasemad kõrgharidusõpingud.\nMiks õppida Tartu Ülikoolis õendusteadust?\nVastuvõtu eeltingimuseks on bakalaureusekraad terviseteaduses (õendusteaduses või füsioteraapias) või rakenduskõrgharidus õe, ämmaemanda, füsioterapeudi, tegevusterapeudi, tervisekaitse spetsialisti, tervisedendaja, bioanalüütiku või radioloogiatehniku kutsealal.\nErialane kirjalik töö 50%\nErialane kirjalik töö ja erialakatse\nKirjalik erialane töö tuleb saata hiljemalt 1. juuliks meiliaadressile ede.karner [ät] ut.ee. Kirjale tuleb juurde lisada ka mobiiltelefoni number ning enim kasutatav e-posti aadress.\nSuuline erialakatse toimub 8. ja 9. juulil 2021 algusega kell 9.00 aadressil L. Puusepa 1a, ruumis 3067.\nErialane kirjalik töö\nTöö kirjutamise aeg on kaks nädalat. Küsimused avalikustatakse peremeditsiini ja rahvatervishoiu instituudi kodulehel hiljemalt 17. juunil 2021. Valmis töö tuleb saata aadressile ede.karner [ät] ut.ee.\nErialakatsel (kestab 20 min) vastab kandidaat küsimustele individuaalsete õpieesmärkide, arendustöö kogemuse, erialase kirjanduse lugemuse ning inglise keele oskuse kohta. Enne erialakatset on soovitatav tutvuda õendusteaduse magistriõppe õppekava ja õppeplaaniga.\nÕppekohale kandideerimiseks peab poisitiivselt sooritatud kirjaliku töö ja erialakatse keskmine punktisumma olema vähemalt 66 punkti 100 võimalikust.\nKuuendal juulil tehakse kirjalike töö tulemused SAISis teatavaks ning suulisele erialakatsele pääsenutele saadetakse ajagraafik.\nIngliskeelse tekstiga saab kandidaat tutvuda 15 minutit enne ajagraafikus märgitud aega (ruumis 3057).\nL. Puusepa 1a-3058, 50406 Tartu\nEde Kärner, tel 737 4181, 5398 0826


Sotsiaaldemokraadid: mopeedide koht ei ole kergliiklusteedel - Sotsiaaldemokraadid\nUudised Sotsiaaldemokraadid: mopeedide koht ei ole kergliiklusteedel\nSotsiaaldemokraadid: mopeedide koht ei ole kergliiklusteedel\nSotsiaaldemokraadid esitasid liiklusseaduse muutmise eelnõule muudatusettepanekud, millest esimene keelustab kergliiklusteedel mopeedidega sõitmisega ja teine kaotab eelnõust jalgrattureid ahistava kohustuse hoida jalgrattateedel jalakäija läheduses jalakäija tavakiirust.\nSotsiaaldemokraadid tahavad juunis riigikogus esimese lugemise läbinud eelnõu täiendada muudatusega, mille kohaselt tohib edaspidi mopeediga sõita vaid sõiduteel. „Meie eesmärk on kaitsta jalakäijaid, kes on ka kergliiklusteedel kõige kaitsetumad. Eesti liiklusesse lisandub üha uusi rattaid, erinevaid kergliiklusvahendeid, aga ka mopeede. Selleks, et jalgsi liikujad ei oleks kergliiklusteedel ohus, tuleb mopeedid suunata sõiduteedele,“ selgitas Sotsaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni aseesimees Kalvi Kõva.\nSotsiaaldemokraadid ei pea mõistlikuks eelnõus olevat punkti, mis kohustab jalgrattureid sõitma ka kergliiklusteedel jalakäija vahetus läheduses viimase tavakiirusega.\n„Selline piirang on igati õigustatud jalgteel ja kõnniteel, kus jalgrattur, kergliikuri juht ja pisimopeedijuht peavad jalakäija läheduses liikuma turvalisuse tagamiseks jalakäija tavakiirusega. Kindlasti ei ole see nõue põhjendatud erinevatel kergliiklusteedel. Me ei toeta kaigaste loopimist jalgratturite kodaratesse,“ lausus Kõva.\nLiiklusseaduse kesksed muudatused reguleerivad kergliikureid ja nende juhtimist.


Siib vaatleb Sylti\nHobusepea galeriis näeb 5. septembrini Liina Siibi isikunäitust "Sylt ilma Ulrikeseta". Saksamaale kuuluvat Põhjamere suurim saar Sylt on kahtlemata teutoonide armastatumaid suvituspaiku kodumaal - juba 20. sajandi algusaastatest peale on seda iseloomustavateks märksõnadeks olnud prominentsus, jõukus ja jõudeelu nautivad intellektuaalid. Teiste hulgas on saarel puhanud ja lõbutsenud kirjanikud Thomas Mann ja Stefan Zweig, kunstnikud Käthe Kollwitz, Max Liebermann ja Emil Nolde, filmistaarid Brigitte Bardot ja Romy Schneider, helilooja Richard Wagner ja endine Saksamaa liidukantsler Willy Brandt. Eelmise sajandi prominentide suvitusmeka veatusse fassaadi lõi mõrad II maailmasõda, pärast selle lõppu aga varjas end saarel koguni Auschwitzi koonduslaagri komandant Rudolf Höß.\n"Enim vastuolusid ja poleemikat tekitanud suvitajaks sõjajärgse perioodi Syltil võib ilmselt pidada kunagist ajakirjanikku ja ajakirja "Kontakt" toimetajat ning uusvasakpoolse terroriorganisatsiooni RAF (Rote Armee Fraktion, tuntud ka Baader-Meinhof grupina) üht asutajaliiget Ulrike Marie Meinhof´i (1934-1976)," selgitab Liina Siib näituse pealkirja ja vaatenurga valikut. Hobusepeas eksponeeritud näituseprojektis dokumenteerib ta heaoluühiskonna nõudmistele vastava suvitussaare igapäevaelu, otsides viiteid Meinhofi omaaegsetele iseloomustustele saksa ühiskonnast ja väärtushinnangutest.\n"Projekt "Sylt ilma Ulrikeseta" seob filmi- ja fotokujutised Sylti saare suvisest heaolust ja paradiisist toetudes valikutes paralleelidele Ulrike Meinhofi kolumnidega 1960. aastate Lääne-Saksa ühiskonnast. Hiljem, juba RAF-i sõnul on läänes massid kaotanud arusaama rõhutu ja ekspluateeritava positsioonist ega oska enam unistada muust kui autost, puhkusest ja plaaditud vannitoast. Näitusel keskendun sellest kolmikust keskmisele unistusele - unistusele puhkusest. Mis vahe on puhkusel ja tööl ja kas seal on üldse vahet, kui isegi suvepuhkuse ajal teeb inimene motoorselt samu liigutusi, mida tööpostil?" mõtiskleb näituse autor.\nMikoffi kuulsad ja kummalised linnaskulptuurid\nEesti Arhitektuurimuuseum esitleb 11. septembrini avatud näitusel rahvale Mare Mikoffi (1941) avalikku ruumi suunatud kujuriloomingut pealkirja all "Linnaskulptuur". Väljapaneku kuraatori Reet Varblase sõnul jäi tõsimeelne realistlik kujutamisviis kunstnikule kitsaks juba 1970ndate keskpaiku, ent tänaseni köidavad teda vormieksperimentide ja moodsate materjalide kõrval nii klassikaline vormimodelleering kui sellised traditsioonilised materjalid nagu pronks ja alumiinium.\nVabaplastika kõrval on Mare Mikoff tegelenudki kõige enam monumentidega - valdkonnaga, mis Eestis tihtipeale tuliseid kirgi kipub üles kütma. Ta on teinud traditsioonilise(ma)s mõttes hommage'e konktreetsetele inimestele nagu Paul Kerese (1996) ja Jüri Vilmsi (2005) monumendid Pärnus või Karl Menningu (2006) oma Tartus ning naisele kui emale ("Nõmme ema", 1998) - aga samuti monumente kerge iroonilise kummardusega rahvapärimusele ja -pärandile (2005. aastal loodud "Hämarik" Tallinnas Viru Keskuse juures). Kunstniku viimaste aastate loomingu keskmes on olnud ebatraditsioonilised "monumendid": loodud näiteks austusavaldusena inimesele ja selle meeleseisunditele ("Ta kuuleb ... Ta näeb", 2002) - või hoopiski kisa-kära põhjustanud monumentidele enestele (installatsioon "Ausammas", 2008).\n"Mare Mikoffi realism - vaimukatest, teravatest, karakteersetest portreedest, eksistentsiaalseid seisundeid tõlgendavatest objektidest kuni sootsiumi päevakajalisi probleeme puudutavate installatiivsete lavastusteni - on kunstniku vastus nii kunsti kui ka elu muutustele," kommenteerib Varblane. Oma uuel näitusel on Mikoff loonud fotodest ning objektidest teatraliseeritud ruumiinstallatsiooni - muutnud Rotermanni soolalao suure saali absurdseks, erineva tähenduse ning kaaluga objektidega täidetud linnaruumiks, omamoodi tardunud absurditeatriks.\n"Tema uued paatosest priid, iroonilised, konnotatsiooniderikkad objektid - ohvrite ehk siis võimule jalgu jäänud inimeste, reaalse (presidendi portree) ning potentsiaalse võimu tõlgendused - ei ole vaid teatud seisundite, olukordade, vaid ka monumendi kui institutsiooni tõlgendused," resümeerib kuraator.\nTeistmoodi ruumitaju Tallinna Kunstihoones\nTallinna Kunstihoones on 2. oktoobrini avatud Maria Arusoo kuraatoriprojekt "Kontinuum. Kunst kui taju. Ruum kui protsess" ("Continuum. The perception zone"). "Esimest korda peale 90ndaid on rõõm Baltikumis näidata Berliinis resideeruva staarkunstniku Olafur Eliasson (IS/DE) valgusinstallatsiooni," teatavad korraldajad. Näitus toob Eestisse ka teisi olulisi kunstimaailma suurnimesid nagu Martin Creed (UK), Bernhard Leitner (AT), Spencer Finch (US), John Wood & Paul Harrison (UK), Ceal Floyer (UK) ning esitleb noorema põlvkonna kunstnikke nagu Daniel Kemeny (CH) & marusoo (EST), Kiwa (EST) ja Toomas Thetloff (EST).\n"Kuraator Maria Arusoo on loonud keskonna, mis mõtestab ümber tavapärast kolmedimensionaalset ruumitaju ning binaarset objekt-subjekt suhet, mis eksisteerib vaataja ja teose vahel. Ruum on aktiviseeritud ja vaataja on toodud teose keskmeks. Tekib suhestuv dünaamika, mis transformeerib osaleja lahutamatuks eksponeeritavast, kunst muutub füüsiliseks kogemuseks, näitusel viibimine mänguliseks elamuseks," seletavad näituse korraldajad.\nMuuhulgas jõuab publiku ette ka unikaalne viietunnine performance'itsükkel, mille jaoks on loonud spetsiaalselt teoseid visuaal- ja helikunstnikud Eestist, Tsiilist, Itaaliast, Inglismaalt, Egiptusest, Saksamaalt ja Austriast. Üles astuvad Kiwanoid, Indias Indios, Nathia Scalota & Leila Fatma Hassan, 2kunst (Raul Saaremets & Chris Long) ning Franz Pomassl, kes esitab oma uue plaadi "surplus ships" materjali.\nJõekalda pärand ulatub kaasaega\nVabaduse galeriis saab 13. septembrini uudistada Loit Jõekalda (1951) loomingut pealkirja all "Pärand". Jõekalda on vabagraafilise loomingu ja graafikanäituste kureerimise kõrval tegelenud juba enam kui veerandsada aastat intensiivselt soomeugri rahvaste ja nende naabrite muinasaja visuaalse pärandiga. Mitmetelt ekspeditsioonidelt Põhjala kaljujooniste juurde ja endise Nõukogude Liidu avarustesse pillutatud väikerahvaste asustusaladele on Jõekalda toonud kaasa arvukalt kunstnikukäega loodud jäljendeid. Paljuski just tänu Loit Jõekalda poolt kopeeritud muinasmälestistele saame täna heita avarama ja mõistvama pilgu oma spirituaalsele pärandile väga kaugest minevikust.\n"Eksponeeritud on frotaazhtõmmiseid, mis dokumenteerivad hetki ajaloost, veel säilinud graafilisi kujundeid kiviajast ja ka lähemast minevikust. Ka täna jätab inimtegevus meid ümbritsevale keskkonnale visuaalseid märke, mis ladestuvad vanadele meid mitme inimpõlve jooksul ümbritsenud struktuuridele siinsamas näitusepaiga lähiümbruses," ütleb näitust kommenteerides galerist Juta Kivimäe. Ning tõepoolest - mõnedki faktuurid pärinevad galeriist kiviviske kauguselt, Kunstihoone hoovist...\n"Igast jäljendist võib kujutleda erinevaid tähendusi, igas väljendis võib tajuda nähtamatuid variatsioone. Visuaalses keeles kujutatud sümbolite tähendus võib olla muutlik. Nii abstraktne kujund kui realistlik peegeldus võivad jääda arusaamatuks või olla ühtviisi mõistetavad. Kuluvate mälestuskihtide taustast võib ilmuda kujuteldamatu," mõtiskleb nii Eesti kui Soome Muinastaideseltsi kuuluv kunstnik.\nKaasaegsest ehtekunstist huvitatud publikum on 27. augustist 25. septembrini oodatud Tallinna põhjatuletorni (KUMU vahetus läheduses, Valge tn. 3), kus astuvad oma loominguga üles 6 autorit - Kadri Mälk, Piret Hirv, Villu Plink, Eve Margus-Villems, Tanel Veenre ja Kristiina Laurits. Ühise nimetaja all õhuLoss tegutsevate kunstnike loodud sadakonda ehet saadab Janek Murru poolt loodud helitaust. Varem on sama kooslus näidanud oma loomingut Hollandis, Taanis, Hispaanias, Portugalis, Ungaris, Saksamaal ja Hiinas.\nHispaania kunstiteoreetik Monica Gaspar on nende kohta öelnud: "Paljud õhuLossi autoritest eelistavad luua veidi segadusse viivaid ehteid, mis hõljuvad ja mänglevad aegruumis. Teosed manavad esile mingi minevikuaja, kuid materjalid on piisavalt shokeerivad, et tuua meid kõhklusteta tänapäeva. Teoste väärtus seisneb nende suures sisendusjõus, mis teeb vaataja ülimalt valvsaks." Väljapanekuga Tallinnas samaaegselt ilmub ka mahukas raamat õhuLossi loomingust, mille väljaandjaks ja rahvusvaheliseks levitajaks on Saksa kunstiraamatute kirjastus Arnoldsche Art Publishers. Näituse lõpetab 25. septembril kell 16-19 Disainiöö raames toimuv finissage autorite osavõtul.\nDovlatovi Päevade Tallinnas raames saab KuKu klubis 18. septembrini kaeda Aleksandr Florenski graafiliste lehtede näitust "Illustratsioonid Dovlatovile". "A. Florenski illustratsioonid Sergei Dovlatovi teostele" (2008) koosneb 10 tõmmisest, mis on teostatud illustratsioonide järgi, mille kunstnik tegi kolmeköitelisele Sergei Dovlatovi teostekogumikule ("Limbus-Press" 1993). 4 tõmmisest koosnev sari "Dovlatovi ümbruskonnad" (2011) on pühendatud kirjaniku 70. sünniaastapäevale ning kujutab Leningradi, Tallinnat, New Yorki ja Mihhailovskojet - kohti, kus kirjanik elas ja mis peegeldusid tema teostes.\nEhitusmaterjalifirma Saint-Gobain Ehitustooted kontori-kompleksis (Peterburi tee 75) saab oktoobrikuu lõpuni uudistada Mare Vindi aastail 2003-2010 loodud lito- ja serigraafiatehnikas töid.\nTartus galeriis Noorus näitavad 10. septembrini oma loomingut õppejõud-kunstnikud Tartu Kõrgemast Kunstikoolist ning nende kolleegid-koostööpartnerid Leedust ja Soomest. Esinevad Heli Tuksam, Tuuli Puhvel, Sirje Petersen, Aet Ollisaar, Erika Pedak, Kadri Toom ja Jaan Luik ning Juhani Järvinen ja Sofia Wilkman (Saimaa University of Applied Sciences), Tiina Karhu ja Ilona Huolman (Helsinki Metropolia University of Applied Sciences) ning Algirdas Dovydenas ja Ieva Paltanaviciute (Vilnius Academy of Arts).\nPärnu Kunstnike Majas saab 17. septembrini kaeda omanäolist ülivärvikat ja -kirevat maalistiili harrastava Pusa näitust "Avastamata maailmad. Pitsilinnu saladus". "Kusagil tekivad tuhanded maailmad, millest enamus jääb avastamata. Eriti raskeks teeb nende maailmade avastamise asjaolu, et nad on pidevas muutumises. Sellega seoses võib juhtuda, et tundub, nagu maailm oleks avastatud, aga üritades seda taas leida, on ta kadunud," mõtiskleb autor.\nTüri Kultuurikeskuse kunstigaleriis saab septembrikuu lõpuni uudistada Tiit Jaansoni maalinäitust "Elu koos Led Zeppeliniga".\nTallinna Fotokuu toob 28.-30. augustil Vabaduse väljakule hiigelsuure "ürgkaamera". Tallinna esindusväljakule püstitatav camera obscura (ladina k. pime kamber) on isemoodi asjandus, mille sisemusest on huvilisel võimalik imetleda Vabaduse väljaku ümberpööratud panoraami. Projekti autorid Ats Parve ja Kadarik Tüür Arhitektid said oma hiigelkaamera loomiseks inspiratsiooni fotograafia ajaloost - pmekambri publiku ette toomise eesmärk on tutvustada fotokujutise tekkimise fenomeni ja pakkuda toredat vaatemängu. "Camera obscuras viibida on väga maagiline tunne, see sarnaneb esimese kinokogemusega. Vahe on ainult selles, et pilt on ümberpööratud ja ekraanil nähtav liikumine toimub reaalajas," selgitab oktoobris aset leidva rahvusvahelise Tallinna Fotokuu peakorraldaja Marge Monko.\n1.-3. septembrini toimub Tallinnas interdistsiplinaarne konverents "Kunst ja rituaal Põhja- ning Kesk-Euroopas hiliskeskajal ja varauusajal", mis toob kokku kunsti- ja kultuuriajaloolased, teoloogid, kirikuloolased ja kultuuriantropoloogid. Sten Karlingi 105. sünniaastapäevale pühendatud ürituse korraldavad EKA Kunstiteaduse Instituut ja Tallinna Ülikooli Keskaja Keskus. Konverents algab 1. septembril kell 18 Niguliste Muuseumis ettekandega Kesk-Euroopa Ülikooli professorilt Gerhard Jaritzilt. 2.-3. septembril leiavad konverentsi üritused aset Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudis (Rüütli 10).\nKesk- ja varauusaegses ühiskonnas olid nii ilmalikud kui religioossed pildid, objektid ja kohad rituaalidega tähendusrikkalt läbipõimunud ning toonaste inimeste ja ühiskondade mõistmiseks on hädavajalik uurida neid nähtusi vastastikuses seoses. Seetõttu ongi Tallinnas toimuva konverentsi huvikeskmes kujutised, esemed ja ruumid nende rituaalses kasutuses, protsessis, mille kaudu neid mõisteti ja väärtustati. Konverentsiteemad käsitlevad kiriklikke, õukondlikke ja bürgerlikke tseremooniaid, pidustuste etenduslikku tahku, kujutistega seostatud rituaale, suremise ja mälestamise kombetalitusi, isikute ja eri ühiskonnarühmade (enese)representatsiooni, kunsti ja arhitektuuri kui sümboolse kommunikatsiooni vahendeid.\nSten Karlingi mälestusele pühendatud teaduskonverentse peetakse alates 1996. aastast iga viie aasta järel. Eesti professionaalse kunstiteaduse võtmekujusid, vanema kunsti uurija Sten Karling oli aastatel 1933-1940 Tartu Ülikooli ja 1947-1972 Stockholmi Ülikooli kunstiajaloo professor.\nMare Mikoffi "Hämarik"\n© Loit Jõekalda\n© Tanel Veenre\n© Aleksandr Florenski\nTulevikust süngelt, kohati ka konstruktiivselt ja roheliselt\nTartu Kunstimajas saab 11. septembrini uudistada Eesti Maalikunstnike Liidu näitust "2031". Korraldajate sõnul suhestuvad kunstnikud tuleviku kohta küsival näitusel inimliku seisundi võimalikkustega üha muutuvas maailmas. Vaataja ette on toodud erinevas lagunemisastmes abstraktselt ekpressiivseid maale, lendavad mustad palakad ja kogutakse relvi, vastukaaluks ei puudu ka konstruktiivne maalilaad ning rohelised ideed.\n"1910ndatel Itaaliast alguse saanud industriaalne futurism kutsus üles ehitama uut inimest ning sai omamoodi maailmasõja ettekuulutajaks. Ameerikas 1950. ja 1970. aastatel sci-fi'ks arenenud futurismi pildikeel koosnes reeglina rikkalikest värvidest ja konkreetsetest fantastilistest objektidest nagu ülikõrged pilvelõhkujad, täisautomaatne linn või kauged kosmosereisid, kus inimese rolli nähti kui selle kõigega mängivat operanti. 90ndate Jaapani küberpungi laine populariseeris eskapismi digitaalmaailma ja Inimese versiooni 2.0 võimalikkust. Nüüd - peale läänemaailma vabaduse illusioonide purunemist, loodusressursside väidetavat kohe-kohe otsa lõppemist ning 7 miljardi tarbijaks kodeeritud inimese purunema määratud unistusi paremast elust - on pilt tulevikust üpris trööstitu," nendib kuraator Veiko Klemmer.\nMaalijate väljapanekuga astuvad tahes-tahtmata dialoogi ka praegu Kunstimaja Monumentaalgaleriis lahti olev Taavi Talve ja Denes Farkase ühisnäitus "Joonealused" ning Väikeses galeriis avatud Uku Põllumaa kureeritud metaarhitektuuri ülevaade "Ehitamata Tartu".\nTiibeti kunstist, kaasaegselt\nDalai-laama visiidiga kaasnenud tiibeti kultuuri võnked pole Tallinnast veel kadunud - Temnikova & Kasela galeriis saab avastada Tiibeti noore visuaalkunsti võtmefiguuride loomingut. Dedron, Gade, Nortse, Tenzing Rigdol ja Tsering Nyandak esitavad eesti kunstipublikule seda, kuidas näevad nemad oma eksootilise, religioosse ja müstilise mainega kodumaa tänapäeva ja minevikku.\nTiibet on arenev keskkond, mille ilme kujuneb poliitiliste sündmuste, religiooni ning sissetungiva kommertsliku ja globaliseeruva maailma koosmõjus - pakkudes just sellisena laiahaardeliselt inspiratsiooni. Lisaks sellele tagavad näitusel stiilide mitmekülgsuse loomulikult ka kunstnike erinevad elukogemused ja haridusteed. Kaasaegsusest hoolimata õhkub piltidest siiski selgesti tunnetatavat budistlikku harmooniat - maalähedane värvivalik, rõhutatud detailid ning traditsioonilised mustrid ja sümboolika loovad unustamatu ja Tiibetile iseloomuliku esteetilise kogemuse.\nKoostöös Rossi Rossi galeriiga (London) sündinud ettevõtmise toetajaks ja kaasprodutseerijaks on Himaalaja Kultuuride Selts, väljapaneku kujundas Peeter Laurits. 18.-20. augustil saab näitust vaadata kella 12-18, edaspidi kuni 30. septembrini galeriisse ette helistades. Rohkem infot www.temnikova.ee\nTam Galeriis on aga augustikuu lõpuni avatud "Himaalaja tuuled", kus tutvustatakse seitsme Tiibeti päritolu kunstiku loomingut. Sellelgi näitusel eksponeeritud kunstnikud on tiibeti modernse ja traditsioonilise kunsti dialoogi vahendajateks - peegeldades oma töödes religioosse ja ilmaliku, vana ja uue, rituaalse ja kommertsliku kohtumist. Oma loominguga on Tallinnas esindatud Tashi Norbu, Govinda Sah 'Azad', Chandra Garbuja 'Tene', Flera Birmanis, Premila van Ommen, Dorje Dolma ja eestlastele raamatu "Himaalaja jutud" illustraatorina tuntud Druktse Gyal.\nIslandi disainist, ülevaatlikult\nEesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis avati paari päeva eest esinduslik väljapanek "Islandi kaasaegne disain". Nii noored ja lootustandvad kui tuntud ja lugupeetud disainerid on toonud viimaste aastatega Islandi disainikeskkonda uue hingamise, mida iseloomustab tundlikkus, uudishimulikkus ja optimism. Näitus jutustab kütkestava loo nendest arengutest, esitledes ligemale 30 disaineri ja disainimeeskonna töid - esinejate valik peegeldab seejuures kaasaegse Islandi disaini iseloomulikke jooni nii läbi visuaalse teostuse kui mõtteviisi. Väljapaneku kuraatoriks on Elisabet V. Ingvarsdottir.\nNäitus avati esmakordselt Reykjavíki kunstimuuseumis 2009. aastal, seejärel on see reisinud mööda maailma, Kopenhaagenist Shanghaini. "Islandi kaasaegse disaini" ametlik avamine toimub 21. augustil üle Islandi päeva raames - ning rõhutamist väärib, et 4. septembrini avatuks jääv väljapanek juhatab peatselt sisse ka Innovatsioonifestivali IF ning Disainiöö. Vulkaanidemaa ja ühe maailma vanima demokraatia disainituultest annab aimu Islandi Disainikeskus www.icelanddesign.is\nRotermanni kvartali kaubamajas on 19. augustist 18. septembrini avatud Kultuuripealinn 2011 programmi kuuluv ning Tallinn Fashion Weeki raames korraldatav rahvusvaheline näitus "Uus Põhjamaade moeillustratsioon". Oma värskeimaid töid näitavad Marju Tammik, Anu Samarüütel-Long, Kätlin Kaljuvee ja Leana Salvet Eestist, Laura Laine ja Minni Havas Soomest ning Lovisa Burfitt ja Cecilia Carlstedt Rootsist. Väljapaneku loovjuhiks on Toomas Volkmann.\nNäitus on avatud esmaspäevast laupäevani 10-20 ja pühapäeviti 11-18, sissepääs on tasuta. Lisaboonusena toimuvad huvilistele workshopid, kus tutvustatakse moeillustratsiooni ajalugu, kaasaegseid tegijaid ja tehnikaid ning kus kõik osalejad saavad ka ise erinevate materjalidega moejoonistusi luua. Töötubasid juhendavad Anu Samarüütel-Long, Marju Tammik ja Kätlin Kaljuvee. Lisainfot leiab www.exhibition.ee ja www.facebook.com/moeillustratsioon.\nVenemaalt, stereotüüpe murdes\nVenemaal Samaara oblastis kestab 4. kuni 30. augustini kunstibiennaal - VII Shiryaevo Biennale of Contemporary Art - kus lööb kuraator Nelia Korzhova käe all kaasa ka rida meie kunstnikke. Eestit esindavad Andrus Joonas, Janno Bergmann ja Siram, rahvusvahelise seltskonna moodustavad veel kunstnikud Saksamaalt, Rootsist, Prantsusmaalt, Kasahstanist ja Venemaalt. Pealkirja all "Strangers: between Europe and Asia" toimuvast festivalist osavõtjad on kutsutud avastama "stereotüüpide koode riikide ja rahvastevaheliste protsesside ja nähtuste kontekstis".\n"Kes sa oled, võõras? Kas sa näed elu läbi iseenda silmade? Mida tähendab sinu moraal? Ja sinu teadmised? Mis on sinu võimuses? Kas sa mõistad sõnu "lihtne", "eluline" ja "oluline" nagu kõik teisedki? Ja kas sa ise elad oma harjumused üle?" küsivad biennaali kontseptsiooni autorid. Rohkem infot leiab huviline eng.shiryaevo-biennale.ru\nKartul on kunstniku sõber\nTartu Lastekunstikooli galeriis on 2. septembrini näha valik Viiendal Rahvusvahelisel Kartulitrüki Festivalil valminud töödest. Ettevõtmise eesmärgiks on propageerida kartulitrükki kui loodussõbralikku trükikunstitehnikat ja pühitseda kartuli kui eestlaste põhitoiduse tähtsust - aga samuti pakkuda lõõgastavat kunstitegevust erinevate elualade inimestele. Tänavu 13.-15. augustil Türi vallas Kabala Rahvamajas peetud töötubades valmistati muuhulgas ise kartulitest tärklist, keedeti sellest kliistrit ning viimase põhjal omakorda segati valmis kartulitrükiks vajalikud värvid. Et kartuli hingeelu paremini mõista, kuulati ka loengut "Milleks kartulile muld?" ning toimus praktiline mullamääramise workshop.\nLigemale kahekümne osavõtja hulgas leidus nii kunsti- ja disainirahvast kui audiitoreid, ametnikke, õpetajaid ja kinnisvaramaaklereid. Muuseas, varasema nelja festivaliaasta kartulikunsti paremik on hetkel üleval Eesti Rahva Muuseumis. Festivali kohta saab lugeda veel www.printpotato.pri.ee\nA-galeriis saab 12. septembrini uudistada ehtekunstnike Adolfas Shaulyse ja Mari Relo-Shaulyse koostatud näitust "2011: mere ääres - metsa taga", mis on inspireeritud Tallinn 2011 kultuuripealinna teemast. Välja on pandud kolme Jaapani kunstniku - Jun Konishi, Michihiro Sato ja Shunichiro Nakashima ehtelooming. Sato on õppinud erinevates Euroopa ehtekoolides, Konishi on tudeerinud Jaapanis ja täiendanud ennast Saksamaal, Nakashima on ametilt hoopiski tekstiilikunstnik, kes väljendab ennast ehteformaadis. "Mereäär on horisontaalne piir - koht, kus kohtuvad maailma neli elementi: tuli, vesi, õhk ja maa. Seal kohtuvad ka poliitika, kultuur, raha ja propaganda," mõtisklevad näituse korraldajad. "Tahaks teha pausi ja astuda tagasi "mereääre" piirist "metsa taha", kus pole reegleid, kus horisontaalne piir muutub vertikaalseks. Ja mõelda Claes Oldenburgi mõttele, kes oli kunsti poolt, mis idaneb isegi teadmata, et ta on kunst. Olla kunsti poolt, millel on võimalus alustada nullist."\nTLÜ Akadeemilises Raamatukogus on praegu avatud Maiu Kurvitsa ja Rene Haljasmäe Eesti kroonile pühendatud näitus "Kroonijuveelid". Haljasmäe on tänaseks käibelt kadunud kroonid köitnud rariteetseteks raamatuteks "ilma nõela pistmata" - köidetud kroonid muudavad unikaalseteks neile kirjutatud märkmed ja kaanteks kasutatud nahk ja pärgament. Kurvitsa portreefotod koondavad Eesti krooni saamise ja olemisega seotud võtmepersoone ning nende arvamusi oma raha ning kogu krooniaja tähtsusest. Lisaks tuntud nimedele nagu Arnold Rüütel, Andres Lipstok, Heinz Valk, Edgar Savisaar, Siim Kallas, Tiit Made, Tiit Vähi ja Vahur Kraft on selles reas üllatusena ka üks arvamus rahva seast - Krooni talu peremehelt. "Kuigi laused on sirgjoonelised ja otse öelduna kohati napid, on neis siiski suur rõõm ja hea tunne eduka ettevõtmise üle. Neis on ka teadmine, et Eesti kroon ei kao kuhugi, jäädes kestma neis tulevates muutustes, mille teoks saamine oli ja on võimalik vaid läbi Eesti krooni tuleku," ütlevad näituse tegijad.\nJõhvi linnagaleriis on 4. septembrini eksponeeritud klaasikunstnik Kalli Seina ning tema abikaasa, maalikunstnik Valev Seina klaasmajade ja maastikumaalide näitus. "Kogupilt on rahulik ja sümboolne - majadest ja maast, mis eesti inimesel ikka mõtteis," ütlevad näituse korraldajad.\nLaupäeval, 20. augustil kell 11-18 vaadeldakse Kumus Eesti Vabariigi taasiseseisvumise 20. aastapäeva puhul Eesti lugu läbi muuseumi püsiväljapanekus eksponeeritud kunstiteoste, kunstnike ja kunstiajaloo. Ajavahemikus 13-16.30 toimuvad iga poole tunni järel eesti- ja venekeelsed ekskursioonid, kus räägitakse meie rahvusliku kunstielu sünnist - esimestest eesti soost kunstnikest, rahvusromantismist ja eesti kunsti suhetest Euroopa kunstiga, kunstihariduse saamise võimalustest ning esimestest kunstinäitustest. Lastele ja peredele on avatud kunstiateljee, kus huvilised saavad joonistada ja kujundada erilisi, ekskursiooni teemadega haakuvaid postkaarte, mida saab ka sealsamas postitada.\nEkskursioonidel ja ateljees saab osaleda muuseumipiletiga. Kumu muuseumipileti hind on laupäeval kõigile külastajatele 3 eurot, soodsam on ka perepilet - 6 eurot. Alla 7aastastele lastele on sissepääs hoopis tasuta. Lähem info www.ekm.ee/kumu\nKumu kunstimuuseum on algatanud ka päris uue üritustesarja - "Õhtud vene avangardiga". Augustis ja septembris kokku üheksal õhtul toimuv üritus viib külastajad giidi juhtimisel selle suve hittnäitusele "Pavel Filonov. Vene avangard ja järgnenu". Pärast ekskursiooni pakub restoran Bonaparte Kumu 2. korruse kohvikus venepäraseid suupisteid ning Valju Kasuk esitab 20. sajandi vene muusikat. "Käesoleva suve olulisest näitusest võiks osa saada iga kunsti- ja kultuurihuviline inimene, sest tegemist on esimese Riikliku Vene Muuseumi ja Kumu suurema koostööprojektiga pärast Eesti taasiseseisvumist," rõhutab ettevõtmise kaalukust muuseumi direktor Anu Liivak. eelseisvad õhtud vene avangardiga toimuvad 24., 25. ja 31. augustil ning 1., 8., 14. ja 15. septembril.\n© Kätlin Kaljuvee\n© Marju Tammik\nNäitus "2011: mere ääres - metsa taga"\nValev ja Kalli Sein\nFoto: Jõhvi linnagalerii\n© Pavel Filonov\nAlice Kask pakub vaatajale murdosa\nTallinna Kunstihoone galeriis esineb 28. augustini üks tunnustatumaid Eesti noorema põlvkonna maalijaid Alice Kask (1976). Kümnest peamiselt tänavu valminud suurest maalist koosnev väljapanek kannab pealkirja "Murdosa". Kunstnikku on talle juba varem meelisvaldkonnaks kujunenud objekti, figuuri ning ruumi suhete kõrval sedapuhku huvitanud ka ajaline tegur - hetke, sekundi murdosa tabamine ning selle edastamine kahemõõtmelisel pinnal.\n"Kuigi Alice Kask ei lahenda oma maalides kaasaegse maailma aktuaalseid küsimusi, ta isegi ei viita neile, kuuluvad tema kunsti tegelased, tema kangelased praegusesse aega. Enamgi veel, kas siis teadlikult või nö maalikunstniku loomulikust intelligentsist on Alice Kask dialoogis maalikunstiga, mida on varem loodud nii Eestis kui mujal. Alice Kask mõtleb visuaalselt, tema nö mõistuspärastes maalides on vahetu kogemuse kohalolekut, tema näiliselt lihtsates, erilise tegevuseta kompositsioonides on lausa aistingulist atmosfääri," nendib galerii kuraator Reet Varblane.\n"Kase uued maalid on ehitatud üles topeltefektile: figuuri kõrval on tema koopia, Teine, kas siis varju või peegeldusena või kahe figuurina laua taga, mis moodustavad nö pooleks murtud maketi, kui tuua vaid mõned näited. Teine on vastasjõud (toetav või ka antagonistlik), mis tegelikkuses ei toimi (või vähemalt mitte sellisel määral), mistõttu üks võimalus, kuidas Alice Kase viimaseid maale võiks tõlgendada, on puudumise, puudumise tugevuse kaudu."\nUno Roosvalti kivine pildirada\nUno Roosvalt (1941) näitab praegu oma loomingut korraga kahes Tallinna galeriis. Draakoni galeriis saab vaataja pealkirja all "Teerada kivis" osa kunstniku aastatel 2005-2011 loodud maalidest, Hobusepea galeriis eksponeerib ta aga viimase kolme aasta joonistusi. Draakonis on külastajal ühtlasi võimalus vaadata 2008. aastal valminud Igor Ruusi portreefilmi teenekast maalijast.\nMaalikunstihariduse omandas Roosvalt Tartu Kunstikoolis ja Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis (tänane EKA), kus on aastast 1969 ka ise õppejõuna tegutsenud. Läbi nelja aastakümne on tema loomingu läbivaks meelismotiiviks olnud loodus, täpsemalt rannamaastikud. Viimased kümme aastat on Roosvalti suurimaks kiindumuseks tema enda sõnul põhjamaade kaljud ja mäed ning nende mitmekesine graafiline faktuur. Draakoni galerii maaliväljapanek keskendubki Norra ja Islandi vaadetele ja viidetele Edvard Munchile. Hobusepea galeriis eksponeeritavad joonistused ja joonistuste sarjad on valminud Suomenlinna, Tammisaari, Hanko neeme, Bengtskäri, Gotlandi, Islandi, Iirimaa ja Ahvenamaa maastike ainetel.\nAgu Pildi looming tagasivaatepeeglis\nKastellaanimaja galeriis saab 17. augustini uudistada teatrikunstniku, moelooja ja akvarellisti Agu Pildi 60. sünniaastapäevale pühendatud mälestusnäitust "Per portam" - näha saab varalahkunud multitalendi maale, kostüümikavandeid, jooniseid, fotolavastusi ja disainitöid valikus, mille panid kokku\nAgu Pilt kuulus legendaarse Studio 22 õpilaste hulka ning oli selle eestvedaja Tõnis Vindi kunstikeele üks loovamaid järgijaid. Pildi kunstnikutee sai hoo sisse 1980ndatel, kui ta asus kavandama esinemiskostüüme Moskva varietee- ja estraaditähtedele. Kostüüme lõi ta ka mitmele Tallinna Linnateatri etendusele nagu Ludlumi "Irma Vippi saladus" (1993) ja Fassbinderi "Petra von Kanti kibedad pisarad" (1994). Pildi tähendus Eesti kunstis tuleneb aga eelkõige tema teedrajavast rollist homoseksuaalsuse temaatika kunstilisel käsitlemisel. "Sümbolistliku ja allegoorilise homoerootika süstemaatilise viljelejana on Agu Pilt Eestis pioneer. Eesti erootilises kunstis on Agul rivaalideta nish. Ta murdis kunstis tabusid," ütles kunstiteadlane Harry Liivrand oma järelehüüdes kunstnikule 2002. aasta kevadel. Agu Pildi rõhutatud estetism ja kohati taotluslikult groteskne salonglikkus kindlustasid tema isikupärase vormikeelega akvarellidele kindla ja arvuka austajaskonna juba autori eluajal - nüüd on vaatajatel võimalik hinnata tema loomingu kristalliseerumist ajas.\nMaalähedane meeserootika Muhus\nKoguva külas tegutsevas Muhu muuseumis saab augusti lõpuni uudistada Jaanus Samma ja Alo Paistiku videoprojekti "Applied Art for a Gay Club", mille esmaesitlus toimus möödunud aastal Varssavis. Kuus mõneminutilist erootilist stseeni kujutavad mehi tegemas mitmesuguseid maatöid - kündmas, merel võrke välja tõmbamas, lüpsmas, niitmas, saagimas ja viimaks ka metsseajahil. Filmitud on sealsamas, Muhus ja Saaremaal, kasutades mitteprofessionaalseid näitlejaid. Kui videoproduktsioon ise on mõeldud eelkõige geiklubide ekraanidel näitamiseks, siis muhulaste ja nende sõprade silma on toodud rõõmustama valik filmivõtete käigus tehtud fotosid.\nJaanus Samma (1982) on queer-teemadele keskendunud kunstnik, Alo Paistik (1982) aga Pariisis resideeruv kunstiteadlane, kes hetkel tegev filmitööstuses. Projektiga kaasneb ka ingliskeelne tekstikogumik, mis sisaldab esseesid, intervjuusid ja artikleid nii eesti (Andreas Kalkun, Peeter Rebane, Christian Veske) kui välismaa autoritelt. Tekstid käsitlevad sooküsimusi, analüüsivad mees- ja homoerootika piire ning lahkavad geiklubikultuuri ja homoerootika rolli Kesk- ja Ida-Euroopa ühiskondlikus kontekstis.\nIisaraeli tragöödiad ehetes\nHop galeriis saab 30. augustini uudistada kaasaegset ehtekunsti Iisraelist. Pealkirja all "Valitud tragöödiad" näitab oma loomingut kunstnike grupp "Inyanim" koosseisus Shirly Bar Amotz, Rory Hooper, Aviv Kinel, Gregory Larin, Tehila Levi, Michal Oren, Dana Seachuga, Edda Vardimon, Kobi Roth ning selle ellukutsuja professor Deganit Stern Schocken. Kõik rühmituse liikmed on Iisraeli kahe juhtiva kunstikooli, Jeruusalemma Bezaleli Kunsti- ja Disainiakadeemia ning Tel Avivi Shenkar Tehnika- ja Disainikooli lõpetajad.\nGrupi liikmete tegevus jääb küll ehtekunsti piiridesse, mängides kujutise, objekti ja keele teemadega - ent on avatud ka kunstikaugemate küsimuste vaatlusele, mis Iisraeli ja laiemalt kogu maailma tänases tegelikkuses olulised ja aktuaalsed on. Deganit Stern Schocken selgitab: ""Inyanim" on mitmust tähistav vorm heebrea sõnast "Inyan", mis tähistab küsimust, teemat, juhtumit. Kunstnikud ja disainerid kasutavad ehtekunsti ja - disainikeelt, et väljendada oma arusaamu ja arvamust neid puudutavates poliitilistes, sotsiaalsetes ja esteetilistes küsimustes."\nRahvusvahelised ristitõlgendused Nigulistes\nNiguliste kirikus saab 7. septembrini uudistada väljapanekut "Rist läbi kunsti", millega UNESCO Eesti Rahvuslik Komisjon tähistab Eesti maailmaorganisatsiooniga ühinemise 20. aastapäeva. Rahvusvahelisel näitusel osalevad kunstnikud Andorrast, Portugalist, Hispaaniast, Lätist, Leedust ja Eestist - meid esindab oma ristitõlgendusega Maria-Kristiina Ulas. Näituse kuraatori Faust Campama sõnul pakuti osalejatele võimalus esitada oma visioon ristist - kujundist, mis on läänemaailmas olnud läbi ajaloo ikonograafilise tähendusega, kuid laiatähendusliku märgina kasutusel kogu maailmas.\nUNESCO Andorra Rahvusliku Komisjoni algatatud näitus toimub üheaegselt nii Andorras kui kolmes Balti riigis - kunstnike poolt selles eksootilises pisiriigis loodud töödekomplektid on lisaks Nigulistele eksponeeritud veel galeriis Ara Art Andorras, Euroopa Liidu maja näitusesaalis Lätis ja UNESCO Leedu Rahvusliku Komisjoni ruumes. Tallinnas avardab kunstinäituse tähendusvälja kahtlemata ka näitusepaik - 13. sajandil ehitatud Niguliste kirik, mis aastast 1984 tegutseb ajaloolise kirikukunsti muuseumi ja kontserdisaalina.\nDisaini- ja Arhitektuurigaleriis on 17. augustini avatud näitus legendaarse eesti graafiku (1941-1980) Marju Mutsu loomingust - tänavu suvel möödus 70 aastat kunstniku sünnist. Mutsu enimtuntud ja -armastatud oforttehnikas töid täiendavad sel näitusel varem vähem avalikkuse ees eksponeeritud akvarellid ja joonistused.\nVaalas on augusti lõpuni Martin Saare "Order and Chaos". Kunstnik on galeriisse tekitanud oma stuudio rekonstruktsiooni, kus ta vaatajate rõõmuks ringi askeldab ja kunsti teeb. "Galerii on koht, kuhu enamasti jõuavad tööd valmisproduktina ning on raske aimata, millises keskkonnas, kuidas ja millistel tingimustel nad tegelikult sünnivad. Martin Saar on katsetanud erinevaid stiile ning surfanud erinevate meediumite vahel. Praegusel hetkel huvitab teda performatiivsus ning teoste loomise protsess," kommenteerib kunstistkirjutaja Marian Kivila. Vaalas saab näha nii Saare fotosid, maale ja skulptuure kui ameerika kitshist mõjutatud sefiirkoera ja mänguloomadest valmistatud mööblikomplekti.\nEesti Vabaõhumuuseumi Pulga talus on augustikuu lõpuni eksponeeritud Eesti Moekunstnike Ühenduse näitus "Kodustatud kimonod", kus näeb eesti moekunstnike interpretatsioone jaapani kimono teemadel. Täpsemalt on kunstnikud oma tänapäevaste rõivamudelite loomisel lähtunud Taisho ja Syowa ajastu 50-60 aasta vanustest kimonotest. Osalevad Anu Hint, Monika Kisand, Anne Metsis, Liivika Põvat Straus, Küllike Tuvikene ja mitmed teised - kokku 15 autorit. Kimonoprojekti kuraatoriks on Yumiko Okazaki Jaapanist.\nTartu Kunstimajas saab käesoleva nädala lõpuni uudistada kolme väljapanekut. Suures saalis käsitleb Akvarellistide Ühenduse "Urbanistlikud fantaasiad" linnastumise temaatikat vesivärvi rikkaliku tehniliste võtete paleti kaasabil, kaasates nii nimekaid kunstnikke kui üliõpilasi. Monumentaalgaleriis mõtiskleb Meiu Münt oma maalidel ja maalilistel joonistustel "leebe ettevaatlikkuse ja hinge puudutava süngusega" inimeksistentsist kui purgatooriumist - pealkirjastades oma valusa vaatluse sõnadega "...ja rõõm ...ja rahu". Kaemusliku alatooniga on ka Eevart Arraku kolmveerandsajandile pühendatud juubelinäitus "Aimdused"; kunstnik keskendub oma püüdlustes traditsioonilistele kunstiväärtustele nagu meeleolukas koloriit, hea joonistus ja meisterlik kompositsiooni.\nViljandis Kondase Keskuses näitab 18. septembrini oma eesti rahvakunstist, eriti aga pulmapõlledest inspireeritud suuri seinavaipu ja "seinapõllesid" tekstiilikunstnik Christi Kütt. "Me oleme põllerahvas, iga kordamine tagab mäletamise ja mäletamine kasvatab ja loob me mustrimälu. Põll on olnud üks naise staatuse muutuse märk, mis saatis teda terve elu," selgitab autor oma loomingu tagamaid. "Tikitud ja ornamenteeritud tekstiile ei tehtud tujude järgi, vaid sellega oli tihedalt seotud kindel reeglistik. Töömahukas tikand on kohustus, milles peitud isegi tänases päevas kaitsev jõud. Maagiliste võtete abil hädaohu tõrjumine pole tegelikult oma tähtsust minetanud, avaldagu see kasvõi oma kodu ehitamises või iseenda kasvatamises." Viljandi Kultuuriakadeemias rahvuslikku käsitööd tudeerinud ning EKAs kunsti- ja kultuurantropoloogia magistratuuri läbinud Kütt tegutseb täna kohalikus kultuuriakadeemias lektorina.\nKärdla Kultuurikeskuses saab 5. septembrini kaeda tervelt kahte Enn Johannese 75. sünnipäevale pühendatud väljapanekut - "Olid õed, olid vennad" värsketest akrüülmaalidest ja varasemat loomingut tutvustav "Hiiu altar".\n8. augustil sai Tallinna Kalasadamas alguse kaks nädalat vältav tänavakunsti sündmus KONT 2011, mille raames nii staazhikad grafitilegendid kui uued lootustandvad kunstitegijaid Itaaliast, Brasiiliast, Prantsusmaalt, Poolast ja Eestist maalivad kunstiteosteks kaheksa merekonteinerit. Kokku valmib terviklik installatsioon, mis jääb hiljem üksikutel konteineritel maailma mööda edasi rändama.\nEuroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 programmi kuuluvat projekti veavad kunstnik ja kunstikorraldaja Jaanika Okk, disainerid-kunstnikud Uku Sepsivart, Carl-Robert Kagge ja Uku-Kristjan Küttis ning Kumu kunstimuuseumi kuraator Maria-Kristiina Soomre. Projekti arhitekt on Ott Kadarik. Tänavakunsti sündi saab Kalasadamas imetleda 21. augustini, lähemat infot projekti ja selles osalevate kunstnike kohta leiab www.kont.ee\nRichard Sagritsa muuseumis Karepal toimub 13. augustil algusega kell 18 performansi- ja installatsiooniõhtu "Äng". Teet Veispaku kureeritud kunstiüritusel osalejad vastavad igaüks omal kombel küsimusele, mis on äng. Osalevad Siim-Tanel Annus, Elaan & Anna Aua, Ants Juske, Leonhard Lapin, Raoul Kurwitz, Jüri Ojaver, Fideelia-Signe Roots, Üllar Saaremäe & Erki Kasemets & Kristi Leppik, Ilja Sundelevitsh, Alex Plutser-Sarno, Jaan Toomik, Hannes Varblane ja Valeri Vinogradov.\n© Agu Pilt\n© Jaanus Samma, Alo Paistik\nTeos grupi "Inyanim" näituselt\nFoto: HOP galerii\n© Christi Kütt


Pädaste ülemkokk käis koos metsseaga trühvleid otsimas - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n22. oktoober 2010, 7:22\nUSA reisiajakirjas tutvustatakse lähemalt näiteks ka Pädaste mõisa.\nTestgrupi peaspetsina toodi Pädaste mõisaaeda, kus Rootsi trühvlikoerad nädal tagasi suure avastuse tegid, trühvleid leidma Läänemaalt perenaise Ande Arula Ranna rantšost pärit puhastverd kodustatud metssiga Irma, kirjutab Meie Maa.\nIrma oli testijate teadlik valik, sest trühvlivärki jagavat ainult emased sead, kes arvavad, et see on isase sea suguhormoonide lõhn.\nÜlima rahuloluga lõppenud päev Pädaste pargis kujunes Irmale kõvaks kündmiseks ja murukamara hekseldamiseks, ent Peeter Pihelile ja lehetöötajale notsu leitud maiuspaladest ei pajatanud.\nPihel rääkis Meie Maale, et testi näol oli tegemist algusest lõpuni naljaga pooleks ettevõtmisega, kuna tegelik elu näitavat, et metssiga, kes pole iial trühvlilõhna tundnud, sellega esmakordselt kohtudes ei hullu - sama kehtivat ka trühvli ja inimese puhul. «Kui pakkuda inimesele trühvliga maitsestatud toitu, ei pruugi see talle esmakordselt üldse meeldida või suupärane olla.»\nPädaste kasutab oma köögis maitseks Gotlandi trühvlit, mis on kohutavalt intensiivse maitse ning põrgulikult kallis seen - kahe ämbritäie väärtus on miljon krooni. «Me ei suru trühvlit inimestele peale, vaid riivime seda lauas toidule, rääkides temast juttu juurde,» osutas Pihel.\nRootsi trühvliteadlane Christina Weden Uppsala ülikooli juurest ja Gotlandi parimad trühvlispetsid Ulla Berglund ja Jane Ekström käisid Saare- ja Muhumaal koos koerte Maggi ja Darwiniga nädal tagasi ning leidsid trühvlimugulaid mitmel pool Saaremaal ja Muhus, Pädaste pargis samuti.