“Urikivist ristimisastjani” – Tiina Tuvikene – Kriitikakontor\nSiim ja laevad\nJuba mitmendat korda jookseb Tuurhalli väike võsu Siim Kotkaneeme kaldale, et seal seista ning üksisilmi mere poole sihtida. Tuuled puhuvad ja võimsalt laiub mere avar roheline pind. Taevas on tohutu ning vee kohal lai vaatepilt. Siit ei tõuse puid ega künkaid silma segama, siin on nii mõõtmatult avar, et hing tahaks sulada mere kohinaga ühte. Aga kõik see pole veel põhjuseks, miks väikemees Siim armastab Kotkaneemel seista.\nVahelduva elutempoga meri suvedest sügisesse, üle talvede kevadeni, pole saarerahvale midagi uut. Kõiki variatsioone paikkonnas elatava elu taustaks olevatest looduspiltidest tuntakse aastast aastasse. Nii on silmadele võrdselt kodune kevadise vetevälja hõbekoeline pehmus, suvise mere sügav rohelus, sügistormide eelne mustjashall teras ja talvine sinkjasvalge rannaäär, taamal tumedaks muutuv. Neid tervitatakse nõnda, kuis nad oma tulekul on aastakäigus järjekorda määratud. Ilmad ja meri moodustavad tiheda raami saartele. Nad suruvad eluavaldustele ilme ning suunavad mereteede kasutamist, laevde retki. Iga mõte ja südame tukse saarekamara pinnal kuulub randuvatele või lahkuvatele laevadele. Siinse rahva elusool, laevad, mida Uhu-Liivikul hoolega valmistatakse, on vetevälja veeretada, tuues vara ja tarbekaupu saarte elanikele, külastades võõraid randu, karastades sirguvast noorusest hakkajaid mehi. Ja mis sellest, et saare poegi ja mehi mõnikord hukkub ning enam tagasi ei tule – mere rohekas virvendus jääb nende auks igavesti helkima.\nLaevade pärast seisab Siim hingetult Kotkaneemel. Ta sinised lapsesilmad vaatavad pakilises ootuses ning kannatamatuses. Kas tõepoolest ei paista praegu silmapiiril ühtki helendavat täppi, siis rohkem täppe, kasvades, üha kasvades, kuni saab imetleda laevade pingul pungpõskseid purjesid ja tunda kibelevat rõõmu kihisevat pealaest alla varbaotsteni ning tulise ajuga söösta tagasi Ärlimäele, hõiskega: “Hiid on tulnud!”\nEma Äidi silmist kukuvad siis laiad pisarad, suured, helmetaolised, ja Siim ei mõista, miks ema küll alati nutab, kuid Hiid tuleb. Hiiu lahkumisel on teine asi, siis on ka Siimul enesel nutt varuks, sest isa läheb ära pikaks ajaks. Kojutulek on aga sootuks rõõmuasi. Seda liikumist, elu ja põnevust, mida Hiiu tulek enesega kaasa toob! Nii palju näha ja kuulda, et jätkub rohkeiks päeviks. Tema, Siim, hüppaks suurest õnnest kasvõi nahast, seepärast ei meeldi talle põrmugi ema Äidi nutt, olgu kasvõi sama õnne pärast. Aga esimene tahab Siim olla, kes sõna üles viib, et laevad saabuvad.\nUhke ja üleva pildi jätab saarte laevastiku ranna rüpest väljaliuglemine, kuid lahkujate silmapiiri taha kadumistest on meeliülendavam tagasisaabujate kerkimine taeva ja maa vahele ning nende suureks paisumine rannale liginedes. Siim peab seda ilmtingimata nägema.\nKa võõraid laevu möödub vahel, enamikus meretagused, ja neist ning nende retkedest ollakse saartel huvitatud. Mõnikord tuleb laevu Ojumaalt suunaga põhja. Ojumaa laevu peatub harvasti siinsetel randadel. Olgu omad või võõrad, Siim tahab neid nende merepildile ilmumisel Kotkaneemelt silmata. Talle meenuvad suurhoonetes laevnike pajatatud lood võõraist kaubaisandaist kõrvadele ripnevate voltidega peakatteis, üle põlvede ulatuvate nahkrihmadega jalatsites ja raskeist kangaist õlamantleis, mitte sellistes, nagu saare emandad koovad meestele, vaid valmistatud riidest, mida saarlane saab Ojumaa kaudu lõunast ja kasutab kalli vahetuskaubana. Siim püüab neid võõraid oma lapsearus kuulu järgi kujutleda. Need olendid tunduvad imelikult, erutavalt lähedal, poisi vaadates laevade liuglemist roheliselt õõtsuval veeväljal.\nKord sõidab ka tema. Siim, isa Tuurhalliga neid teid, juhib kaupade vahetust ning oskab ütelda mõned veidrad sõnad. Ta ei tohi siis peljata võõraid, küllap selleks ajaks saab niisama suureks ning julgeks nagu isa Tuurhall kõige huvitava keskel. Nõnda mõteldes tekib ihk ja igatsus, pannes südame valusalt tuikama.\nSiim pingutab silmi, ei midagi. Taeva ja maa kokkusulamisjoonelt ei eraldu ühtki punkti. Lained lükkavad valgeid õhulisi vahukoormaid kalda suunas ning kajakaid tiirleb kivide kohalt üles. Siim korjab pettunult paar sinakat kivikübet, lennutades neid osava kaarega eemal veest väljaulatuvate kivide suunas. Sulpsatusest ehmub rahnudel kükitavaid linde, tõustes kisades üles ja kadudes neeme taha. Poiss tõstab ürbi ääre ning astub lausalt kaldalt vette. Kevadine vesi pole soe, külm lõikab luusse. Ema Äidi tõreleks kindlasti, kui ta teda näeks.\nSiim kujutleb end paadina ülalt põhjast, toomas kalasaaki Lindanissa. Kus linnus Lindanisa asub, pole tal aimu. Onu Urjaku juttudest mäletab niipalju, seal olla maste nagu metsa ning rohkesti kaupu küll idast ja läänest. Ning kala järele lõhnavat samuti nagu saartel. Tore oleks rannale liivast linnuseid ehitada, kuid temast suuremad poisid lõhuvad need ära, nii ei ole mõtet Liivikul mängida. Siin osutub paras tumehall kivikühm päris heaks Lindanisaks, seisab teine nõnda kangekaelselt keset klibude rägu. Poiss tüürib läbi vee kivi poole ja leiab, et rahnukamakal on üsna mõnus istet võtta. Ta ronib üles ning parajasti, kui poiss kohendab ürpi üle märgade, külmast veest lõdisevate säärte, jäävad ta silmad imestusest pärani.\nNeid on peaaegu niisama palju kui ta mõlemal käel sõrmi. Hiid see pole, teab Siim kohe, Hiiu laevastikus ei ole nii kõrget laeva. Nad liiguvad üsna kärmesti, sest natukese aja eest ei seletanud Siim ühtki täppi, mida võinuks arvata lähenevaks purjeks, ja nüüd näeb enda ees korraga tervet laevastikku.\nPoiss neelatab. Suurte keredega… suuremad saarte laevadest… Uutena ja helkivatena sõidavad nad vist kaugemale põhja. Tal pole kunagi varem olnud juhust sellisel hulgal tundmatuid laevu näha. Meretaguseid küll mõneti, aga need pole niisugused, ja omi laevu. Saarlaste laevastik kasvab iga aastaga, kõneldavat Ojumaal, ja seda kinnitab isa Tuurhall ning saare tähtsamad kaubitsejad, vanemad ja targad.\n“Meie võimutseme merel, seepärast on võõraste laevad hambuni relvis,” irvitab Küürik kurjalt. “Kes teab, mida neile kõik võib juhtuda siin karmis põhjas.”\nKavalalt pilgutavad mehed silmi.\nMeremeeste jutud on jäänud kõvasti Siimu kõrvadesse ning poiss uuditseb uusi laevu. “Hambuni relvis…” Küüriku sõnad meeldivad Siimule. Ta mõtleb jalamaid karvasenäolisele soomlastele, kel nuga põigiti suus ning karunahkne vammus üll. Soome kaupmees kohmitseb vahel kohmaka laevaga üle lahe saarteni, et nahakauba vastu lõunapoolseid saadusi tagasi viia. Maale ronides hoiab ta alati valgete hammaste vahel tugevat nuga. Tappioks hüütakse teda ja Siimu meelest on ta just hambuni relvis, nagu Küürik ütleb võõraste kohta, ja küllap neil suurtel laevadel asub palju niisuguseid Tappiotaolisi mehi. Kas purjetajad tulid Ojumaalt? Paik, mida Siim tunneb paljude lugude järgi merd kündnud meeste suust. Ojumaa olla samasugune maa meres nagu Suursaare, ainult suurem ja inimesed teised ning laevu liigub seal enam kui saare ümber. Ojumaa elanikud sarnanevad rahvale meretagusel maal, teab isa Tuurhall jutustada. Isa oskab nendega isegi kõnelda ning see on naljakas Siimu meelest. Seda pole palju, ütleb isa ise, aga Siimule tundub keeruline pelk mõte, et võidakse kõnelda teisiti kui Suursaarel, seda ei oskaks tema eluilmas.\n“Mereretked õpetavad,” hajutab isa harilikult poja kahtlust. Jah, isa lapsepõlves olevat neil olnud paar orja, pärit meretaguselt maalt. Ojumaa kaudu olevat orjad rikkaliku tasu eest vabaks ostetud. Need olid suursugused vangid, muidu poleks nende eest sulahõbedat makstud. Meretagustest orjadest peab isa Tuurhall ja ka teised saarlased lugu.\nJuba kaovad purjed poisi silmist neemel asetsevate puude varju. Siim kobib kivilt maha ja sulistab uuesti läbi vee vee kalda poole. Vilkalt, täis õhinat, jookseb ta tuldud teed tagasi.\nAvar õu kubiseb rahvast. Suured ja väikesed vaatavad avavee poole. Ka siit on hea silmata merel toimuvat, kuid Siim ei armasta õuelt vahtida. Siin võib igaüks ta kinni nabida ning midagi tegema panna. Kotkaneeme seevastu on kallis rahupaik… laevade riik… uneluste hõbemaa, kuhu tema. Siim, võib jääda määramatuks ja segamatuks ajaks ning kuhu talle naljalt järele ei tulda.\nTäna viib kogu Ärtlimäe pere õuel ja vana Ürthallgi kangetel luuvalust vaevatud liikmetel pole põlanud ulualt lagedale kobimist. Vanamees silmitseb altkulmu merel liikuvaid sõidukeid, ripsmeteta laugude all ergalt vilgas vihkamistuluke. Siim astub vanaisa kõrvale, näeb tuules lipendamas ta valgeid, õhukeseks kulunud juukseid, mis heledamad õlekarva õlariidest. Ta näeb vanaisa kitsaid huuli liikuvat hallide habemetüügaste vahelt hambutu suu kahisedes: “Ära lõikavad… ära lõikavad…”\nMerelt paistab tuttav pilt Kotkaneeme juurest – suured hiigelpurjed. Siim ei mõista vanaisa lausutud sõnu, aga ta tajub, et ta on kurjalt sünge. Teised õuel asujad seisavad vaikides ja tummas imetluses, kuni purjed kaovad vaatepilti varajavate rannakäärude taha.\n“Need ei peatu siin,” katkestab vaikuse onupoeg Soom. “Päris uut sorti laevad, kohe kõrgemad teised ehituselt…”\n“Peame ise hakkama niisuguseid tegema,” kõmistab Ürthall, “muidu võetakse mereteed käest ja mis elu meil siis enam!” Ta liigutab pahklikke sõrmi, nagu tahaks otsekohe asuda uute laevade ehitamisele.\nEma Äidi abilistega siseneb hoonesse ja tüdrukud alustavad kilgates jooksu õue nigelaks kulunud murul. Ka mehed lähevad laiali, ainult onupoeg Soom heidab heledate kulmude alt vanaisale randlase rahuliku pilgu. Siis lausub ta venivalt: “Pole tarvis suuremaid… omad hulga etemad. Meil küllalt head laevad, neid tuleb teha rohkesti, et meri kubiseks nagu sipelgatest. Tuule abita ja tuulegagi liiguvad suured hulga kohmakamalt. Ja hakkavad võõrad neid siin liialt liigutama, eks siis põletame otsast vähemaks.”\n“Põletame,” uriseb vanaätt, “seda on kergem mõtelda kui teha,” ning vanaisa silmadeni rippuvad kulmud vajuvad pahuralt alla.\n“Leiama nõu,” venitab Soom ükskõikse näoga merele vaadates. “Küürik manab kindlasti, kui need Novgorodi peaksid sõitma, aga ega Küürik, kaval puuk, juba saagirõõmu neile jäta.”\n“Pea suu, poiss! Küüriku asjad pole tuultele tõukamiseks!” käratab vanaisa tigedalt.\n“Ma niisama,” ühmab Soom.\nÜrthall ei sõna rohkemat. Ta võtab Siimul käest ning astub vähema lapselapsega hoone poole. Siimu ängistab äsjane mõistmatu jutt. Ta aimab võõrastest laevadest saarele halba, kuna täiskasvanute nägudelt hoovab murelikkust. Samas sähvatab poisi peas uuesti Kotkaneeme. Ta unustas jääda sinna pikemaks. Ehk kerkib Hiid just praegu vetevälja sülelusest, ja tema veab siin jalgu vanaisa järel lävepakul.\nVanaisa astub poisikesega suurhoone madalasse tuppa. Pikalt palklaualt paistavad ema Äidi ja tüdrukute poolt valmistatud road. Seal lebab kandilisi mustjaid kakke, tukkidel söeks kõrbenud mõru koorega, laiadel puualustel lihapoolist ja kala ning kappades piima. Siim leiab meeldivalt lõhnava roa munadest ja kivide vahel jahvatatud jahust, aga kohe on ka õed jaol, kes Siimu meelest lausa tülinaks ja nuhtluseks. Täna pole poisil suurt tahtmist neid juustest rebida, tõugata või näpistada, sest vanaätt võtab laua äärest istet. Tema kurja pilku kardab Siim, seda luust-lihast läbitungivat pilku, millest ehk kangemat võib näha merelt tulnud meeste silmist. Poiss ei tee suurt välja, kui tüdrukud tema toiduosast haaravad. Ta meeltes kihutavad laevad täispurjedes põhja.\nKolm päeva igal vabal hetkel peab Siim veel Kotkaneemel kannatamatult ootama, siis on Hiid korraga seal. Ta lapsesüda hõiskab rõõmust, leides laevad hommikuses päikesesäras juba üsna koduranna lähedal.\nMaa, veel niiske ööhõngust, laseb kevadisel mullal ja rohul lõhnata varase hommiku värskuses. Kajakad kriiskavad erksalt ja mereväljal liiguvad pidulikult laevad. Pole tuult prujedes, seepärast sõudjad tõmbavad aerudega kärmesti, et jõuda peatselt randa.\n“Hiid! Hiid!” hüüab Siim täiesti jõust arutumalt ja pistab jooksu. “Hiid! Hiid!” kõlab ta hääl viimaks Ärtlimäe väravalt.\nSoom on teda kuulnud. Juba ta võtab seinalt suure sarve ja puhub. Nüüd kostab ka teisi sarvi ümberkaudu… lähemalt… kaugemalt… heledamaid… kumedamaid. Siimu valdab õnnis ärevus, aga ta ei lähe enam joostes, vaid väärikalt sammudes hoone suunas, kust ema Äidi tüdrukutega sarvheli peale välja tuleb. Ema vaatab pojale vee veeredes laugelt. Poiss keerab silmad kõrvale. “Hiid on tulnud,” ütleb ta. Kui ema vaid nüüd ei nutaks!\nInimesi tõttab kokku siit ja sealt, üle nurmede, üle rannaliiva. Nad valguvad sadama suudmesse, et tervitada tagasisaabunud kalleid omakseid, sugulasi, sõpru, et kuulda kaugeid uudiseid ning näha võõrsilt toodud kaupu. Mõned päris jooksevad, nii on neil rutt varuks, ning mõnel naisel on koguni liud või mõni muu tarbeese kätte ununenud.\nKui Ärtlimäe pere omakorda sadamasse jõuab, leiavad nad ees juba hulga rahvast tihedas murrus kaldaserval. Kõnesumin liitub nendega täis elevust, kilkeid ja hüüdeid ning paljud lehvitavad käsi. Kõik tahavad sündmusest osa saada. Kevadpäike kiirgab silmipimestavalt merepinnal, ta eredad laigud kõiguvad igal lainelõigul, muutes kaldaäärse toretsevalt hiilgavaks. Ja kuigi on vaevaline helendusse vahtida, ei hoolita sellest põrmugi. Tuleb küll seista terve hommikupoolse aja, aga neil jätkub seks kannatlikkust. Väikesed manguvad vanemaid, et neid kätele tõstetaks. “Me tahame laevu näha, laevu!” hõikavad nad.\nKõrgkünkal ootab Küürik koos Suursaare vanema ja teiste laevnikkudega. Küürik, pikk, laiaõlgne mees, kel oravakarva juuksed raskete salkudena ripuvad kaelani ning ruske habemevoog tulitseb lõualt, hoiab kõrge lauba alt kiirgavate kurjade silmade pilgud pidevalt saabuvatel laevadel, ka siis, kui ta kõneleb teistega. Üle ta halli ürbi ripub sinine õlariie laia raudse kinnisega. Randlase tugev käsi toetub puust odavarrele. Otse Küüriku kõrval seisab Kalevard, pruunides juustes ja habemes kohati hall helk. Kalevard pole ainult saare ülik, vaid ka laevade looja. Tema juhib ehitamist Uhu-Liivikul ning kaubavedu lõuna poole. Saare varakama mehena omab ta hulganisti emandaid, rohkesti peret, sulaseid ja orje. Vanem viibib tihti Kõrgkünkal ja kindlasti sel juhul, kui laevad saabuvad tagasi kaugematelt sõitudelt. Praegu silmitseb ta kogunenud rahvahulka, ise Kävardiga elavalt juteldes. Seal asub veel teisi tähtsaid mehi vanema ümber, nagu Viherjas, Oraneem ja Uikluu. Nende kandilised, tugevad näod, tuulest ruskeks parkunud, raamitud heledate või valkjate juuste ja habemetega, kannavad karme ilmeid ja teravaid pilke, suunatud mere helendusele ning üha lähemale nihkuvatele laevadele.\nSiim, väikemees, poeb jalapaaride vahelt, võitleb läbi kuuhõlmade ning otsib pääsu esimeste ridadeni. Viimaks saavutab ta selle. Ka laevad on juba niivõrd lähedal, et silm seletab sõudjate päid. Siim näeb paari meest seisvat harkjalu esilaeva ninas, üks neist on isa Tuurhall.\nRahvas ümberringi häälitseb üha valjemini.\n“Nad tulevad!” hüütakse.\n“Kuhu siit enam jääda… ” heidetakse naljaks. Sõnad mattuvad üldisesse hõiskesse, sest esilaev tüürib sadamavette.\nLaevalt tulevate meeste nägudel seguneb rõõm väsimusega. Nende ümber sulgub tihedalt rahvahulk ja püüab neilt viimast erksust.\nPole lootust pääseda kohe isa ligi, teab Siim ja ta ei püüagi seda. Praegu osutub põnevamaks kõlkuda palktaladel laevade läheduses ja uuditseda kõrgeid kaste ja suuri nahkkotte salapärase sisuga.\nVanem Kalevard Küüriku ja teiste tähtsatega tervitada esimesi laevalt tulijaid ning ütlevad, et Tuurhalliga tahtvat nad kohe nõu pidada. Tugevana, turjakana astub kange Tuurhall neile vastu.\n“Jäid mõnevõrra hiljaks tagasitulekuga,” ütleb Küürik mitte just sõbralikult.\n“Kaup pidas kinni,” vastab Tuurhall lühidalt.\n“Kangaid tuli oodata,” lisab vähemat kasvu mees Tuurhalli selja tagant.\n“Jään hiljaks Laadogale,” uriseb Küürik. “Taanid on jälle meie laevateedel, sedakorda uute, suuremate alustega. Alles mõned päevad tagasi möödusid saarest. Hambad läksid vihast risti… kas siis kimbutamised siin aina tühja jooksevad!”\nTuurhalli silmadesse tekib väsimustuhmjuse asemele järsku odaterav pilk.\n“Ei need olnud taanid, ka meie nägime neid. Hoopis uuest linnast nimega Lüübek. Saksid tahtvat põhja kaudu vene vürstidega kaubasidemeid sõlmida.”\nKüürik põristab tigedalt: “Rongaparved… ei jäeta ikka veel püüdlemist Laadogale!”\n“Kuhu siis sinu arvates suunduvad teed siin Soome vetes?”\n“Või Lüübekist…” imestab Kalevard.\n“Neetud! Lõunapoolseil pole üldse mingit õigust jaomeheks tulla!” kähistab raevunud Küürik.\n“Kas küsitakse õigusest,” jätkab Tuurhall. “Kuulsime uudist Ojumaal, relvade laadimisel… Susi söögu, mõtlesime kohe, näe, nüüd läheb Raudkulli last idast nende nahka. Ega algul teadnud arvata, et need uued suured siis üles põhja hakkavad purjetama… lõunapoolseil ju tavaliselt Ojumaa kaudu tagasitee või Liivimaa jõe sihis…”\n“Arvata,” mõnitab Küürik, “ega su ajud pole ussitanud – tuleta meelde kõiki neid taane ja sakside laevaäbarikke, mis siinsetes vetes ära kaotanud. Leiad lõunas pisut maste püsti… teada, et tulevad!”\nTuurhall vastab teravalt: “Lõunas on alati maste püsti, sealt aetakse kaubateid mustade maani.”\n“Ja püütakse siiapoole,” jätkab Küürik ebasõbralikult, “sest hõbedat veereb Novgorodis.”\nKalevard kuulatab meeste kemplemist, kokkusurutud huuled kitsad õhukesed ribad. Ta uhke nina mõlemal sõõrmel mängleb kerge ärritusvärin.\n“Tuurhall, oleksid jõudnud veidi varem tagasi, oleksime sõudnud kasvõi käed otsast, et enne neid päral olla,” sõnab nüüd Uikluu, kes sedakorda koos Küürikuga tahab idaretkest osa võtta.\n“Varem,” lausub Tuurhall rahulikult, “siis poleks teil leidunud küllalt kaupa kaasa viia. Saime rohkesti kangast, relvi ja soola… nende järele pidime ootama. Varem! Kas pidime tulema tühjalt tagasi?”\nKüüriku silmad helgivad nagu puretud hundil. Ta tunneb olukorra lootusetuses võimetut viha. Neetud suured laevad! Kindlasti ääretasa koormatud sama kaubaga, mida just praegu nii ohtralt lebab Hiiu madalatel põhjadel. Lisaks vihale ja sapisele meelele süüdistab ta auväärset Tuurhalli, kel küllalt vaeva olnud jõuda parajalt koduvetesse. Õige süüdlane aga viib nahakaupa idast läände ja kihutab parastavalt mööda saarte kividest. Neid oli sedapuhku nii rohkesti, neid võõraid, pole mõtet piirata, endal tuleks palju kaotusi. Kuid ta peab midagi tegema Suursaare laevastiku ja eluõiguse nimel. Küürik kuulutab oma südame raskeid lööke märatsemas paisuvas vihas ja tas küpseb samaaegselt kindel mõte: Raudkull sõidab välja nii kiiresti kui vähegi võimalik ja küllap sest tuleb õige abi. Ei ta jäta sõitu sedapuhku sügiseks, nagu soovitas vanem Kalevard. Seniks jõuavad võõrad endid koguda järjekordseks saamakäiguks itta.\nKähedalt kostab Küürikult järsk käsk: “Laadida!”\nTuurhall jahmub ja vaatab Küürikule arusaamatuses, samuti juuresolijad.\nKuulsid nad õieti?\nKalevardi kulmud kerkivad kõrgele nagu kajaka lennus tiivad.\n“Laadida! Jalamaid!” Karmilt ja vastuhakkamist sallimata kostavad sõnad uuesti meeste kõrvu.\nSiis ütleb Tuurhall esimesena, ta ütleb seda vaikselt: “Oleme liiaks väsinud.”\n“Jääd koju puhkama, meie aga asume pikemale teele kui oli sinu sõit,” lõikab Küürik Tuurhalli sõnad suust. “Saate abiks noorukeid ja läkitan sõna Uhu-Liivikule, et säästa aega ja jõuda nende meeste tööga, kes sealt tulevad lisaks. Peate laadima, tahan kiiresti välja sõita! Kiirusest oleneb palju! Tehke kärmesti! Iga päikeseviiv on kallis ja lõhnab nahkade järele!”\n“Sa ei jõua neile järele ega neist ette,” ütleb Kalevard, hääles etteheide.\n“Jõuan teha, mis mu kohus.”\nMeeste teravad pilgud ristuvad ja Küüriku tahe võidab.\n“Laadida!” annab Tuurhall valjuhäälselt nõusoleku.\n“Laadida!” rändab üleskutse mehelt mehele. Naised ja lapsed taanduvad, et anda laevnikele ruumi. Väsinud merelised heidavad pahuraid pilke, aga nad kogunevad.\n“Tohoo sõgedust… ei anta enam mahti uneeitegi magatada!”\n“Ei lasta varvast laevast maha pista, et puhkaks ja ajaks mõne sõna omadega juttu… Kes kohe peale sõitu laadida jaksab!”\nRämedaid hääli paiskub kurjustadest õhku. Kuid käsk on käsk, küllap vanema enda suust, ning meestel tuleb silmad hoida kasvõi pungis, et laud peale ei langeks.\nTuurhall jagab korraldusi. Noorukeid rannasulast saabub appi, sõidul liialt pingutanuid lastakse siiski minna koju. Kohale tõttab ka Mütt Uhu-Liivikult salga tugevate töömeestega. Poisikesed viisid teate, laevade laadimine olla kiire. Mügerikud kotid ja nurgelised kastid ootavad. Mütt, Saalep ja Varp asuvad koos teistega esimeste laevade juurde, sest viimaste laevade kaup on määratud saare asukaile endile.\nEsilaevade lebab rohkesti Ojumaa kaupa, relvi kastides: laadung hõbedaselt haljendavaid mõõku, nupud käepidemetel, imevärki võõbatud kaitsekilpe lindude või loomade kujudega, odade teravatipulisi päid, rinnakaitseid. Kogu toredus kiliseb, kõliseb ning kilgendab medalvette tõmmatud laevadest nende kõrval asuvaile, Hiiu laevadest pikemaile Raudkullidele kantuna.\nPeaaegu põlvini vees seisavad vanem Kalevard ja Küürik ning hindavad silme eest mööduvat kaupa. Nende seljataga kaldal sirutab rahvamurd kaelu.\nRelvad laaditud, hakkavad mehed tõstma imelikke pakse mütsakaid ja inimesed rannal arutavad, mis need võiksid küll olla? Kummalistes värvides ning viirgudes ringlevad neil kirjad. Kangaste jaoks liialt jämedad, meenutavad mütsakud pigemini nahkasid. Kust küll seda liiki esemeid ning milleks võiks neid kasutada?\nUmbusklikult puurivad Küüriku silmad uudisesse. Ta viipab Tuurhallile, et too lähemale astuks. Ta tahab aru pärida.\n“Kuule, mis imeasju sa oled kaasa toonud? Näivad suurtena, rasketena ja kasutuina. Soola oleksid võinud nende asemel võtta.”\n“Kallis värk,” seletab Tuurhall. “Pärit kaugelt lõunast ja Ojumaa müügiuudiste järgi ida-aladel meeli hõrgutav kaup. Neil võib lamada, istuda, talvepakases end nendesse keerata.”\nKüüriku ilme muutub järjest kannatamatuks Tuurhalli jutustades iseäralikust kaubast, mida käsitsevad sajad, sajad käed valmistamisel, sõlmides neisse eredaid lõunamaa värve. “Ostsime kallilt ja tuleb müüa kallimalt. Laevatäis nahku pole palju ühe niisuguse eest,” lõpetab Tuurhall.\nKüüriku uriseb habemesse. Tuurhall on sisseveetud vennikene! Küürikule ei meeldi too kirju kaup. See peaks olema lausa sõge, kes ohverdaks laevatäie nahku, et kükitada ühel niisugusel. Nahad ise on ilusamad, soojemad ning pehmemad kõigist asemealustest. Tuurhall on olnud sedapuhku pöörane. Miks ei võtnud ta enam soola! Soola vajatakse alati kahel käel. Temal, Küürikul, lasub praegu liiaks muret ning viha meeltel, et veel lisaks kaupade üle ärrituda. Leiab ehk õnnekombel mõne lolli, kes annaks nende eest nahku. Palju neid küll kaasa ei võta pole vaja üleliigset rasket lasti ja ta peatab mehed, et katkestada uut liiki esemete ülekandmist. Siis selgub, et kallist kaupa ei olevatki rohkem ja järgnev käik kuulub soolale. Küüriku sünge nägu selgineb. Tänu jumalatele! Tuurhall osutub siiski ettevaatlikuks, ei ta kraabi kokku ülearust, nagu armastas vana Kikkaneem teha. Säärase kauba juures pidi kahtlema. Sealt väga kaugelt lõunast toodi põhja poole ainult imelist head kangast, kõik muu oli enamalt jaolt praht, mida põhjapoolsetes sadamates kergeusklikele petukaubana pakuti. Eriti kibedaks mäelestuseks jäid kord nahkade vastu toodud lehvikud ja suled. Kikkaneeme paatides. Ei pehmendanud seda nali, mida saare elanikud said, vaadates Kikkaneeme lebamas, kui ta laskis end orjadel lehvitada, et näidata kõigile, kuis kaupa kasutada.\n“Kas meil siin saarel veel tuultepuudust! Mine ranna äärde, küll põhjatuul paremini su habet sasib kui too tilluke suletutt!” hüüti talle saarlaste poolt. Ja idaaladel müütati Kikkaneeme sulist kaupa üsna odavasti, kuna seal oli tuultepuudus samuti tundmatu. Kaugete maade kaubaga oli niisiis parem ja targem olla ettevaatlik, kui ei tahetud kahju saada.\nMehed tõstavad turjale nahkseid soolakotte. Üksteise järel väheneb Hiiu laevade koormus ja täituvad Raudkulli lamedad põhjad. Relvad, hõbe, sool, nahk ja kangad on kaup, mida Küürik hindab. Sool ei tohi olla vees ligunenud, samuti peab teisi aineid ja esemeid mere embuse eest hoolega hoidma. Tormid toovad sageli meestele muret, kuidas kastid või nahkkotid vastu panevad lainete pidevale uhtmisele.\nKüürik tunneb hästi teed Laadogalt Novgorodini, tarvitades vajaduse korral kavalust ja julmust retke õnnestunud läbiviimiseks. Sealsetel kaubateedel talutakse enam-vähem meretaguseid ja soome retklejaid. Kõiki, kes tulevad Ojumaast altpoolt, lõunast, vihatakse surmliku vihkamisega. Lõunas omatakse laia suurvett ümberringi, mis otsivad nad siia üles! Kaubad lähevad niikuinii üle Ojumaa või meretaguste kaudu nendeni, selle eest hoolitsevad põhja asukate laevastikud isegi ja lõunapoolseil ei tohiks olla asja võõrastele saagialadele. Neid läheb siinseis vetes kaotsi, teab Küürik. Las õpivad austama õigeid peremehi!\nArvatavasti enne päikese loojakut jõuab Raudkull asuda teele, sest päike asub praegu keskpäevas ja mehed tassivad juba kangaid. Osa rahvast lahkub sadamast igapäevase tegevuse juurde ning enamik Tuurhalli meestest vabaneb, et minna väsimust puhkama. Tuurhall ise viibib veel kohal, samuti abiks tulnud mehi, sulaseid ja orje, lõpetades viimaste, väljaveoks määratud kaupade ümberlaadimist. Laevad saartele määratud kaubaosaga jäetakse tänu puutumata, nende tarbeks järgnevad rahulikud päevad.\nKari lapsi rannal mõistab, et midagi on teisiti, kuna laadimine algas kohe laevade saabumise järel. Tavaliselt lebavad need täiskoormas mõned päevad ja isad viivad poegi laevadele saabumise järel. Tavaliselt lebavad need täiskoormas mõned päevad ja isad viivad poegi laevadele, kuid sedapuhku näib oodatud lõbu lastele luhtuvat. Siimu nägu venib üsna pikaks ja peaaegu pisarais silmad vaatavad isa sõidukite saagi kadumist Raudkulli hõlma. Praegu ei aita töinaminegi meremeeste sabas.\n“Mõni jääb üle!” rõõmustab poiss uuesti, nähes mehi tulevat veest ära.\nKalevardi vahid vahetuvad sadama künkal. Alati on seal valve, ka siis, kui rannikul on vaid üksikuid laevu.\nVäsimusest halli näoga Tuurhall teatab: “Kõik on korras!”\nKalevard pöördub nüüd Küüriku poole ning küsib tasa: “Arvad, et targem on minna kui oodata?”\n“Targem,” vastab Küürik.\nVanem asetab käed kogenud merehundi õlgadele, soovides jumalate õnnistust ning mere ja tuulte abi teekonnale kaasa.\nKüüriku kurjad silmad kohtavad kindlalt vanema terassinist rahulikku pilku, siis pöördub ta sõnalausumata ja astub rutakal sammul Kollaneeme poole, et korraldada väljasõitjate kogunemist. Kalevard ja Tuurhall vaatavad temale järele, üsna aukartlikult vaatavad nad, sest need on kangemad mehed saarelt, keda idateekonnad juhtideks küpsetavad, Küürik kuulub siinse suure ja julma jõu hulka.\nTuurhall märkab viimaks, et poeg Siim seisab ta ees, vahtides sinisilmi üles ta poole. Rammetusest hoolimata tõstab Tuurhall poisi kõrgele õlale, nii et too heameelest naerab.\n“Kas toome su saagi laevalt ära, Siim-poeg?”\nPoiss ei saa rõõmu pärast sõna suust, sest Tuurhall astub uuesti merre. Vesi ulatub juba isa niueteni ta nahkse ürbi ümber. Asetades poisi laeval asuvale kastile, ise servast hoides, lennutab end Tuurhall kärmesti ja kergelt üle ääre. Seni kui isa kobab nahkade aluseid, teeb Siim käike laeva sõudepinkide vahele ja viipab rannal kadetsevaile mängukaaslastele. Isa hüüde peale pöördub poiss tema juurde tagasi. Tuurhallil on ühes käes kokkukeeratud komps ja teises… Siim ei usu silmi… isa teises käes haljendab uhke mõõk.\n“See on sinu jaoks, Siim,” ütleb Tuurhall relva pojale ulatades. Siim osutub kingiga päris ühepikkuseks ja kogeb esmakordselt, et ka rõõmust võib nutt peale tulla. Kahe käega peab poiss relva hoidma, ja kui isa teda uuesti õlale võtab, aitab Tuurhall mõõka kinni pidada, et see lapse kätest merre ei libiseks. Nõnda tulevad nad tagasi rannale, kus Kalevard veel Müta ja Saalepiga kõneleb.\n“Ennäe võidumeest!” ütlevad mehed Siimu silmates. Uhkelt seisab poiss vanema ja Tuurhalli vahel sadamasuudmel, hoides kahel käel kinki. Ta kuuleb ja ei kuule meeste arutlust Raudkulli peatsest ärasõidust. Mõõga haljust silmitsedes rõõmustab süda pööraselt ja see kestab, kui nad isaga jätavad seljataha sadama sügavaroheka vee ning selle pinnal hiigellagledena lebavate laevade kered.


Naelutamisvõtted - Tööriistad ja töötuba - 2021\nKüünte küünelakk pole ainult valmisoleku, eesmärgi ja hoosõidu küsimus. Sisenevad muud elemendid, näiteks küünte suurus, nurk, milleni see liigub, ja ühendatavate tükkide olemus. Näiteks näo naelutamise eeliste ja varvaste naelutamise eeliste mõistmise osas on paljudel inimestel palju õppida. Siin on mõned küsimused ja võimalused, mida tuleks kaaluda.\nKüünte suurus. Üldine rusikareegel on see, et ühe puutüki teise külge kinnitamiseks peaksite kasutama naela, mis on naelutatud detaili paksusest kolm korda suurem. Kuigi see on hea lähtepunkt, pole see kogu lugu.\nKui küünte läbib teise detaili, on korda-kolme pikkune küünte pikkus liiga pikk (välja arvatud juhul, kui naelutatakse nagisse). Veel üks kaalutlus, eriti viimistlustööde tegemisel, on lõhenemisvõimalus. Need tekivad kõige tõenäolisemalt läbi terade naelutamisel ja põhjuseks võivad olla liiga suured küüned.\nVäike praktika, kogemus ja kui te pole kindel, siis mõned katsetused vanaraua tükkidega annavad teile teada, mida peate üksikjuhtudel teadma.\nHaameri suurus. Valige ka oma haamer korralikult, sobitades vasarapea kaalu ja kuju tööga, mida teete. Väikesi naelu on kergem haamriga naelutada ja suuri naelu on väikeste haamritega raske juhtida. Hästi tasakaalustatud, 20 untsi suurune haamriga haamer täidab kõige laiemat valikut ülesandeid.\nNäo küüned. See on algeline naelutamine, mille õppisime kõigepealt. Seda saab kasutada väga erinevates olukordades, kui nael juhitakse tooriku otse teise detaili külge. Näoga naelutatud liigendid pole eriti tugevad (eriti kui kinnitatavad toorikud on üksteisega risti), kuid tehnika on kiire ja lihtne.\nVarvaste küüned. Varvaste naelutamine tekitab seevastu tugeva liigese. Selle tehnika jaoks on vaja küünepaari, mida juhitakse 45-kraadise nurga all. See ei sobi kõigile vuukidele, kuna ühe tooriku tera peab olema teise suhtes nurga all.\nKüünte naelutamine. See tehnika sarnaneb varba naelutamisega, kuna hõlmab küünte kallutamist kallutatult. Naelutuspaarid või küünte komplektid vahelduva nurga all tugevdavad naelutatud liigest. Sel juhul on aga naelutatud tahvli nägu (mitte tahvli vastasküljed).\nPime naelutamine. Keele ja soonega lauad on pime naelutatud. Nael juhitakse tahvli keelesse umbes 45-kraadise nurga all. Seejärel libistatakse järgmise tüki soon üle keele, varjates küünte.\nKlinni naelutamine. Varem levinud tehnika, tänapäeval kasutatakse seda harvemini. Ühendatud tükkidest juhitakse läbi haarduv (või kokkukeeratud) nael, väljaulatuv ots on painutatud ja naelutatud täiendava hoidejõu saamiseks. Tavaliselt tehti seda tehnikat kasutades lamedaid uksi, mis viis klišee juurde “surnukehana surnuna”.\nPilootaugud. Kui töötate lehtpuuga või naelutate selle õhukese tera lähedal mõnda õhukest puitu, peate puidu lõhenemise vältimiseks kõigepealt puurima piloot augu.\nCopyright 2021 \_ Majapidamisremont - näpunäited \_ Naelutamisvõtted


Ehitusinfo :: Ehitusest kõik ja enamgi! | Jaanuar 2008 | Türisalu panga kõrvale kerkib puhkekeskus\nTürisalu panga kõrvale kerkib puhkekeskus\nOÜ Bonnard Kinnisvara plaanib Harku valda Türisalu panga kõrvale rajada puhkekeskuse, mis moodustaks koos vallavalitsuse poolt arendatava platvormi heakorrastamisega tervikliku projekti.\nPuhkekeskuse projekt on detailplaneeringu koostamise ja keskkonnamõjude hindamise faasis. Toimunud on ka arhitektuurne ideekonkurss, mille võitis Kauss Arhitektuur arhitektid.\nOÜ Bonnard Kinnisvara projektijuht Jaan Tõkke sõnul annab arendaja endale aru keskkonna unikaalsusest miljööväärtusest. "Oleme leidmas vallaga ühishuvi, meie mõlema eesmärk on korrastada Türisalu pank, millest võidavad nii avalik kui erahuvi, teisiti seda projekti ei saagi teha," lausus Tõkke.\n"Vallas on toimunud avalik arutelu ning senine vastukaja on olnud positiivne," lausus Tõkke.\n"Türisalu panga külastaja jaoks jääb kõik endiselt avatuks, samas paraneb oluliselt heakord ning turvalisus ning kuna ehitus -projekt jääb peamisest platvormist veidi eemale - keskmisele tasandile, mis on väljaspoole Türisalu maastikukaitseala, ei kahjustu ka mingil määral unikaalne vaade, samuti on arhitektuurne lahendus igati sobiv," märkis Tõkke.\n"Kui kunagi oli jutuks sinna limonaadikioski ehitamine, siis nüüd võivad külastajad saada väärika ja tervikliku puhkekeskuse, mis on avatud kõigile," tähendas Tõkke.\nHoone lõplik maht määratakse detailplaneeringu koostamisel ning peale seda ideekonkursil võidu pälvinud töö edasiarendusel. Detailplaneeringuga määratakse maksimaalseks brutopinna suuruseks 9000m². Detailplaneeringu koostab Arhitektuuribüroo Hoerdel OÜ.\nOÜ Bonnard Kinnisvara juhtimisel on 2005. aastal valminud Harku valda Suurupisse Arhitektibüroo Emil Urbeli poolt projekteeritud Mäeranna elamukvartal.\nLisaks on OÜ Bonnard Kinnivara restaureerinud Tallinna vanalinnas Pikk tn 42 hoone ja Pärnu kesklinnas arhitekt Olev Siinmaa poolt 1930-ndatel projekteeritud funkvilla. Hoone on pärjatud mitmete autasudega, nende seas nimetati see 2006. aastal parimaks restaureerimise objektiks Eestis.


Eemaldage valu vaikestes liigendites. Valu randmes - Lülisammas\nEemaldage valu vaikestes liigendites. Valu randmes\nKui see ilmneb vigastuse tagajärjel, on nakatumine võimalik. Meningiit Nakkushaigus, mis põhjustab aju limaskesta põletiku arengut. Tasakaalustatud toitumine ja ülekaalu vältimine on äärmiselt olulised. Mitu aastakümmet võib see kulgeda ilma kaasnevate sümptomiteta, avaldub tuikajana peas ilma valu.\nDiagnoosi tegemiseks vajate professionaalse ortopeedilise kirurgi abi, kes palpeerimise ja vajadusel MRI või ultraheli abil kinnitab seda või eitab seda. Ravi valitakse diagnoosi põhjal, kuid igal juhul on see vajalik. Mortoni neuroomi kaugelearenenud staadiumile on iseloomulik krooniline valu, jalgade põletamine ja tuimus isegi puhkeolekus.\nValu aistingud põletuse kujul, mille lokaliseerimine langeb varvastele, põhjustades soovi kingad võimalikult kiiresti eemaldada, võib olla Mortoni neuroomi sümptom. Üks diagnoosi kinnitusi on ebamugavustunde täielik kadumine lühikese aja jooksul pärast kingade eemaldamist.\nPsoriaatilise ja reaktiivse artriidi, samuti podagra sagedamini meestel puhul on kõige iseloomulikum valu suurtes varbades. Ülejäänud varbad võivad põletikuliseks erinevates kombinatsioonides ja variantides psoriaatilise artriidiga harvemini või reumatoidartriidiga.\nSuurt varvast mõjutavat osteoartriiti nimetatakse sageli kõnekeeles podagraks, kuid sellel haigusel pole podagraga mingit pistmist.\nNaiste artroosi põhjus on kitsa varbaga kingade pikaajaline kandmine. Jala kõrvalekalde tõttu väljaulatuv luu saab liigse trauma jalatsitega hõõrumise tõttu ja järk-järgult deformeerub.\nEemaldage valu vaikestes liigendites sõrmede mõnel või kõigil korraga valge varju omandamine, millega mõnikord kaasneb valu sõrmedes ja eriti füüsilise koormuse jooksmine, kõndimine, treppidel ronimine jne tagajärjel või hüpotermia ajal, Eemaldage valu vaikestes liigendites sageli veresoonte haigust ja kui täpsem, siis jalgade arterid. Riskifaktoriteks Bykovi segu artroosi raviks meessugu, vanus üle 30 aasta, suhkurtõbi, suitsetamine.\nNende haigustega kaasnevad sageli valulikud aistingud jalgades või ühes jalaslokaliseerunud jalgades, sääreosas, sõrmedes jne. Sõltuvalt sellest, kui anumad on ummistunud, võivad muutused tekkida nii nahas kuivus, Eemaldage valu vaikestes liigendites kui ka küüntes kiud, rabedus.\nLisaks on võimalik juuste väljalangemine jalgadel kõige märgatavam meestelsuurenenud tundlikkus madalate temperatuuride suhtes. Mortoni neuroomiks nimetatavat haigust tuntakse ka plantaarse fastsiidi vastu. Valu sõrmede lobus on lokaliseeritud. Valu põhjustab suurenenud surve närvile.\nNaiste seas on see haigus viis korda tavalisem kui meeste seas. Närvi kahjulike mõjude krooniline iseloom põhjustab selle paksenemist ja suurenenud tundlikkust. Plantaarse fastsiidi peamised sümptomid on valu. Valu lokaliseerimine - teise, kolmanda või neljanda varba lobus.\nKaalude kandmine ja ka kõndimine põhjustavad suurenenud valu. Valu võib ilmneda vasika või teiste sõrmede suunas.\nJalade ja varvaste tuimus, samuti valu kõndimisel võib varvastel olla põhjustatud diabeedist. Sageli on selle diagnoosi korral kaebusi jalgade põletustundest, eriti süvenenud öösel. See on tõendus vaskulaarsetest probleemidest, samuti närvilõpmete hüperaktiivsusest. Kõige tavalisem sissekasvanud küünte välimus jala varbal. Sissekasvanud küüntega võivad kaasneda tugev valu, turse, punetus, infektsioonid.\nKõvenemiseks nimetatakse surnud rakkude kasvu, mis kõveneb ja asub jalgade nahal. Kõvenemine võib toimuda kandadel, varvastel või suurel varbal. On kõvendeid, millel on juur, mis tungib sügavale naha sisse ja mida nimetatakse südamikuks. Selline kõvendamine annab inimesele palju ebamugavusi. Ravimid varbavalude jaoks Enne arsti poole pöördumist ja põhjuse väljaselgitamist saab valu ja põletiku leevendamiseks kasutada järgmisi ravimeid nii salvi-geelides kui ka tablettides Diklofenaki müüakse nimede all Orthofen, Voltaren, Diclofen, Diclonac, Diclonate, Dicloran, Diclobene, Rapten, Naklofen, Arthrosan jne.\nIndometatsiini müüakse nimede all methindool, indomine, indotard, indobene, reumatin, inteban jne. Ibuprofeen on osa ravimitest nurofen, brufen, bohinet, burana, reumafen ja butadioon on osa reopiriinist ja pürabutoolist. Piroksikaam on saadaval pürokaami, roksikaami, püroksi, erazoni preparaatide kujul ja lornoksikaami müüakse nime all Xefocam.\nKetorolac on saadaval ravimite kujul Ketorol, Ketalgin, Dolak, Adolor. Jagage uut teavet sõprade ja tuttavatega järgmistes kohtades: Allikas: valu sõrmes parema jala väikese sõrme lähedal. Sõrm põleb, justkui põleks. Valu on vahelduv nii päeval kui öösel, seejärel muutub sõrmeküüs siniseks ja sõrm punaseks. Haiguse täpseks diagnoosimiseks peate kiiresti nägema kirurgi ja seejärel reumatoloogi.\nOtsustades sümptomite järgi, on olemas põletikuline protsess ja küüneplaadi verevarustuse rikkumine.\nOn mitmeid tingimusi, mis tekivad ja esinevad nagu teie omad. Pehmete kudede lüüasaamine bakteriaalse infektsiooniga - kerge punktsioon või pragu võib saada väravaks patogeensetele mikroorganismidele.\nKui teil on istuv eluviis, teil on olnud suhkruhaigus või muud eelsoodumusega seotud tegurid - nakkus võib sel viisil areneda. Valu liigestes astma ajal piirkonna kuded muutuvad punaseks, ilmub põletustunne, distaalsete kaugemate piirkondade verevarustus on häiritud - nii võib küünte muutuda siniseks. Põletav valu on sel juhul põhjustatud toksiinide kogunemisest ja närvilõpmete hävitamisest selles kehaosas.


Sillamäe Soojuselektrijaam viis teise põlevkivikatla üle biokütusele - Tööstusuudised\nAS Sillamäe SEJ juhatuse liige Ago Silde\nAutor: AS Sillamäe SEJ\n„Katla ümberehitamiseks tegime valdavalt valikuid Eesti partnerite seast, kasutasime Ida-Virumaa ehitus-, metallitööettevõtete ja seadmete tarnijaid,” sõnas AS Sillamäe SEJ juhatuse liige Ago Silde. Katla ümberseadistamise projektijuhiks oli Sillamäe SEJ.\n„Põlevkivi põletamiseks peab elektrijaam ostma CO2 saastekvooti ja maksma suuri keskkonnatasusid, hakkepuidu kasutamisel langeb see kulu ära. Sillamäe linna soojatootjana väljendub see soojusenergia odavamas MWh hinnas. Otsisime tarbija jaoks odavamat lahendust. Sillamäel on soojusenergia hind 50,50 eurot käibemaksuta, mis on üks odavamaid Eestis," sõnas Silde.


Ametüsti kobar 013\nLumekuul ükssarvega 4\nHind: 11.44 EUR /9.77 EUR\nRiina Grethieli KURSUSED ja SEMINARID\nMANDALAD & VÄEPILDID\nÕIE- ja KRISTALLIESSENTSID\nORGON-RIPATSID, PÜRAMIIDID ja PENDLID\nHALDJATE ja MERINEITSIDEGA KRUUSID\nKUJUD ja TINGŠAD\nKRISTALLIKOTID ja PAELAD\nDefektidega kristallid jm\nImeilus seinakell, mille oleva pildi autoriks on inglise kunstnik Anne Stokes. Kaitsvad lohed annavad enesekindlust ja väge ning toetavad iseendaks jäämist igas olukorras.\nLohed väljendavad väga muistset energiat meie planeedil. Nad olid siin juba Maa moodustumise ajal. Nad on seotud erinevate elementidega, ehkki leidub ka lohesid, kes kõiki elemente enda sees ühte seovad. Aga sageli on nad seotud kas tule-, maa-, vee- või õhuelemendiga. Maaelementi väljendavat loheenergiat leidub mägedes või teatud kristallides, Eestis kohtame seda suurtes rändrahnudes. Need on füüsilise vormi võtnud loheportaalid, kus loheenergia avaldubki maaelemendina. Energiatasandil on lohede peamiseks ülesandeks ühendada Sise-Maa väga puhtaid ja kõrgsageduslikke tasandeid polaarse maailmaga, aga sellisel viisil, et polaarne maailm Sise-Maad kahjustada ei saaks.\nLohed töötavad ka inimestega ning nende abil on võimalik liikuda väga kõrgetesse sagedustesse. Kui mõni lohe otsustab teid toetada ja aidata, siis võib ta teid viia väga imelistesse paikadesse. Kui nad teid toetavad, siis kaasneb sellega määratu edasiminek ja teie ees avanevad puhta maa tasandid ja kõrgemad, kuldajastu sagedusega maailmad, kuhu viivaid väravaid võite avastada näiteks end ümbritsevast looduskeskkonnast. See on lohede võimuses. Näiteks, kui te lähete looduses mõnda väepaika, siis võivad lohed teiega liituda ning aktiveerida teis uinuvat potentsiaali, aidates teil näha teisi maailmu. Te ei pruugi arugi saada, et tegemist on loheenergiaga, aga te tunnete või kogete midagi ootamatut ja erilist. Võib-olla läheb maailm teie ümber korraga väga erksavärviliseks. Te tunnete määratut energiasööstu või loomingulist puhangut. Maailm muutub kirkamaks, kui oli enne, ning te võite avastada, et teil on lihtsam näha ka haldjaid ja loodusvaime või tunnetada nende juuresolekut, sest valgustunud lohede puudutus muudab kogu maailma maagiliseks paigaks.\nKella läbimõõt on ca 34 cm ning see vajab töötamiseks ühte AA patareid.\n© 2019 Valgusesaare e-pood


Grupp inimesi soovib, et kellegi heaks töötamise asemel oleks oma ettevõte. Kuid vähesed aktsepteerivad meie ettevõtte alustamist - või rahaliste vahendite, ideede puudumise või isegi ebaõnnestumise hirmu tõttu. Nii et ettevõtjaks olemine on nii lihtne leivatükk?\nIdeest algatusteniEsiteks peaksime otsustama, millises tööstuses me tegutseda tahame. Noh, kui oleme temaga töö tõttu tõendusmaterjali käes kannatanud. Kõige parem on, kui võtame perepoe üle ja saame ainukeselt nõu ja kogemusi. Tasub jälgida turu vajadusi, viia teiste klientide seas läbi uuringuid ja probleeme.Järgmine samm on ettevõtte loomiseks raha leidmine. Privaatsularahasse investeerides riskime kõige vähem, kuid kui meil pole piisavalt raha, võime võtta laenu. Paljudel naistel on oma ettevõtte loomiseks ka EL-i rahalisi vahendeid. Subsiidiumide kogum on tavaliselt mõnest kuni mõnikümmend zlotti ja tingimused, mille alusel see on pärast hiljutist programmi olnud suunatud.\nformaalsusedMängudel on praegu valmis äriplaan ja tagatud sularahaga saame ettevõtte registreerida. Sellel objektil läheme tõsisesse linnakantseleisse või rahvamassidesse ja peame taotlust kinni. Teave, mida me tõenäoliselt vajame, on teie isiklikud võimalused (aadress, PESEL, ID number, asutuse üksikasjad (nimi, registrijärgse aadressi aadress ja / või kirjavahetus ja meie ettevõtte objekt. Nende vormide seade ei tohiks meil võtta palju rohkem kui mõni tund.\nOstame seadmeidVajaliku mööbli oleksime juba kavandamise perioodil määratlenud. Alus on kassaaparaat, mida iga ettevõtja peaks saama hallata. Nii et selle kursused mitusada kuni mitu tuhat zlotti. Odavad kassaaparaadid on tavaliselt vähem mälu ja piiratud funktsioonidega. Algajate ettevõtete rühmas võivad miinused siiski ka plussid olla - kellelgi pole vaja kassaaparaati kõige suuremalt riiulilt, lisaks on keeruka seadme jaoks mitmeleheküljelise juhendi lugemine minevik, mida noor ärimees teha soovib.\nIga ettevõtmise alus on tõhus programm ja püsiv punkti püüdmine. Pärast lähtepunktide läbimist on neid kindlasti rohkem, kuid ettevõtja saab nendega probleemideta hakkama.


Rohelise betooni tööpinna tootmine - betoonivõrk - Betoon\nTrueform betoon Flandrias, NJ\nTootmisprotsess, mida kasutatakse teie tööpindade valmistamiseks, võib ka rohelises skaalas skooris palju vahet teha. Mõned countertopi tootjad on ökotundlikumad kui teised ja nad seavad esmatähtsaks kvaliteetse toote tootmise, jäädes samal ajal pühendunud keskkonnahoidmisele.\nÜks särav näide on Trueform betoon , Flanders, N.J. Meetodid, mida ettevõte kasutab oma tööpindade tootmiseks, keskenduvad energia säästmisele, jäätmete minimeerimisele ja keskkonna kaitsmisele. Lisaks keskkonnasõbralike betoonisegude kasutamisele hõlmavad mõned nende strateegiad järgmist:\ndiy valas betoonist tugiseina\nVormide ja vormimaterjalide taaskasutamine tootmisjäätmete vähendamiseks.\nLenduvate orgaaniliste ühendite vaba veepõhiste hermeetikute või loodusliku õli viimistluse kasutamine.\nTäitematerjalide asendajana taaskasutatud klaasi ja ringlussevõetud kivitaoliste materjalide kasutamine.\nKõigi betoonisegu koostisosade ja tootmismaterjalide hankimine kohalikelt ressurssidelt ja müüjatelt.\nKogu tootmisprotsessis kasutatud vee taaskasutamine ja ringlussevõtt. Coulee kogub selle betoonitükkide jahvatamisel isegi betooni setteid ja läga ning ekstraheerib seejärel vee spetsiaalse eraldussüsteemiga uuesti kasutamiseks.\nMitte kõik konkreetsed tööpinna valmistajad ei jõua nii palju, et olla keskkonna suhtes kohusetundlikud. Kui aga jätkusuutlikkusele suurt tähelepanu pöörate, küsige kohalikelt countertopi tootjatelt, milliseid meetmeid nad materjalide taaskasutamiseks ja ringlussevõtuks võtavad.\nviiskümmend tooni 4. raamatu ilmumiskuupäev\nKasutage mittetoksilisi vormi vabastavaid aineid ja tihendeid\nLisaks betoonile, mis läheb teie tööpindadesse, peaksite uurima ka tooteid, mida kasutatakse hallituse eemaldamise hõlbustamiseks ja betooni pinna kaitsmiseks plekkide eest. Näiteks on paljud betooni vormidele kleepumise vältimiseks kasutatavad vabastavad ained naftapõhised. Rohelisem valik on kasutada ühte uuematest 'maasõbralikest' toodetest, mis on valmistatud biolagunevatest taimeõlidest, näiteks Bio-release EF Dayton Superiorilt ja Farm Fresh Unitexilt. Need vabanemisained pole mitte ainult mittetoksilised ja keskkonnasõbralikud, vaid ka lõhnatud ega mõjuta siseõhu kvaliteeti. Teine võimalus on kasutada vormimaterjali, näiteks melamiini või pleksiklaasi, mis eraldub betoonist ilma eraldusainet lisamata (vt. Betoonist tööpinna vormid ).\nKõrgefektiivsed lahustipõhised hermeetikud võivad küll olla vähem tõhusad tööpindade plekkide eest kaitsmisel, kuid võivad olla kõige vähem keskkonnasõbralikud valikud, kuna enamik neist sisaldavad lenduvaid orgaanilisi ühendeid, ütleb Jeff Girard The Concrete Countertop Institute'ist. Õnneks tutvustab rohkem tootjaid veepõhiseid alternatiive neile, kes hindavad keskkonda. Näited hõlmavad järgmist V-pitsat 101 ( www.vseal.com ) ja Pro-Seal USA II-A ( www.prosealproducts.com ). Teine võimalus on kaitsta countertopi pinda loodusliku mesilasvaha kihiga. Kuid see viimistlus ei ole betooni plekkide eest kaitsmisel sama tõhus kui hea tihendusvahend ja see nõuab regulaarset uuesti kasutamist.\nbrad pitti ja angelina jolie kaksikute downi sündroom\nCindy Crawfordi garderoob 7,5 miljoni dollari suuruses kodus on nii ootamatu\nCeline Dion jagab fännidele südamliku sõnumiga kurbi karjääriuudiseid\nKim Kardashiani treeningriietus Lululemon sobib suurepäraselt kevadeks - ja see on müügil\nkui vana on Paul McCartney naine\nmitu last al rokeril on\nkus barack obama praegu elab\nsissesõidutee betoneerimise kulud


Kui sa oled alustav ettevõtja, aitab sihtgrupi mõistmine sul ka välja selgitada selle, kuidas nendeni jõuda ning kuidas neile nö korda minna – ehk sisuliselt, kuidas nendega ühendust saada\nEnne ettevõtte asutamisavaldusega alustamist, vali oma ettevõtte tegevusala EMTAK kood ja kontrolli, kas vajad tegutsemiseks tegevusluba. Osaühing on väga hea ja levinud ettevõtlusvorm ning sobib suurepäraselt väikeettevõttele. Aga tütarlaps, kes selle fantastilise tööga toime tuli, ütles, et tegemist on tõesti väga kvaliteetse tapeediga ja selle paigaldamine on ääretult lihtne. OÜ-st lähemalt ja teistest ettevõtlusvormidest saad lugeda nt eesti.ee lehelt, siin ma pikemalt ei peatuks. Lapse tuppa tuleb üks Boråstapeteriga kaetud sein. Meie oleme tulemusega väga-väga-väga rahul ja olen suurel hulgal komplimente saanud nii läbi Instagrami kui ka suusõnaliselt.\nWordpress või Voog - kumba valida?\n. tapeeti ei saagi ja ilusamaks saab hoopis meie magamistoa sein, mis algse idee kohaselt igavalt valge oleks saanud. Pildilt küll näha pole, aga I. Selle raha saad enda ettevõttest tagasi kanda hiljem maksuvabalt. Nimelt, kui oled välja valinud seina, kuhu sa tapeedi panna tahad, siis mõõda see ära kahest erinevast kohast.\nAmeerika kokkerspanjel - tore kaaslane, kui sa oled nõus.\n. Ettevõtte nimi võiks võimalusel viidata sinu firma tegevusalale, kuid kindlasti ei ole see kohustuslik. Aga samas oleme ise nüüd keerulises kohas- kui see üks sein nii ilmatumalt äge on, siis ei saa ju teised kuidagi alla jääda! Aga seda taset on ikka väga raske ületada. Seega kiirmenetluse korras asutatud ettevõtte asutamisel on etteantud tüüppõhikiri ka asutamisotsuse eest ja eraldi otsust esitama ei pea. mõõtis vaid põrandalt, eeldades, et sein ikka igalt poolt ühesugune on, aga reaalsuses on sein lae juurest juba mitu mitu sentimeetrit laiem. Nt Katrini Raamatupidamisbüroo OÜ, Taavo Audit OÜ või Marx Ehitus OÜ jne. Kui ettevõte on asutatud ilma sissemakset tegemata võib see kahandada ettevõtte usaldusväärsust potentsiaalsete klientide ja koostööpartnerite silmis, sest Äriregistris on näha, kas ettevõte on asutatud sissemaksega või sissemakset tegemata. Nimelt tutvustas Pille-Riin meile salongis lehte, mis on täis erinevate disainerite loomingut fototapeetide näol. Notari juures asuta ettevõte siis kui soovid teha mitterahalise sissemakse või ühel asutajatest puudub Eesti ID-kaart või soovid tegutsema hakata alal, kus on vaja taotleda eelnevalt tegevusluba. Saad valida, kas soovid nurga tükki, või hoopis killukest äärest. Ma tema töö tegemist kõrvalt ei vaadanud, kuid mulle jäi mulje, et protsessi juures kõige keerulisem on vajalike aukude lõikamine- pistikud ja kohad lambijuhtmete jaoks. ID-kaardiga Ettevõtjaportaalis saab osaühingu asutatud vähem kui ööpäevaga. Ja sealt võib leida k-õ-i-k-e! Ausalt öeldes võib niisama sinna lausa ära uppuda, aga kui kasutada mõnda lihtsat märksõna, nagu näiteks , või hoopissiis aitab see tulemusi natukene vähendada ja leida midagi, mis sind võluda võiks. Kui vajad tegevusluba või tegutsed erinõuetega tegevusalal, tuleb sul ettevõtte asutamisest teavitada ka Tööinspektsiooni. Mõnikord piisab erinevuseks ühest tähest, teinekord ei piisa ka kolmest. OÜ asutamine Äriregistris Kui nimi valitud ja sobivus Äriregistris kontrollitud, siis tuleb juriidiline keha ka ametlikult vormistada. VÕI siis, ära telli tapeeti nii ilmatuma täpselt, nagu meie seda tegime. oma tuppa tapeeti ei saanud. Igal juhul on osaühingul mitmeid eeliseid teiste ettevõtlusvormide ees ning minu kindel soovitus on OÜ. Tapeedi enda tellimine on väga lihtne- Photowallis saad sisestada oma seina mõõdud ja õiges mõõdus sobiva tüki välja lõigata. Kui sinu poolt soovitud nimel või selle osal on Eestis kaitstud kaubamärk, siis pead uurima Patendiametist, kas kaubamärk on kaitstud samal tegevusalal, millel sina soovid oma ettevõttega tegutsema hakata. Maksuametis tee ettevõttele e-maksuameti leping. Juhul kui osanikke on rohkem, tuleb ka põhikiri rohkem läbi mõelda ja vastavad muudatused teha vastastikusel kokkuleppel. Loodava ettevõtte stardikonto on mõistlik avada pangas, kus asub ka sinu erakliendi konto, siis saab asutamisega kohe jätkata ja osakapitali laekumine on kohe Äriregistris näha.\nKui oled põhikirjas valinud variandi “asutamiskulud kannab ettevõte”, saad riigilõivu panna ettevõtluskuludesse ja omale selle summa tagasi kanda. Pakend mis sinuni jõuab, ei ole ilmatuma suur ja see saabub juba koos fototapeedi liimimiseks vajaliku seguga. Muidu juhtub nii nagu meil- R. Ja kõik olekski olnud ideaalne, kui me vaid poleks teinud ühte viga, mida Sina aga kenasti vältida saad. Lisaks osakapitali sissemaksele peab maksma ettevõtte asutamise eest riigilõivu. Kui ettevõte on registreeritud sissemakset tegemata, siis stardikontot pangas ei ole, lähed ja avad täiesti tavalise pangakonto ettevõttele, kuhu siis maksad esimesel võimalusel osakapitali. Vaja on siis ID-kaarti, ID-kaardi lugejat ning dokumentide digiallkirjastamiseks ID- kaardi PIN-koode, asutada saab ka kasutades Mobiil ID-d. Õnneks oli kõik hoopis lihtsam. Seda on võimalik teha kas notari juures või Äriregistris kiirmenetluse korras. Kui sa oled alustav ettevõtja, aitab sihtgrupi mõistmine sul ka välja selgitada selle, kuidas nendeni jõuda ning kuidas neile nö korda minna – ehk sisuliselt, kuidas nendega ühendust saada. Ettevõtte nime valikule on omad nõuded ja piirangud. Valisin lausa mitme vahel ja sellest kirjutasin Seda, kas ka paigaldamine lihtne on, ma ise öelda ei oska. Samuti ei saa ettevõttest maksta dividende ja seni kuni sissemakse tegemata vastutab omanik maksmata osa ulatuses ettevõtte kohustuste eest. Kui maksad omale töötasu või palkad töötajaid, tuleb need registreerida töötajate registris. Suuresti vahet ei ole millise variandi valite, valitud variandist sõltub kuidas teha ettevõtte astumisega seotud asutamiskanded raamatupidamises ja milliseks kujuneb algbilanss. Juhul kui sinu erakonto on mõnes “eksklusiivsemas” pangas, kus stardikontot avada ei saa, siis tuleb osakapital kanda kohtu deposiitkontole. See peab olema selgelt erinev teistest Eestis registreeritud ettevõtetest, sarnasust saab kontrollida e-äriregistrist. Minu märksõna oli ilmselgelt watercolor , olen sellises stiilis seinu varem kuskil näinud ja alati mõelnud, et kuidas need küll tehakse. Vaata täitmata tüüppõhikirja näidist ettevõtjaportaalis. Kui Scandinavia tapeedisalong minuga hilistalvel ühendust võttis ja tapeete tutvustada tahtis, oli mu visioon üsna kindel. Lohutuseks võin öelda, et väikefirma domeeninimi võib olla erinev firmanimest, nt Avenida OÜ domeeninimi on hoopis sinufirma.ee. Samas on võimalik asutada OÜ-d ka ilma sissemakseta, eriti juhul kui ettevõtlus kohest rahalist panustamist ei vaja, aga sel juhul peab arvestama, et hiljem on vaja see siiski sisse maksta ning siis uuesti Äriregistris muudatustaotlus esitada. Tapeetija eelistaks, et sul ikka mingi pisike varu on, aga meie seda ei teadnud. Tagasitaotlemine toimub ka samas kohas – Äriregistri Ettevõtjaportaalis. Sa võid seda kasutada, aga samas müüd Scandinavia tapeedisalong ka päris valmis segatud tapeediliimi, mida ka meie kasutasime. Lisaks on pakendis kaasas ka väga täpne õpetus ja iga paan on numbriga tähistatud. Vaata milline näeb välja täitmata asutamise avaldus ettevõtjaportaalis. Seejärel logi Ettevõtjaportaali sisse ja saadki alustada OÜ asutamisega. Mõistlik on ka muuta põhikirja lõpus olev rida asutamiskulude kohta. Ausalt öeldes need samad “takistused” meie algse mõtte- tapeet ikka ise paigaldada, maha matma panidki. Kas tõesti on sedasorti tapeedirulle või on hoopis kunstnikud selle seinale maalinud. Juhul kui alustad tegevust erinõuetega tegevusalal, siis tüüppõhikirja kasutada ei saa. Neid uurides sai aga meile ruttu selgeks, et seekord I. Nii ei juhtu seda, et sa kogemata valesti tapeedi kokku paneksid. Intresside ja krediidi kulukuse määra osas nende kahe laenu puhul suuri erinevusi ei ole. Täidad ära asutamisavalduse ja tüüppõhikirja nõutud väljad. Selleks kasutasime me abi. Esialgu vist sai olulisem kirja. Kui see kõik on tehtud, siis saad jätkata asutamisega, valides “Avalduse esitamine”, seejärel on juba kõik puust ja punaseks tehtud ning raskusi ei tohiks registreerimisega tulla. Põhimõtteliselt ongi kõik – jää vaid ootama meilipostkasti teadet Äriregistrilt, et ettevõte on registreeritud. Juhul kui see on nii, siis seda nime sa kasutada ei saa. Sealt saab raha tagasi taotleda peale ettevõtte asutamist. Palju õnne, oled ettevõtja! Juhul kui midagi jäi sulle arusaamatuks või soovid täpsustada kõiki nüansse, võta minuga julgelt ühendust. Lehtedega, roheline ja natukene muinasjutuline\nKui tihti oled sa kuulnud seda lauset või kui tihti oled seda öelnud ise?\nKui soovid midagi osta, mõtle pikemat aega, kas see on siiski mõistlik käitumine\nSuperlaen kujutab endas Eesti laenupakkumiste kõrgklassi


Politsei hävitas neljast...\nSaksa tuuningfirma AC Schnitzer pakub BMW M8 Gran Coupe Competition-ile uut styling-paketti, millega koos pakutakse võimalust keerata vedrustust pisut madalamaks, monteerida alla uus summutitorustik ning forsseerida mootorit 95 hobujõu ja 100 Nm võrra võimekamaks.\nPakutav aerokit jääb kaks aastat tagasi tavalisele 8. seeriale pakutavaga võrreldes pisut tagasihoidlikumaks, kuid kõik detailid said tuuletunnelis korralikult testitud ning lisavad kiirel sõidul stabiilsust ja survejõudu. Paketti kuuluvad splitter, küljelaiendid ning kaheosaline spoiler. Uued veljed on 21-tollised ning Pirelli rehvid mõõtudes 275/30 R21 ees ja 285/30 R21 taga.\nJõuallika sooritusvõimet muudetakse chip-tuningu meetodil ning mingeid juppe seal välja ei vahetata. Küll mängib oma osa uus summuti. Nii pakub modifitseeritud teisend 625 hobujõu ja 750 Nm asemel juba 720 hobujõudu ning 850 Nm. Kusjuures tavalise M8 võimsuse võib tõsta kuni 700 hobujõu ja momendi 850 Nm juurde.\nTänu uutele vedrudele muutub sõiduk 15 kuni 20 millimeetrit madalamaks.\nAC Schnitzeri pakett pole siiski turul saadavatest kõige võimsam. G-Poweri versioon arendab kuni 820 hobujõudu ja 1000 Nm, Manhart pigistatab 4,4-liitrisest bensiinimootorist välja juba 823 hobujõudu ja 1050 Nm.\nAC Schnitzeri esindajad aga ütlevad, et see on alles arenduste esimene etapp.\nAC SchitzerBMW M8kupee


Kodule ei tohi piirdeaeda päris oma suva järgi valida - Ehitus ja viimistlus - Kodustiil\nKodule ei tohi piirdeaeda päris oma suva järgi valida\n27. oktoober 2017, 18:34\nPiirdeaed peab sobima nii oma kodu kui ümbritsevate hoonetega.\nKuigi võiks arvata, et piirdeaia valikul on igal majaomanikul vabad käed, ei pea see päriselt paika: ideaalis tuleb arvestada omavalitsuse ja naabritega. Oluline mõtlemiskoht on ka materjali valik.\nInimesed arvavad tihti, et mis puudutab piirdeaeda, on igaühe enda otsustada, kas paigaldada puit- või metallaed, kui kõrge see on ja mis värvi. Ivo Miller Aiacentrumist ütleb aga, et päris nii see siiski ei ole: päris igasugust aeda ilma kohaliku omavalitsuse loata üldse püstitada ei tohigi.\n«Korrektne on koostada projekt ja kooskõlastada see kohalikus omavalituses. Kohalikes omavalitsustes peaks olemas olema normid, millise kõrgusega ja millisest materjalist aeda võib ehitada,» selgitab ta. Sama kinnitab Alari Sander ettevõttest Piirdeaiad. Kui omavalitsus selliseid nõudeid paika pannud ei ole, tuleks tema sõnul aia materjalide ja kõrguse valikul siiski arvestada ümbruskonnas olevate piirdeaedade ja eramu arhitektuurse projektiga. «Puitaedade puhul kasutatakse tihti sama tooni puitu, mis on maja põhivärv või maja elemendi värv ja aiapostid ja väravaraamid värvitakse katusega samasse tooni,» selgitab ta.\nKuid arvestada tuleb ka sellega, mida mõtleb naaber. «Näiteks ei tohi ilma naabri nõusolekuta teha täiesti kinnist aeda, mis hakkab naabri aiamaad päikese eest varjama. Samuti ei tohi teha väga kõrget ja kinnist fassaadi ilma kohaliku omavalitsuse nõusolekuta,» ütleb Kir Ivanov ettevõttest Tvora.\nEestlased austavad traditsioone\nVäga levinud on Eestis läbi aegade olnud puidust piirdeaiad. Alari Sanderi sõnul on selleks tõenäoliselt väga lihtne põhjus: puitaia puhul on võimalus valida just endale sobiv ja meelepärane lahendus alustades piirdeaia värvist, aialippide kujust ja laudise paiknemisest. «Samuti annab puitaed rohkem privaatsust kui näiteks metallaed või võrkaed. Kruntidevahelised piirdeaiad ehitatakse enamuses võrkaia või paneelaia lahendust kasutades,» räägib ta.\nKir Ivanovi sõnul on eestlased valikute tegemisel väga praktilised, eelistatakse tooteid, mis ei nõua erilist hooldust ja on pikaealised.\nKui aga soovitusi jagada, ütleb Ivo Miller, et heaks lahenduseks on ehk kergpaneelaiad: neid ei ole vaja värvida, pingutada ega muul moel hooldada. Siinkohal peaks Milleri sõnul teadma, et paksema, viie millimeetrise traadiga paneelid on küll pisut kallimad, kuid ka kvaliteetsemad kui õhemast traadist paneelid. Varem välistasid inimesed paneelaia ja eelistasid täiesti tavalist võrkaeda, sest hinnavahe oli märgatav, täna see Milleri sõnul enam nii märkimisväärne ei ole. Ka Sander kinnitab, et kõige odavam lahendus on võrk- või paneelaed, kõige hooldevabam aga korralikult töödeldud metallaed.\nVigu tehakse tihti teadmatusest\nVead tulevad Kir Ivanovi sõnul sisse seal, kus infopuudusest tehakse mitte väga mõistlikke valikuid: näiteks ostetakse kõrge hinnaga tavalisi puitaedu, kuigi sama raha eest saaks kätte juba oluliselt kestvama termotöödeldud puitaia, lippaia või puitkomposiitaia. «Tavalised puitaiad vajavad hooldust ja nende välimus halveneb teatud aja jooksul,» räägib ta. Termotöödeldud puitaiaga seda ohtu ei ole. Sama viga tehakse Ivanovi sõnul ka betoonaedadega, mis on tema hinnangul samuti Eestis üsna populaarsed. Betoonaia paigaldus on raske ja kallis protsess, selle asemel tasuks Ivanovi sõnul eelistada valmisplokke. Liiga palju kulutatakse Ivanovi hinnangul raha ka paigaldusele, aga tulemus ei ole tihti kulutatud summaga vastavuses. «Parem oleks kasutusele võtta targemad lahendused ja materjalid, raha investeerida mitte maas olevale betoonile, vaid just aiale, selle vastupidavusele ja välimusele,» sõnab ta.\nAlari Sander on samuti nõus, et kas teadmatusest või kokkuhoiust valitakse materjalid, mis paari aastaga läbi on ja väljavahetamist vajavad. «Väga palju kohtab piirdeaedade ehitusel kuumtsinkimata väravate ja aiapostide kasutamist, mis mõne aasta pärast hakkavad roostetama, sest ainult kattevärv ei taga roostekindlust,» sõnab ta.\nTellimisel tuleb arvestada ooteajaga\nKir Ivanov räägib, et aia projekteerimise ja tellimisega on parim aeg tegeleda talvel: kas või juba sellepärast, et siis pole ettevõtetel nii palju tööd ja iga kliendi puhul on rohkem aega keskenduda koos parima lahenduse väljatöötamiseks. Paigalduseks on tema sõnul parim aeg veebruarist sügiseni, kui paigaldus on vaja teha koos betoneerimistöödega. Kui see on eelnevalt tehtud, võib aeda paigaldada tegelikult aastaringselt. Arvestada tuleb, et suur osa aedadest toodetakse kliendi mõõtude järgi ja see võtab aega kuni kaks kuud.\nSama kinnitab ka Ivo Miller. Ta lisab, et talv või varakevad on parim aeg tellimiseks ka seepärast, et hõreda töögraafiku tõttu on aiapaigaldajad nõus ka ehk natuke soodsamalt ehitama. Samas tõdeb ta, et see ei pruugi siiski alati paika pidada. «Kui maapind on külmunud ja paks lumi on maas, siis on ehituskulud oluliselt suuremad kui suvisel ajal,» selgitab ta. Kõige kulukam on aia tellimine ja paigaldus suvel ja sügise algul. «Hooaegadel on väga kiire ja kiirustamisest võib tulla ka apse sisse, sest ei ole aega iga kliendiga personaalselt tegeleda. Erakliendi jaoks on oluline, et temaga suheldakse ja tehakse aia ehitus võimalikult lihtsaks,» räägib Miller. Sellepärast soovitab ta isiklikumat lähenemist ootaval kliendil kindlasti silmas pidada, millal on aiaehitajatel võimalik neile rohkem aega pühendada.


ProgeTiigri suvekool vol2 | Täienduskoolitused\nAvaleht Koolituskalender ProgeTiigri suvekool vol2\nProgeTiigri suvekool vol2\nKokkuvõttev lühikirjeldus ProgeTiigri suvekool vol2\nToimumise aeg: 26.08.2016 - 27.08.2016\nOsalejate arv: 40 kuni 60 osalejat Grupp on täis\nToimumise koht: Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskool\nAadress: Müüri 4,Olustvere,Viljandimaa, Eesti\nSihtgrupid: ProgeTiigri võrgustiku liikmed\nEesmärgid: Eesmärk on tutvustada erinevaid võimalusi ja meetodeid tehnoloogia kasutamisel õppetöös.\nProgeTiigri suvekool toimub 26.-27. august Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskoolis.\nKuidas lõimida programmeerimine ja robootika õppetöösse\nTootearendus – disainist tooteni\nSumorobotite ehitamine ja programmeerimine\nErinevad programmeerimise õpetamise metoodikad\nMakey Makey projektid\nProgeTiigri digitaalne kogumik\nVõrgustiku tööd ja tegemised\nSuvekoolis on osalemine tasuta tingimusel, kui osaletakse mõlemal päeval (26.-27.08). Kui olete üritusele registreerunud, aga ei saa tulla, siis palun teatage sellest e-kirja teel mari-liis.peets@hitsa.ee hiljemalt 10. augustiks. Teatamata jätmise ja mitte ilmumise korral tuleb tasuda seminari osalustasu 100 eurot osaleja kohta.\nOma autoga tulles kompenseerime sõidukulud, kui kaasreisijaks on vähemalt üks inimene. Samuti hüvitame ühistrantspordi kulud.\nVabade kohtade olemasolul on registreerimine avatud kuni 10. augustini 2016


Laokirjeid saab salvestada iScala eri protsessides, kuid peamine laohaldus toimub siiski Laomoodulis.\nLaohaldus sisaldab alljärgnevaid funktsionaalsusi:\nToodete põhiandmete haldus\nEpicor pakub tarkvaralahendusi tootjatele, kes haldavad informatsiooni, mida tavaliselt hoitakse tehnilistes dokumentides, tehase tasandi marsruutides, tellimuste muutustes, müügitellimustes ja kvaliteedidokumentides, tehes seda läbi ühe lahenduse, mida jagatakse üle terve ettevõtte.\nLaomooduli keskseks tooteandmebaasiks on tootefail, mis sisaldab kogu iga konkreetse toote kohta käivat infot (tootena käsitletakse siin nii toormaterjali, lõpetatud valmistoodangut kui nn. mittelaotooteid): hind, kulu (vastavalt kasutatud laoväärtusmudelile ning kasutatavatele valuutadele), ühiku muutmissuhted (nt. erinevate lao- ja müügiühikute puhul), tooterühmad ja –klassid, konteerimisreeglid, lao- ja ladustusandmed, kontrollitud kaupade tähis, garantiitingimused ja asendustooted, optimaalsed ostukogused, eelarved ja hankijate andmed. Tootekirjeldusi saab käsitleda mitmes keeles ning iScala UNICODE-toe tõttu ekraanile ja dokumentidesse samaaegselt nt. inglise, araabia või hiina keeles väljastada.\niScalas kirjeldatavate ladude arv, nagu ka igas laos määratletavate riiulikohtade arv, on praktiliselt piiramatu. Toodete ladudesse ja laokohtadele paigutamisel piiranguid ei ole. Kasutaja töö lihtsustamiseks sisaldab iScala riiulikohtade tegevus automaatset riiulikoha pakkumist.\nSeerianumbrite kasutamine laiendab tootenäitajate jälgimisvõimalust veelgi. Seerianumbritega tooteid saab siduda ka Hoolduse juhtimise mooduliga (vt. Hoolduse juhtimise infolehte), võimaldades täielikult jälgida kogu hooldusajalugu, toodete asukohti ja korralise hoolduse graafikuid.\nHinnaarvutused & hinnaalandused\nIgale tootele saab sisestada mitu hinda, nt. eri kliendirühmadele kasutatavad hinnad või kuupäevast sõltuvad hinnad. Hindu võib käsitleda kohalikus valuutas, välisvaluutas või konverteerida määratud valuutakurssi kasutades. Kasutatavaid paindlikke hinnaalandusreegleid saab siduda nii tootekoguste, lepingute, klientide, tooterühmade või mingi muu hinnaalanduse aluseks oleva näitajaga.\nLisaks eelnevale veel:


Jalgpalliliit koolitab aastas ligi 500 treenerit - Sport\nEesti Jalgpalli Liidu (EJL) treenerite koolitajatel on ees kiired ajad, sest alanud aastal on plaanis 15 uut treeneritele mõeldud kursust, millele lisanduvad nii käimasolevad kui ka täiendkoolitused. Ühtekokku osaleb aasta jooksul EJLi koolitustel ligi 500 juhendajat.\nSel aastal on kavas kaheksa rahvajalgpalli koolitust, kolm C taseme kursust, millest üks on spetsiaalselt naistele, ning kolm B litsentsi kursust, millest samuti üks vaid õrnemale soole. Lisaks alustab märtsis UEFA A taseme kursus, kuhu on teiste seas kutsutud Jürgen Henn, Aiko Orgla, Risto Kallaste, Vjatšeslav Zahovaiko, Aivar Anniste, Kaidi Jekimova ja Dmitri Skiperski.\nMöödunud aastal oli koolituskoormus samuti tihe, sest näiteks korraldati neli B taseme koolitust, millest üks oli vene keeles.\n„Huvi kursuste vastu on suur, aga n-ö masstoodangut me kindlasti teha ei soovi – iga osaleja peab saama kvaliteetse koolituse ja läbima täisprogrammi. Oluline on personaalne lähenemine, aitame treenereid läbi individuaalse nõustamise, et jõuda hea tulemuseni,“ kinnitas EJLi treenerite koolitust juhtiv endine tippjalgpallur Urmas Kirs.\nJalgpalliliidu juhatus kinnitas kolme kõrgema liiga koosseisud 09.01.2015\nMüügile tulid Eesti - Sveitši ja Raio Piiroja lahkumismängu VIP-piletid (3) 08.01.2015\nKirsi sõnul on oluline, et UEFA B litsentsi koolitus toimub ka pealinnast väljaspool. C ja rahvajalgpalli taseme koolitusi on nii varasemalt kui ka praegu juba erinevates Eesti paikades tehtud.\n„Viime neid läbi enamasti seal, kuhu meid kutsutakse. Näiteks käisin ma tegemas rahvajalgpalli koolitust Tääksis ja olin seal aastate jooksul juba teist korda. Kursustel osalevad mitmed Rahvaliiga meistrid ja kohalikud entusiastlikud treenerid. Oleme avatud ka uute rahvajalgpalli koolituste kalendrisse lisamiseks, kui kohapeal selleks piisav huvi on,“ lausus Kirs.\nMullu alanud UEFA B kategooria kursustel osalesid mitmed endised või praegused kõrgliiga tasemel jalgpallurid, teiste seas Taavi Rähn, Vjatšeslav Zahovaiko, Jarmo Ahjupera, Alo Dupikov, Vahur Kiis, Pelle Pohlak, Sander Viira, Joonas Ljaš, Andrei Kalimullin, Eneli Vals, Kristiina Allos ja Jyri Nieminen.\n2015. aasta koolituskalender (vaata lähemalt ja registreeri siin):\n(järjekorras registreerimise kuupäev, kursus, koht)\n02.02.2015 Rahvajalgpall – Tallinn\n23.03.2015 UEFA B – Tartu\n23.03.2015 EJL C – Tartu\n01.04.2015 Rahvajalgpall – Tallinn\n01.05.2015 Rahvajalgpall – Tartu\n01.06.2015 UEFA B (naised) – Tallinn\n01.06.2015 Rahvajalgpall – Tallinn\n01.08.2015 Rahvajalgpall – Tallinn\n01.09.2015 EJL C – Tallinn\n01.09.2015 EJL C (naised) – Tallinn\n01.10.2015 Rahvajalgpall – Tallinn\n01.11.2015 Rahvajalgpall – Tartu\nLisaks toimub alates märtsist UEFA A kursus (kutsetega) ja augustist UEFA B kursus (mõlemad Tallinnas).\nJalgpalliliit hakkab Lillekülas korraldama ühistreeninguid


Liigeste oja. Lahtiolekuajad\nPeale aastatepikkusi uuringuid õnnestus rahvusvahelisel teadlaste grupil luua nn. Kapsleid jätkub sõltuvalt näidustusest kuuks. Vedelikus on üle tilga. Olen neid kasutanud nüüd mõnda aega ning tõesti kiidan! Lisaks aitab Biosil muuta juuksed tugevamaks ja elastsemaks ning vastupidavamaks katkemisele Wickett et al.\nSiin minu kaks väljakujunenud lemmikut.\nOlen neid kasutanud nüüd mõnda aega ning tõesti kiidan! MagAsorb pulber — esiteks meeldib mulle see, et seda on meeletult lihtne manustada.\nTihti panen seda spordijoogile lisaks või joon söögi kõrvale. Sellel on meeldiv kerge maitse ning lisaks eelpool mainitule ei saa unustada magneesiumi olulisi rolle — mul on tänu normaalsele magneesiumi tasemele öösel parem uni ning see aitab säilitada head luude ja lihaskonna seisundit.\nBCAA kapslid — kasutan seda just perioodidel, kus koormused on suured, näiteks kui päevas saab treenitud kokku keskmiselt viis tundi. See on nö.\nVeel aastasena võtsin vahepeal püssi kätte ning suvel proovisin ka laskejooksu võistluseid, kuid põhirõhk oli tol ajal veel murdmaasuusatamisel. Ühel hetkel tuli teha otsust, sest kahe ala vahele pendeldada polnud enam võimalik- nii valisingi enda jaoks laskesuusatamise ning olen siiralt õnnelik, et sellest kujunes välja minu ala. Mida aeg edasi seda professionaalsemaks on treeningud muutunud ning hetkel kuulun teist aastat järjest ka laskesuusatamise rahvuskoondisesse. Ettevalmistusperioodil on treeningud pikad ja mahukad, käime tihti treeeninglaagrites ja suure osa päevast veedame aktiivselt kas jooksu- või rulliradadel ja muidugi ka lasketiirus. Talvisel võistlusperioodil treeningkoormused vähenevad, kuid intensiivsus võistluste näol kindlasti tõuseb.


Sotsiaalminister Tanel Kiik: paberil pensionitunnistuse asemel tulevad seenioritele kaela lehmakellad - LUGEJAKIRI\nSotsiaalminister Tanel Kiik: paberil pensionitunnistuse asemel tulevad seenioritele kaela lehmakellad\nValitsus hoolitseb oma vanurite eest - vaadake kui ilusad on need lehmakellad!\nSotsiaalministeerium saatis kooskõlastusringile eelnõu, millega plaanitakse ära kaotada tänane paberil pensionitunnistus. Seda hakkab asendama pensionäridele kaela riputatav spetsiaalne lehmakell, millel on mitu funktsiooni.\nSotsiaalminister Tanel Kiigi sõnul lahendab lehmakell vanurite kaelas mitu probleemi korraga.\nLehmakellal tõesti mitu funktsiooni\n„Meil on hea meel teatada, et riik on lõpuks ometi hakanud ka oma seeniorasukate peale mõtlema. Seni jooksid meie vanurid ringi nagu peata kanad, käes paberitükk ning pidid igal sammul tõestama, et nad tõesti on vanad ning pole riigile vajalikud enne kui hääletada vaja on,“ märkis sotsiaalminister.\n„Nüüd see kõik muutub, sest oleme lõpuks ometi leidnud lahenduse, mis peaks rahuldama nii pensionäre endid kui ka kõiki teisi ühiskonna liikmeid.“\nSotsiaalministri sõnul on vanemate inimestega üleval mitu probleemi, mis nüüd lahenduse saavad.\nLehmakell kui vanust tõestav element\n„Lehmakella kasutamine on oluliselt mugavam ja lihtsam, kui paberil oleva tunnistuse või mitme omaette kaardi kasutamine,“ ütles sotsiaalminister Tanel Kiik. „Inimese vaatest kiireneb kogu protsess, sest iga pensionär on lähitulevikus linnapildis väga selgesti äratuntav ja kaugele kuulda.“\nKella kandmine on seenioritele kohustuslik kogu aeg. Proovikandmised andsid tulemuseks 89% rahulolu, ülejäänud kahjuks ei saanud aru, et midagi oleks muutunud.\nLehmakella kasutuselevõtt vähendab dubleerimist, sotsiaalkindlustusameti töökoormust ja on kehtiva korraga võrreldes nii soodsam kui aja- ning keskkonnasäästlikum,“ kinnitas minister Kiik.\n„Olgem ausad, vanurid on aeglasemad ja seni ka vaiksemad olnud aga tänu meie uuele lahendusele peaks asi võtma pöörde paremuse poole. Kui kõigil seenioritel on need kellad kaelas, vähenevad ka nendega juhtuvad liiklusõnnetused ning ka tänavapilt muutub rõõmsamaks kui kõik need kellad korraga kõlisevad,“ lubas Kiik.\nLehmakellad hoiavad kokku riigi raha\nMuudatuste jõustudes asendatakse senine paberil olev pensionitunnistus lehmakellaga, mille kandmine on seenioritele kohustuslik. Kuna lehmakell kehtib koos isikut tõendava dokumendiga, pole edaspidi pensionitunnistusele vaja ka pensionäri fotot.\nSotsiaalminister kiidab muudatuse heaks!\nLehmakellada väljastamise kulust moodustab suurema osa postikulu. Nende postikulu aastas on ca 51 400 eurot. Sotsiaalkindlustusamet väljastas seni aastas keskmiselt 12 000 pensionitunnistust. Nüüd asendatakse need kõik lehmakelladega, mis hooldust ei vaja.\n„Kui seni võisid meie pensionärid tunda end kui hall tapeet, siis nüüd see muutub – nad saavad taas ühiskonna väärtuslikeks liikmeteks, keda märgatakse ja kuuldakse juba kaugelt,“ lisas Kiik.\n23. mai 2019 - 22:31\nTagasiminek! Tagurlus! Kus on lehmakelldele installeeritud äppid? No et vanainimene saab aru,et nüüd võiks teed ületada või et penss on saabunud! Nõuan digimaailmaga ühenduvust! Krdi noored, nad on raisus juba viimased 4000 aastat, olenemata erakonnast…


Hiina kosmeetiline Mica Pigment tarnijad ja tootjad - LingBao\nIlu on inimloomus. Lisades teha endale ilus, valgus, miks pärl kosmeetika muutunud kaasaegsete daamid tegevuse, sest see ei ole kõrvaltoimeid. Lingbao MIca Pearl Pigment on värsked värvid ja võluv pärl läige, nii laialdaselt kasutusel kosmeetika tootmine. Küünelakk, silma...\nIlu on inimloomus. Lisades teha endale ilus, valgus, miks pärl kosmeetika muutunud kaasaegsete daamid tegevuse, sest see ei ole kõrvaltoimeid. Lingbao MIca Pearl Pigment on värsked värvid ja võluv pärl läige, nii laialdaselt kasutusel kosmeetika tootmine.\nKüünelakk, lauvärv, huulepulk, pulber ja muude toodete tootmine, lisada asjakohane osa pearl pulber, saad imeline mõju, värv on heledam, täis, pärast kasutamist, isik saab atraktiivsemaks.\nLingbao Mica seeria pärlmutterläikega värvi vahel Pigment, erineb tavalisest tööstuslikust pärl pigment, mis kasutab värvimine, eriline sterlization tehnoloogia toodete valmistamiseks, mittetoksiline ning ohutu, farmatseutilise kvaliteediga tooraine ja kosmeetika mitteärritava inimese nahale, ei muud toxice kõrvaltoime\nSeotud toote seeria:\nHõbedane valge kuld vask Rainbow värvi pigmentatsioon\nPalun pöörduge kosmeetika Mica Pigment!\nHot Tags: kosmeetiline vilgu pigment, Hiina, tarnijate, tootjate\nMetallist Pearlescent Pigment


daniel “rudy” ruettiger: meessoost eeskuju\nDaniel “Rudy” Ruettiger: meessoost eeskuju\nDaniel 'Rudy' Ruettiger, populaarse filmi 'Rudy', mille peaosas on Sean Astin, teema, pakub kaasaegsetele meestele õppetunde 4 C-st, mille järgi ta elab - pühendumusest, iseloomust, julgusest ja panusest.\nPühendumine - Hoolimata sellest, et talle öeldi ikka ja jälle, et teda ei saa tema kehvade hinnete tõttu (veel vähem tema jalgpallimeeskonna liikmeks saada oma väikese suuruse tõttu) Notre Dame'i õpilasena vastu võtta, ei lasknud Rudy kellelgi ega millelgi teda takistada saavutamast tema unistus.\nLõpuks õnnestus ta ja näitas maailmale ning teistele meestele, et hoolimata sellest, milliseid piiranguid teised teile seavad, on teie elu teie kätes ja võite saavutada seda, millest unistate.\nIseloom - Rudy unistused ei lõppenud Notre Dame'i jalgpalliväljakul. Ta uskus, et tema lugu võib inspireerida teisi, nii et ta töötas kümme aastat, et teada saada, mida ta filmiärist teadma pidi, ja koputas pidevalt ustele ja rääkis oma lugu, kuni Hollywood tegi oma elust filmi.\nJulgus - Rudy Ruettiger oli jalgpalliväljakul sadu kordi sõna otseses mõttes maha löödud, jättes ta veriseks ja verevalumiks. Kuid iga kord, kui ta maha peksti - sageli palju suurem mängijad - ta tõusis püsti ja võitles tagasi. See on selge näide, et te ei pea olema suur mees 'füüsiliselt' olla alfa isane .\nPanus - Rudy aitab jätkuvalt teistel oma eesmärke saavutada oma sõnavõttude, koolitusseminaride, intervjuude ja stipendiumiprogrammide kaudu.\n[vaheleht: tema lugu]\nEnamik mehi, kes on näinud filmi “Rudy” Sean Astiniga peaosas, arvavad, et Daniel “Rudy” Ruettiger on filmis temast räägitud loo tõttu suurepärane eeskuju ... kuid nad oleksid õiged vaid osaliselt.\nRudy Ruettiger on pühendanud oma elu sellele, et olla parim mees, kes ta olla saab, ja see jälitamine ei lakanud pärast seda, kui meeskonnakaaslased ta Notre Dame'i võidu järel väljakult minema viisid.\nFilm “Rudy” kujutab Daniel “Rudy” Ruettigeri elu ja seda, kuidas ta kasvas üles keskmise sissetulekuga peres 14-aastase kolmanda lapsena.\nSee näitab, et Rudy oli keskmisest madalam õpilane, kes lahkus keskkoolist, teenis sõjaväes ja läks siis tööle sinise kraega. Kui tööstusõnnetus tappis aga tema parima sõbra, hakkas Rudy oma elu ümber hindama ja otsustas teha kõik endast oleneva, et lõpuks oma elu eesmärgid saavutada.\nAsi, mida Rudy kõige rohkem soovis, oli käia Notre Dame'i ülikoolis ja mängida nende jalgpallimeeskonnas. Kuid akadeemiline ajalugu ei kvalifitseeri teda Notre Dame'i kõrgete skolastiliste standarditega vastama. Tegelikult suutis ta vaevu pääseda kohalikku juunioride kolledžisse.\nVaatamata sellele, et peaaegu kõik üritasid teda tema jälitamisest heidutada; ta püüdis jätkuvalt saada Notre Dame'i.\nTema kehvad hinded ei olnud sellepärast, et Rudy polnud tark; see oli sellepärast, et tal oli õpiraskused, mis avastati alles pärast seda, kui ta oli nooremas kolledžis testitud. Kui ta oli probleemist aru saanud, töötas Rudy koos juhendajate ja spetsialistidega, et tõusta oma düsleksiast (juhitav, kuid praegu ravimatu õpiraskus) kõrgemale, et saada endast mainekamale ülikoolile elujõulisem kandidaat.\nSuure sihikindlusega parandas ta oma hindeid, lisas oma elulookirjeldusse üldkasuliku töö ja jätkas Notre Dame'i kandideerimist, kuni ta lõpuks ometi nooremana vastu võeti.\nOlenemata sellest, kas teie probleemid elus on olnud teie enda tehtud või olid asjaolud, mis olid teie kontrolli alt väljas, ei saa te oma minevikku muuta. Kuid enesekindluse, pühendumuse, iseloomu, julguse ja panusega saate oma tulevikku muuta, kui soovite seda piisavalt väga ja kui olete valmis nende muudatuste tegemiseks piisavalt palju vaeva nägema. Vaadake selle klassikalise näitena Rudyt.\nTudengiks vastuvõtmine Notre Dame'i oli vaid osa Rudy unistusest. Ta ja tema perekond olid Notre Dame'i jalgpallimeeskonna eluaegsed fännid ja see oli Rudy suurim soov mängida 'Fighting Irish' eest. Kuid 5'7 ja 185 naela juures oli Rudy teiste jalgpalluritega võrreldes pisike. Siiski, kui neil olid avatud proovivõistlused, andis Rudy endast parima, et näidata, et ta võiks meeskonnale väärtus olla.\nTema otsusekindlus, visadus ja 'süda' võitsid lõpuks treenerid ning nad nõustusid lubama Rudyl osaleda meeskonna harjutuskoosseisus. Lühidalt öeldes oli ta sageli inimkaubanduse mannekeen, keda löödi ikka ja jälle, jättes verevalumid ja räsitud, kuid ta ei andnud kunagi alla. Ta tundis, et just tema panus harjutusmeeskonnas võimaldas ülikoolimängijatel reaalsetes mängudes endast parima anda.\nHoolimata filmi kujutamisest, kus peatreener Dan Devine pidi teisi meeskonnaliikmeid dramaatiliselt veenma, et nad laseksid Rudyl sobida, on treener Devine enda sõnul alati plaaninud viimases mängus lasta Rudyl väljakule joosta, kui ainult seista. kõrvalt.\nSeejärel julgustas üks teine treener teda laskma Rudyl tegelikult mängus mängida (ainus viis, kuidas teda võis tunnustada Notre Dame'i meeskonna ametliku liikmena). Ja kui Rudyle anti võimalus mängida, teadis ta, et tema unistus on täitumas.\nMängu viimase 27 sekundi jooksul kogus Rudy kogu oma jõu ja sihikindluse ning ajas üles Georgia Techi tagamängija ja aitas oma meeskonna võidu.\nKui ta lahenduse tegi ja meeskond võitis ning ta kanti väljakult „Rudy! Rudy! ' tema endine meeskonnakaaslane (keda filmis pole kujutatud), legendaarne tagamängija Joe Montana ütles aastaid hiljem antud intervjuus: „Oi, tüübid läksid lihtsalt kõrvale. See tähendab, et olime peaaegu võitnud riigi meistrivõistlused. Ma mõtlen, et nii ... kui kõik olid tema pärast põnevil. '\nKuid pärast väljakult toimetamist mõistis Rudy, et nende unistuste täitumisel peab ta leidma oma elu järgmise unistuse. Ja see unistus oli lasta oma lugu filmis rääkida.\nLiiga paljudel meestel on oma elu jaoks vaid üks või kaks lühiajalist eesmärki, mis jäävad lõpuks nendeni jõudes segadusse, eksinud ja masendusse.\nKas selleks meelitada endale meeldivat tüdrukut või palgata tööle konkreetsele töökohale, kui nad on saavutanud kavandatud, lõpetavad nad unistamise ja loobuvad elus veelgi enam saavutamisest ja saavutamisest.\nKui soovite, et teie elul oleks tõeline eesmärk ja õnn, peate alati püüdma teha paremini ja saavutada rohkem. Peaksite alati püüdma olla parim mees, kes saate olla enda, oma pere, naise ja kogukonna jaoks, ning mitte kunagi leppida millegagi vähemaga.\nKuna tal pole filmiäris kogemusi, kuid ta on otsustanud oma lugu suurelt ekraanilt näha, kasutas ta edasiliikumiseks inspiratsioonina selliste filmide edukust nagu „Rocky” ja „The Dreams Field”.\nRudy läks Los Angelesse, hängis seal, kus kuulis filmitootjaid, luges erialaseid pabereid, suhtles võrgus ja rääkis oma loo praktiliselt kõigile, kes kuulasid. Enamasti, kuigi inimestele tema lugu meeldis, ei võtnud nad kunagi kohustust sellest filmi teha.\nIga kord, kui ta tagasi lükati, muutis see teda tugevamaks ja keskendunumaks ning pärast kümmet aastat tagasi lükatud suutis ta lõpuks veenda produtsenti tegema filmi oma elus tehtud saavutustest. Just see sama pühendumus ja pühendumus näha oma unistust pääseda Notre Dame'i ja mängida „Võitlevate iirlaste“ eest aitas tal lõpuks veel kord läbi lüüa.\nMis on teie unistused? Kui palju peate otsustama, kui nad täidavad? Mida olete valmis oma eesmärgi saavutamiseks tegema? Kui kiiresti loobute, kui te edu kiiresti ei näe? Kui olete selline mees nagu Rudy, siis usute endasse ja teate, et see õnnestub teil lõpuks, lastes mitte millelgi ja kellelgi takistada teid jõudmast sinna, kus soovite olla.\nFilmi “Rudy” õnnestumisega, mis on sama palju sihikindlusest ja inspiratsioonist kui spordist, pälvis tõeline Rudy palju meediatähelepanu ja avalikkuse huvi.\nRudy muutis need võimalused raamatuks, karjääriks hästi tasustatud motivatsioonikõnelejana ning alustas ka fondi- ja stipendiumiprogrammi, et aidata teistel väärt inimestel oma unistusi saavutada. Tänapäeval inspireerib Rudy inimesi jätkuvalt kõikjal, kuhu ka ei lähe.\nSiit saate öelda, mida ta unistuste ja vabanduste pärast paljusid mehi ütleb, miks nad oma eesmärke ei saavuta.\n'Millised me tegelikult oleme rääkimine umbes siin on pühendumus. Kuni te ei unusta oma unistust, pole see tegelikult unistus - see on lihtsalt üks teine vabandusi täis fantaasia. Fantaasiad ei täitu, sest need pole tõelised; me pole neile pühendunud. Kohustuste võtmisel välistame vabandused ja neist saavad unistused ning unistused on kindlasti reaalsed. ”\nAsutas koos naisega Rudy fondi, et aidata teistel noortel “Rudytel” nende eesmärke saavutada.\nKas raamatu 'Rudy õppetunnid noortele meistritele' autor. Osa tema raamatu müügist läheb Rudy fondile ja Rebecca Wolfe Atkinsoni diabeedifondile.\nTegutses filmi “Rudy” tehnilise nõustajana ja ilmus staadioni stseenis Rudy isaks valitud Ned Beatty taga.\nKutsuti Valges Majas vaatama filmi Rudy koos president Clintoni, Colin Powelli ja Joe Montanaga.\nReisib Ameerika Ühendriikides eduka motivatsioonikõnelejana ja on sageli lava jaganud endise presidendi George Bushi, Super Bowli meistri Joe Montana, inspireeriva guru Zig Zigleri, varalahkunud näitleja Christopher Reeve ja teiste märkimisväärsete meestega.\nTeda on austanud Valge Maja ja president George Bush, ta on pälvinud Ameerika väljapaistva auhinna, teda on autasustatud paljude USA linnade kuulutustega ja ta on kinnitatud Rahvuskõnelejate Kuulsuste Halli.\nta ei tea, mida ta tahab\nmu naine tahab lahutust, kuidas ma saan tema meelt muuta\nsain just oma elu armastusest maha\nta on suhte jaoks liiga hõivatud\nkui ta mängib raske saada


7.-9. juunil toimus kõneosakonna õpilastele kolmepäevane laager Madsa spordikeskuses Otepääl – Tallinna Heleni Kool\nLasteaia töökorraldus suvel\n15.06.2017 toimus projekti „ÕPSIKE“ lõpetamine, Tallinna Heleni koolimeeskonna liikmete tunnustamine\nTallinna Heleni Kooli aktus\n7.-9. juunil toimus kõneosakonna õpilastele kolmepäevane laager Madsa spordikeskuses Otepääl\nLaagris osales 31 last ja viis õpetajat.\nIlmaga vedas meil sinna- ja tagasisõidul ning ka koha peal olles. Kuigi saime vihmagi, ei takistanud see meie laagri toimetamisi.\nEsimesel päeval, kui kohale jõudsime, ootas meid maitsev lõunasöök. Pärast sööki avasime laagri, heiskasime lipu ja rääkisime reeglitest. Kui majutusega ühele poole saime, algas meie laagrielu kivide otsimisega ja nende maalimisega. Pärast maalimist saime võidu joosta ja mängida sportlikke mänge. Õhtul toimus veel Anni sünnipäeva tähistamine. Valmistasime koos talle väikese kingituse ja ühislavastuse „Mutionu pidu“, laulsime sünnipäevalaulu ja sõime kringlit. Sünnipäeva tähistamisega lõppeski meie esimene laagripäev. Järgnes pesemine ja magus uni.\nTeisel päeval sadas küll vihma, kuid siiski käisime mööda kohalikku metsarada jalutamas ja ülesandeid lahendamas. Põnev oli metsast leida kuusevõrseid ja jänesekapsast ning neid maitsta. Lastes tekitas põnevust ka konnade leidmine ja nende elu jälgimine. Tubaste tegevuste ajal koostasime ideekaarte püüdes ühiselt leida tegevusi vihmase ja päikesepaistelise ilma puhuks. Lapsed said vaadata filme, mängida kaarte, suhelda omavahel ja arutada kasvatajatega elulistel teemadel. Pärast lõunat, kui ilm selgines, saime peetud veel ägeda jalgpallimatši. Õhtuks sõime grillvorsti, käisime saunas ja päeva lõpetas lõkke ääres istumine ja vahukommide grillimine.\nKolmandal päeval hakkasime juba varakult pakkima. Enne ärasõitu toimus veel kiire ja põnev maastikumäng, kus kõik olid võidumehed. Laagri lõpetamisel sai iga laps medali, randmepaela ja diplomi. Ees ootas kojusõit.\nKolm laagripäeva möödusid lennates.\nTäname toredaid laagrilapsi, õpetajaid, Madsa spordikeskuse sõbralikke töötajaid ja kokki, bussifirmat ja jääme ootama uut laagrit järgmisel suvel.\nTallinna Heleni Kooli arengukava aastateks 2018-2023\nAbilinnapea Vadim Belobrovtsev külastas Tallinna Heleni Kooli\nTallinna Heleni Kooli lõpuaktus 12.06.2018\nKõneosakonna kevadlaager Madsa 2018\n4. juuni – kaljas Hoppetiga Tallinna lahel\nÄäretult vahva üritus toimus täna Vabaduse väljakul “SadaSäraSilma 2018”\nKaramelle Šokolaadipoe magusad kingitused\nSöökla menüü Mai-Juuni