18. märts 2020, 0:11\n«Kümmekond inimest on jäänud koju haigussümptomitega, mis küll ei tähenda, et nad kannatavad kõik koroonaviiruse käes,» lausus Barruse juhatuse liige Jürgen Ainsalu.\nVõrumaa puidutööstus AS Barrus lõpetas eilsest ühes tehases öise vahetuse töö – otsus on tingitud inimeste puudusest. Teine kohalik puidutööstus AS Toftan jätkab esialgu tavapärases mahus, kuid ettevõtte Euroopa kliendid on avaldamas soovi lükata saadetiste nendele läkitamine edasi.\nMüük veel edeneb\nAinsalu sõnul on ettevõtte kõik kliendid seni kinnitanud, et töötavad tavapärases rütmis. «Müügi tõttu ei ole me pidanud hoogu maha veel võtma, kuid olukord võib kiiresti muutuda,» lisas ta.\n«Praegu tooret jagub, kuid tarnijad helistavad ja uurivad, kas me ikka puitu vastu võtame või paneme vastuvõtu seisma,» rääkis Ainsalu. «Võib arvata, et osa metsaomanikke lükkab metsamüüki edasi ja saepalkide kättesaamine võib veelgi keerulisemaks osutuda.»\nASi Toftan tegevjuhi Martin Arula sõnul käib praegu töö saeveski mõlemas tehases tavapärases mahus. «Euroopa kliendid on siiski hakanud paluma saadetiste edasilükkamist, viidates oma valmistoodangu realiseerimisraskustele,» lisas ta. «Hiina ja Jaapani suunas on hetkel olukord normaalne.»\nToftani saetööstuse tegevjuht Martin Arula\nArula sõnul on Toftani soov jätkata tööd tavapärases rütmis. «On selge, et seisuaja eest keegi meile palka ei maksa, see tuleb igapäevase tööga teenida,» lisas Arula. «Meile on olulised kolm asja: klientide ostukäitumine, tarnijate võimalused ja meie töötajate tervis.»\nSeisuaega ei saa lubada\nVõru külje all paiknev puidufirma Barrus tegutseb tisleri-liimpuidu valdkonnas ning on keskendunud eelkõige Skandinaavia turgudele. Ettevõte on tõusnud oma valdkonnas Euroopa turuliidriks. Enam kui 60 miljoni euro suuruse müügikäibega puidutööstus annab tööd ligikaudu 250 inimesele.\nVõru vallas Varese külas tegutsev AS Toftan toodab kahes saeveskis nii männi- kui ka kuusepalkidest saematerjali. Ettevõtte eelmise aasta käive oli ligi 70 miljonit eurot. Saematerjali tootja annab tööd ligikaudu 130 inimesele.


Ehitus 2021+ „Kvaliteetne ruum” - EhitusEST\n25. novembril 2020 toimub Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia saalis valdkonna suurüritus Ehitus 2021+, mida korraldavad Eesti Ehitusinseneride Liit, Eesti Ehituskonsultatsiooniettevõtete Liit, Eesti Arhitektide Liit, Eesti Ehitusettevõtjate Liit ning majandus- ja kommunikatsiooniministeerium.\nKonverents toob taas ühisesse arutellu ehitusettevõtjad, arhitektid ja ehitusinsenerid. Toimub paneeldiskussioon, ettekannetega esinevad valdkonna tipud nii Eestist kui välismaalt, peaesinejana astub üles Rootsi riigiarhitekt Helena Bjarnegård.\nErialaliidud kuulutavad üritusel pidulikult välja, kes nopivad tiitlid „Aasta ehitaja“, „Aasta ehitusinsener“, „Aasta ehitusprojekt“, „Aasta digitaalse innovatsiooni projekt“.\nKonverentsi juhtlause on sellel aastal „Kvaliteetne ruum“. Meie loodud ruum kasvab ja areneb koos meie endiga, peegeldades seda, kes me oleme ning mida tähtsaks peame. Kas tahame luua kiirustades ja ainult võimalikult odavalt? Või võtame aega, et mõelda läbi ja teha paremini? Selge on see, et parimat elukeskkonda ei saa luua üksi. Külg külje kõrval peame rajama vundamendi, mis tulevikus ühegi raskuse all ei mõrane.\nEhitus 2021+ ongi see koht, kuhu tulevad kokku ehitiste loojad ja kasutajad, et ruum saaks meie ühiste ideaalide nägu. Et ruum saaks kvaliteetseks.


"Intervjuu: Toomas Hendrik Ilves", Müürileht\nIlmselt selleaastase lõppeva talve kõige külmemal päeval jalutasin kerge ärevusega hinges läbi päikselise aga karge Kadrioru pargi presidendi kantselei poole. Märkmikus oli juba mõni nädal kirjas seisnud "intervjuu presidendiga". "Imelik riik meil," mõtlesin veel lossi poole marssides, "lihtsalt lähed ja jalutad presidendi juurde." Turvakontroll ja muud ettenähtud protseduurid läbitud, olin juba vähem kui veerandi tunni pärast Toomas Hendrik Ilvese kabinetis. Kokku oli lepitud, et räägime laiemalt kultuurist. Eelmisel õhtul oli Tõnu Kaljuste pälvinud oma teise Grammy. President hooples kõlaritest kostuva muusikaga: "Need on ühed džässitüübid, kes interpreteerivad 18. sajandi itaalia usklikku muusikat. Ma just kinkisin Kaljustele selle plaadi ja ta oli sellest täiesti sillas!" Ühtlasi lubas ta, et võime kõigest rääkida. Lugesin esimese ettevalmistatud küsimuse maha ning panin paberi kohvitassi kõrvale, kuhu see ka intervjuu lõpuni unus...\nTeie teadmised infotehnoloogia ja küberkaitse valdkonnas ning sõbralik meelestatus just noorte ja pigem kaasaegse kultuuri suhtes on loonud Teist küllaltki uuendusmeelse riigipea kuvandi. Sellega seoses ei ole Teist just erilist "rahvameest" saanud. Mis on ajendanud just sellist teed valima?\nKultuuri osas... (Mõtleb) Ei ole mõtet olla kunstlik – kui sulle on teatud asi kogu elu meeldinud, siis on see nii ka edaspidi... Oma kultuurihuvi ei saa teeselda – ma tõesti ei mõtle selle peale, mida teised eelistavad. Kui mulle miski meeldib, siis ma lähen seda kuulama või vaatama, aga kui see ei ole minu maitse, siis ma ei tee seda. Eks ka presidendina peab inimeseks jääma. Miks ma peaksin tegema asju, mis mulle eriti ei istu?!\nJa väga huvitav on jälgida, kuidas see toimib. Vastupidiselt Ränioru loogikale, kus ülikoolid ja firmad kõik ühes kohas koos pusivad, on Eestis selline asi nagu #EstonianMafia – paar inimest on Räniorus, mõned New Yorgis ja Londonis, Jevgeni Kabanov Tartus. Nad kõik suhtlevad omavahel, aitavad üksteist. Tegemist on uskumatult koostööalti kogukonnaga. See käib aga täiesti risti vastu leierdatud kuvandile, et "eestlane ei tee koostööd" või et "eestlase lemmikroog on teine eestlane". Minu meelest on see väga efektiivne mudel, millega paljud Eesti firmad on just IT-valdkonnas palju saavutanud.\n(Läheb silmnähtavalt põlema: "Ma olen täiesti all over the place siin!")\n(Mõtleb pikalt) Raske öelda... Ma näen, et piiratud keeleruumi puhul on sellest väiksest maailmast muusikaga natuke lihtsam välja pääseda kui kirjandusega. Neid, kes läbi murravad, nagu Sofi Oksanen, on väga vähe. Mõned on selle siiski saavutanud – Anselm Hollo tõlked Jaan Krossi "Keisri hullust", võib-olla "Professor Martensi ärasõit". Need raamatud ei levinud massidesse, aga leidsid kriitikamaailmas väga head vastukaja. See eeldab muidugi, et sul on ka väga hea tõlk ja koostöö temaga sujub.\nMulle tundub – eriti selles valguses, et Kaljuste noppis hiljuti oma järjekordse Grammy –, justkui eestlastel oleks vaja, et meid väljastpoolt tunnustataks. Alles siis nõustume oma artiste ise kiitma.\nOn üks kuulus norrakeelne raamat, kust on pärit Põhjamaades tuntud Jante seadus, mille üks osa ütleb: "Sa ära arva, et sa oskad teha midagi paremini kui keegi teine, ära mõtlegi, et sa tohid üldse midagi teistmoodi teha!" (Ära arva, et sa oled keegi. Ära arva, et sa oled sama hea kui meie. Ära arva, et sa oled meist targem. Ära arva, et sa oled meist parem. Ära arva, et sa tead rohkem kui meie. Ära arva, et sa oled midagi enamat kui meie. Ära arva, et sa millekski kõlbad. Sina ei tohi mitte meie üle naerda. Ära arva, et keegi sinust hoolib. Ära arva, et sa võid meile midagi õpetada. – H. T.)\nSain kunagi Helen Sildnaga tuttavaks, tänu sellele et ta kirjutas 6–7 aastat tagasi artikli teemal, kui raske on tuua siia alternatiiv- või indie-bände. Ta tõi näiteks ühe tol ajal vähe tuntud – praegu väga populaarse – kollektiivi Arcade Fire, keda teadsin ka mina. Sildna kirjutas, et see on tulevikumuusika, mille Eestisse toomisel saaks publikusse kokku vaevalt kolmsada inimest. Kuna meil pole piisavalt palju neid, kes oleksid erinevate artistidega kursis, ei saagi siin eriti asju kuulata... Kes saaks lubada endale riski tuua siia suure summa eest mujal võib-olla tuntud bänd, mida aga Eestis veel ei teata? Kokku tuleb vähe huvilisi ja oledki pankrotis.\nMa võin öelda nii palju, et see ei ole majanduslik elitaarsus. Pigem on vaja vastavat haridust, et osata nautida suurt osa kunstist või kultuurist. Ma käisin nüüdismuusika kontserdil, kus minu kõrval istus üks rootsi dirigent. Pausi ajal ta imestas: "Mis teil siin lahti on? Noored inimesed tulevad tõsist muusikat kuulama. Kui mina Stockholmis dirigeerin, on saalis ainult valged pead."\nAinult tagantjärele... Romantiline kunstnikukuvand on püsinud alates 19. sajandi algusest – Byron, Swinburne, De Quincey, kes kasutasid narkootikume, sigitasid lapsi... Enne seda oli kunstnik ontlik inimene, kellel oli metseen. Alternatiivkultuuri mõiste tuli kasutusele alles millalgi pärast "Noore Wertheri kannatusi". Kirjandusliku alge lõid Verlaine, Baudelaire ja Rimbaud, kes tegid kõikvõimalikke asju, tarvitasid erinevaid aineid – see on siiamaani edasi kandunud. Võib-olla isegi postuumselt, aga üldjoontes on nad kõik kodustatud – nüüd loetakse neid ülikoolides.\nMõlemat. Võib-olla jõuad teatud ikka ja enam ei viitsi kogu aeg šokeerida... Ja teiseks oled oma senise tegevusega ehk piisavalt kultuuri mõjutanud, et see ongi muutunud. Oleme näinud taolist tendentsi 200 aastat ja see ei puuduta ainult kultuuri – kui geid hakkasid 60ndate lõpus esimest korda San Franciscos repressioonide vastu, olid kõik šokeeritud. Praegu toetab suurem osa ameeriklastest samasooliste abielusid – kultuurid muutuvad.\nKultuuriliselt on postkommunistlikud riigid olnud üldiselt konservatiivsed, kuigi Eesti on olnud paljudes küsimustes teistega võrreldes kiirem. Ma ei tea, kui kaua see aega võtab... Loodan, et mitte väga. Meid on liiga vähe selleks, et hakata siin kedagi kottima ja diskrimineerima. Üleüldse, kui ma vaatan, millist viha ja vaenu on see küsimus tekitanud, siis meie ühiskond ei ela üle sellist sallimatust omaenda inimeste vastu. Seda enam olen ma pettunud neis, kes seda õhutavad!\nMeil on kombeks asjadega selle koha pealt natuke liialdada – tegemist on ühe vabama riigiga Euroopas. Apelleerida sellele, et siin on sõnavabadus kuidagi ahistatud, ja rääkida vaikivast ajastust... Mulle käib see väga vastukarva. Esiteks on Eestis palju rohkem sõnavabadust kui kuskil Põhjalas. Põhjalas on laim kriminaliseeritud ja isegi sedavõrd progressiivses riigis kui Rootsi on üks toimetaja selle eest lausa vangis istunud. Meil võid sa öelda mida tahes. Igasugune protest on suurepärane! Palun protesteerige, aga ärge öelge, et meie riik on autoritaarne.\n(Tõuseb püsti ja jalutab arvuti juurde: "Võib-olla paneks midagi elavamat?! Ma nüüd muudan kogu seda asja siin..." Presidendi kantselei kommunikatsioonijuht Piret Pert: "Ära seda oma alternatiivrokki pane!" THI naerab: "Just panen!" Ja keerab helitugevust juurde.)\n(Leebub) Keel... Mulle meeldib, kui keelt on huvitavalt kasutatud – viskan Twitteris palju mitmekeelset kalambuuri, millest keegi aru ei saa. Mulle meeldivad kirjanikud, kes kasutavad keelt hästi.\nMina ei saa seda öelda, kuidas inimesed peaksid tundma, aga kui sulle hommikust õhtuni öeldakse, et kõik on nii halb... Võib-olla on sellest kasu, kui lähed välismaale ja näed, et seal ei ole sugugi parem. Aga see mentaliteet, et meil on siin kõik a priori nii kehvasti, peegeldab harimatust ja pahatahtlikkust või kibestumist oma enda elu läbikukkumisest.\nKui võrdleme näiteks väljarännet Eestist, Lätist ja Leedust, siis näeme, et see on mujal 10 korda suurem. Kui aga löön lehe lahti, näen intervjuud Tõnu Kaljustega, milles on kirjas: "Sel ajal kui Eesti jookseb inimestest tühjaks, jääb Tõnu Kaljuste siia." Saagem täiskasvanuiks, elagem reaalses maailmas! 2,2 miljonit britti resideerub Euroopa Liidus väljaspool Suurbritanniat. Ainuke võimalus väljarände peatamiseks on piirid kinni panna, aga see tähendaks, et veel rohkem inimesi läheb minema.\nSamas tunnevad väga paljud noored sellest tegutsemissoovist hoolimata tegelikult seda, et neile ei anta olemasolevate struktuuride sees võimalust. Näiteks ei saa kas või poliitikasse siseneda, ilma et sa ei peaks astuma mingisse erakonda ja hakkama järgima seda vana ja kulunud süsteemi...\n(Pistab vahele: "See on Lou Reedi lugu "Sweet Jane" tegelikult... Või tähendab, nad varastasid selle talt.")\nIntervjuu Müürilehe veebilehel.


1. Autost -\nFoorumi pealeht Restaureerimine: Projektid Projektid Wanderer W 23 Cab, 1938 [Autorestauraator]\n#1 Postitus Postitas Autorestauraator » 25 November T, 2008 07:53\n2006. aasta alguses pakuti teha ühte suuremat kabrioletti. Wanderer W 23, aastast 1938. Tegelikult on "auto" selle kohta öelda natuke palju. On mitmeid osasid: raam, auto esiosa, tagaosa jäänused jms. Tutvumisel näidati ühte teist, küll mitte kabriolettkerega, autot.\nEnne Teist suurt sõda kuulus Wanderer, nagu ka Horch, Audi ja DKW, Auto Unioni. Tegemist on suurema, kuuesilindrilise reasmootoriga, lahtikäiva katusega autoga, ehk kabrioletiga. Ettekujutuse autost saab vanalt reklaamlehelt.\nKuna masina omanik ei soovi oma nime avalikustada, ütleme, et tegemist on välismaalasega. Autot tervikuna mina näinud ei ole. Osasid on mitmelt masinalt. Praegu on töökojas tugevalt ümberehitatud raam. Ümberehitatud selles mõttes, et raamil on olnud all valed sillad ja vale mootor.\nÕnneks on eeskujuks toodud ka teine raam, mis paistab olevat originaalse kujuga. Kõigepealt tulebki "valed" osad küljest ära lõigata ja siis raam ära puhastada. Originaalis käivad nii esi- kui ka tagasild ristiasetseval lehtvedrul. Praeguses versioonis on taga tohutud pikisuunalised vedrud.\nEsiosas on võõra mooturi ja käigukasti kinnitamiseks palju rauda juurde keevitatud. Ka käigukasti kinnituse risttala on vahetatud.\nHuvitav on auto konstruktsioonis see, et metallkere ei ole ühes tükis. Esi- ja tagaosa liidetakse tervikuks puittalade abil. Üks puittala tundub isegi originaalne olevat.\nLõikasime vedrukandurid ja muud mittevajalikud osad lõikekettaga maha.\nVeel sai eemaldatud kõikvõimalikke kinnituskronsteine, mootori ja käigukasti kinnituskohtasid jms.\nLäbi mitmete raami avauste oli näha, et raami õõnsus on täitunud porist ja tolmust moodustunud ja ära kuivanud settega. Kohati tundus see sette kiht päris paks olevat. Proovisime siis vasaraga tagudes seda settekihti purustada. Paraku see tulemusi ei andnud. Otsustasime siis raamile suuremad aknad sisse lõigata.\nSiis selgus, et sete on aastatega nii ära kivistunud, et meil tuli seda lausa puidupeitli ja vasaraga raami seest välja raiuda.\nIlmselt on tolm segunenud õlide, asfaldi-bituumeni ja kes teab veel millega ja korralikult ära kivistunud. Selleks et kõiki õõnsusi puhtaks saada, tuli veel mitmeid lõikeid teha.\nSelliselt saime raami enam-vähem puhtaks. Ei liialda, kui ütlen, et pidime prügikasti kahekesi välja tassima. Paar ämbritäit oli seda sodi kindlasti.\nMine “Wanderer W 23 Cab, 1938 [Autorestauraator]”


HANKE- JA OSTUSPETSIALIST, TASE 5, JÄTKUÕPE ÕPPEKAVA RAKENDUSKAVA 2019 MITTESTATSIONAARNE ÕPE - PDF Tasuta allalaadimine\nHANKE- JA OSTUSPETSIALIST, TASE 5, JÄTKUÕPE ÕPPEKAVA RAKENDUSKAVA 2019 MITTESTATSIONAARNE ÕPE\nDownload "HANKE- JA OSTUSPETSIALIST, TASE 5, JÄTKUÕPE ÕPPEKAVA RAKENDUSKAVA 2019 MITTESTATSIONAARNE ÕPE"\n1 KINNITATUD direktori käskkirjaga nr 1-3/5 10. veebruar 2020 HANKE- JA OSTUSPETSIALIST, TASE 5, JÄTKUÕPE ÕPPEKAVA RAKENDUSKAVA 2019 MITTESTATSIONAARNE ÕPE Mooduli nr MOODULI NIMETUS Maht 1 KARJÄÄRI PLANEERIMINE JA ETTEVÕTLUS 5 EKAP Eesmärk: Õpetusega taotletakse, et õpilane tuleb toime oma karjääri planeerimisega kaasaegses majandus-, ettevõtlus- ja töökeskkonnas, lähtudes elukestva õppe põhimõtetest. Nõuded mooduli alustamiseks: Puuduvad Õpetajad: Kerttily Golubeva, Siim Sarapuu, Ene Paadimeister, Anne Ilp, Jaan Olt, Rain Arro, Hille Raud, Mare Muskat Õpiväljundid Hindamiskriteeriumid Mooduli teemad (maht) Hindamismeetodid ja Õppemeetodid Mõistab oma vastutust teadlike otsuste langetamisel elukestvas karjääriplaneerimise protsessis. Käitub vastastikust suhtlemist toetaval viisil. Analüüsib iseseisvalt enda isiksust ja kirjeldab oma tugevusi ja nõrkusi. Annab hinnangu oma kutse, eriala ja ametialase ettevalmistuse ning enda tööturul rakendamise võimaluste kohta. Analüüsib iseseisvalt informatsiooni tööturu, erialade ja õppimisvõimaluste kohta. Analüüsib iseseisvalt informatsiooni praktika- ja töökohtade kohta. Koostab iseseisvalt elektroonilisi kandideerimisdokumente, 1. Karjääri planeerimine ja suhtlemise alused (2 EKAP) 1.1. Enesetundmine ostu- ja hankespetsialisti karjääri planeerimisel Isiksuseomadused. Väärtused, motivatsioon, hoiak, võimed, oskused. Eneseanalüüsi läbiviimine oma tugevate ja nõrkade külgede väljaselgitamise kaudu Õppimisvõimaluste ja tööjõuturu tundmine ostu- ja hankespetsialisti karjääri planeerimisel Haridustee, õpimotivatsioon ja elukestev õpe. ülesanded Praktiline kompleksülesanne (infootsing praktikavõimaluste kohta, vormistada dokumendid ja kiri praktikale kandideerimiseks, koostada eneseanalüüs lähtuvalt praktika eesmärkidest, individuaalse praktikaülesande püstitamine, osalemine praktikale kandideerimise intervjuus, oma raamatupidaja eriala õpingute eesmärgistamine kasutades GROW mudelit. E-õpimappide loomise võimaluste tutvustamine (lõimitult arvutiõpetusega). Eneseanalüüs. Infootsing töövahenduskeskkondades raamatupidaja erialal tööturu võimaluste kohta. Miniloeng kandideerimise protsessi kohta. Ideekaart praktikale kandideerimise protsessi kohta. Praktiline töö (dokumentide vormistamine. Loeng suhtlemise aluste kohta. Videoanalüüs klienditeeninduse situatsioonide kohta. Tutvumine teeninduse e- 2\n2 lähtudes dokumentide vormistamise heast tavast: CV, motivatsioonikiri, sooviavaldus. Valmistab iseseisvalt ette ja osaleb näidistööintervjuul. Koostab iseseisvalt endale lühi- ja pikaajalise karjääriplaani. Kasutab keerukates ja muutuvates suhtlemissituatsioonile sobivat verbaalset ja mitteverbaalset suhtlemist. Kasutab keerukates ja ootamatutes suhtlemissituatsioonides erinevaid suhtlemisvahendeid, sh järgib telefoni- ja internetisuhtluse head tava. Analüüsib enda ja grupiliikmete käitumist ning järgib üldtunnustatud käitumistavasid. Juhib juhendi alusel eesmärgipäraselt väikesearvulist meeskonda tööalaste probleemide looval lahendamisel. Analüüsib juhendi alusel kultuurilisi erinevusi Tööjõuturg ja selle muutumine. Kutsestandardid, kutse ja kutseoskused. Töömotivatsioon Planeerimine ja karjääriotsuste tegemine Karjääriplaneerimine kui elukestev protsess. Karjääriteenused ja karjäärinõustamine. Muutustega toimetulek. Tööotsimine sh praktikakoha leidmine: allikad ja tööinfo otsimine, kandideerimisdokumendid, tööintervjuu. Isikliku karjääriplaani koostamine. eesmärkide seadmine. Lühi- ja pikaajaline karjääriplaan Suhtlemine Verbaalne ja mitteverbaalne suhtlemine. Ametlik ja mitteametlik suhtlemine. Telefonisuhtlus. Internetisuhtlus ja suhtlusvõrgustikud. Kultuuridevahelised erinevused ja nende arvestamine suhtlemissituatsioonides. Suhtlemisbarjäär ja selle ületamise võimalused Käitumine suhtlemissituatsioonides Tööalase käitumise etikett. Kompleksülesanne (ostuja hankespetsialisti tööga seotud rollimäng, mis sisaldab nii otsest kui telefonivestlust). käsiraamatuga. Rühmatööna klienditeeninduse heade tavade sõnastamine probleemide lahendamisel. Sotsiodraama ostu- ja hankespetsialisti töös ettetulevate situatsioonide lahendamiseks. Loeng probleemi-lahendamise metoodikast. Praktiline töö (klienditeenindus telefonisuhtluses). Praktiline töö (e-kirja kirjutamine vastavalt e-kirja standardile. 3\n3 Mõistab majanduse olemust ja majanduskeskkonna toimimist. Mõtestab oma rolli ettevõtluskeskkonnas. suhtlemisel. Analüüsib juhendi alusel enda ja teiste teeninduskultuuri, teenindushoiakuid ja - oskusi. Lahendab iseseisvalt erinevaid sh muutuvaid teenindussituatsioone, lähtudes kliendikeskse teeninduse põhimõtetest. Analüüsib iseseisvalt oma majanduslikke vajadusi, lähtudes ressursside piiratusest. Analüüsib iseseisvalt turumajanduse toimimist arvestades nõudluse, pakkumise ja turutasakaaluga õpitavas valdkonnas. Analüüsib juhendi alusel nõudluse ja pakkumise mõju ühe ettevõtte toodete müügi tulemustele. Analüüsib meeskonnatööna Eestis kehtivaid otseseid ja kaudseid makse ning nende mõju ettevõtluskeskkonnale õpitavas valdkonnas. Positiivse mulje loomine. Konfliktid ja veaolukorrad, nende ennetamine ja juhtimine. Grupp ja meeskond Klienditeenindus Teeninduslik mõttekultuur. Klient ja teenindaja. Kliendikeskse teeninduse põhimõtted. Teeninduseks vajalikud hoiakud ja oskused. Teenindusprotsess. Erinevad teenindussituatsioonid ja nende lahendamine. 2. Majandus ja ettevõtlus (1,5 EKAP) 2.1. Mina ja majandus Majanduslikud otsused. Turg. Raha, selle funktsioonid ja omadused Piiratud ressursid ja piiramatud vajadused Ressursid majanduses. Majanduse põhivalikud. Alternatiivkulu. Erinevad majandussüsteemid Pakkumine ja nõudlus Nõudlus. Pakkumine. Turu tasakaal. Turuhind Maksud Riigi roll majanduses. Otsesed ja kaudsed maksud. Riigieelarve tulud ja kulud Finantsasutused Eestis. Finantsteenused Analüüs etteantud toote nõudlust ja pakkumist lähtudes kohalikust ettevõtluskeskkonnast. Praktiline töö tuludeklaratsiooni koostamine. Infootsing teabeväravast. Meeskonnatööna kohaliku ettevõtluskeskkonna analüüs. Praktiline töö ettevõtluskeskkonna võimaluste võrdlusanalüüs töövõtjana või ettevõtjana. Praktiline töö vastutustundliku ettevõtluse põhimõtete kaardistamine ühistöövahendi (nt Tricider) abil. Praktiline ülesanne (nädala kulutuste planeerimine, tegelike kulutuste kaardistamine ja analüüs). Loeng turumajanduse toimimise ja turgu iseloomustavate majandusnäitajate kohta. Ajurünnak turumajanduse toimimise kohta. Infootsing ja rühmatöö Eestis kehtivate maksude kohta. Praktiline töö näidistuludeklaratsiooni täitmisest etteantud andmete alusel. Infootsing majandusinfo saamiseks. Loeng ettevõtluse alustest. Infootsing ettevõtluskeskkonna/ ettevõtlustoetuste kohta. Mõttekaart palgatöötaja ja ettevõtja võimalused tööturule 4\n4 Täidab etteantud andmete alusel sh elektrooniliselt FIE näidistuludeklaratsiooni. Kasutab iseseisvalt majanduskeskkonnas orienteerumiseks riiklikku infosüsteemi e-riik. Analüüsib meeskonnatööna juhendi alusel ettevõtluskeskkonda Eestis, lähtudes õpitavast valdkonnast. Võrdleb iseseisvalt lähtuvalt ettevõtluskeskkonnast oma võimalusi tööturule sisenemisel palgatöötajana ja ettevõtjana. Kirjeldab juhendi alusel vastutustundliku ettevõtluse põhimõtete toimimist. Analüüsib meeskonnatööna ühe ettevõtte majandustegevust ja seda mõjutavat ettevõtluskeskkonda. Analüüsib meeskonnatööna juhendi alusel kultuuridevaheliste erinevuste mõju ettevõtte majandustegevusele. Kirjeldab ja analüüsib 2.6. Eesti ja kohalik ettevõtlus Ettevõtluse olemus. Ettevõtluse areng ja olukord Eestis Ettevõtja ja töötaja Ettevõtja omadused. Ettevõtlusega kaasnevad väljakutsed. Äriidee ja äriplaani koostamise põhimõtted. Ettevõtja ja palgatöötaja erinevused Ettevõtluskeskkond Poliitiline, majanduslik, sotsiaalne, tehnoloogiline keskkond. Juhtumianalüüs meeskonnatööna. Kultuuridevaheliste erinevuste mõju ettevõtte majandustegevusele. Õpitava valdkonna äriidee tutvustus ja esitlemine. Elektroonilise äriplaani koostamine juhendi alusel. sisenemiseks. Arutelu ettevõtluskeskkonnast ja mõjust ettevõtte majandustegevusele. Veebitahvel kultuurideerinevuste mõjust ettevõtte majandustegevusele. Näidisäriplaani koostamine elektrooniliselt (lõimitud arvutiõpetusega). 5\n5 Kasutab oma õigusi ja täidab oma kohustusi töökeskkonnas toimimisel. ettevõtte äriideed õpitava valdkonna näitel ja koostab elektrooniliselt juhendi alusel äriplaani. Loetleb ja selgitab iseseisvalt töötervishoiu ja tööohutuse põhilisi suundumisi, lähtudes riiklikust strateegiast. Loetleb ja selgitab iseseisvalt tööandja ja töötajate põhilisi õigusi ning kohustusi ohutu töökeskkonna tagamisel ja selgitab riskianalüüsi olemust. Eristab ja kirjeldab meeskonnatööna töökeskkonna üldist füüsikalisi, keemilisi, bioloogilisi, psühhosotsiaalseid ja füsioloogilisi ohutegureid ja meetmeid nende vähendamiseks. Tunneb ära tööõnnetuse ja loetleb iseseisvalt lähtuvalt seadustes sätestatust töötaja õigusi ja kohustusi seoses tööõnnetusega. Kirjeldab meeskonnatööna tulekahju ennetamise võimalusi ja enda tegevust tulekahju puhkemisel töökeskkonnas. 3. Töötervishoid ja tööohutus (0,5 EKAP) 3.1. Sissejuhatus töökeskkonda 3.2. Töökeskkonnaalane töö korraldus 3.3. Töökeskkonna ohutegurid. Meetmed ohutegurite mõju vähendamiseks) Töökeskkonnaalane teave Tööõnnetused 3.6. Tule- ja elektriohutus Kompleksülesanne töökeskkonna ja töökorralduse analüüs, töökeskkonna riskide hindamine, analüüs tööohutust puudutavate dokumentide loomise, allkirjastamise ja säilitamise kohta. Infootsing riikliku töötervishoiu ja tööohutuse strateegiast. Tööandja ja töötaja põhiõiguste ja kohustuste kohta töökeskkonna tagamisel. Rühmatööna mõttekaardi loomine töökeskkonna ohutegurite kohta. Protsessi skeemi joonistamine raamatupidaja tegevusest tuleõnnetuse korral (koolis olemasolevate ohutusjuhendite alusel. 6\n6 Kasutab oma õigusi ja täidab oma kohustusi töökeskkonnas. Kasutab oma õigusi ja täidab oma kohustusi töökeskkonnas. Analüüsib meeskonnatööna töötervishoiu ja tööohutusealast informatsiooni erinevatest allikatest juhtumi näitel. Selgitab töölepingu sisu lähtudes töölepinguseadusest ja tööaja ja puhkuse korraldamisest. Analüüsib iseseisvalt töölepingu, töövõtulepingu ja käsunduslepingu põhilisi erinevusi töötaja ja ettevõtja vaatest. Analüüsib meeskonnatööna töötaja õigusi, kohustusi ja vastutust sisaldavaid organisatsioonisiseseid dokumente. Arvestab palgakalkulaatori abil ajatöö, tükitöö ja majandustulemustelt makstava tasu bruto- ja netopalka ning ajutise töövõimetuse hüvitist. Kirjeldab iseseisvalt asjaajamise ja dokumendihalduse tähtsust organisatsioonis. Koostab ja vormistab iseseisvalt elektroonilise 4. Töötamise õiguslikud alused (0,5 EKAP) 4.1. Lepingulised suhted töö tegemisel 4.2. Töökorraldus 4.3. Töö tasustamine ja sotsiaalsed tagatised 5. Asjaajamine ja dokumendihaldus (0,5 EKAP) 5.1. Asjaajamine ja dokumendihaldus organisatsioonis Dokumentide haldamise Praktiline töö - kaardistada erinevused töölepingu, töövõtulepingu ja käsunduslepingu vahel. Praktiline kompleksülesanne - vormistada dokumendid ja kiri praktikale kandideerimiseks. Juhtumianalüüs tööseadusandluse teemal. Arutelu - erinevused töölepingu, töövõtulepingu ja käsunduslepingu vahel. Rühmatöö õpilase õiguste ja kohustuste kohta kooli sisekorra eeskirja ja õppekorralduseeskirja põhjal. Kirjaliku arutelu dokumendihalduse vajalikkusest organisatsioonis. Loeng dokumendihalduse korraldusest, asjaajamise ja dokumendihalduse erisused. 7\n7 Iseseisev töö moodulis Mooduli hinde kujunemine algatus- ja vastuskirja ning e-kirja, sh allkirjastab digitaalselt. Kirjeldab iseseisvalt dokumentide säilitamise vajadust organisatsioonis ja seostab seda isiklike dokumentide säilitamisega. vajalikkus. Organisatsiooni sisemist töökorraldust reglementeerivad alusdokumendid (näiteks asjaajamiskord, dokumentide loetelu) Dokumentide loomine (vt. teema planeerimine ja karjääriotsuste tegemine) Üldnõuded dokumentidele. Dokumendi elemendid. Dokumentide liigid. Dokumendiplank. Dokumendiplankide liigid. Kiri. Kirja elemendid. Kirja loomine. Tekstitöötlusprogrammi kasutamine dokumentide vormistamisel. E-kiri. E-kirja elemendid. E-kirja esitusvorm. E-kirja loomine. E-posti haldamine Dokumentide, sh digitaaldokumentide säilitamine Dokumentide hoidmise ja säilitamise vajalikkus, säilitustähtajad. Praktikakoha taotlus e- kirjana. 1. Tutvub õpimapi loomise võimalustega ja loob õpimapi. 2. Vormistab praktikale kandideerimiseks vajalikud dokumendid (sooviavaldus, CV, motivatsioonikiri). 3. Tutvub töötervishoiu ja tööohutuse materjalidega Tööinspektsiooni kodulehel. 4. Loeb mõttega teeninduse e-käsiraamatut. Arutelu dokumendisüsteemi alusdokumentide kehtestamisest, normdokumentide järgimisest Praktilised tööd - erinevate dokumentide loomine kasutades tekstitöötlustarkvara, näidiste arutelu. Loeng kandideerimisdokumentide koostamisest, vorminõuetest vastavalt heale tavale. Loeng dokumentide haldamisest, säilitamisest, sh e-kirjade haldamine. Moodulit hinnatakse mitteeristavalt. Hindamise eelduseks on aruteludes ja rühmatöödes osalemine. Mooduli hinne kujuneb elektroonilise õpimapi ja selle esitluse alusel: 1. Praktiline kompleksülesanne (infootsing praktikavõimaluste kohta, vormistada dokumendid ja kiri praktikale kandideerimiseks, koostada eneseanalüüs lähtuvalt praktika eesmärkidest, individuaalse praktikaülesande püstitamine, osalemine praktikale 8\n8 Hindekriteeriumid kandideerimise intervjuus, oma eriala õpingute eesmärgistamine kasutades GROW mudelit; analüüs etteantud toote nõudluse ja pakkumise kohta lähtudes kohalikust ettevõtluskeskkonnast. 2. Praktiline töö tuludeklaratsiooni koostamine. 3. Infootsing teabeväravast. 4. Kompleksülesanne töökeskkonna ja töökorralduse analüüs. 5. Töökeskkonna riskide hindamine, analüüs tööohutust puudutavate dokumentide loomise, allkirjastamise ja säilitamise kohta. 6. Praktiline töö (kaardistada erinevused töölepingu, töövõtulepingu ja käsunduslepingu vahel. 7. Raport arutelust dokumendihalduse vajalikkusest organisatsioonis. 8. Praktikakoha taotlus e-kirjana. 9. Kompleksülesanne (ostu- ja hankespetsialisti tööga seotud rollimäng, mis sisaldab nii otsest kui telefonivestlust). Moodul loetakse arvestatuks, kui õpilane: 1. analüüsib iseseisvalt enda isiksust ja kirjeldab oma tugevusi ja nõrkusi. 2. annab hinnangu oma kutse, eriala ja ametialase ettevalmistuse ning enda tööturul rakendamise võimaluste kohta. 3. analüüsib iseseisvalt informatsiooni tööturu, erialade ja õppimisvõimaluste kohta. 4. analüüsib iseseisvalt informatsiooni praktika- ja töökohtade kohta. 5. koostab iseseisvalt elektroonilisi kandideerimisdokumente, sh: cv, motivatsioonikiri, sooviavaldus, lähtudes dokumentide vormistamise heast tavast. 6. valmistab iseseisvalt ette ja osaleb näidistööintervjuul. 7. koostab iseseisvalt endale lühi- ja pikaajalise karjääriplaani. 8. analüüsib iseseisvalt oma majanduslikke vajadusi, lähtudes ressursside piiratusest. 9. analüüsib iseseisvalt turumajanduse toimimist, arvestades nõudluse, pakkumise ja turutasakaaluga õpitavas valdkonnas. 10. analüüsib juhendi alusel nõudluse ja pakkumise mõju ühe ettevõtte toodete müügitulemustele. 11. analüüsib meeskonnatööna eestis kehtivaid otseseid ja kaudseid makse ning nende mõju ettevõtluskeskkonnale õpitavas valdkonnas. 12. täidab etteantud andmete alusel, sh elektrooniliselt fie näidistuludeklaratsiooni. 13. kasutab iseseisvalt majanduskeskkonnas orienteerumiseks riiklikku infosüsteemi e-riik. 14. analüüsib meeskonnatööna juhendi alusel ettevõtluskeskkonda eestis, lähtudes õpitavast valdkonnast. 15. võrdleb iseseisvalt lähtuvalt ettevõtluskeskkonnast oma võimalusi tööturule sisenemisel palgatöötajana ja ettevõtjana. 16. kirjeldab juhendi alusel vastutustundliku ettevõtluse põhimõtete toimimist. 17. analüüsib meeskonnatööna ühe ettevõtte majandustegevust ja seda mõjutavat ettevõtluskeskkonda. 18. analüüsib meeskonnatööna juhendi alusel kultuuridevaheliste erinevuste mõju ettevõtte majandustegevusele. 19. kirjeldab ja analüüsib ettevõtte äriideed õpitava valdkonna näitel ja koostab elektrooniliselt juhendi alusel äriplaani. 20. loetleb ja selgitab iseseisvalt töötervishoiu ja tööohutuse põhilisi suundumisi, lähtudes riiklikust strateegiast. 21. loetleb ja selgitab iseseisvalt tööandja ja töötajate põhilisi õigusi ning kohustusi ohutu töökeskkonna tagamisel ja selgitab riskianalüüsi olemust. 9\n9 Kasutatav õppekirjandus/ õppematerjal 22. eristab ja kirjeldab meeskonnatööna töökeskkonna üldisi füüsikalisi, keemilisi, bioloogilisi, psühhosotsiaalseid ja füsioloogilisi ohutegureid ja meetmeid nende vähendamiseks. 23. tunneb ära tööõnnetuse ja loetleb iseseisvalt lähtuvalt seadustes sätestatust töötaja õigusi ja kohustusi seoses tööõnnetusega. 24. kirjeldab meeskonnatööna tulekahju ennetamise võimalusi ja enda tegevust tulekahju puhkemisel töökeskkonnas. 25. analüüsib meeskonnatööna erinevates allikate töötervishoiu ja tööohutusalast informatsiooni juhtumi näitel. 26. selgitab töölepingu sisu lähtudes töölepinguseadust töölepingu ja tööaja ja puhkuse korraldamisest. 27. analüüsib iseseisvalt töölepingu, töövõtulepingu ja käsunduslepingu põhilisi erinevusi töötaja ja ettevõtja vaatest. 28. analüüsib meeskonnatööna töötaja õigusi, kohustusi ja vastutust sisaldavaid organisatsioonisiseseid dokumente. 29. arvestab iseseisvalt ajatöö, tükitöö ja majandustulemustelt makstava tasu bruto- ja netopalka ning ajutise töövõimetuse hüvitist. 30. kirjeldab iseseisvalt asjaajamise ja dokumendihalduse tähtsust organisatsioonis. 31. koostab ja vormistab iseseisvalt elektroonilise algatus- ja vastuskirja ning e-kirja, sh allkirjastab digitaalselt. 32. kirjeldab iseseisvalt dokumentide säilitamise vajadust organisatsioonis ja seostab seda isiklike dokumentide säilitamisega. 33. kasutab keerukates ja muutuvates suhtlemissituatsioonile sobivat verbaalset ja mitteverbaalset suhtlemist. 34. kasutab keerukates ja ootamatutes suhtlemissituatsioonides erinevaid suhtlemisvahendeid, sh järgib telefoni- ja internetisuhtluse head tava. 35. analüüsib enda ja grupiliikmete käitumist ning järgib üldtunnustatud käitumistava. 36. juhib juhendi alusel eesmärgipäraselt väikesearvulist meeskonda tööalaste probleemide looval lahendamisel. 37. analüüsib juhendi alusel kultuurilisi erinevusi suhtlemisel. 38. analüüsib juhendi alusel enda ja teiste teeninduskultuuri, teenindushoiakuid ja oskusi. 39. lahendab iseseisvalt erinevaid, sh muutuvaid teenindussituatsioone, lähtudes kliendikeskse teeninduse põhimõtetest. 40. esitlus vastab esitluse heale tavale. Õpilasele iseseisvaks tööks vajalik materjal: 1. Ettevõtluse alused. Õppematerjal, SA Innove, Portfoolio kursuse ajaveeb ( 3. Tööinspektsiooni kodulehekülg ( 4. Teeninduse Aabits (e-käsiraamat, 5. Karjääriinfoportaal 6. Ettevõtlusarendamise Sihtasutus 7. Rahandusministeerium 8. Maksu- ja tolliamet 9. Valdkonnaalased õigusaktid ja juhendmaterjalid 10. Õppematerjalid Moodles ja ÕISis 10\n10 Mooduli nr MOODULI NIMETUS Maht 2 OSTU- JA HANKETEGEVUSE KAVANDAMINE JA KORRALDAMINE 46 EKAP, sh praktika 18 EKAP Eesmärk: Õpetusega taotletakse, et õpilane tuleb toime ostu- ja hankejuhtimise kavandamise ja korraldamisega lähtudes ettevõtte strateegiatest ja kehtestatud regulatsioonidest. Nõuded mooduli alustamiseks: Puuduvad Õpetajad: Andres Õige, Marion Mägi, Kerttily Golubeva, Meljo Musto, Lily Loidap, Katrin Riisalu, Jaanus Krull Õpiväljundid Hindamiskriteeriumid Mooduli teemad (maht) Hindamismeetodid ja ülesanded Kavandab ostu- ja hanketegevused lähtudes ettevõtte eesmärkidest ja strateegiast (1. teema). Kaardistab, sh praktikal ettevõtte ostu- ja hankeprotsessi lähtuvalt kehtivatest regulatsioonidest (1). Kaardistab ja prioritiseerib, sh praktikal võtmenäitajad (KPI) lähtuvalt ettevõtte strateegiast (1). Koostab hankeid sisaldava projekti kavandi ja selle eelarve lähtudes õigusaktidest ja kasutades tabelarvutusvõi projektitarkvara (1). 1. Ostu- ja hanketegevuse kavandamine 1.1. Ostu ja hanketegevus ettevõttes (6 EKAP, sh praktika 2 EKAP) Ettevõtte strateegia ja selle tasandid. Ostu- ja hanketegevus ettevõttes: struktuurid ja funktsiooni töötajate roll ning ülesanded, erisused tootmises ja kaubanduses. Strateegiline, taktikaline ning operatiivne ostujuhtimine tööstuses ja kaubanduses, eesmärgid ja ülesanded. Ostu- ja hanketegevuse mõõdikud. Kvaliteedijuhtimine tootmises ja seos ostu- ning hanketegevusega Ostu- ja hankeprotsess, nende etapid. Hanketegevus ja hankekorraldus eraja avalikus sektoris. Praktiline ülesanne ettevõtte ostu- ja hankeprotsessi kaardistamise kohta etteantud juhtumi või enda valitud ettevõtte näitel. Praktiline ülesanne võtmenäitajate kaardistamise ja prioritiseerimise kohta etteantud juhtumi või enda valitud ettevõtte näitel. Praktiline töö juhendi alusel: - projekti kavandi koostamine; - projekti eelarve koostamine; - võimalikele riskidele hinnangu andmine. Õppemeetodid Loengud, arutelud ja rühmatööd mooduli teemadel. Juhtumianalüüsid. Praktika töökeskkonnas. 11\n11 Kujundab toote ostu- ja omahinna lähtudes ettevõtte hinnakujundamise põhimõtetest (2. teema). Selgitab välja potentsiaalsed tarnijad jälgides trende, ettevõtte vajadusi ning lähtuvalt ettevõtte hankestrateegiat (3. teema). Teeb ettepanekud, sh praktikal ostu- ja omahinna kujundamiseks lähtuvalt turusituatsioonist, ettevõtte hinnapoliitikast ja sh kaubagruppide eesmärkidest (2). Analüüsib, sh praktikal hinnakujunemist lähtudes ettevõtte eesmärkidest (2). Leiab ja kaardistab, sh potentsiaalsed tarnijad vastavalt etteantud kriteeriumitele (3). Loob, sh praktikal tarnijate eelkvalifitseerimise mudeli lähtuvalt Ostueelarve ja -plaani koostamine, seos ettevõtte eesmärkidega, sh lühi- ja pikaajaline planeerimine. Ostueetika. Jätkusuutlikkus. Kolmikaruandlus. Sotsiaalne vastutus Projektijuhtimine (2 EKAP) Projektiplaani koostamine, sh projekti kulude planeerimine Projektijuhtimise tehnikad, sh koosolekute pidamine Projektijuhtimise tarkvara 2. Hinna planeerimine ja kujundamine (4 EKAP, sh praktika 3 EKAP) Ostuhinna ja omahinna sisu ja selle mõistmine. Hinna- ja kuluelemendid. Ostuga seotud kulude ja toote omahinna arvestamise süsteemi planeerimine, käivitamine ning hinnakujundamine. Toote soetusmaksumus. Kogukulu kontseptsioon. Tabelarvutus. 3. Tarnijate turu analüüsimine 3.1. Ostu- ja hankevajaduste kaardistamine (5 EKAP, sh praktika 3 EKAP) Praktiline ülesanne ostu- ja omahinna kujundamise kohta etteantud juhtumi või enda valitud ettevõtte näitel. Praktiline ülesanne potentsiaalsete tarnijate kaardistamise kohta etteantud juhtumi või enda valitud ettevõtte näitel. Praktiline ülesanne eelkvalifitseerimise mudeli loomise, ka finantsvõimekuse kohta etteantud juhtumi või enda valitud ettevõtte näitel. 12\n12 Selgitab välja tarneturu võimekuse lähtudes ettevõtte strateegiast (3. teema). Selgitab välja ettevõttes olevate kategooriate vajaduse ja kategoriseerimise tähtsuse lähtudes ettevõtte strateegiast (3. teema). Korraldab hanke läbiviimise protsessi lähtudes hanke ettevõtte eesmärkidest (3). Koostab, sh praktikal kategooriapuu lähtudes segmenteeritud kliendi vajadustest (3). Koostab hanke läbiviimiseks vajaliku dokumentatsiooni era- ja avalikus sektoris järgides Tarnevajaduste defineerimine ja spetsifikatsiooni väljatöötamine, selle vajadus. Kaubad, turud ja võimalused (k.a hindamine kas toota ise või osta; turu-uuring). Hankijate ja tarnijate leidmine. Tarnijate positsioneering (ostja vaade, tarnija vaade). Tarnijate eelkvalifitseerimine, hindamiskriteeriumid. Kulukuubi analüüs. Professionaalne võrdlusanalüüs. Toote strateegilise positsioneeringu sisu ja selle mõistmine. Lean ja agiilsed tarnelahendused. Hanketuru info kogumise, proovimise ja kaasamise (RFI) etapp ja sell vajalikkus. Väljakutsed rahvusvahelises ruumis Kategooria juhtimine (5 EKAP, sh praktika 3 EKAP) Kategooriajuhtimise sisu ja roll ettevõttes. Kategooriajuhtimise 8 sammu (defineerimine, rollid, hindamine, tulemuslikkuse näitajad, strateegiad, taktikad, rakendamine, kategooria ülevaade). Hinnastamise eripärad. Tulemuslikkuse mõõdikud. Praktiline ülesanne kategooriapuu koostamise kohta etteantud juhtumi või enda valitud ettevõtte näitel. Praktiline ülesanne hanke läbiviimiseks vajaliku dokumentatsiooni koostamise era- ja avalikus sektoris. Praktiline ülesanne potentsiaalse tarnija taustainfo kogumise kohta tema usaldusväärsuse selgitamiseks. 13\n13 läbiviimisega seotud regulatsioonidest (4. teema). Saab aru lepingu tingimustest arvestades õiguslikke regulatsioone, ettevõtte konkreetseid vajadusi ja lepinguga kaasnevaid riske (4. teema). hangete läbiviimisega seotud regulatsioone ja kordasid ning ärieetikast (4). Valib välja sobivaima pakkumise (hankevõitja) lähtudes etteantud kriteeriumitest, rahvusvahelistest ja siseriiklikest normidest ning eetikast (4). Koostab läbirääkimiste plaani lähtudes konkreetsetest vajadustest (4). Peab läbirääkimisi ostulepingu sõlmimiseks järgides etteantud kriteeriume ja pakkuja tingimusi (4). Juurdehindlus. Allahindluse mõjud. 4. Hangete korraldamine 4.1. Hangete korraldamine erasektoris (3 EKAP) Hankemenetluse vormid, nende kasutus ja erinevused. Sidusgruppide kaardistamine ja kommunikatsiooni vajalikkus Hankedokumentide loetelu ja sisu mõistmine. Hankedokumentatsiooni koostamine ning esitlemine. Hanke vastuste hindamine ja hanke võitja valik Hangete korraldamine avalikus sektoris (4 EKAP) Reguleerimisala ja erandid. Menetlusreeglid ja riigihanke vahendid. Hankekord. Pakkumuse, pakkuja ja taotleja kvalitatiivne valik. Hankelepingu sõlmimine ja täitmine. Riigihangete registri praktiline kasutamine Lepingulised suhted ostu- ja hanketegevustes (3 EKAP) Läbirääkimiste rollimängud etteantud juhtumi põhjal. 14\n14 Optimeerib sisseostuvajadust vastavalt tootmis- või müügiplaanile (5. teema). Hindab väljavalitud tarnijate tulemuslikkust lähtudes ettevõtte vajadustest (5. teema). Prognoosib, sh praktikal ettevõtte laovarud vastavalt nõudlusele (5). Analüüsib, sh praktikal ettevõtte logistika toiminguid ja protsesse (5). Analüüsib, sh praktikal tarnijate tulemuslikkust etteantud kriteeriumite alusel lähtudes ettevõtte püstitatud eesmärkidest või leiab ise need kriteeriumid (5). Lepingute sõlmimine, lepingueelsed läbirääkimised, pakkumus ja nõustumus. Kohustuste nõuetekohane täitmine, kohustuste rikkumine ja õiguskaitsevahendite kohaldamine. Töövõtuleping, poolte õigused ja kohustused ning vastutus kohustuse rikkumise korral. Müügilepingu mõiste ja ese, vastutus müügilepingu rikkumise korral, müügigarantii. Rahvusvaheline müügileping, sellele kohaldatav õigus, poolte õigused ja kohustused ning vastutus kohustuse rikkumise korral Läbirääkimised (2 EKAP) Läbirääkimiste ettevalmistamine. Kultuuridevahelised erinevused. Emotsionaalne intelligentsus. Meeskonna moodustamine, väljakutsed ja probleemid (Tuckman ja Jensen). Käitumine läbirääkimiste ajal. Läbirääkimiste lõpetamine. Jätkutegevused. 5. Optimaalse laoseisu tagamine 5.1. Varude juhtimine (4 EKAP, sh praktika 3 EKAP) Varude klassifitseerimine (ABC mudel) ja liigid. Tarnekindluse arvutamise ülesanne. Praktiline ülesanne tarnijate tulemuslikkuse analüüsi kohta. Praktika aruande koostamine juhendi alusel ja selle esitlemine. 15\n15 Varude juhtimise viiside ja meetodite kindlaksmääramine. Varude juhtimise eesmärkide seadmine. Sobiva tellimismeetodi valimine. Nõudluse prognoosimine. Varude analüüsimine ja optimeerimine. Probleemsete ja jääkvarude kindlakstegemine, nende realiseerimiseks lahenduste leidmine. Infotehnoloogilised lahendused Logistika ja laondusega seotud toimingud (4 EKAP, sh praktika 2 EKAP) Siseneva logistika toimingute ja protsesside kompleksne haldamine Rahvusvaheliste kaubandusreeglite kogu - Incoterms 2010 E-lahendused (EDI kanded, RFID jm) 5.3. Tarnijate tulemuslikkuse hindamine (4 EKAP, sh praktika 2 EKAP) Tulemusmõõdikud ja tulemuste seire. Tarnijate tulemuslikkuse hindamine ja süsteemne järgimine. Tarneprotsesside regulaarne juhtimine, korraldamine ja jälgimine. Infotehnoloogilised lahendused. 16\n16 Iseseisev töö moodulis Mooduli hinde kujunemine Hindekriteeriumid Järjepidev parendamine. Tarnijasuhete haldamine. Benchmarking. SMART mudel. 1. Valdkonna õigusaktide jt materjalide lugemine. 2. Hindamisülesannete, praktiliste tööde, rühmatööde ettevalmistamine, esitluste koostamine. 3. Praktikaaruande koostamine. Moodulit hinnatakse mitteeristavalt. Hindamise eelduseks on aruteludes ja rühmatöödes osalemine, praktiliste tööde ja praktika sooritamine, hindamisülesannete sooritamine vähemalt lävendi tasemel. Moodul loetakse arvestatuks, kui õpilane: 1. kaardistab, sh praktikal ettevõtte ostu- ja hankeprotsessi lähtuvalt kehtivatest regulatsioonidest. 2. kaardistab ja prioritiseerib sh praktikal võtmenäitajad (kpi) lähtuvalt ettevõtte strateegiast. 3. koostab hankeid sisaldava projekti kavandi ja selle eelarve lähtudes õigusaktidest ja kasutades tabelarvutus- või projektitarkvara. 4. teeb ettepanekud, sh praktikal ostu- ja omahinna kujundamiseks lähtuvalt turusituatsioonist, ettevõtte hinnapoliitikast ja sh kaubagruppide eesmärkidest. 5. analüüsib hinnakujunemist lähtudes ettevõtte eesmärkidest. 6. leiab ja kaardistab, sh potentsiaalsed tarnijad vastavalt etteantud kriteeriumitele. 7. loob tarnijate eelkvalifitseerimise mudeli lähtuvalt ettevõtte eesmärkidest. 8. koostab kategooriapuu lähtudes segmenteeritud kliendi vajadustest. 9. koostab hanke läbiviimiseks vajaliku dokumentatsiooni era- ja avalikus sektoris järgides hangete läbiviimisega seotud regulatsioone ja kordasid ning ärieetikast. 10. valib välja sobivaima pakkumise (hankevõitja) lähtudes etteantud kriteeriumitest, rahvusvahelistest ja siseriiklikest normidest ning eetikast. 11. koostab läbirääkimiste plaani lähtudes konkreetsetest vajadustest. 12. peab läbirääkimisi ostulepingu sõlmimiseks järgides etteantud kriteeriume ja pakkuja tingimusi. 13. prognoosib, sh praktikal ettevõtte laovarud vastavalt nõudlusele. 14. analüüsib, sh praktikal ettevõtte logistika toiminguid ja protsesse. 15. analüüsib tarnijate tulemuslikkust etteantud kriteeriumite alusel lähtudes ettevõtte püstitatud eesmärkidest või leiab ise need kriteeriumid. 17\n17 Kasutatav õppekirjandus/ õppematerjal Õpilasele iseseisvaks tööks vajalik materjal: 1. Lysons, K., Farrington, B., Procurement and Supply Chain Management, Pearson, Tulvi, A. Logistika õpik kutsekoolidele, Kirikal, H. Kategooria juhtimine kaubanduses, Atti, G., Kategooriajuhtimine jaekaubanduses ja tootmises, ProLog - Eesti Ostu- ja Tarneahelate Juhtimise Ühing, Antsmäe, S., Ostu ja varude juhtimine ja nende seosed, Raamatupidamise Praktik, nr. 63, lk , Oakland, J. S., Terviklik kvaliteedijuhtimine: teooria ja praktika, Külim, Eetikakoodeksite käsiraamat, Tartu Ülikooli eetikakeskus, Suursoo, J., Tarneahela haldamine. I, Algteadmisi rahvusvahelistest kaupade ostu-müügilepingutest ja riskide maandamisest, Tallinn: Tallinna Tehnikakõrgkool, Suursoo, J., Tarneahela haldamine. II, Transpordilepingud ja väliskaubanduslikud regulatsioonid (tollindus), Tallinn: Tallinna Tehnikakõrgkool, Patterson, K., Grenny, J., McMillan, R., Switzler, A., Otsustavad kõnelused: kuidas suhelda, kui panused on kõrged, Tallinn: Äripäev, Lewis, R. D., Kultuuridevahelised erinevused: kuidas edukalt ületada kultuuribarjääre, Tallinn: TEA Kirjastus, Kiisler, A., Logistika ja tarneahela juhtimine, Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus, Incoterms 2010: kasutajajuhis. Rahvusvahelise Kaubanduskoja ICC siseriiklike ja rahvusvaheliste kaubandustingimuste kasutusreeglid, Tallinn: EMI EWT Ida-Lääne Koolitus, Knight, J., Thomas, R. ja Angus, B. koos Case, J.'iga, Kasumlik projektijuhtimine: eksimatu juhend projektide eelarves ja graafikus hoidmiseks, Äripäev,\n18 VALIKÕPINGUD Valikõpingute moodul MOODULI NIMETUS Maht 1 ERIALANE INGLISE KEEL OSTU- JA HANKESPETSIALISTI TEGEVUSES JA SUHTLUSES 4 EKAP Eesmärk: Õpetusega taotletakse, et õpilane tuleb toime erialase inglise keele iseseisva keelekasutusega suheldes nii suuliselt, kui ka kirjalikult ostu- ja hankespetsialisti tegevuses. Nõuded mooduli alustamiseks: Puuduvad Õpetajad: Külli Nõmme Õpiväljundid Hindamiskriteeriumid Mooduli teemad (maht) Hindamismeetodid ja ülesanded Õppemeetodid Suhtleb suuliselt igapäeva- ja tööalastes situatsioonides kasutades valdkonna sõnavara lähtudes kesktaseme keelekasutuse oskusnõuetest, mis vastavad Euroopa Nõukogu keeleoskustaseme B2 kirjeldustele. Koostab ametlikke kirju ning muid dokumente erialases inglise keeles. Sõnastab vastused erialastele küsimustele kasutades sobilikku tegevusega seotud sõnavara. Iseseisev töö moodulis Mooduli hinde kujunemine Hindekriteeriumid Kasutab suhtluses keerukamaid lauseid ja sageli kasutatavaid väljendeid, mis seostuvad valdkonnaga vastavalt õigekeelsuse reeglitele. Suhtleb nii suuliselt kui kirjalikult tööalastes olukordades, mis nõuavad otsest ja keerukamat infovahetust enamlevinud tegevusega seotud teemadel vastavalt õigekeelsuse reeglitele. Osaleb tegevusega seotud aruteludes ja vastab küsimustele keerukamate lausete abil. 1. Ostu- ja hankespetsialisti tööülesanded ja pädevused 2. Ostu- ja hanketegevus ettevõttes Praktilised tööd (suulised ja kirjalikud ülesanded vastava sõnavara omandamiseks ja selle kinnistamiseks ning inglise keele reeglite kordamiseks ja kinnistamiseks. Töö erialase tekstiga Dokumentide koostamine esitatud situatsioonide põhjal Dialoogide, esinemiste, sõnavõttude, presentatsiooni koostamine). Individuaalne töö erinevate tekstidega. Kontrolltöö ja tunnikontroll sõnavara ja õigekirja reeglite kasutamisest. Diskussioonid ning dialoogid erinevatel valdkonnapõhistel teemadel. Töötada läbi kohustuslik õppekirjandus/õppematerjalid praktiliste tööde ja kirjalike testide sooritamiseks ning ettevalmistus osalemiseks dialoogides, rollimängudes ja aruteludes. Moodulit hinnatakse mitteeristavalt. Hinne kujuneb kõikide ettenähtud suuliste ja kirjalike tööde sooritamisel vähemalt lävendi tasemel. Moodul loetakse arvestatuks, kui õppija: 19\n19 Kasutatav õppekirjandus/ õppematerjal 1. kasutab suhtluses keerukamaid lauseid ja sageli kasutatavaid väljendeid, mis seostuvad valdkonnaga vastavalt õigekeelsuse reeglitele. 2. suhtleb nii suuliselt kui kirjalikult tööalastes olukordades, mis nõuavad otsest ja keerukamat infovahetust enamlevinud tegevusega seotud teemadel vastavalt õigekeelsuse reeglitele. 3. osaleb tegevusega seotud aruteludes ja vastab küsimustele keerukamate lausete abil. Õpilasele iseseisvaks tööks vajalik materjal: 1. Thomas E. Payne, Understanding English Grammar, Cambridge University Press, Professional English for Students of Logistics, Professional English for Students of Logistics, %20Power%20Point%20Moodle.pdf 5.Vocabulary for Supply Chain Management Valikõpingute moodul MOODULI NIMETUS Maht 2 KESKKONNAJUHTIMINE JA INNOVATSIOONIPARTNERLUS 3 EKAP Eesmärk: Õpetusega taotletakse, et õpilane tuleb toime ettevõtte keskkonnajuhtimisega ja innovatsioonipartnerluse toetamisega lähtudes kehtestatud regulatsioonidest. Nõuded mooduli alustamiseks: Puuduvad Õpetajad: Jana Põldnurk, Kersti Pärn Õpiväljundid Hindamiskriteeriumid Mooduli teemad (maht) Selgitab välja ettevõtte tegevuse keskkonnaaspektid ja - riskid lähtudes kehtivatest keskkonnaalastest õigusaktidest. Kaardistab ettevõtte tegevuse keskkonnaaspektid lähtudes kehtivatest keskkonnaalastest õigusaktidest. Koostab keskkonnariskide maatriksi lähtudes ettevõtte tegevusvaldkonnast. 1. Keskkonnajuhtimine Keskkonnajuhtimisega seotud mõisted ja põhimõtted. Keskkonnaaspekt ja keskkonnamõju. Keskkonnariskid ja oht. Keskkonnariskide juhtimine. Keskkonnamärgised. Rohelised hanked. Roheline kontor. Hindamismeetodid ja ülesanded Praktiline ülesanne enda poolt valitud ettevõtte tegevuse keskkonnaaspektide kaardistamisest. Praktiline ülesanne enda poolt valitud ettevõtte Õppemeetodid Loengud, arutelud ja rühmatööd mooduli teemadel ja õppekäik. 20\n20 Tunneb ajakohaseid innovatsiooni põhimõisteid ja innovatsiooni juhtimise seaduspärasusi organisatsiooni innovatsiooniteadlikkuse tõstmisel. Analüüsib praktilisi innovatsiooni juhtimisega seotud olukordi ning teeb argumenteeritud järeldusi ja loovaid ning toimivaid ettepanekuid lahenduste leidmiseks. Keskkonnasuhtlus. 2. Innovatsioonipartnerlus 2.1. Innovatsioon Innovatsiooni liigid (toote, -protsessi-, organisatsiooni- ja turundusinnovatsioon) ja erinevad astmed (tehnoloogilistest revolutsioonidest ja teistest radikaalsetest innovatsioonidest kuni järkjärguliste innovatsioonideni). Innovatsiooni erinevates majandussektorites. Innovatsioonisüsteemid ning ettevõtete strateegiad innovatsiooni arendamisel ja konkurentsieeliste kasutamisel Innovatsiooni edendamine riigihangete kaudu Olulisemad mõisted. Hankijate vajaduste sõnastamine, planeerimine. Turu-uuringud. Hankestrateegia ja hankemenetluse liigi valik Innovatsioonihangete liigid Kommertskaskasutusele eelnev hange. Võistlev dialoog. Konkurentsipõhine läbirääkimistega hankemenetlus. Innovatsioonipartnerlus. Ideekonkurss. Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlus. Avatud hankemenetlus Innovatsioonihanke targalt korraldamine keskkonnariskide maatriksi koostamisest. Praktiline ülesanne innovatsiooni juhtimisega seotud olukorra analüüs juhendi alusel. 21\n21 Iseseisev töö moodulis Mooduli hinde kujunemine Hindekriteeriumid Kasutatav õppekirjandus/ õppematerjal Alternatiivsete lahenduste lubamine. Tehniline kirjeldus ja kvalifitseerimistingimused. Hindamiskriteeriumid ja meetodid. Riskide maandamine. Olulisemad lepingutingimused. Intellektuaalne omand. Kogemustest õppimine, nende vahetamine teiste hankijatega. Töötada läbi kohustuslik õppekirjandus/õppematerjalid praktiliste tööde sooritamiseks ning ettevalmistus osalemiseks aruteludes. Moodulit hinnatakse mitteeristavalt. Hindamise eelduseks on aruteludes ja rühmatöödes osalemine, praktiliste tööde, hindamisülesannete sooritamine vähemalt lävendi tasemel. Moodul loetakse arvestatuks, kui õppija: 1. kaardistab ettevõtte tegevuse keskkonnaaspektid lähtudes kehtivatest keskkonnaalastest õigusaktidest. 2. koostab keskkonnariskide maatriksi lähtudes ettevõtte tegevusvaldkonnast. 3. analüüsib praktilisi innovatsiooni juhtimisega seotud olukordi ning teeb argumenteeritud järeldusi ja loovaid ning toimivaid ettepanekuid lahenduste leidmiseks. Õpilasele iseseisvaks tööks vajalik materjal: 1. Riigihangete seadus 2. Innovatsiooni edendavate hangete toetamise tingimused 3. Moora, H., Kilk, K., Urbel-Piirsalu, E., Õunapuu, K. (2013) Rohelise kontori käsiraamat. EGO, Ecoprint, Veebis: 4. Põder, T. (2005) Keskkonnamõju- ja keskkonnariski hindamine. Käsiraamat. Keskkonnaministeerium, Tallinn Veebis: 5. Villo, S. (2007) Keskkonnajuhtimise käsiraamata majutus-, toitlustus- ja turismiettevõtetele. Emi-Eco, Tallinn Veebis: 6. Organisatsiooni keskkonnaaruande koostamise juhend. Tallinna Ülikool, Tallinn Veebis: 7. Innovatsioonihangete juhend, Tallinn 2016, EAS 8. Strateegia Teadmistepõhine Eesti Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni programm 22\n22 Valikõpingute moodul MOODULI NIMETUS Maht 3 KUTSEALAGA SEOTUD IT OSKUSTE ARENDAMINE 2 EKAP Eesmärk: Õpetusega taotletakse, et õpilane tuleb toime ametialaselt töö organiseerimisega kasutades IKT vahendeid. Nõuded mooduli alustamiseks: Puuduvad Õpetajad: Õpiväljundid Hindamiskriteeriumid Mooduli teemad (maht) Hindamismeetodid ja ülesanded Õppemeetodid Teostab andmeanalüüsi kasutades tabeltöötlustarkvara. Kasutab pilvetehnoloogia vahendeid erinevate dokumentide loomiseks ja ühistööks järgides digiturvalisuse põhimõtteid. Iseseisev töö moodulis Mooduli hinde kujunemine Hindekriteeriumid Kasutatav õppekirjandus/ õppematerjal Analüüsib etteantud andmeid kasutades tabeltöötlustarkvara. Koostab ja kasutab ühistöös erinevaid dokumente vastavalt ettevõtte vajadustele. 1. Excel edasijõudnutele ja andmeanalüüs 2. Ühistöö võimalused, tarkvarad ja lahendused 3. Digiturvalisus Praktiline ülesanne andmete analüüsi kohta etteantud juhtumi või enda valitud ettevõtte näitel. Juhendi alusel erinevate dokumentide loomine ühistöös. Töötada läbi kohustuslik õppekirjandus/õppematerjalid praktiliste tööde sooritamiseks. Loengud, praktilised ülesanded, rühmatööd mooduli teemadel. Moodulit hinnatakse mitteeristavalt. Hindamise eelduseks on aruteludes ja rühmatöödes osalemine, praktiliste tööde, hindamisülesannete sooritamine vähemalt lävendi tasemel. Moodul loetakse arvestatuks, kui õppija: 1. analüüsib etteantud andmeid kasutades tabeltöötlustarkvara. 2. koostab ja kasutab ühistöös erinevaid dokumente vastavalt ettevõtte vajadustele. Õpilasele iseseisvaks tööks vajalik materjal: 1. Reinumägi, R. EXCEL tavakasutajale, Tartu, EXCEL valemid ja funktsioonid. Käsiraamat + CD, Tartu, Tooding, L.-M., Andmete analüüs ja tõlgendamine sotsiaalteadustes, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, Kuidas Google Drive'iga nutikalt tööd teha Digi, 2014, juuni, lk Õppematerjalid ÕISis Valikõpingute moodul MOODULI NIMETUS Maht 4 MEESKONNA JUHTIMINE JA ARENDAMINE 3 EKAP 23\n23 Eesmärk: Õpetusega taotletakse, et õpilane tuleb toime tohuse meeskonna loomise ja juhtimisega arvestades struktuuriüksusele püstitatud eesmärke. Nõuded mooduli alustamiseks: Puuduvad Õpetajad: Kersti Pärn Õpiväljundid Hindamiskriteeriumid Mooduli teemad (maht) Rakendab efektiivseid võtteid meeskonnatöö organiseerimisel. Kujundab meeskonnas sobiva personali, võttes arvesse organisatsiooni strateegiat ja meeskonnale seatud eesmärke. Iseseisev töö moodulis Mooduli hinde kujunemine Analüüsib meeskonna toimimist ja teeb tulemuste alusel asjakohased seatud eesmärke ettepanekud toimimise efektiivsuse tõstmiseks. Teeb ettepanekud meeskonna komplekteerimiseks arvestades struktuuriüksusele püstitatud eesmärke. 1. Juhi roll meeskonna juhtimisel ja selle tõhususe arendamisel Meeskonna mõiste. Meeskonnasisese ja meeskondade vahelise koostöö vajalikkus ning näidustused. Koostöö kujunemise eeldused ja protsess. Efektiivse meeskonna tunnused. Grupi EQ. Koostöökompetents ja meeskonna juhtimise kompetents. 2. Rollid meeskonnas Juhi rollid meeskonnas. Olulised ja vajalikud psühholoogilised rollid meeskonnas. Meeskonnatööd takistavad rollid. 3. Meeskonnatöö juhtimise oskused ja meetodid Meeskonna käivitamine. Meeskonna arengu soodustamine. Ebaproduktiivsete käitumisviisidega toimetulek. Ebaeduka meeskonna. Ümberkujundamine. Talendijuhtimise alused. Hindamismeetodid ja ülesanded Etteantud juhtumi või enda valitud organisatsiooni alusel meeskonna toimimise analüüsimine ja ettepanekute tegemine tulemuslikkuse tõstmiseks. Praktiline ülesanne personalivajaduse välja arvutamiseks etteantud juhtumi või enda valitud organisatsiooni alusel. Õppemeetodid Loengud, arutelud ja rühmatööd mooduli teemadel. Töötada läbi kohustuslik õppekirjandus/õppematerjalid praktiliste tööde ja juhtumianalüüside sooritamiseks ning ettevalmistus osalemiseks aruteludes. Moodulit hinnatakse mitteeristavalt. Hindamise eelduseks on aruteludes ja rühmatöödes osalemine, praktiliste tööde, hindamisülesannete sooritamine vähemalt lävendi tasemel. 24\n24 Hindekriteeriumid Kasutatav õppekirjandus/ õppematerjal Moodul loetakse arvestatuks, kui õppija: 1. analüüsib meeskonna toimimist ja teeb tulemuste alusel asjakohased seatud eesmärke ettepanekud toimimise efektiivsuse tõstmiseks. 2. teeb ettepanekud meeskonna komplekteerimiseks arvestades struktuuriüksuse vajadusi. Õpilasele iseseisvaks tööks vajalik materjal: 1. Donnellon, A. Meeskonna juhtimine. Äripäev, Maxwell, J C. Olge rahvainimene!: Edukaks juhiks tõhusate suhete loomise läbi. Allika, Rogers, J. Juht kui treener: uus tee tulemusteni. Äripäev, Scholtes, P. R. Juhi käsiraamat: kuidas motiveerida meeskonda ja jõuda parema tulemuseni. Tea Kirjastus, 2001 Valikõpingute moodul MOODULI NIMETUS Maht 5 FINANTSARVESTUSE ALUSED 2 EKAP Eesmärk: Õpetusega taotletakse, et õpilane tuleb toime tulude ja kulude ning omahinna arvestamisega, eelarve planeerimisega. Nõuded mooduli alustamiseks: Karjääri planeerimise ja ettevõtluse ning meeskonna juhtimise mooduli läbimine. Õpetaja: Rita Murd Õpiväljundid Hindamiskriteeriumid Mooduli teemad Hindamismeetodid ja ülesanded Mõistab majandusarvestuse rolli organisatsiooni eesmärkide elluviimisel. Koostab eelarveid lähtudes kuludest. Mõistab töötasuarvestuse põhimõtteid. Iseseisev töö moodulis Selgitab meeskonnatööna finantsarvestuse rolli organisatsiooni eesmärkide elluviimisel. Arvestab tootmis ja teenindusvaldkonna kulusid ja tulusid ning omahinda. Koostab eelarveid. Arvestab töötasusid ja selgitab töötasu makseid. 1. Raamatupidamise alused 2. Finantsarvestuse põhimõtted ja -meetodid, sh eelarve, kulud ja tulud ning nende liigid, omahinna arvestus, tasuvusanalüüs (süvendatud teadmised nii tootmise, kui ka teenindusevaldkonnast) 3. Töötasuarvestus 1. Raamatupidamise toimkonna juhendite lugemine. Praktilise situatsiooniülesande lahendamine kulude ja tasuvusanalüüsi väljaselgitamiseks. Situatsiooniülesanne tulude prognoosimiseks. Situatsioonülesanne eelarve koostamiseks. Situatsioonülesanne töötasu arvestamiseks. Õppemeetodid Iseseisev lugemine, loeng, arutelud, seminar, praktilised ülesanded. 25\n25 Mooduli hinde kujunemine Hindekriteeriumid Kasutatav õppekirjandus/ õppematerjal 2. Ülesannete lahendamine kulude, omahinna, tulude prognoosimise, tasuvusanalüüsi ja töötasude arvestamise kohta lähtuvalt kehtivatest õigus- ja normatiivaktidest, kasutades tabelarvutustarkvara. Moodulit hinnatakse mitteeristavalt. Hindamise eelduseks on aruteludes ja rühmatöödes osalemine, praktiliste tööde, hindamisülesannete sooritamine vähemalt lävendi tasemel. Moodul loetakse arvestatuks, kui õppija: 1. selgitab meeskonnatööna majandusarvestuse rolli organisatsiooni eesmärkide elluviimisel. 2. arvestab korrektselt kulusid, tulusid, omahinda, tasuvusanalüüsi ning koostab eelarve lähtudes etteantud eesmärgist. 3. arvestab lähtudes kehtivatest õigusaktidest töötasu ja sellelt arvestatavaid ning kinnipeetavaid makse ja makseid. Õpilasele iseseisvaks tööks vajalik materjal: 1. Alver, L., Alver, J., Finantsarvestus. Deebet, Nikitina-Kalamäe, M. Finantsarvestuse aluste ülesannete kogu. Deebet, Raamatupidamise seadus. 2002, RT I, 102, 600 (koos muudatustega kuni käesoleva ajani) 4. Raamatupidamise Toimkonna juhendid: RTJ 1 ja RTJ Töötasu arvestamise ja töötasumaksudega seotud seadusandlus 26\n26 Valikõpingute moodul MOODULI NIMETUS Maht 6 AMETIKEEL JA RETOORIKA 2 EKAP Eesmärk: Õpetusega taotletakse, et õpilane tuleb toime nii suuliselt kui kirjalikult korrektse ametikeele kasutamisega, mille läbi saavutab kontakti kuulajatega jälgides seejuures etteantud kõneajast kinnipidamist. Nõuded mooduli alustamiseks: Puuduvad Õpetaja: Kristina Kask Õpiväljundid Hindamiskriteeriumid Mooduli teemad Hindamismeetodid ja ülesanded Õppemeetodid Sõnastab korrektses ametikeeles nii suuliselt kui kirjalikult informatsiooni meeskonna ja üksikisikuga suhtlemisel. Koostab ja kannab ette paraja tihedusega ja loogilise ülesehitusega publikule vastava kõne. Iseseisev töö moodulis Mooduli hinde kujunemine Koostab vormiliselt ja grammatiliselt korrektsed teated Edastab selgesõnaliselt informatsiooni. Esitab etteantud teemal kõne (3 min). Analüüsib kirjalikult kõnet/ettekannet, tuues välja vastavuse kuulajatele, sõnavaliku eripära, oma põhjendatud arvamuse kõne kohta ja määrates õigesti kõnes kasutatud retoorilised vahendid. 1. Ametikeel Hea ametlik stiil. Sõna- ja lauseloogika. Liiasused ja šabloonsed väljendid. 2. Retoorika Hea ja halb esineja. Tavalisemad retoorilised vahendid. Kõnelemine kui veenmine Esinemise eesmärk Materjali sõltuvus kuulajast, selle kogumine Kõneleja kehakeel ja hääl Kõne algused ja lõpud Kõne struktuur ja ilmestamisvõtted. Stiil. Stiiliparandusharjutused. Praktiline ülesanne: etteantud dokumendis parandada stiili- ja õigekirjavead. Kõneanalüüs koos retooriliste vahendite määramisega. Ülesanne kirjaliku teksti muutmisest kõneldavaks. Esitatud kõne vastavaus teemale ja etteantud ajale. Arutelu dokumentide stiilist kui ühest organisatsiooni-kultuuri aspektist. Köitev loeng selge, täpse ja lihtsa dokumendikeele eelistest. Stiiliparendusharjutused Rühmatöö, diskussioon. Loeng, paaritöö - tekstist retooriliste vahendite leidmine. 1. Keeleseaduse paragrahvide 1-4 ja 23 mõttega lugemine. 2. keeleabi.eki.ee testide harjutamine. 3. Ülesanded loengutes läbitud teemade kohta. 4. Kõne või ettekande kirjalik analüüsimine. 5. Iseseisev õppematerjalidega tutvumine (ÕISis). 6. Valmistada ette 3(±1) minutiline kõne etteantud teemal ja harjutada selle esitlust. Mahaloetavat teksti ei tohi olla rohkem kui 50%. Moodulit hinnatakse mitteeristavalt. 27


Nordeconi tütarettevõtted ühinesid - Ehitusuudised\nNordeconi tütarettevõtted ühinesid\nNordecon International kontserni tütarettevõtted OÜ Kaurits ja DSN ühinevad. OÜ Kaurits tegeleb teedeehitus- ja mullatöömasinate renditeenuse osutamisega. DSN Ehitusmasinad OÜ põhitegevuseks on ehitusmasinate müük ja hooldus.\nÜhendatud ettevõttesse jäävad alles mõlemad äritegevused. Täiendavalt hakkab ühinenud ettevõte osutama Nordecon Internationali kontsernisisest ehitusmasinate hooldusteenust. Ühendamise eesmärgiks on koondada sarnased äritegevused ühte ettevõttesse, suurendades nii juhtimise ning teenuse osutamise efektiivsust ja samal ajal vähendades tegevuskulusid.\nOÜ Kaurits omab 100% DSN Ehitusmasinad OÜ osadest. Nordecon International kontserni kaudne osalus OÜ-s Kaurits on 66%. Kontserni osalus ühendatud ettevõttes peale ühinemist ei muutu. Ühendatud ettevõtte nimeks jääb OÜ Kaurits.


Tridens ja Royal Unibrew Eesti alustasid koostööd HoReCa sektoris! — Tridens\nTridens ja Royal Unibrew Eesti alustasid koostööd HoReCa sektoris!\nMaailma juhtivaid joogi- ja toidubrände esindav Tridens ning joogitootja ja -turustaja Royal Unibrew Eesti sõlmisid äsja koostöölepingu, mille kohaselt hakkab Tridens esindama uue koostööpartneri tooteid Eesti HoReCa maastikul.\nTridens on ligi 35-aastase kogemusega joogi- ja toidubrändide esindaja Baltikumis, kelle valikus on tänaseks üle 150 kaubamärgi. Tridensi tegevjuhi Janno Herti sõnul on ettevõte saavutanud laiahaardelise positsiooni, kuid koostöö Royal Unibrew Eestiga võimaldab seda veelgi tugevdada.\n“Tridens saab koostööga HoReCa esindusõiguse mitmetele hinnatud brändidele, näiteks Heineken, Sol ja Pepsi. Kavatseme uute brändide eest seista sama suure pühendumusega, nagu oleme seda aastakümneid teinud oma seniste brändidega. Usun, et koostöö tulemusena kasvab Tridens veelgi tugevamaks ning hinnatumaks maaletoojaks,” märkis Hert.\nRoyal Unibrew Eesti on alkohoolseid ja alkoholivabu jooke tarniva kontserni Royal Unibrew liige, kes toodab, turustab, müüb ja levitab kvaliteetseid jooke, eelkõige kaubamärgiga õllesid, linnasejooke ja karastusjooke. Royal Unibrew pakub Baltikumis nii tuntud kohalike kaubamärkide kui ka rahvusvaheliste kaubamärkide Heineken ja PepsiCo tooteid.\nRoyal Unibrew Eesti Country Manager Ranner Kuninga sõnul on ettevõtte peamine eesmärk rahuldada pideva arengu ja innovatsiooni kaudu tarbijate nõudlust igaks olukorraks sobivate kvaliteetsete jookide järele.\nKoostöölepingu järgi annab ettevõte oma brändide esindusõiguse HoReCa sektoris Tridensile, kuid jätkab seniste klientide teenindamist, kellega on sõlmitud otselepingud.\nRoyal Unibrew Eesti asutati 2013. aasta alguses. Peamised Eestis müüdavad karastusjookide kaubamärgid on Pepsi ja Cido ning õllekaubamärgid Heineken, Mõisakeldri, Sol, Krusovice, Meistrite Gildi ja Faxe.\nHEAVE(i)N – Tridensi veinide usaldusmärk!


Kõlakas! Uue Lada 4×4 prototüüpimine peatatud, tulemas on Lada Duster - Forte\nLada 4×4 (Niva-3) uue põlvkonna aluseks võetakse Duster-2 platvorm ning uudismudel hakkab tõenäoliselt kandma nime Lada 4×4 NG või Lada Duster. Tõenäoliselt käivitub tootmine Togliatti tehases juba 2018. aastal.\nAmetlikku pressiteadet pole AvtoVAZ Lada 4×4 (endine Niva) prototüüpimise lõpetamise kohta väljastanud, aga juba 2014. aastast on AvtoVAZi inseneride laual olnud plaan, kasutada uue 4×4 platvormina Renault Dusteri või Sandero põhja. Nüüd tundub, et plaanist on saanud tööplaan.\nPõhimõtteliselt oli väikesele ringile see uudis teada juba 2016. aasta novembris, ent mingitel seniteadmata põhjustel on vanadel VAZ seadmetel algatatud töö Lada 4×4 New Generationi kallal nüüd peatatud.\nAvtoVAZ insenerid on mõne aasta jooksul loonud neli Niva-3 mudeli prototüüpi, need kõik on erinevas valmimisjärgus. Nüüd on pliiatsitel lastud käest kukkuda ja masinad seisma pandud, sest oodatakse korraldust, peatada prototüüpimine. Ametlik käsk peaks ülalt alla jõudma lähipäevil.\nEnne insenere sai Niva prototüüpimise lõpetamisest ning Lada Duster – maasturi tootmisplaanidest teada laiem üldsus. Tänavu 30. jaanuaril andis AvtoVAZ inseneeriaosakonna asepresident Harald Gruebel intervjuu VAZ-TVle, kus ta muudatuse korraks jutuks võttis. Gruebeli jutu kinnitamiseks peaks AvtoVAZ väljastama ametliku pressiteate, mida meedia pikisilmi ootab.\nVõimalik, et ametlikust pressiteate väljastamisest hiilitakse piinlikult vaikides mööda. Selleks annab alust VAZi pressiteenistuse käik. Nimelt jagati Gruebeli intervjuupäeval meediale saadetud pikas ja lohisevas teates vihjeid Duster 2le, vaikiti maha aga Niva 3.


Firmast - Dongguan Mayachi Kingitused & Mänguasjad Co, Ltd\nDongguan Mayachi Kingitused & Mänguasjad Co, Ltd on asutatud 2009, Head ettevõte asub Dongguan Guangdong ja filiaali tehas asub Guangxi. Me kasvasime mitmelt inimeselt 280 liikme juurde, nende juhid ja disainerid on rohkem kui kümneaastase töökogemusega Palus mänguasi piirkonnas. Me oleme alati järginud "teadust ja tehnoloogiat eelkäijaks, võta kvaliteedi kui võtmepunkti, võtma heausksuse oma olemusena" kui ärifilosoofiat, püüdesime luua juhtiva mänguasjade ja kingituste tööstuse. Tuginedes teenindusjuhtumile "terviklikkus, professionaalne ja efektiivne", pakume klientidele kvaliteetseid tooteid ja täiuslikku teenindust.\nMeie peamised tooted on plush-mänguasjad nagu loomad, nukud, padjad, padjad, nukud, võtmehoidjad, beebimänguasjad, maskotid, festivalide kingitused, kotid (ostukotid, rahakotid, lastekotid), pliiatsid / hoidjad, telefoni juhtudel / hoidjad , sõrme / käe nukud, sussid, cartooni mänguasjad, pliishautod ja pallid. Kogu materjal on keskkonnaalane. Seda saab läbida kõik testistandardid nagu CE, EN71, REACH, ASTM, CPISA jt. Me võime teha äri kaartide kontrollimise, proovide koopia, proovide koostamise või ideede pakkumisega uute toodete väljatöötamiseks. Disainilt tootmisele ja saatmisele kontrollime rangelt, tooted eksporditakse Ameerika, Saksamaa, Hispaania, Suurbritannia, Itaalia, Venemaa, Lõuna-Korea ja teistesse riikidesse. Viimastel aastatel on keskkonnakaitsemeetodil kasutatud tooted paljude loomade, padjapüüride, festivalide kingitused, firma maskoti ja nii mitmesuguste toodete seerias koos oma kõrgekvaliteediliste materjalidega, peen tehnoloogia ja täiusliku teenuse. kellel on hea töökogemus, mis suudab edastada kodumaiste ja Euroopa ja USA riikide vastavaid standardeid. Me saame lahendada kõik asjakohased probleemid proovidest saadetiseni, vaid teil on vaja disaini või näidist pakkuda.\nPulmakleidid, nukud, padjad, padjad, nukud, võtmehoidjad, beebimänguasjad, maskotid, festivalikunstid, kotid (kandekotid, mündimiskotid, lastekotid), pliiatsihoidikud / hoidjad, telefoni juhtudel / hoidjad, sõrme-käsi nukkid, sussid, cartooni mänguasjad, pliishautod ja pallid\nLaste mänguasjad, puhkus kingitused, reklaamkingitused, sünnipäev kingitused, maskotid jne\nPlush mänguasjad ja festivali kingitused\n$ 3 miljonit - $ 5 miljonit\nEkspordi kogutulu kokku:\n2,7 miljonit dollarit - 4,5 miljonit dollarit\n1. Miks proovide eest maksate?\nPeame oma kohandatud kujundusele materjali tellima, peame maksma trükkimise ja tikkimise ning peame maksma oma disainerite palga. Kui proovitasu maksate, tähendab see, et meil on teiega leping, võtame vastutus proovide eest, kuni te ütlete "ok, see on täiuslik".\n2. Kui palju on proovide eest makstav tasu?\nKonto maksumus on teie proovide järgi, tavaliselt on see 60-100 USD, aga kui on palju tikkimisi või trükiseid ja see on keerukas, on näidismaks suurem.\n3. Kas tellimuse esitamise korral tasutakse valimitasu?\nJah, kui teie tellimuse summa on üle 10 000 USD, tagastatakse teile proovivõtu tasu.\n4. Kuidas saada tasuta proovid?\nKui teie kaubanduslik väärtus jõuab 50 000 dollarini, siis on meie VIP klient. Ja kõik proovid on vabad, vahepeal on proovide aeg tavalisest palju lühem.\n5. Milline on proovide aeg?\nErinevate proovide põhjal on 5-7 päeva. Kui soovite näidiseid kiiresti, saate seda teha kolme päeva jooksul.\n6. Kui ma saadan teile oma proovid, dubleerite proovi minu jaoks, kas ma peaksin proovide eest maksma?\nEi, kui me lubame teile, et suudame seda teha, siis te ei maksa enam tasusid.\n7. Mis on proovi lasti?\nKui teil on rahvusvaheline ekspresskonto, saate valida veose kogumise, kui mitte, siis võite tasuda kaubavedu koos proovi tasu.\n8. Kui mulle ei meeldi proovi, kui ma seda vastu võtan, kas saate seda minu jaoks muuta?\nJah, kuni sa ütlete "jah, see on hea".\n1. Kas teil on konkurentsivõimeline hind?\nMuidugi oleme. Proovige, tead seda.\n2. Kuidas ma saan allahindlust?\nSoodustus on teie tellimuse koguses. Väiksema tellimuse hind on kõrgem.\nTeie jooksva tellimuse abil saate suuremat allahindlust.\nHindu mõjutavad tarneaeg, materjal ja transplantaat.\n1. Kuidas kontrollite kvaliteeti?\nMeie tehases on peaaegu kümme aastat kogemusi Palus mänguasjade valmistamisel. Ja kõik meie töötajad on 10-20 aastat kogemusi plush mänguasjad.\nMeil on QC osakond. kontrollige viimistlusega mänguasju ükshaaval, veendumaks, et kvaliteet on hea.\n2. Kuidas ma saan teha, kui ma saan halva kvaliteediga kaupu?\nRääkige meile, mitu tk halbat kaupa, saatke meile fotod, tagastame kogu hinna või uuendame teie jaoks kaupu.\nKui olete professionaalne ostja või spetsialiseerunud plush mänguasjad, saame teile väga väikese koguse. 500 tk või 1000 tk Loodame, et pärast seda suureneb. Siis sulle ei saa MOQ.\nMe ei tarni edasimüügi teenust, kui soovite tõesti mänguasja meilt saada, võtke ühendust meie müügiga, nad võivad teid aidata.\n1. Tavaliselt on vastavalt teie kogusele 25-40 päeva.\n2. Teie kiire tellimus on vastuvõetav, 10-30 päeva on korras. Kuid võite maksta rohkem raha.


Õhksoojuspump MSZ-EF 25 Mitsubishi Electric - Toru-Jüri\n> Küte>Soojuspumbad>Õhk-õhk soojuspumbad>Õhksoojuspump MSZ-EF 25 Mitsubishi Electric\nÕhksoojuspump MSZ-EF 25 Mitsubishi Electric\nSelline pole õhksoojuspump kunagi varem välja näinud. Kirigamine Zeni luksuslik, kompaktne ja voolujooneline disain sobib märkamatult teie kodu interjööriga. Tänu ülimalt madalale müratasemele on soojuspump ka vaevu kuuldav nii, et isegi tuules kahisevad puulehed summutavad Kirigamine Zen töötamisheli.\nKõrgus (mm) 299\nLaius (mm) 895\nSügavus (mm) 195\nKaitse (A) 10\nHooajaline kasutegur SCOP 4,6\nKüttevõimsus (kW) 3,2 (1,1-4,2)\nJahutusvõimsus (kW) 2,5 (1,2-3,4)\nSoojuspumba sisemooduli kompaktne disain ei muutu ka tööolukorras (seade ei avane tööle hakates). Ainuke nähtav muutus on õhuavade liikumine. Õhksoojuspumba MSZ-EF sisemoodulid on saadaval kolmes värvitoonis; must, valge ja hõbedane. Kaasasolev kaugjuhtpult on uudse disainiga ja sisaldab parimat Jaapani tehnoloogiat.\nLuksusliku disainiga Kirigamine Zen (MSZ-EF seeria) on ülimalt kompaktne stiilne õhksoojuspump. Pumba korpuse disain ei muutu ka pumba töötamisel. Madal müratase ja suurepärane disain teevad uuest soojuspumbast Sinu kodu interjööri maitseka detaili. 2015. aasta alguses pälvisid EF-seeria soojuspumbad prestiižse disainiauhinna “Reddot Award 2015”.


Auhinnatud Euroopa film jõuab Eestis kinno - Film - Kultuur\nAuhinnatud Euroopa film jõuab Eestis kinno\n14. märts 2018, 16:41\nKuldgloobustel ja Cennes'is tunnustatud film «Eikusagilt» jõuab Eestis kinolinale\nAlates 16. märtsist on Eesti kinodes tänavu parima võõrkeelse filmi Kuldgloobuse võitnud saksa-prantsuse film «Eikusagilt» (Aus dem Nichts). Mullu Cannes'i filmifestivalil esilinastunud kättemaksudraama tõi seal oma peategelasele Diane Krugerile parima näitlejanna auhinna.\nKirju minevikuga pereema Katja elu kukub kokku, kui ta abikaasa Nuri ja poeg Rocco pommiplahvatuses hukkuvad. Leinast muserdatud naine ei suuda andestada hoolikalt planeeritud kuriteo korraldajatele ja loodab õigluse jaluleseadmist kohtus. Ometi on nii politsei kui ka õigussüsteemi kõrgendatud tähelepanu all pigem Katja hukkunud abikaasa narkominevik, kui ilmselgelt plahvatuse taga olnud noor neonatsipaar. Tundes, et riik on teda alt vedanud, ei jää naisel muud üle kui hakata hauduma kättemaksu.\nHamburgis kasvanud türgi juurtega režissöör-stsenarist Fatih Akin sai inspiratsiooni selle sajandi alguses Saksamaal toimunud võõravihast ajendatud vägivallalainest. Rünnakute korraldajate ja nende ohvrite kohta infot otsides avastas Akin, et kuna kannatanuteks olid immigrandid, siis kippusid politsei ja õigusorganid tihtipeale ohvreid süüdistama. Tal tekkis küsimus kättemaksu olemuse kohta — mis see on ja kas see võib olla õigustatud? Siis oli aeg peeglisse vaadata: kas ma ise olen kättemaksuhimuline? Režisööri jaoks on «Eikusagilt» väga isiklik film ja peaosaline Katja tema enda alter ego. Katja soovid ja plaanid on meis endis alateadlikult olemas, aga need peakski jääma alateadlikeks.\nAkini varasemate filmide hulgas on olnud nii hinnatud draamasid («Vastu seina», «Maailma äärel»), sotsiaalkomöödiaid («Solino», «Soul Kitchen»), Türgist inspireeritud dokumentaalfilme muusikast ja keskkonnast ning viimati mullu Eesti ekraanidel linastunud lõbus teismeliste road-movie «Tschick»\nPeaosalist Katjat kehastava Diane Krugeri jaoks on tegu esimese suure saksakeelse rolliga. Režissööri sõnul sai andekas näitlejanna lõpuks ometi mängida oma emakeeles, mis muutis osatäitmise veelgi mõjuvamaks. Hannoveris sündinud endine baleriin ja modell on kinoekraanidel tegutsenud juba 15 aastat, laveerides osavalt Prantsusmaa ja USA, inglis- ja prantsuskeelsete rollide vahel. Suurimat kuulsust on talle toonud osatäitmised filmides «Vääritud tõprad», «Trooja» ja «Rahvuslik aare» ning Marie-Antoinette'i roll filmis «Hüvasti, mu kuninganna». Cannes'i filmifestivalil võitis Kruger Katja rolliga teenitult parima näitlejanna auhinna.\nEero Epner ja Tarmo Jüristo Loe artiklit\nMoonika Siimets Loe artiklit Vaata videot\nMaksuamet pigistab OÜtajaid 2 Loe artiklit\nKaameraga Pariisis: Postimehe fotograaf sai tänavarahutusi jälgides tunda pipragaasirünnakut 3 Loe artiklit Vaata videot\nVõidujooks erakonnameedias Reformierakond ei pea vajalikuks parteimeedia loomisse panustada 3 Loe artiklit\nPõhja-Tallinnas põles ühiselamu, üks kannatanu viidi haiglasse Loe artiklit


Pärnu Spordiklubi Altius: juuni 2012\nEesti valdade mängud Paikusel 30.juuni-1.juuli\n100 m eeljooks\n100 m finaal\nM (mehed 1994 ja varem sündinud)\nN (naised 1994 ja varem sündinud)\nT (tüdrukud 1995 ja hiljem sündinud)\nP (poisid 1995 ja hiljem sündinud)\nRait 100m, 400m?\nJarmo kõrgushüpe, odavise\nRanno 100, kõrgushüpe, kaugushüpe\nRiho 100, kaugushüpe\nKarl M 1500m, 5000m\nJaagup 100m, 400m, kaugushüpe\nKristjan 100, kaugushüpe\nKarl-Rene 100, kõrgushüpe, kaugushüpe\nMadis 100, kõrgushüpe, kaugushüpe\nJan 100m, 400m, kõrgushüpe\nTriin 100m, 400m, kaugushüpe\nPosted by Romet at 19:03 Kommentaare ei ole:\nPalju Palju Õnne Sünnipäevaks Soovime Täna Killu-Laurale!!! Suuri kordaminekuid ja palju isiklike rekordite purustamisi!!!\nPosted by Romet at 11:03 Kommentaare ei ole:\nSeoses neljapäeval ja reedel Koidula staadionil toimuvate jalgpalli võistlustega, on muutunud ka meie treeningute ajad.\nNeljapäeval toimub meil trenn 14.30\nReedel toimub meil trenn 11.00\nPildimeenutusi Pärnumaa Suvemängudelt\nTõstamaal toimunud suvemängudest on tehtud ka pilte, kus osadel on peale jäänud ka meie sportlased. Nende piltide vaatamiseks tuleb minna meie fotoalbumisse, mille lingi leiate paremal asuvast menüüst.\nPosted by Romet at 01:21 Kommentaare ei ole:\nNoorte meistrivõistluste eel\nTäna jooksis Jaagup trennis 30meetris lendlähtest uueks rekordiks 3,15. Tippvorm lähedal?\nEesti A ja B vanuseklassi meistrivõistlustele on tänaseks läbi saanud aga registreerimine. Meie omadest võistlevad suure tõenäosusega 5-6.juulil Valgas Jaagup, Madis, Kristjan, Karl Rene, Jan, Inger, Killu ja Mädli. Need nimed ma ära registreerisin.\nNädalavahetusel on ees ootamas aga suur võistlus Paikusel, kui laupäeval ja pühapäeval toimuvad seal Eesti Valdade mängud. Kuna stardis on peaaegu kogu meie paremik ja lisaks teisi tugevaid tegijaid mujalt Eestist, siis soovitan kindlasti kõigil neid võistlusi vaatama tulla! Stardis on meil Rait, Jarmo, Ranno, Jaagup, Triin, Killu, Jan, Kristjan, Karl Rene, Riho, Madis ja teised! Võistlused algavad laupäeval kell 11.15 Paikuse staadionil! Tule vaatama ja omadele kaasa elama!\nReedel toimus Pärnus esimene Võidupüha maraton, mis sai alguse Torist ja lõppes Pärnus. Lisaks toimus ka poolmaraton (21,1km). Oma elu esimese poolmaratoni jooksis Karl M, kes jooksis kogu distantsi tõusvas tempos ja kiirust lisades. Lõpuks andis see poolmaratonis kolmanda koha ja juunioride arvestuses esikoha! Aega kulus 21,1km läbimiseks 1.26,35. Kaasa tegi ka Mädli, kes oli parim tüdrukute A vanuseklassi arvestuses ajaga 2:02,26.\nLisaks toimus ka Võidupüha tule toomine Torist Pärnusse. Joosti etappide kaupa ja nii kogunes tule kandjaid 42 kilomeetrise jooksu peale päris palju. Kahes etapis osalesid ka meie kergejõustiklased. Raekülast Papiniidu sillani kandsid tõrvikut Risto, Kristiina ja Kristi M. Papiniidu silla juurest sõudeklubini oli üks tõrvikukandjatest aga Jan.\nPosted by Romet at 01:11 Kommentaare ei ole:\nTäna Tallinnas Kadrioru staadionil sai Ranno joosta koos mitmevõistlejatega 110 meetri tõkkejooksu. Aeg 14,68 tõi jooksuvõidu. Vaid korra on ta kiiremini sellest ajast jooksnud (seda just Eesti meistrivõistlustel 14,61). Tuul puhus jooksu ajal tagant 1,4m/sek.\nKolmapäeval toimusid Lätis, meile tuttavas Valmieras järjekordsed võistlused, kust viimasel hetkel otsustasime osa võtta. Kaasa tegi seal Rait ja Jaagup. Inger haigestus ning kaasa ei sõitnud.\nMeesjuunioride 100 meetri eeljooksus võttis Rait võidu 10,84 sekundiga. Vaid kahel korral on ta varem kiiremini jooksnud. Finaali pääses ta kiireima ajaga. Finaaljooksus tegi suurim konkurent Lätist, kes jooksnud 100m alla 11 sekundi, aga valestardi ning diskvalifitseeriti. Rait võttis ülekaaluka võidu 10,77 sekundiga, millest kiiremini on ta suutnud joosta vaid korra ning seda just äsjastel Eesti meistrivõistlustel Rakveres (10,75). Finaalis puhus vastutuul 0,5m/sekundis.\nPoiste A vanuseklassi 100 meetri eeljooksudes tegi väga hea soorituse Jaagup, kes uuendas isiklikku rekordit ning võitis oma eeljooksu 11,83ga. Veel eelmine suvi jooksis Jaagup 100 meetrit parimal võistlusel 12,48 sekundiga. Nii et 0,65 sekundiga rekordiparandust! Tuul puhus tagant 1,6m/ sekundis, seega on tulemus igati edetabelikõlbulik. Finaali see aeg siiski kahjuks ei viinud. Selleks tulnuks joosta 11,64ga. Kokkuvõttes oli Jaagup üheksas.\nJuba neljapäeval on taas aga tegu ühe ootamatu võistlusreisiga. Seekord viib teekond meid Tallinna, kus Ranno stardib 110 meetri tõkkejooksus, Eesti parima rajakattega staadionil - Kadrioru staadionil. Kolmapäev-neljapäev toimub seal Leksi kümnevõistlus ning teise päeva avaalana lubatakse Rannol mitmevõistlejatega kaasa joosta. Loodame head esitust.\nTeistel toimub trenn ikka kell 12 staadionil, plaani edastan kellelegi teist, kes kindlasti trennis sel kellaajal kohal on. Reedel kell 12 toimub trenn nagu planeeritud.\nVidematerjal tänasest: Jaagupi ja Raidi jooksud.\nPosted by Romet at 00:23 Kommentaare ei ole:\nJuba homme sõidame Lätti Valmierasse võistlema, et proovida hea vormi pealt veel tulemust teha. Rait osaleb 100 meetri jooksus. Üles on ta antud ka 400 meetri jooksus, ent seal osalemise/mitte osalemise üle otsustame kohapeal. Lisaks Raidile asuvad võistlustulle oma vormi testima Jaagup ja Inger, samuti 100 meetri jooksudes. Nende suve suurimad võistlused on veel ees ja aeg on natuke oma vormi kontrollida.\nVõistlus kannab nime "Valmiera mängud" (2.etapp). Esimesel etapil mäletatavasti osalesid nooremad kergejõustiklased, seekord on kavas alad siis juunioritele, A ja B klassile. Loodame homme häid esitusi! Väljasõit kell 10.15 meie kergejõustikuhalli eest! Kaasa 2 latti kohalikus rahas osavõtumaksu jaoks.\n100 meetri eeljooksud algavad alates kella 14.00st (14.00 Rait, 14.25 Jaagup, 14.40 Inger). Finaaljooksud algavad alates kella 16.50st. Kaasa isikut tõendav dokument! (ID kaart või pass)\nKolmapäeval on kõigil teistel kell 12 hallis ÜKE treening (jooksuharjutused, jõusaal, kõht+selg, topispall,pöiaharjutused). Neljapäeval kohtume kell 12.00 staadionil!\nJuunioride suurvõistlus peetud\nEile ja täna toimusid Rakveres Eesti juunioride ja noorsoo vanuseklasside Eesti meistrivõistlused. Need 2 päeva tõid meilegi rõõmustavaid tulemusi ja saavutatud kohti. Rait krooniti nendel võistlustel kahekordseks Eesti meistriks! Laupäeval oli ta stardis 100 meetri jooksus. Ilm ja tuuletingimused olid väga head - oli soe ja puhus kerge taganttuul. Oma eeljooksu Rait võitis 10,94ga ning pääses parima ajaga finaali. Finaali pääses ka samas eeljooksus jooksnud Jarmo, kes sai ajaks 11,50. Finaalis ootas Raiti ees aga vana rivaal Martin Männik, kellega nad on paremate kohtade nimel jagelenud juba mitu mitu aastat. Käesoleva aasta talvistel Eesti juunioride meistrivõistlustel olid nemad just need kaks, kes tugeva duelli maha pidasid. Siis jäi peale konkurent Viljandist, kes 60m jooksis 6,90. Rait tuli hõbedale 6,96ga. Seekord vahetasid nad kohad ning Rait võitis jooksu isikliku rekordiga 10,75! Hõbeda võitnud Männik sai ajaks 10,94. Tuul puhus tagant 0,4m/sekundis. Eelmine isiklik rekord pärineb eelmisest suvest, kui Rait jooksis Balti matšil 10,82. Sel suvel toimuvad Hispaanias Juunioride maailmameistrivõistlused. Selleks tuleks Raidil joosta 10,64, et sinna võistlema pääseda. Eilne jooks aga näitas, et seda normi veel proovida võib, nii et otsime hetkel võistlusi, kus seda teha. Normatiivi täitmise tähtaeg on 2.juuli.\n100 meetri eeljooksus tegi endale aga haiget Jarmo, kelle vigastus taas välja lõi. Finaalis sai ta joosta pool maad valutult ja siis lõi terav valu taas jalga ning ta ei suutnudki korralikult lõpuni joosta. Finaalis jooksis ta ajaks 11,49, mis on samuti isiklikuks rekordiks. Selline aeg andis viienda koha. Medalist jäi lahutama 0,21 sekundit. Vigastuse tõttu ei saanud Jarmo minna ka 110 meetri tõkkejooksu starti.\nAvapäeva teine särav sündmus leidis aset just aga 110 meetri tõkkejooksus, kuhu Jarmo vigastuse tõttu oli jäänud jooksma Ranno. Toimus 110 meetri finaaljooks, eeljookse ei toimunud. Üsna kehva stardi ja alguse teinud Ranno sai aga distantsi peal hea rütmi kätte ning lõpetas jooksu teise koha ning hõbemedaliga! Hõbeda tõi isiklik rekord 14,61 (aasta tagasi tuli ta hõbedale 15,19 sekundiga). Nii et rekordiparandus oli vägagi uhke. Taganttuul puhus jooksu ajal kiirusega 0,7m/sekundis. Parema algusega annaks siit veel aega maha kärpida. Esikohale kaotas Ranno 0,14 sekundiga.\nAvapäeval olid meil stardis veel 400 meetri jooksjad Risto ja taas Ranno. Mõlemad startisid viimases ehk kolmandas jooksus. Risto lõpetas selle jooksu kolmandana ja Ranno neljandana. Ajad olid vastavalt 52,50 sekundit ja 52,99 sekundit. Kolme jooksu peale kokku andsid need ajad neljanda ja seitsmenda koha. Ristol jäi medalist lahutama vaid 0,19 sekundit! Ranno jooksis välja aga isikliku rekordi.\nKaugushüppes jõudis 8 parema sekka Riho, kes 6.19ga oligi kaheksas. Võistlustules oli kahel alal Triin. 100 meetri jooksus sai ta ajaks 13,37 sekundit. Kaugushüppes jäi kirja avakatsel hüpatud 5.02. Kahel järgmisel katsel astus Triin ülinapilt üle ning tulemust enam kirja ei saanud. Need kaks viimast hüpet olid kahtlusteta pikemad, mis viinuks ka finaali. Paraku tuli leppida sellega, et esimesena tuli finaalist välja jääda ja leppida 9.kohaga. Finaalist jäi lahutama 4 sentimeetrit.\nKui esimesel päeval olid ilmaolud suurepärased ja kripeldama jäi vaid see, et taganttuul õige pisut suurem ei olnud (näiteks noorsoo klassi 100 meetri finaalis puhus tuul tagant 2meetrit sekundis), siis teisel päeval sadas Rakveres hommikul tugevalt vihma ja staadionil puhus kogu võistluspäeva väga tugev vastutuul. See jättis oma jälje ka tulemustele. Rait oli stardis 200 meetri jooksus. Oma eeljooksu jooksis Rait väga kergelt 23,41ga. Oma eeljooksu ta võitis ja see aeg viis ta neljandana õhtusesse finaali. Seal andis Rait endast kõik ning võitis oma teise kuldmedali 22,15 sekundiga. Kuigi tuulemõõtja mõõtis jooksu ajal vastutuuleks vaid 0,5 m/sekundis, siis kogu kurvi puhus väga tugev vastutuul, mis suure osa jõudu jooksjatelt nõudis (tuult mõõdetakse lõpusirgel, mitte kurvis). Isiklik rekord ei jäänud kaugele (22,03). Paremate ilmastikuoludega langenuks ka see täna.\nTeise medali tõi täna meile Karl M, kes läbis 5000 meetrit ajaga 17.08,15, mis andis pronksmedali. Jooksu alguse tempo oli liiga kiire ning nii tuli kiiresti nii Karlil kui ka kahel tema konkurendil sellele lõivu maksta. Jooks läks halastamatult raskeks ning korralikust ajast enam rääkida ei saanud. Küll aga on tunnustust väärt meistrivõistluste pronksmedal!\nVäga hea odaviske võistluse tegi Jarmo! Väga keerulistes tuuleoludes ei olnud täna kerge kaugele visata. Jarmo sai parimal katsel kirja 54.63, mis andis väga tubli viienda koha! Paremuselt teine katse oli Jarmol 53.12. Medalist jäi lahutama alla 2 meetri. Naisjuunioride 200 meetri jooksus oli stardis Triin, kellele oli samuti lõpusirgel puhunud vastutuul liiast. 3,1 meetrise vastutuulega jooksis ta välja aga korraliku aja 28,28 sekundit, mis andis 8.koha.\nJa nüüd ka videomaterjali: 1) 110 meetri tõkkejooksu finaal 2) 100 meetri finaal 3) 200 meetri finaal 4) Jarmo parim katse odaviskes\nPosted by Romet at 21:47 Kommentaare ei ole:\nHomme ja ülehomme selgitatakse Rakveres välja Eesti meistrid juunioride ja noorsoo vanuseklassides. Meil asuvad kõrgete kohtade eest võitlusesse Rait (100 ja 200 meetri jooksudes), Ranno (110 meetri tõkkejooksus, 400 meetri jooksus), Jarmo (100 meetri ja 110 meetri tõkkejooksus ning odaviskes), Risto (400 meetri jooksus), Karl M (5000 meetri jooksus), Riho (kaugushüppes) ja Triin (100 ja 200 meetri jooksudes ja kaugushüppes).\nEes on ootamas kaks väga põnevat võistluspäeva ning loodetavasti on meil pühapäeva õhtul teatada ka suurepäraseid uudiseid! Homme algab võistluspäev kell 12 ning esimesena asuvad võistlustulle meie tõkkejooksjad Ranno ja Jarmo.\nVäljasõit homme kell 8.30 spordihalli eest Riia maantee ääres (selveri ja maxima vahel).\nPosted by Romet at 14:20 Kommentaare ei ole:\nHomne trenn staadionil kell 17.00!!! Esmaspäevast trennide ajad 12.00!\nEile ja täna toimus Kosel TV10 olümpiastardi finaaletapp ehk kõikide vanuseklasside mitmevõistlus. Nagu nii noorte puhul ikka, koosneb mitmevõistlus tõusudest ja mõõnadest ja stabiilsust veel väga ei ole. Mina seda mitmevõistlust üle ei tähtsusta, sest eraldi pikemat ettevalmistust ma nendega selleks teinud ei ole ja heitealadega oleme seni tutvunud üsna pinnapealselt. Küll huvitab mind rohkem sähvatus üksikalal. Ja nii mõnigi positiivne tulemus tõepoolest tehti.\nEsimene võistluspäev Kosel algas 60 meetri jooksudega. Hea alguse tegid meil kõik kolm. Hanna sai ajaks 8,50 ja Kristiina 8,71. Hanna oli selle tulemusega näiteks neljas. Väga korraliku alguse oma mitmevõistlusele tegi ka August, kes jooksis 8,17ga. Siinkohal olgu siiski juurde lisatud, et jooksude ajal puhus lubatust suurem taganttuul, mis jooksjaid kindlasti natuke aitas. Aga sellegipoolest tublid ajad.\nEsimene suurüllatus tuli tüdrukute kõrgushüppes. Pärast väga kohmakaid hüppeid esimestel kõrgustel läksid tüdrukud lõpuks hoogu. Kristiina alustas kõrguselt 1.12 ja KÕIK kõrgused kuni 1.40ni alistas ta avakatsel. Isiklik rekord 1.40 alistus tõesti esimesel katsel. 1.44 peal seekord hüpped enam ei õnnestunud, ent suure eneseületamise oli Kristiina tõesti teinud. See tulemus andis talle neljanda koha sel alal. Hanna ületas 1.32 ja tegi väga hea kolmanda katse 1.36 peal, ent tõmbas selle siiski säärtega maha.\nKettaheide õnnestus hästi Hannal, kes tegi oma tulemuse kenasti ära - 18.76. Kristiinalt ootasin tulemust 22-23 meetri kanti, ent paraku jäi tulemuseks 17 ja poole meetrine kettakaar. Kuulitõukes tõukas Kristiina isiklikuks rekordiks 8.86, mis oli päeva seitsmes tulemus. Hanna kaotas oma parimale enam kui meetriga ja tulemuseks mõõdeti 6.78. Avapäeva lõpetas Kristiina 10.kohal ja Hanna 17.kohal.\nTeine päev algas palliviskega, kus mõlemad tüdrukud tegid oma tulemuse kenasti ära - Kristiina viskas 40.58 ja Hanna 38.56. 60 meetri tõkkejooks tõi meile säravaima tulemuse, kui alavõidu noppis siin Hanna 10,10 sekundiga. Kusjuures jooksis ta esimesse tõkkesse jälle totaalselt sisse ja komistas tugevalt, täpselt nagu talvisel vabariiklikul etapil, kus ta esimesel tõkkel kukkuski. Seekord suutis ta aga tasakaalu tagasi saada ja häiritud rütmiga jooksu jätkata. Ja nii tuli veel alavõit! Siia jäi varu. Väga tubli jooksu tegi ka Kristiina, kelle viimased tõkketreeningud olid totaalselt ebaõnnestunud. Väga tubli jooksuga sai ta aga ajaks 10,54! Tõkkejooksuga jäin seega äärmiselt rahule. Väga asjaliku tõkkejooksu tegi ka August, kes läbis distantsi 10,51ga ja võitis sellega oma jooksu.\nKaugushüpe täna tüdrukutel ei õnnestunud. Kahe peale sooritati 6 katset ja ühel korral suudeti pakule pihta saada. Sellega sai hakkama viimasel katsel Kristiina, kes hüppas 4.18. Hanna parimaks jäi 4.30, mis oli siis hüpatud paku tagant. Seitsme ala järel oli Kristiina 9.kohal ja Hanna oli tõusnud 12ndaks.\n600 meetri jooksus tabas Hannat aga suur ebaõnn. Viimases jooksus koos Kristiina ja teiste parematega startinud Hanna komistas kohe esimeses kurvis tema ees kukkunud jooksjale otsa ja nii väänas ta õnnetult oma parema jala hüppeliigest. Sellega oli jooks muidugi joostud. Kindluse mõttes sai Pärnu haiglas ära tehtud ka röntgen, ent õnneks on luud kõik kenasti terved. Jalale toetada ta täna igatahes enam ei saanud. Siinkohal soovimegi kiiret kiiret paranemist Hannale. Kristiina tegi aga vapra jooksu lõpuni ja sai ajaks 1.59. Kokkuvõttes säilitas ta oma 9.koha. Punktisumma jään hetkel võlgu ja edastan selle siis, kui tulemused internetis üleval. Hanna langes ühe nulliga mõistagi üldtabelis tahapoole, ent sel pole praegu enam mingit tähtsust.\nKui eraldi veel välja tuua suurimad õnnestumised, siis esikohale seaksin kindlasti Hanna alavõidu tõkkejooksus, eduka jooksu 60 meetri distantsil, korraliku kõrgushüppe ja palliviske. Kristiina säras kõrgushüppes 1.40ga, lisaks oli ta väga tubli 60 meetri tõkkejooksus ja kuulitõukes. Augusti puhul hindan kõrgelt 60 meetri ja 60 meetri tõkkejooksu tulemusi ja üsna viisakat 1000 meetri jooksu (3.25).\nLoodame nüüd, et Hanna paraneb kiiresti ja 11-12.juulil Tallinnas peetavatel Rukkilillemängudel saab ta kenasti kaasa lüüa! Praegu on aga mitmevõistlejad välja teeninud puhkuse ja enne esmaspäeva ei tule keegi neist trenni!\nPosted by Romet at 22:03 Kommentaare ei ole:\nKahe suure võistlusega nädal\nTeisipäeval ja kolmapäeval toimub Kose staadionil TV10 olümpiastardi finaaletapp ehk mitmevõistlus. Meie omadest teevad kaasa Hanna ja Kristiina tüdrukute ja August poiste arvestuses. Tüdrukutel on ees ootamas 2 võistluspäeva ning 8 ala ning August peab kahe päevaga läbima 9 ala. Võistlused algavad homme Kose staadionil kell 11.00 ning lõppevad kolmapäeval kell 17.00.\nNädalavahetusel on aga võistlustules meie juuniorid, sest Rakveres selgitatakse välja selle vanuseklassi Eesti meistrid. Ees ootab 2 tihedat võistluspäeva, kus meie omadest osalevad Rait, Ranno, Jarmo, Risto, Karl M, Riho ja Triin. Sellest võistlusest täpsemalt aga juba paari päeva pärast!\nPosted by Romet at 21:03 Kommentaare ei ole:\nTäna toimusid Türil Eesti noorte teatejooksude meistrivõistlused. Kui meesjuunioride 4x100 meetri teatejooks ebaõnnestus (esimene teatevahetus ei õnnestunud ja jooks jäi pooleli), siis 4x400 meetri jooksus tuli täistabamus!!! Ranno, Jarmo, Risto ja Rait tulid Eesti meistriteks 3.26,60 sekundiga, edestades teiseks tulnud Tartu Ülikooli Spordiklubi ligi 4 sekundiga. Õnnitlused!!!\n4x100 meetri teatejooksust midagi rääkida ei olegi, kuna teatepulka esimeses vahetuses üle anda ei suudetud. 4x400 meetri jooks pakkus meile samuti väga huvi, sest stardis oli meie nelik Ranno, Jarmo, Risto ja Rait. Kokku oli stardis 7 võistkonda ja toimus 2 jooksu. Meie nelik startis teises jooksus koos Tartu Ülikooliga, Sk Fortisega ja Tallinna Kaleviga. Meie esimest vahetust jooksis Ranno, kes andis pulga edasi Jarmole esimesena! Jarmo tegi väga hea jooksu. Ta suurendas kohe vahe järgnevate ees ning jooksis kerge ja vaba sammuga, ent tõsiselt võideldes 51,2 sekundit. Kolmas vahetus oli meil Risto, kes tegi oma esimese võistlusstardi viimase 9 kuu jooksul. Risto tuli aga ärevast seisust auga välja ning andis pulga Raidile soliidse edumaaga järgmiste ees. Meie viimast vahetust jooksis seega Rait, kellele oli tegu elu esimese 400 meetri jooksuga. Vastased Raidile lähemale ei saanud ja kindel võit oligi olemas! Raidil võeti muideks 400 meetri ajaks 49,8 sekundit! Meie võiduaeg oli 3.26,60. Teisena lõpetanud Tartu kaotas meile 4,08 sekundiga. Pronksmedalid võitis Fortis.\nPoiste A vanuseklassi 4x100 meetri jooksus olid stardis meie poisid, kes jooksid järjestuses Karl-Rene, Jaagup, Kristjan ja Madis. Aeg 47,38 andis viienda koha.\nHomsel võistlusel on muutunud stardinimekirjad! Uued on nüüd siin:\nTallinna SS Kalev\nSK Fortis II\nSK Leksi 44\nPärnu Kalevi KJK\nVäljasõit kell 13.00 Spordihalli eest Riia maantee ääres (Selveri ja Maxima vahel). Kaasa Altiuse särk!\nSuur nädalavahetus ootamas ees\nRiia karikas 2012\nTV10 olümpiastarti ja Riia Karikas 2012


MOEILLUSTRATSIOONID! Tallinnas avatakse näitus "Uus Põhjamaade moeillustratsioon II"\nAvaleht Disainer nähtavaks MOEILLUSTRATSIOONID! Tallinnas avatakse näitus “Uus Põhjamaade moeillustratsioon II”\nMOEILLUSTRATSIOONID! Tallinnas avatakse näitus “Uus Põhjamaade moeillustratsioon II”\n23. maist saab Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis külastada näitust “Uus Põhjamaade moeillustratsioon II”, mis esitleb Eesti, Soome, Norra, Taani ja Rootsi moeillustraatorite uusi töid. Näituse kuraatoriks on tuntud moetoimetaja ja fotograaf Toomas Volkmann.\nNäituse korraldaja Helen Saluveeri sõnul on muuseumis eksponeeritud ligi 170 tööd. “Väljapaneku muudab põnevaks väga erinevate tehnikate ja stiilide kasutus ning loodan, et külastajad naudivad selle uudistamist samavõrd kui meie selle näituse korraldamist,” sõnas Saluveer.\nPõhjamaade moeillustraatorite loomingut eksponeeritakse muuseumi I korrusel. Lisaks saab II korruse trepigaleriis näha kunstnike visandeid ja inspiratsioonimaterjale, mis eelnesid põhiväljapaneku tööde lõplikule valmimisele.\nNäitus jääb avatuks 27. septembrini. Sügisel saavad kõik soovijad nii Eesti kui välismaa illustraatorite käe all moeillustratsioone ka ise luua.\nNäituse peatoetajateks on Viru Keskus ja Nordic Culture Fund. Lisaks toetavad näitust Tallinna Kultuuriväärtuste Amet, Eesti Kultuurkapital, Hasartmängumaksu Nõukogu, Danish Arts Foundation, Rootsi Saatkond, Silberauto, Järsi, Eckerö Line Eesti, Nordic Hotel Forum, DHL, Hahnemühle, Orbital Vox Stuudiod, Skizze, Estonian Air, Arizona ja Mokai. Näitust toetasid ka üle 140 inimese Hooandja platvormi kaudu.\nNäituse veebilehte näed SIIN!\neelmine SÕBRAPÄEVA ÕHTUSÖÖK! Moebränd Iris Janvier esitleb uhiuut kollektsiooni