Maves – Sõjamäe raba jääkreostuse uuring. Kokkuvõte.\nSõjamäe raba jääkreostuse uuring. Kokkuvõte.\nMaves > Sõjamäe raba jääkreostuse uuring. Kokkuvõte.\nSuur-Sõjamäe raba piirkond oli enne tööstus- ja äripiirkonna teket kujunenud linna prügimäeks. Prügilasse on XX sajandi 50ndail – 70ndail aastail ladestatud kuni 5,5 m paksuselt prügi, tööstusjäätmeid ja ehitusprahti ning ohtlikke aineid (raskemetalle ja naftasaadusi) sisaldavaid jäätmeid. Naftasaaduste sisaldus põhjavees ületas paiguti 4 g/l. Suures osas on reostus tänapäeval alles ja kaetud täitepinnase või mitmesuguste jäätmetega. Looduslik pinnaveevõrk puudub, sademevesi juhitakse sademeveekanalisatsiooni.\nSõjamäe raba reostusuuring tehti varasemate uurimistööde materjalide ja käesoleva töö raames rajatud 24 puuraugu andmete põhjal.\nSõjamäe raba on kujunenud loode-kagusuunalisse aluspõhja kulutusnõkku. Uuritud ala pinnakatte paksus on kuni 9,4 m ja see koosneb täitepinnasest (s.h prügist), turbast, sapropeelist, mitmesuguse terasuurusega liivast, kruusast, saviliivast, liivsavist ja saviliivmoreenist. Turbast kõrgemal lasuv prügi ja täitepinnas on reostunud naftasaaduste, PAH-de, 1- ja 2-aluseliste fenoolide ning raskmetallidega ligi 9 ha.\nMaapinnalähedane põhjavesi levib täitekihis ja turba all lamavates liivpinnastes. Veetase asus uuringute ajal (09.2007.a) 0,4-5,1 m sügavusel maapinnast. Maapinnalähedane põhjaveekiht on reostunud naftasaaduste, PAH-de ja 1- ning 2-aluseliste fenoolidega kokku ligi 27 ha. Lubjakivis leviv põhjavesi on kaitsmata.\nReostunud vee kandumine prügila piirest väljapoole ja sügavamatesse põhjavee kihtidesse on piiratud vett halvasti juhtivate pinnastega (saviliivmoreen, saviliiv, liivsavi ja tihenenud turvas). Reostuse levimine laiemale alale on võimalik vaid väikestes kogustes ja kontsentratsioonides, mis jäävad oluliselt alla põhjavee piirarve. Suurt riski ümbruskonna elusloodusele siin ei ole. Reostunud põhjavesi liigub tõenäoliselt sademeveekanalisatsiooni ja teetrassi alustammide rajamisel tekkinud kobestatud täitepinnaseid pidi.\nEraldi piirkondadena, mis pole seotud prügila reostusega, on piirkonnad lõuna pool raudteed ja endise EK Peterburi tee 83 bensiinijaama ümbruses. Neis piirkondades on reostuse arvatavaks põhjuseks raudtee vagunite seisualal toimunud võimalikud naftasaaduste lekked ja praegusel Hydroscand AS territooriumil olnud kunagise bensiinijaama lõpuni likvideerimata reostus.\nJoonis: Sõjamäe raba reostuse levik


🌍 12 parimat atraktiivset vaatamisväärsust Ghent - 2020\nGenti vanalinn (Flandria Genti, prantsuse gand) on maaliline aiajoon, mis on ümbritsetud erakordselt raputatud katusel asuvate hoonetega, mis ulatuvad mööda kenasti kanaleid. Koos Britiga on Genti Belgia tähe arhitektuuriline atraktsioon, kuid erinevalt Brugest, see on ilma turismibussi hordideta. Linnavaatlus suveõhtu ajal, mil enamus olulistest ehitistest on valgustatud, on unustamatu kogemus, nagu kanal paadiga sõidavad linnast ristuvate Schelde ja Leie kanalite paljude harudega. Ajalooliste armastajate ja arhitektuuri fännide jaoks ei saa Gentit peksma, lisaks turistide puudumine muudab selle suurepäraseks kohaks, et tulla toime kaasaegse kohaliku flaami kultuuriga.\nVaata ka: Kus viibida Ghentis\n1 Püha Bavo katedraal (Sint-Baafskathedraal)\nPüha Bavo katedraal (Sint-Baafskathedraal)\nSint-Baafspleini idapoolsel küljel seisab Püha Bavo katedraal, majesteetlik tellistest ja graniidist ehitis koos oma eelkäija, Sint-Jani kiriku romaaniküpsisega. Charles V andis katedraali oma praeguse nime pärast seda, kui ta hävitas vana, et ehitada kindlus. Kõrge gooti katedraali koor pärineb 13. sajandist, aga hilis gooti torn ja peamine nave on ehitatud 15. ja 16. sajandil. Katedraali kerge vaade on rikkalikult kaunistatud mõne ainulaadse maaliga. Need sisaldavad St Baafi konverteerimine Peter Paul Rubens (1624) ja Kristus arstide seas Frans Pourbus (1571). Siin on kõige kuulsam kunstiteos Genti altar, tuntud ka kui Müstilise talla austamine, mis on tuntud endise suurima meistriteosena vanas flaami maalil. Pea kiriku all, ulatuslik kipple sisaldab arvukaid kapi piiskopid ja rikkalikku riigikassa. Ühes kabelides on näidatud ka Joos van Wassenhove'i (Justus van Gent) silmapaistva Calvary'i trifejat 1464. aastal.\nAadress: Sent-Baafsplein, Kesk-Gent\nGravensteen on üks Lääne-Euroopa läänepoolseima jõe ääristatud kindluse, mida ümbritseb Lieve jõgi. See oli ehitatud 1180. ja 1200. aastal Alsace'i filiaali Philipi, endise Flandria rahvalaulude osana, varasema 9. sajandi struktuuri alustades ja loodi Süüria ristisõdurite losside stiilis. Täna on see ainulaadne näide Euroopa keskaegsest linnustikust. 14. sajandil ei olnud tal enam sõjalist funktsiooni ja seda kasutasid maa haldamine. 1800. aastal sai see eraomandisse ja muudeti töötajateks puuvillavabriku ja korterite jaoks. Lääne ees laieneb vana Sint-Veerleplein, mis on tõenäoliselt Genti vanim ruut, kuigi naabruses asuvad fassaadid on varem 17. sajandist pärinevad. See ruut oli turg, kuid ka inkvisitsiooni ohvrite hukkamiste ja põlemiskohtade koht\nSint-Baafspleini läänerannikul asub 91-meetrine kõrge kalmistu, mis on linna iseseisvuse sümbol, kus hoitakse Genti privileege. Torni alustati umbes 1300 ja aastaks 1338, see oli peamiselt lõpetatud. Selle sajandi alguses taastati tänapäevane spire selle algupärase 14. sajandi vormi ja asendati 1380 puust kellatorn. Selle krooniks kullatud vase draakon, mis paigaldati esmakordselt 1377. aastal. Täna on see replica nagu ka nelja relvastatud arvud platvormi nurkades. Ainult üks nende originaalidest säilib ja seda saab näha esimesel korrusel.\nSuurepärane Kangasaal otse külgneb kaljurõngaga. Simon van Assche ehitis (1426-1441) oli villa- ja riidekaupmeeste kohtumispaik ja see muundati 18. sajandisse vanglasse. Tänapäeval on seal turistidele populaarne kohvik-restoran.\n4 Raekoda (Stadhuis)\nGhenti suurepärane raekoda on pika aja jooksul ühendatud mitmesuguste arhitektuuriliste stiilidega. Hoogpoorti ehitise vanimates osades, mis valmis 1482. aastal Brügge raekoja stiilis ja mis sisaldasid nõukogukambleid, ehitasid arhitektid Rombout Keldermans ja Dominic de Waghemakere parima hilise gooti vormiga uue tiiva, rikkalikult kaunistatud kujudega . Kuid selle osa ehitamine, mis on kõige paremini näha Hoogpoorti ja Belfortstraati nurka, peatati 1539. aastal religioossete vaidluste tõttu. Ainult veerand esialgsest plaanist oli realiseeritud ja ainult Peace Hall (Vaikse ookeani piirkonda, tegelikult Keure kohtumaja, linna põhiseaduse kaitsjad) ja Abielu kabel, mõlemad 1535, ehitati. 16. sajandi lõpus jätkus töö, nii et Botermarkti ees olev tiib on renessansi stiilis, nagu ka Trooni tuba ülemisel korrusel.\n5 Vana turupiirkond\nVana turupiirkond Jean & Nathalie / foto muudetud\nVana turg (Groentenmarkt) alustas oma elu kalaturul ja seejärel 18. sajandil hakkas peamiselt köögiviljaturul tegutsema. Keskaja ajastul seisis siin Genti salakaval. Läänepoolne turupiirkond on pikk Groot Vleeshuis, keskaegne kaetud lihaturg koos gildihoonega, kabeliga ja arvukate katuseluukidega. Hoone pärineb 1406-1410 ja taastati 1912. aastal. Vleeshuisi lõunaosas on Penshuizeken (põldude suvila), kus vaestele antakse tapetud loomade sisemusi.Täna on Vleeshuisi hoone üsna hea restoran, kuid isegi kui te ei ole näljane, saate interjööri vaadata.\nAadress: Groentenmarkt, Hoogpoort, Ghent keskosa\n6 Muuseum voor Volkskunde\n1962. aastal ilmselgelt taastatud, see endine lastehaigla, mis asutati 1363. aastal, on üks Belgia viimati jäänud Godshuizenist. Neid maju asutasid vaestele asuvad rahulikud pered. Maalilises sisehoovis on 18 tüüpilist Flaami suvila, mis kõik on omavahel ühendatud ja on nüüd elutäielikult tervikliku Muusika voor Volkskunde jaoks, mis oma märkimisväärse varustuse, dokumentide ja igapäevaste esemete kogumisega pakub erakordset pilti flaami rahva elust umbes 1900. aastal. Erilist huvi pakuvad restaureeritud töökojad ja elutoad, söögituba, juuksurisalong, barbelli töökoda, apteekide pood, kondiitri pagaritöökoda ja küünlajalgade valmistaja töökoda.\nAadress: Kraanlei 65, Ghent\n7 Sint-Baafsabdij varemed\nLinna idaosas, üle Leichi kanali kaudu Slachthuisbruggi, on Sint-Baafsabdij, 630. aastal St Amandusi rajatud klooster, mis on ehitatud 10. sajandil normlaste hävitamise järel. Endogetilise kloostri galerii, kaheksanurkne lavaator, peatüki maja ja peahoonete osad jäävad endiselt algsest kloostrist. Köögiviljad on ilusad 12. sajandi romaani freskod Muuseum voor Stenen Voorwerpen (Kivi lõikamise ja skulptuuri muuseum) ja sisaldab erakordset kollektsiooni keskaegsetest hauakividest, Genti skulptuurist ja 12.-18. Sajandist pärit arhitektuursed esemed ning mosaiigid.\n8 Genti muuseum (STAM)\nGenti muuseum (STAM) Pleuntje / foto muudetud\nAsub tellistest ehitiste Bijloke'i tsistertslaste klooster, on Genti muuseum üks rikkamaid Belgiast ja näitab tähelepanuväärset kollektsiooni, mis jälgib linna pärandit ja kultuuri ainulaadses ajaloolises keskkonnas. Paljudele tubadele on kronoloogilises plaanis Ghenti lugu eksponeeritud, kaasa arvatud ehted, relvad, tekstiil, raamatud, maalid, religioossed ikoonid ja keraamika, mida täiustavad kaasaegsed multimeediumekraanid. Muuseumi silmapaistvaks keskpunktiks on 14. sajandist pärinev erakorralise tellistest treppikoda. Siseseinad on värvitud freskodega, mille seas on 10-meetrine pikkune Last Supperi maalimine. Lisaks püsikogumisele korraldab muuseum aastaringselt ka ajutisi väljapanekuid, mis asuvad naabruses kloostrihoones.\nKogumiku peamine rõhuasetus on 15.-20. Sajandist pärit maalimine. Sissepääsu juurde kuuluvas keskosas on kaheksa peene Brüsseli seinakonteinerit: kolm Dariusest (17. sajandist) ja viis teemasid "Jumalate triumf" (1717) motiivid. Selle saali vasakpoolsed on vanad meistrid. Tuntud on kaks Hieronymus Boschi teose ruumis B: Risti kandja ja Püha Hieronymus. Tapeeti ruumi paremal on 19. ja 20. sajandi maalid, eriti Belgia kunstnikud\nAadress: Fernand Scribedreef 1, Liemaeckereplein, Ghent\n10 Vismarkt ja Kraanlei\nVismarkt ja Kraanlei\nSuperb baroki hoone Sint-Veerleplein nr 5-s on vana kalaturg, mis ehitati 1689. aastal vastavalt Artus Quellini plaanidele. Lüüsis on kujutatud Scheldti (mees) ja Leie (naissoost) Neptuun ja allegoorilised esitused. Kirde, Kraanlei kanal Sint-Veerleplein'i kõrval on kõik elegantsed majad. Vasakult vasakul on number 1 Craenenburgh, siis rida maju De Lelye (Nr 3-11), mis on ehitatud 1500 Brabanti gooti stiilis. Nr 13 Den Bliekenmarktis on endine kalapüük. Kraanlei kõrval on maja nr 75 De Klok, mis pärineb 17. sajandist, kus on spiraalrepp ja kaunistatud arvukate allegooriliste reljeefidega. Nr 77, De Zeven Werken van Barmhartigheidja nr 79 Het Vliegend Hert on barokk 17. sajandi linna majad, mis on kaunistatud peenike reljeefidega\nAadress: Kraanlei, Kesk-Gent\nMõned Belgia parimatest gildihoonetest asuvad Graslei kanali ääres. See on suurepärane koht jalutuskäigu jaoks kõigile, kellel on rohkem kui arhitektuuriga seotud huvi. Kontrollige külgnevat Gildehuis der Vrije Schippers (Vabade paadimeeste maja), ehitatud Brabant gooti stiilis 1531. aastal ja Gildehuis der Graanmeters (Grain Weighersi maja), kus on oma astmeline joon, mis pärineb 1698. aastast. Lisaks sellele näete Tolhuisje (Tollimaja), mis on Rooma saarestiku kõrval asuv Flaami renessansihoone 1682. aastal Spijker või Koornstapelhuis (umbes 1200). The Gildehuis der Metselaars (Masonite maja) Brabanti gooti stiilis 1527. aastal lõpetab selle ainulaadse gildmaja rea.\nAadress: Graslei, Genti keskosa\nSint-Michielsbruggi allavoolu jõuab Korenlei kanal, mis ise on vooderdatud suurepäraste fassaadidega ja pakub parimat vaadet veelgi peenematele majatele Graslei. Siis võõrastage siia, võtke teadmiseks järgmised majad: esimene number on 15 Hof van Gruuthuse, (Egiptuse hertsogi maja), mis pärineb 1352. aastast ja on nüüd asendatud neoklassikalise fassaadiga hoones, mis hõlmab ka numbreid nr 17-19 Hotel de Ghellinck. Nr. 7 piki Korenlei on Gildehuis der Onvrije Schippers (Associated Boatmeni maja), mis on 1739. aasta barokkhoone.Pöörake tähelepanu ka 24-ndale kaunile fassaadile Lintworm en Krocht. See oli 12. sajandist pärinev romaani katedraal, mis oli ehitatud 20. sajandi alguses.\nAadress: Gentti keskosa Korenlei\nKuhu Genti külastada vaatamisväärsuste vaatamiseks\nEt näha kõiki kuulsaid Genti vaatamisväärsusi ja nautida maalilisi maastikke, on parim koht peatuda kompaktses ja kergesti läbimõeldavas kesklinnas - soovitavalt ajaloolises keskuses. Enamik vaatamisväärsusi, nagu St Bavo katedraal ja Gravensteeni suur linnus, asuvad üksteise lühikese jalutuskäigu kaugusel. Siin on mõned kõrgelt hinnatud hotellid selles mugavas asukohas:\nLuksuslikud hotellid: Marriott Ghent asub linna südames, vaatega Korenlei ja Graslei kanaletele. Hotell pakub suuri, mugavaid tube, kus on pliisivoodid. Sandton Grand Hotel Reylofi sammud Genti ajaloolisest keskusest ühendavad jumalaid tänapäevaseid aktsiaid Empire stiilis elegantsiga ning seal on tervisekeskus koos basseini, spaa ja jõusaali. Hotell pakub ka pikaajalisi kortereid. Huviline Gravensteeni lossi nurgas paiknev boutique Hotel Harmony asub vanalinnas maalilisel kanalil ning on tuntud oma abivalmis personali ja armas vaatega kanalile.\nKeskmine hinnaklass hotellid: Stiilne NH Gent Belfort asub ajaloolises keskuses, vaatega raekojast, vähem kui viieks jalutuskäigu kaugusel katedraalist, lossist ja kalmistust, samuti lähedal asuvas lemmikloomade sõbralik Novotel Gent Centrum, kus on jõusaal ja saun; välibassein; ja laste mänguväljakud. Hea hinnaga Aparthotel Castelnou sobib ideaalselt peredele ja pikemaks viibimiseks ajaloolise keskuse juurde 15-minutilise jalutuskäigu kaugusele. Kõik korterid sisaldavad kööginurka ja hommikusööki hinna sees.\nEelarve hotellid: Butiikhotellis Onderbergen asub vaiksel tänaval, kümne minuti jalutuskäigu kaugusel katedraalist, kus pakutakse puhtaid, stiilseid tubasid ja mõned peresid. Erasmuse kaunis 16. sajandist pärit kivikhoonest, kus on järsud trepid, mõneminutilise jalutuskäigu kaugusel ajaloolisest keskusest, kui soovite vanas maailmas elegantsi eelarves. Tasuta hommikusöök on õlimaalidest ja antiikesemetega kaunistatavas ruumis. Ibis Gent Centrum St-Baafs Kathedraal pakub kahtlastest meetritest katedraali, pakkudes kompaktseid, kuid mugavaid tube, mis sobivad hea hinna eest.\nGhent Kaart - vaatamisväärsused


Vee temperatuur Kalamatas Joonia meres nüüd\nKreeka > Peloponnesos\nMerevee temperatuur Kalamatas täna\nKalamata, Kreeka | © www.grekomania.ru\nKõige üksikasjalikum teave vee temperatuuri kohta Kalamatas Joonia meres (Peloponnesos, Kreeka). Prognoos järgmise 10 päeva veetemperatuuri muutustest. Viimaste aastate statistika kuude lõikes. Teave naabruses asuvate kuurortide kohta. Ilmateade Kalamatas nädalaks.\nVee temperatuur Kalamatas praegu\nTäna on Kalamatas veetemperatuur 19.9°C. See vesi on jahe ja kosutav, kuid paljude inimeste jaoks on see juba ujumiseks piisavalt mugav. Üldiselt peetakse seda temperatuuri normaalseks, kuid kui teie vereringe on häiritud, võib vesi siiski jahe olla. Igal juhul on oluline ka üldine ilm. Niisiis, õhutemperatuur samal ajal jõuab 19°C.\nVeetemperatuur vastab täna ligikaudu viimase päeva keskmisele väärtusele sellel päeval. Selle väärtus on viimase nädala jooksul tõusnud, kuid on langenud 20 päeva taguse ajaga võrreldes. Täpselt aasta tagasi, sel päeval, oli veetemperatuur selles kohas 21°C. Vee temperatuuri vahemik Kalamatas novembris on 17 kuni 23 kraadi.\nMeie prognoosi kohaselt langeb lähipäevil veetemperatuuri väärtus Kalamatas veidi ja 10 päeva pärast on see 18.4°C.\nVee temperatuuri väärtuste tabel Kalamatas\nNov 20 20.2°C 20.3°C\nNov 27 19.9°C 20.0°C\nNov 28 20.0°C 19.9°C\nNov 29 20.5°C 20.4°C\nNov 30 19.8°C 19.7°C\nDec 1 18.8°C 18.7°C\nDec 2 18.3°C 18.2°C\nDec 3 18.5°C 18.4°C\nDec 4 18.3°C 18.2°C\nKardamyli, Kreeka | © Fred Kok\nAasta graafik keskmise veetemperatuuri muutusest Kalamatas\nVee temperatuur Kalamatas kuude kaupa\nKalamata asub põhjapoolkeral, laiuskraadil 37 kraadi. Siin seatakse mugav veetemperatuur ujumiseks maikuus, tavaliselt kuu keskel. Aasta jooksul Kalamatas seal on 180 päeva ujumist. Üldiselt lõpeb ujumishooaeg novembris. Aasta keskmine veetemperatuur rannikul Kalamatas on 20.6°C, aastaaegade kaupa: talvel 16.8°C, kevadel 17.2°C, suvel 25.1°C, sügisel 23.1°C. Minimaalne veetemperatuur (15.3°C) Kalamatas see juhtub veebruaris, maksimaalselt (27.8°C) augustis.\nSiit saate teada üksikasjalikke andmeid selle kohta, kuidas veetemperatuur Kalamatas igal konkreetsel kuul muutub:\nKalamata: üldteave ja kaart\n9 tundi 54 minutit\nAvia 20.5°C 8km\nAkrogiali 19.9°C 9km\nKitries 20.7°C 12km\nKardamyli 21.1°C 19km\nChrani 20.9°C 22km\nStoupa 21.2°C 24km\nAgios Andreas 20.9°C 26km\nMirtia 20.1°C 29km\nLoutra Elenis, Kreeka | © N. N.\nVeetemperatuuri andmed Kalamatas ning naaberlinnad ja kuurordid koguti erinevatest allikatest poide abil, kasutades NOAA agentuuri mere-, jõe- ja järvepindade satelliitkaarte.\nLähim lennujaam asub sirgjooneliselt 9 kilomeetrit. See on Kalamata (KLX) lennujaam. Meil pole teavet selle kohta, kas see kehtib ja milliseid lende ta saab või saadab.\nIlmateadet näidatakse kohaliku aja järgi Kalamatas\ntundub nagu 18.1°C, Vihma (mõõdukas vihm)\nniiskus: 77%, pilved: 72%\nniiskus: 68%, pilved: 32%\nniiskus: 69%, pilved: 35%\nniiskus: 60%, pilved: 35%\nniiskus: 62%, pilved: 43%\nniiskus: 60%, pilved: 14%\nniiskus: 71%, pilved: 30%\nniiskus: 62%, pilved: 88%\nniiskus: 58%, pilved: 71%\nniiskus: 54%, pilved: 33%\nniiskus: 62%, pilved: 37%\nniiskus: 56%, pilved: 85%\nniiskus: 54%, pilved: 74%\ntundub nagu 12.2°C, Pilved (hajus pilvisus: 25-50%)\ntundub nagu 11.6°C, Pilved (hajus pilvisus: 25-50%)\nniiskus: 57%, pilved: 25%\nniiskus: 66%, pilved: 4%\nniiskus: 68%, pilved: 30%\ntundub nagu 13.4°C, Pilved (pilves pilvisus: 51–84%)\nniiskus: 65%, pilved: 74%\nniiskus: 70%, pilved: 43%


Your body is a reflexion of your lifestyle: Minu tegemised, uued põnevad tooted, loosimine!\nHeihei, armsad lugejad! Te pole mul meelest läinud ja päris ausalt olen mitmeid kordi tahtnud alustada uue postitusega, aga kuidagi ikka on muud tegemised vahele tulnud. Kui jälgid minu IG kontot, siis mõningate minu tegemistega oled ilmselt juba kursis. Märtsi lõpus pidasin vahepeal oma sünnipäeva, jagasin FB grupis ka retsepte, mida oma armsatele külalistele pakkusin. Sain palju suurepäraseid kingitusi (sest mul on lihtsalt nii armsad sõbrad ja sõbrannad, kes tunnevad mind nii hästi - aitähh Teile!). Päris kõik kingid pildile ei mahtunud. Lisaks sain ka mõne rahatähe, mille eest ostsin aktiivsusmonitori PolarA360. Olen ammu tahtnud seda endale soetada. Nüüd on ta mul olemas ja võin öelda, et igatepidi rahul!\nEelmine kuu möödus aga ikka eriti töiselt ja kiirelt. Aprill oli fitnessikuu ning ka minul tähistab see kuu ühe aasta täitumist jõusaalist. Nimelt täpselt eelmise aasta aprillikuu alguses liitusin ma MyFitness spordiklubiga, et alustada jõusaalitreeningutega ja ühtlasi ettevalmistusega oma esimeseks bikiinifitnessi hooajaks. Sel kuul korraldati mitmeid sportlikke üritusi ning leidsid aset ka Eesti Karikavõistlused kulturismis ja fitnessis. Olin kahjuks sellel päeval tööl ja ei saanud võistlusi kohapeale vaatama minna. Minu õnneks aga tehti üritusel ka live-ülekanne ja sain pärast tööd siiski kaasa elada. Ja selline äratundmisrõõm tekkis ja niiväga tahaks juba jälle lavale minna! :D Plaanisin muidu aprillikuus teha ka vormipildid ja käia DEXA uuringul, kuid kuna pole sinna veel jõudnud, siis lükkub see pisut edasi. Põnev oleks teada küll, mis see kehakoostis hetkel on.\nTahaksin siin veel ühe ürituse ära mainida. 22. aprill toimus ERM-is Mood Performance ja Tants. Minu sõbranna oli üks korraldajatest ja mainis, et sinna otsitakse modelle. Mirjam nimelt otsis oma kollektsiooni HÄPPIEST esitlemiseks sportlasi, kes ka moelaval teeksid erinevaid fitnessi elemenete. See oli ausalt üks väga vinge üritus ja igatepidi äge kogemus! Mirjam on üks ülimalt andekas ja äge inimene!\nOma treeningutest ja toitumisest räägin ehk mõnel teisel päeval lähemalt. Kui Teil on aga tekkinud küsimusi, siis olen neile avatud. Nüüd aga siis postituse põhiosani. Mäletate ehk, et eelmise kord lubasin Teie vahel välja loosida ühed põnevad tooted. Minul pole see meelest läinud. Mis toodetega siis tegemist on.\nNeed on tooted, mille olen tegelikult täitsa ise kunagi välja töötanud ja mida olen ise pikalt kasutanud (neli aastat tuleb ikka juba ära). Enam pole selle ettevõttega otseselt seotud, kuid kuna tooted on niivõrd head, siis oli suur soov neid ka Teile tutvustada.\nDIOMINA Tahked loodustooted\nDIOMINA Tahked loodustooted - šampoonid, juuksepalsamid, kehakoorijad ja jalakoorija. Inspiratsioon tuli Lush-i toodetest. Mulle meeldis see mõte tahketest toodetest - tooted, mis ei vaja pakendit, on kompaktsed, mugav kasutada ja kaasas kanda, säästlikud, loodussõbralikud. Lush-i toodete puhul jäi nagu midagi vajaka ning tuli mõte luua enda tooted. Aega kulus palju, täiustasin retsepte pidevalt ja mitu aastat enne kui võisin lõplikult rahule jääda. Nüüd olen kasutanud neid šampoone ja palsameid aastaid. Peaaegu kõik juuksurid on minu säravaid kiharaid kiitnud. Mõned korrad olen proovinud ka poest ostetud šampoone ja palsameid, kuid alati nende tahkete juurde tagasi tulnud. Ka kehakoorijad on kõik SUPER! Eriti meeldib mulle see, et neid on nii mugav kasutada. Peate lihtsalt ise järgi proovima!\nPaljudel on alguses tekkinud küsimusi, et kuidas neid tooteid kasutada. Aga siin pole mitte miskit keerulist. Šampooni puhul kannad seda ringjate liigutustega märgadesse juustesse keskendudes rohkem peanahale, seejärel ajad sõrmeotstega masseerides vahule. Šampooni kulub väga vähe, kuna tegemist on kontsentreeritud tootega. Vett ju pole tootele lisatud, sest vesi tuleb kraanist. Pudelišampoonidel on koostisainetes esimesel kohal reeglina vesi, mis tähendab, et tegemist on lahjendatud tootega. Üks pisike šampoon kaalub 60g ja see võrdub umbes 400ml pudelišampooniga. Täpselt sama lugu on juuksepalsamiga, kuid seda tuleb kanda rohkem juukseotstele. Lased mõne minuti mõjuda nagu ikka ja loputad rohke veega. Palsamit kulub veelgi vähem - kaalub 50g, aga on võrdne umbes 500ml vedela palsamiga. Kõik šampoonid ja palsamid on lõhnastatud eeterlike õlidega ning aroomid on sellised, mis sobivad ideaalselt nii mehele kui ka naisele (paljudelt meestelt olen ka positiivset tagasisidet saanud). Lisaks sellele, et need eeterlikud õlid annavad head aroomi, on neil ka mitmeid muid kasulikke omadusi.\nKoorijaid on samuti ülimalt mugav kasutada - võtad tükikese kätte ja hakkad soojal niiskel nahal ringjate liigutustega hõõruma. Koorija sulab vaikselt eraldades niisutavaid õlisid ja võisid ning koorivaid osakesi. Tugevust on mingil määral võimalik ka ise reguleerida - mida tugevamalt vajutad, seda tugevam on toime. Tootevalikus on kolm erinevat kehakoorijat. Apelsinilõhnaline suhkruga koorija on neist kõige õrnem. Tugevuselt järgmiseks paneksin mina suhkru ja kohviga koorija, millel on mõnus värske piparmündi aroom (jätab naha kergelt õhetama). Minu lemmik on aga kõige tugevam koorija, milles on koorivateks osakesteks aprikoosikivipulber. Ja see aroom - greip ning sidrunhein! Ühest koorijast jagub mitmeks korraks. Kui üle kogu keha korralikult koorida, siis viieks-kuueks ikka kui mitte rohkem. Jalakoorijas on koorivaks osakeseks pimsskivipulber, mis väga tõhusalt eemaldab surnud naharakud. Lisaks on see ka eriti niisutav, mistõttu pole kreemi pärast enam vajagi.\nKõik DIOMINA tooted on korduvkasutatavas alumiiniumtopsis. Usun, et suur osa minu lugejatest on samuti trenniinimesed. Need tooted on asendamatud kaaslased trennikotis. Ülimalt mugav on trenni kaasa võtta. Ei mingeid suuri pudeleid, mis võivad lekkida. Pista oma kotti hoopis need nunnud pisikesed alumiiniumtopsid. Kõikide toodete puhul tuleb aga meeles pidada seda, et neid ei tohiks jätta vette ligunema ning ideaalne oleks, kui sa võtaksid nad koju jõudes trennikotist välja, keeraksid kaane lahti ja laseksid õhu käes kuivada. Nii jagub tooteid eriti pikaks ajaks ning need ei lähe pehmeks.\nNüüd aga loosimise juurde. Omanikku ootavad kolm erinevat komplekti:\nŠampoon ja juuksepalsam normaalsetele ja kuivadele juustele + kehakoorija Greip&Sidrunhein\nŠampoon ja juuksepalsam rasustele juustele + kehakoorija Magus Apelsin\nJalakoorija + kehakoorija Kohvi&Piparmünt\nLoosimine toimub blogi FB grupis Kerli Lifestyle. Kes pole veel grupiga liitunud, siis tee seda nüüd ning peagi leiad edasised juhised, kuidas loosimises osaleda! :)\nPostitaja: Kerli D kell 00:22\nTeevi 1. mai 2017 06:06\nIssand kui vahva, et sa oled ise need tooted välja töötanud :) Nii tubli!\nKerli D 1. mai 2017 06:18\nAitähh! :) See oli viis aastat minu suur hobi. Selle aja jooksul ostsin poest harva mingit kosmeetikat, ainult dekoratiivkosmeetikat. Kreemid, koorijad, huulepalsamid, pesuvahendid tegin kõik ise. Teen ka praegu endale ise tooteid, sest nii saan kontrollida, mida ma sinna sisse panen. Selle aja jooksul olen väga palju tooteid välja töötanud ja lõpuks retseptidele pidama jäänud, aga aegajalt meeldib endiselt veel ka katsetada midagi uut :)


Depressiooni ravi ei mõju - Perekooli Foorum\nEsileht › Ilu ja tervis › Depressiooni ravi ei mõju\nTeema: Depressiooni ravi ei mõju\nAlati kui keegi kurdab eluraskuste või alanenud meeleolu üle, antakse soovitus, et otsi abi. Aga mis siis teha, kui ei mõjugi mitte miski? Mul on depressioon, olen saanud ravi. Viit sorti antidepressante on proovitud. Olen käinud psühholoogide juures ka, aastaid. Raha olen kulutanud tuhandetes eurodes, tulemus null. Mõtlengi, et need tuhanded oleks võinud reisimisele kulutada, oleks nädalagi natuke parem olemine olnud. Aga see selleks. Mis siis edasi teha? Kui ravimid ei mõju? Tõesti olen kõike proovinud, aga ikka tunnen ennast ülimalt halvasti. Tahan ikka surra. Siis ongi viimane piir käes?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 11 korda. Täpsemalt 22.11 22:38; 23.11 09:25; 23.11 10:35; 23.11 11:16; 23.11 11:26; 23.11 15:57; 23.11 17:31; 23.11 18:38; 23.11 19:20; 23.11 21:18; 23.11 22:17;\nKas psühhiaater pole näiteks elektriravi soovitanud? Ei, ma ei tea, et kas see aitab ja kogemused sellega puuduvad, aga olen kuulnud, et kui muu ei aita, siis proovitakse seda.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 22.11 22:56; 23.11 15:29;\nÜtlen nüüd sulle sellise psühhiaatri nime nagu Helena Lass. Mine tema vastuvõtule.\nOlin samas seisus nagu sina, nüüd on depressioon kauge minevik.\nMiski kindlasti mõjub, tuleb see enda jaoks miski lihtsalt leida. Raskematel juhtudel polegi psühholoogidest ega ka antidepressantidest suuremat abi, vaja oleks kedagi kes suudaks su probleemi sügavuti analüüsida. Muidugi on oluline, et sa ise ka selleks valmis oleksid, sest ilma ei saa keegi midagi ära teha. Seega, kui soovid abi, siis muuda kurssi\nKasutaja on kirjutanud teemasse 5 korda. Täpsemalt 23.11 09:09; 23.11 10:08; 23.11 11:09; 23.11 11:23; 23.11 12:05;\nSeega, kui soovid abi, siis muuda kurssi\nMida soovitaksid siis teha?\nMine kirikusse. Istu teenistuse ajal pingile ja lihtsalt ole. Mine jälle ja jälle. Ajapikku mõtted enam ei torma ringi. Mingi rahu saabub sinusse.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 23.11 09:51; 23.11 18:16; 24.11 08:08;\nNagu ütlesin, tuleks leida spetsialist kes suudab probleemi olemusega sügavuti tegeleda, psühhoanalüütik näiteks\nJaa, sealgi on käidud ja suuri summasid jäetud. Saime siis teada sellise tõsiasja, et probleemid tulenevad lapsepölvest halbadest suhetest vanematega. See oli ennegi teada, aga mis edasi? Muud probleemid tulenevad järgmistest elusündmustest, aga mis teha siis? Neid ei saa kuidagi muuta.\nJaa, sealgi on käidud . Saime siis teada sellise tõsiasja, et probleemid tulenevad lapsepölvest halbadest suhetest vanematega. See oli ennegi teada, aga mis edasi? Muud probleemid tulenevad järgmistest elusündmustest, aga mis teha siis? Neid ei saa kuidagi muuta.\nKas too analüütik ei andnud märku, mida siis teha? Kui ütled, et “sealgi käidud ja suuri summasid jäetud”, siis järeldan, et loobusid edasisest või pead teenust liiga kalliks. Hea asi maksabki palju, samas alternatiivi ju pole. Märksõna taolises teraapias on, et probleemid ei tulene mitte elusündmustest vaid sellest kuidas neisse suhtuda. Seega, elusündmusi muuta ei saa, aga oma suhtumist neisse saab ja see saabki hea enesetunde võtmeks kui asjaga järjekindlalt tegeled. Kui nüüd arvad, et tuled sellega iseseisvaltki toime, siis eksid – sellega ei tule keegi iseseisvalt toime\nKolme erineva juures on käidud. Ja kui vihjad, et hea asi maksab palju ja ilma tuhandete maksmiseta suregi maha, siis tore teada. Mina olen oma rahavarud jah nüüdseks ammendanud, aga olles külastanud nii väga kalleid kui väga odavaid spetsialiste, siis teistele teadmiseks annaks vihje, et suur raha ei tähenda alati paremat tulemust.\nKui ütled, et oled kolme erineva analüütiku juures käinud ning pole ikkagi abi saanud, siis järeldan, et sa pole piisavalt koostööaldis olnud või oled lootnud vaid nende poolsele tegemisele. Neil juhtudel polegi tulemust loota\nTäpselt. Sellest ju räägingi, et tulemust pole. Loomulikult on depressiivik selles ise süüdi, et ravi ei mõju, aga kuidas see teadmine edasi aitab?\nAitab nõnda, et ei nimeta end süüdlaseks vaid et teadmisi ja teadvustamist selles sulle olulises küsimuses veel napib. Keegi ei saa sinuta su olukorda parandada, seega võta asja ja koostööd spetsialistiga tõsiselt, usalda teda\nMinu kogemusel psühhiaater ega psühhoteraapia ei olegi need, kes depressioonist terveks ravivad. Alustuseks on neist abi küll, kuid lõpliku tervenemiseni jõuad lõpuks ikka omal jõul, abiks elumuutus ning Jumala ja inglite abi. Kes Jumalat ei usu, peaks kusagilt mujalt selle usu leidma, sest tugev usk millessegi on see, mis rattad jälle käima paneb. Ja selleks ei pea isegi kirikusse minema, ehkki paha see ka ei tee. Lihtsalt ei pea usku mingisse religiooni kammitsema.\nSoovitusi ei ole, aga ikka kirjutan, sest nii-nii tahan Sulle öelda, kui tubli ja normaalne inimene sa oled, et otsisid abi! Ravi ei mõjunud, ja sa proovisid ikka jälle uuesti. Tõesti, müts maha. Ma olen seni kokku puutunud vaid inimestega, kes aastaid räägivad depressioonist, aga lillegi ei liiguta, et sellest lahti saada. Mu enda ema on üks neist.. nii et mul on väga kahju, et sa ei ole abi saanud, tõesti.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 23.11 15:14; 23.11 18:57;\nTundub siis nii, et asi ei ole siiski ajukeemias, kui rohud ei mõju. Tegele vaimse poolega siis pigem. Mine kasvõi selgeltnägija juurde. Kaotada pole enam ju midagi, aga on variant, et saad abi mujalt.\nhttps://www.lilleoru.ee/et/tmk-I-II-helena-lass-september-2017-tallinn proovi sealt endale midagi saada. Ega ise peab enda suhtumist muutma, tõesti, sündmusi ei minevikus ega tulevikus ei saa muuta, aga saab enda vaatenurka, et need enam nii (väga) ei häiri. Ega keegi imet ei tee, ise peab nn mööda seina kogu aeg püüdma üles ronida. Tean, olen ise ennast nn juukseidpidi kunagisest depressioonist välja tirinud, muutnud selleks nii töökohta kui suhtlemist lähedastega.\nEga ise peab enda suhtumist muutma, tõesti, sündmusi ei minevikus ega tulevikus ei saa muuta, aga saab enda vaatenurka, et need enam nii (väga) ei häiri.\nMina mõtlengi õigesti, ei heieta neid elusündmusi ja ei pea neid kogu kurja juureks. Aga lihtsalt eluisu ei ole. Vaatasin täna näiteks üht oma vana sugulast, ta on invaliid, ei saa eriti käia ja pole ka tema elu kerge olnud, aga tal on see eluisu olemas. Ta oskab väikeste asjade üle rõõmustada, et kui ilus lill, kui hea kook, ta on tõesti rõõmus pisikeste asjade üle, vaatab televiisorist saateid, talle pakub see kõik väga huvi jne, jne. See on tunne, mitte see, et muuda mõtlemist. Tahaksin ka selline olla, aga minus pole seda elurõõmu.\nÄra jumala eest pane veelgi raha magama mingite selgeltnägijate või posijate peale. Soovitan ise hakata erinevaid eneseabiraamatuid lugema ja enda muutmise ning probleemide kõrvaldamisega tegeleda. Teised sind vormida ja su sisse näha ei saa, ainult sina. Võib-olla oleks vahelduseks vaja enda sisetunnet usaldada. Ja lootust ei tohi kaotada. Käitu sellisena, nagu sa olla tahaksid.\nKas oled proovinud trenni teha regulaarselt? Sellist raamatut nagu “Tugev aju” oled lugenud? Selles raamatus on antud teaduslikult uuritud retsept depressiooni vastu – 3 korda nädalas 45 minutit joosta, regulaarselt ja tulemusi võib oodata alles 4 kuu pärast. Muidugi depressioonis inimesel on ülimalt raske motivatsiooni leida, alguses tuleb ennast lihtsalt sundida-sundida-sundida. Harjumus pidi tekkima u 21 päevaga, siis peaks juba lihtsamaks minema. Mina soovitaks ka lugeda hästi palju eneseabiraamatuid, sest midagi kindlasti sind lõpuks kõnetab. Mind näiteks aitab budistlik ellusuhtumine ja Eckhart Tolle raamatud, tänulikkuse päevik. Helena Lassi soovitaks mina ka, olen käinud ühel tema loengul ja teinud kaasa temaga need mõtteharjutused ja võin kinnitada, et see naine teab-oskab paremini kui enamus paühhiaatreid, ta lihtsalt paneb su “taipama” läbi oma harjutuste ja ainus, mis sind tegelikult aitab, ongi taipamine, mitte lihtsalt kellegagi kood oma minevikus sobramine.\nKui kaua sa nende kolme psühhoanalüütiku juures käisid?\nKas peale nende oled veel mingite psühholoogide/terapeutide juures käinud (a la KKT)? Kui mitme juures ja kui kaua?\nKas sulle isiksuseuuringut on tehtud?\nJah, trenni ma ei tee. Tegelikult usun, et sellest võiks reaalselt kasu olla.\nKeha, mõtted ja tunded on omavahel seotud. Keha mäletab mingis sopis iga tunnet, mida oled tundnud. Kui liigutad keha rahvaspordi tasemel, liigutad minema ka sügavale maetud tundeid ja unustatud mõtteid. Täitsa tasuta.\nJah, tegelikult oleks füüsilisest trennist ilmselt palju rohkem kasu, kui nende terapeutidega minevikus kaevamisest. Pole seni endas jaksu leidnud, sest vorm on vilets. Ei jaksakski 45 minutit joosta. Aga olen nõus, et see võib olla lahendus.\nTegelikult mul mingit depressiooni ei ole, lihtsalt vahel ei ole erilist isu midagi teha ja kõik tundub mõtetu. Ja tegelikult tõesti on liikumine mind aidanud, aga see liikumine peab selline olema, mis meeldib. Minu puhul vesiaeroobika näiteks. Kõndida püüan ka 7000 sammu päevas vähemalt, ka siis kui üldse ei ole isu. Kui end välja ei vea, siis lõunaks on otsas motivatsioon diivanilt tõusta ka. Jooksmist ma näiteks samas ei salli silmaotsas ka. Teine asi, mis mulle meeldib ja natuke aitab, on mindfullness. Eneseabiraamatutest ma suurt midagi ei arva, aga selle teemalised raamatud kuidagi nagu mõikavad.\nMa ka ei jaksa joosta, vihkan jooksmist. Ei peagi jooksma.\nAga käin näiteks kord nädalas väikeses grupis joogas. St mitte suures spordiklubis. Mõjub kehale ja vaimule.\nMinu täiskasvanud, depressiivne poeg leiab abi sellest, et lihtsalt kõnnib pikki maid tempoga. Ka töölt tuleb koju ca 3-4 km jala.\nMinu jaoks annab elule mõtte ka vabatahtlik tegevus. Seoses sellega puutud kokku uute inimestega kes pole sinu nö igapäevaringis.\nTöökaaslasi ja pereliikmeid näeb nagunii iga päev.\nJah, need asjad on mindki aidanud, siiani ju ikka käin tööl, täidan kõik oma kohustused, teen head nägu ja elan. Seegi vähene on tulnud suure pingutuse tulemusena. Käin iga päev koera ja lapsega jalutamas nii 10 km, see aitab mul magada ja ka muudele osalistele kasulik. Vabatahtlikku tööd teen ka, üritan iga päev olla tänulik, et mul on ju kõik hästi, on palju neid, kellel ei ole. Tõesti püüan ennast aidata, aga jaks hakkab natuke otsa lõppema, ei ole seda ressurssi enam kuskilt võtta, mis tavalisel inimesel tuleb loomulikult ja ilma pingutuseta. Kohutav haigus ikka see depressioon. Kes selle all ei kannata, saab panna oma energia karjäärile või millele iganes, minu energia kulub ainult eluspüsimisele ära.\nKas perearsti juures on analüüsid tehtud? Kuidas on D-vitamiiniga?\nKas selline tunne on igal aastaajal ühesugune või süveneb pigem sügis-talvisel perioodil? Kas valgusravi oled proovinud?\nVõib-olla oleks mingist suuremast elumuutusest kasu? Kas kolimine või töökoha vahetus ei tuleks kõne alla? Millegi huvitava õppimine, mingi uue trenni proovimine? Kui käia pidevalt vaid vana tuttavat rada, siis see hakkab ka lõpuks muserdama.\nUnusta selgeltnägijad. Kirikus käimine võib aidata siis, kui otsid rahulikku kohta, kus oma probleeme analüüsida, aga lihtsalt niisama seal käimisest suurt kasu ei ole. Selle asemel, et pidevalt mõtteis kedrata, kuidas millestki abi ei ole ja kui vähe energiat sul on, suuna mõtteid hoopis mingitele positiivsetele asjadele su elus. See, kuidas sa mõtled, et täidad tublilt oma kohustusi ja teed selle juures head nägu, ei aita ju kuidagi edasi.\nAlusta väikestest asjadest. Kuidas saaks neid kohustusi vähendada? Milliseid asju teed tegelikult mõttetult ainult kohusetundest ja kas maailma jääb seisma, kui sa neid ei teeks või kui teeksid neid vähem? Võta kõik asjad väikesteks osadeks lahti – nii oma olmes, suhetes, tööl, mõtetes, minevikus ja olevikus. Heida kõrvale tühised asjad või praegu ebaolulised asjad, sest nende peale kulubki palju energiat. Kui sul oleks vaja rohkem puhata, siis korralda oma elu nii, et saaksid rohkem puhata. Kas või mingiks lühikeseks perioodiks. See ongi pidev töö iseendaga, depressioonis olles ongi iga liigutus väga raske, aga kui tahad, et midagi läheks paremaks, siis tulebki end sundida tegutsema nii palju kui suudad. Kaasa kindlasti oma pereliikmed, aga nii, et kellegi teise kohustustekoorem selle tõttu negatiivselt ei kannataks.\nPõhimõtteliselt tee kõigepealt oma elus suurpuhastus ja siis vaata edasi, millega on vaja kõige rohkem tegeleda. Väikeste etappide kaupa on natuke lihtsam edasi liikuda kui kõigega korraga tegeleda.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 23.11 20:01; 23.11 22:01;\nKäi seal reisil ära!\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 23.11 20:20; 23.11 22:33;\nKus reisil? Käin kolm korda aastas pikemal reisil, lisaks paar korda lähemal, teises linnas näiteks, Saaremaal. Rohkem pole võimalik. Korraks aitab küll see rutiinist välja tulek, teised inimesed, teised probleemid jne. Aga kui paar päeva siin jälle tagasi, on ka kogu masendus tagasi ja veel hullemal kujul, sest tööasjad on ju kogunenud.


Miks alustavad poisid ja tüdrukud kooliteed eraldi klassides?\nPoiste ja tüdrukute eraldi õpetamine on tingitud pedagoogilistest tähelepanekutest poiste ja tüdrukute erineva arengukõvera ja teadmiste omandamise taktika kohta.\nPikapäevarühmas, väljasõitudel ja keeleõpperühmades on tüdrukud ja poisid koos, alates seitsmendast klassist õpitakse segaklassides.\nKool alustas tegevust vanalinnas, Vene tänaval, Miikaeli Ühenduse ruumides, järgmised kaks aastat viis koolitee Viru tänavale. Aastast 2016 oleme tegutsenud Mustamäel, aadressil Siili 14, kus meie kasutuses on senisest avaramad ruumid ja õueala. Senine rändkooli elu on meile õpetanud, et kooli vaim on kaasaskantav, materiaalsest mugavusest olulisem on selge siht ja koolipere toetav suhtumine.\n2019.a. omandas kool maatüki Kivimäe mändide all, kuhu plaanime rajada oma päriskodu.


Vassili Martin (1890 - 1954) - Genealogy\nVassili Martin's Geni Profile\nRecords for Vassili Martin\nOtsa talu, Ridala küla, Audla mõis, Laimjala vald, Saaremaa, Saaremaa\nSon of Nikolai Martin and Melanja Martin Husband of Juulia Martin Father of Alla Mahlamets Brother of Anton Martin Managed by:\nAbout Vassili Martin\nVassili (Lepa Vassel) võeti 1911 tsaariarmeesse. 1918 aasta lõpul on teda Laimjala valla dokumentides kirjeldatud kaitseliitlasena, kes abistas kohalikku miilitsat korra hoidmisel ja kuritegude uurimisel vallas. Hiljem osales Vabadussõjas (25. märtsist 1919 15. aprillini 1920). Saaga ERA.2124.2.580:32\nVabadussõjas oli ta teenistuses Soomusrongil nr. 3 (2. kuulipilduja meeskonnas). Osales lahingutes Punaarmee ja Landeswehri vastu Lõuna-Eestis, Lätis ning samuti Pihkva ja Narva rindel. Vanemallohvitser oktoobrist 1919. Detsembrist veltvebel.\nSai sõjaliste teenete eest Vabadusristi (II liigi 3. järk) ja riigilt Saaremaale Laimjala valda Audla külla maad. - Laiaroopalise soomusrongi Nr 3 wanemale allohwitserile Wassili MARTIN'ile, hinnates wahwust, mis Teie ülesnäitanud lahingus öösel 15 oktoobril 1919 a. Lendowschina külas.\nVassili arreteeriti 22.11.1944 süüdistatuna Omakaitse liikmeks olemises. Läbiotsimisel leiti tema juurest käsikuulipilduja koos kolme padrunikettaga, 2 meetrit süütenööri ja raadiovastuvõtja (tavaline raadio). Peale arreteerimist toimetati Martin koheselt Tallinna vanglasse nr 1, kus teostati korduvalt ülekuulamisi (4 korda). 04.03.1945 andis Vassili Martini süüdistuses tunnistusi Melania Joanni t. Võit, kelle abikaasa Aleksander Feodori p. Võit (enne abiellumist Fedorov) osales 1940-1941 arreteerimistel. Melania Võiti sõnul olid kohaliku Omakaitse juhtideks Vassili Martin ja Aleksei Ruus (Kruus) Ruhve külast. Martin olevat andnud korraldusi ja ise osteselt tegevustes ei olevat osalenud. Süüasja uurimine lõpetati 10.04.1945 ja tribunali otsus kuulutati välja 11.05.1945. Süüdistuskokkuvõttes olid järgmised punktid: a) Martin oli Omakaitse liige ja osales Aleksander Oll’i arreteerimisel; b) Martin hoidis enda juures ebaseaduslikult käsikuulipildujat koos kolme padrunikettaga; c) Martin hoidis enda juures raadiovastuvõtjat.\nKaristuseks määrati Kr.k §58-1a põhjal vabadusekaotus 10 aastat koos 5 aastaks õiguste äravõtmisega (asumisele) ja kogu vara konfiskeerimisega. Karistuse kandmise lõpp 22.11.1954.\nMartin saadeti Mordva ANSV-s paiknevasse vangilaagrisse “Dubravlag-i”\nVanglakaristuse lõpul (07.07.1954) kuulutati Martin laagri meditsiinikomisjoni poolt invaliidiks.\n17.08.1954 andis NSVL-i siseministri asetäitja välja määruse, milles teatas, et seoses invaliidistumisega ja võimetusega end ise elatada, tuleb Martini asumisele saatmine tühistada. Määruse järgi tuli ta saata koju tütre (Alla Mahlamets) ülalpidamisele ning ühtlasi jätta Martin Siseministeeriumi järelvalve alla. Millalgi 1955 aastal (kuupäev avaldusel märkimata) kirjutab Martini tütar (Alla Mahlamets) Orissaare miilitsajaoskonda avalduse, milles kirjutab, et isa vabastati möödunud aastal vanglast ja lubati koju saata, kuid siiani ei ole ta koju jõudnud. Tütar lubab tasuda isa sõidukulud ja kinnitab, et on hea meelega valmis isa enda vastutusele võtma. 07.06.1955 kirjutab Mordova ANSV, Zubovo-Poljanski rajooni, Javas’i küla miilitsainspektor Djukansov, et Vassili Nikolai p Martin suri 14.10.1954. Arvatavasti on Vassili Martin maetud samasse piirkonda [https://goo.gl/maps/VBCBVQYZXCU2]\nVassili Martin's Timeline\nBirth of Vassili\nBirth of Alla Mahlamets\nDeath of Vassili


8891 Peeter Suure Merekindluse Harku sõjaväelinnaku kasarmu, 1913. a. • Mälestised\nPeeter Suure Merekindluse Harku sõjaväelinnaku kasarmu, 1913. a.\nMälestise kirjeldus (10.04.2008)\nMälestise ajalugu (10.04.2008)\nIgal kaitsepositsioonil oli oma linnak, kus esialgu elasid ehitajad, hiljem ka sõjaväelased. Hooned paiknesid lähitagalas, vaevalt mõnesaja meetri kaugusel eesliinist. Harku sõjaväelinnak annab hea pildi sellisest kompleksist. Ümber nelinurkse paraadplatsi asuvad ühekorruselised hooned - kasarmu, komandandi ja ohvitseride elamu, saun-pesumaja-leivatöökoda (majandushoone). Kompleksi kuulub ka jääkelder. Hooned on säilinud ja suhteliselt vähe ümber ehitatud (v.a. majandushoone). 1918. aasta kevadel, kui sõjaväelinnak läks Saksa okupatsioonivägede kätte, rajati sinna vangilaager. Saksa vägede lahkudes võttis linnaku üle Eesti Vabariik ning kasutas seda samuti kinnipidamiskohana (teadaolevalt 1920. aastatest naiste vangilaagrina). Nõukogude perioodil kuulusid hooned Harku sovhoosile.\nKasarmu on ristkülikulise põhiplaaniga ühekorruseline ja viilkatusega puithoone. Laudvoodriga viimistletud fassaad on liigendatud keskse ja nurgarisaliitidega. Kõrged ja sihvakad aknad on paigutatud sümmeetriliselt. Siseruume jaotab piki maja kulgev keskne koridor.\n1913 ehitati Harku mõisa karjaaitade juurde Peeter Suure Merekindluse Harku kindlusobjektide soldatitele roodukasarmu. See paiknes koos kõrval asuva kivist köögiga põhja pool riviõppuseväljakut, lõuna pool paiknesid komandandi ja ohvitseride elamu ning nende vahel tellistest ja paekivist jääkelder.


Poolfinaal. Mängustiilide põrkumine\nVTB Ühisliiga poolfinaalis mängib Kaasani UNICS Peterburi Zenitiga.\nMäng nr 1: Kaasan, Basket-hall, 18. mail 2016, kell 18.00\nMäng nr 2: Kaasan, Basket-hall, 20. mail 2016, kell 20.00\nMäng nr 3: Peterburi, Sibur-Arena, 23. mail 2016, kell 19.30\nMäng nr 4 (vajadusel): Peterburi, Sibur-Arena, 25. mail 2016, kell 19.30\nMäng nr 5 (vajadusel): Kaasan, Basket-hall, 28. mail 2016, kellaaeg selgumisel\nUNICS: 2. koht (25 võitu — 5 kaotust).\nZenit: 3. koht (23 võitu — 7 kaotust).\nArvestades asjaolu, et piiterlased mängivad Ühisliigas alles teist hooaega, ei saa nende vastasseisul kaasanlastega olla rikkalikku ajalugu. Meeskonnad on kohtunud neljal korral ja seni on seis 2:2. Mõlemal hooajal on mõlemad saanud ühe võidu. Tänavu jaanuaris võimutses 35-punktilise võidu saanud UNICS, aprillis aga aitas Omar Thomase suurepärane mäng võtta Zenitil täisväärtusliku revanši — 89:65.\nUNICSi suurepärasele põhiturniirile (varakult kindlustatud teine koht) järgnes ka kindlalt läbitud veerandfinaal. Nižni Novgorod hakkas vastu, kuid kaotas kõik kolm mängu. Kuid ka Zenit ei venitanud Avtodoriga peetud seeriat ja võitis kolmel korral järjest. Tõsi, volgalased võitlesid kõvasti ja kõik võidud tulid alles viimase veerandiga. Mängupaus on olnud peaaegu kaks nädalat, mõlemad meeskonnad lähevad poolfinaalile vastu värsketena ja suurepärases seisundis. Omavahelisi mänge arvestades tõotab seeria tulla pingeline ja ilmselt ei saada kolme mänguga hakkama. Kahe stiili – kannatliku UNICSi ja kiire Zeniti – põrkumine peaks olema haarav.\nMilline roll on koduväljakueelisel?\nUNICS on sel tšempionaadil üks paremaid koduväljakumeeskondi. Nad on saanud Kaasani Basket-hallis ainult kaks kaotust. Eespool on 14 koduse võiduga ainult põhiturniiri parim meeskond CSKA. Ka selle 35-punktilise võidu Zeniti üle said kaasanlased omas saalis. Teisest küljest polnud piiterlased kehvemad, noppides kodus samuti 13 võitu. Kuid UNICSi kõrgem asetus võib viia selleni, et seeria läheb Peterburi nende eduseisul 2:0. Ent Jevgeni Pašutini meeskond tunnetas aprillis, kuidas omakorda piiterlased kodusaalis tegutsevad.\nKeith Langford (UNICS) Ryan Toolsoni (Zenit) vastu.\nSeeria põhilist mikroduelli oodatakse – Zeniti supersnaiper Toolson UNICSi rünnakute põhijõu Langfordi vastu. On huvitav, et tänavustes omavahelistes mängudes pole kumbki end veel tõeliselt näidanud. Tõsi, Langford kogus esimeses mängus 19 punkti, kuid ta ei pidanud Zeniti ebaõnnestunud tegutsemise taustal kõike välja panema, mängides ainult 21 minutit. Toolson jäi tookord oma tasemele alla – 16 minutiga kõigest 4 punkti. Kordusmängus jäi Toolsoni arvele 11 ja Langfordile 10 punkti, kusjuures mõlemad mängisid praktiliselt pool tundi. Poolfinaal on aga koht, kus mõlemad peavad oma rikkalikust rünnakuarsenalist kõik asjad ette näitama.\nX-faktor: Janis Timma.\nLätlasest ääremängija kinnitab teesi play-off’i tõsidusest. Näib, et läinud suvel Zenitiga liitunud Timmal ei kulunud meeskonda sissesulamiseks üldse aega ning ta võttis Vassili Karasjovi skeemid kiirelt omaks. Andekas lätlane tegutses iga kuuga üha kindlamalt, play-off’iks kerkis aga üldse Zeniti põhitegijaks. Just seeria Avtodoriga püstitas Timma Ühisliiga play-off-mängude uued resultatiivsuse ja lauavõitluse rekordid – fantastilised 35+15. UNICSi kaitse põhitähelepanu läheb ilmselt Toolsonile, kuid Timma areng tõestab, et teda ei tohi alahinnata.\n- Ryan Toolson on fännide meelest põhihooaja kõige väärtuslikum mängija. Keith Langford sai hääletusel alles neljanda koha;\n- Zeniti ääremängija Pavel Antipov oli peaaegu terve profikarjääri (välja arvatud esimese hooaja) veetnud UNICSis. Sel korral tuli ta endise koduklubi vastu mõlemal korral väljakule algkoosseisus, kuid kogus mõlemal juhul ainult 2 punkti;\n- Mõlemad meeskonnad viskasid põhiturniiril keskmiselt ühesuguse arvu punkte – 88,9\nJevgeni Pašutin ja Vassili Karasjov on koos esindanud Venemaa koondist kahel MMil ja kolmel EMil.\n„Zenit on kiire ja mobiilne meeskond. Nii kiire, et suutis peatada Avtodori, volgalased olid aga hooaja kiireimad. Peterburilased viskavad palju kolmeseid ja piisavalt hea protsendiga. Lisame Zeniti mobiilsusele võimsuse ja atleetlikkuse. Berzinši ja Thomase liitumine tugevdas meeskonda. Liidrid Timma ja Toolson tegutsesid Avtodori vastu säravalt.\nMeie põhiülesanded on muutumatud: mäng kaitsest lähtuvalt, vastase liidrite peatamine, võitlus iga palli ja väljaku iga ruutsentimeetri eest, eriti lauavõitluses, keskendunud tegutsemine kõik 40 minutit. On tähtis kontrollida tempot ega hakata vastasega lahtises korvpallis võidu jooksma. See ei tähenda, et peame tegutsema aeglaselt, kiirrünnakuvõimaluste avanedes tuleb neid kasutada. Ootan rasket seeriat, kuid mehed on võitluseks valmis ja läheme võitma.“\n„Rääkisin sel hooajal juba pärast teatud mänge, et meeskond jõuab uuele tasemele. Niisuguste meeskondade nagu UNICS ja Lokomotiv üle saadud võitudega, CSKAle lahingu andmisega, Avtodori alistamisega raskes seerias avame enda jaoks midagi uut ja saame kogemusi. Mängijate tase ja enesekindlus kasvavad.\nUNICS saavutas teise koha teenitult, nad on terve hooaja mänginud kõrgel tasemel ja neil on koduväljakueelis. Meil kulus kolmanda koha saavutamiseks väga palju jõudu. On hea, et pärast veerandfinaali Avtodoriga tekkis paus, mehed on taastanud jõuvarud ja viinud vahepeal mõtteid korvpallist eemale. Leidub arvamusi, et pikk mängupaus võib meeskonnale osutada karuteene, kuid ma ei arva nii. Seda enam, et oleme UNICSiga sarnases seisus. Võidueufooriat pole, valmistume rahulikult ja püüame näidata oma parimat korvpalli.“\n„Esiteks ootab meid kahe Venemaa treeneri vastasseis. Teiseks kahe absoluutselt erineva mängustiili vastasseis,“ ütleb Souli olümpiavõitja Sergei Tarakanov. „UNICS mängib rahulikku, kombinatsioonilist korvpalli, panusega kaitsele. Zenit on kiire ja särtsakas rünnakumeeskond. Mulle imponeerib Vassili Karasjovi mängufilosoofia rohkem. Tal on palju noori ja võidunäljaseid mängijaid. Ta kasutab tervet pinki ja annab igaühele mänguaega.\nAnnan terves seerias eelise ikkagi UNICSile kogenuma koosseisu ja koduväljakueelise tõttu. Kaasanlased sõltuvad paljuski Keith Langfordist. Kusjuures minu meelest on see pigem UNICSi nõrkus kui tugevus, sest Zenit tegutseb meeskondlikumalt. Ehkki võimalused on enam-vähem võrdsed, pakun finaali UNICSit. Kuid kogu oma raha ma nende peale ei paneks.“


Avastamata HIV-nakkuse juhtumit uuriv arstide komisjon eksis ja koguneb uuesti - kommentaare 1-20\nkas Osula pani meie naabri Tiiu pildile, et tollel HIV\nNii kahjuks on. Statistikat pole, ent tundub nii, et rohkem on siiski mehed need, kes haiguse koju toovad. Aga pole naisedki inglid.\nSellele, mida märkisin,alternatiivi pole. Ainult nii on välistatud sugulisel teel haigestumine ja korraliku abielupoole nakatamine.\nIga päeva toob kinnitust, et kôik asjad siin riigis toimivad vaid näiliselt ja spetsialistideks on kôrgetel kohtadel ja erinevatel elualadel vaid diletandid!!!!\nMeditsiiniga ja perearstidega on nagu on - ettepanek, teeme- palkame endale ise perearsti asemele med-nõustaja, näiteks 100 inimest, igaüks maksab 50€ kuus = 5000€, selle raha eest peaks leidma spetsialisti, kes suunab ja nõustab sind, tema ei ravi, vaid suunab asise tohtri juurde ja jälgib, et ravi oleks tõhus, kes huvitatud, mõtleme ja arendame mõtet edasi mõnes foorumis, näiteks delfi naistekas\nvõib ka 200 inimest ja 25€, oleneb kui palju sa vajad juhendamist jne. See tuleks tunduvalt odavam kui asjatult pendeldamine ja vale ravi\nkäisin hiljuti Nõmmel nahaarsti jutul, Vessini jutul, täielik aja ja raha raiskamine, see med-nõsatja peaks suutma hoida meid Vessinitest eemale :)\nkohutav mis Eestis meditsiinis toimub olematud arsti kes küsivad kohutavat palka mitte millegi eest igasugused komisjonid kus istuvad inimesed kellel pole meditsiinilist haridust ja sm sikkuta on nagu siga rukkis tema ei tea midagi !Kas tõesti ei ole inimest kes suudaks meditsiini Eestis teha inimsõbralikuks ja et saaks keegi abi kui pöördub arsti poole !praegu pole arstide vastu mitte mingit usaldust!\nmiski on mäda...\nMina sain borrelioosi diagnoosi otsekohe, arst ainult vaatas ja kohe selge. Järgnenud vereproov kinnitaski antikehade olemasolu. Antibiootikumid ja uus analüüs. Kolmas analüüs oli negatiivne.\nDermatoloog dr Maltsev Pelgulinna Polikliinikust oli see, kes kohe ära nägi.\nMilliste äpude juurde sina sattusid, et 3 kuud borrelioosi ei tuvastatud?\nKogu see süsteem tuleks kinni panna, sest niikuinii see aita absoluutselt mitte kedagi, aga töökohad tuleks säilitada.\n"viisakas ja ülimalt heatahtlik arvaruumi ehe" jätkab karjumist, ta lisanud:\n09 :42 Kas passi olete vaadanud ?, 02.08.2018 11:40 Solvav (kohe suure tähega, nii solvav), eestimaa (aga Eesti väikese tähega!) ! -- !\n19.augustil laulame, 02.08.2018 11:42 ! timukraatia .--- , Ega eesti arstipere ei ravigi inimest !, 02.08.2018 11:48 !\nNomisnyyd,ma just tàna hommikul mòtlesin,et perearstidel peaks vàiksem nimekiri olema ja raha rohkem uuringuteks. Nende mòte on vist just selles,et syvenevad igasugustesse vòimalustesse ja siis saadavad uuringutele. Hoolitseb su eest nagu pereliige. Minu oma on tòesti selline. Saatis mu aneemia pàrast keset ilusat suve uuringutele,sest tervis kòige tåhtsam. Kuulasin sòna. Oi kui ebameeldiv oli. Ja polegi muud kui sooleparasiidid muidu muretse,et kasvaja. Haigekassa juhi ja ilmselt teistegi anatnike palgad ajavad mind marrru. Luban seda kasvòi kadeduseks nimetada.\nkui see, mida ma olen kogenud, on hea, siis peavad asjad maailmas meditsiiniga ikka väga kehvasti olema. see minu kogetud "hea" on mulle täieliku töövõimetuse ja raske puude kinkinud.\nüldiselt on mul mulje jäänud, et need, kes eesti meditsiiniteenuseid kiidavad, pole need, kes arste tihti kohtaks. kui kord aastas nohuga arsti juurde sattuda, siis võib ehk tõesti mulje jääda, et kõik toimib. samal ajal, kui oled kroonilise haigusega inimene, kes vajab arstiabi aastas üsna mitu korda, jääb üle nende kiiduavalduste peale vaid juhmilt silmi punnitada, kuna endal on pigem sellised kogemused, et kui taolised olukorrad oleks aset leidnud nt USAs, oleks need arstid, kellega kokku olen puutunud, ilmselt juba litsentsita.\nkas te oma passi ka olete vaadanud\nküsis minult üks tohter ja mis te siis minult veel soovite , küsis ta veel\nMida ma oleks pidanud talle vastama , küsin mina teilt, head kommenteerijad???\nMina jäin sõnatuks ja sain aru, et temalt ma abi ei saa, aga mujalt sain küll.\nNagu Ossinovski ütles, ei tohi lõhkuda meie hästi toimivat raviteenust. Meditsiin on muutunud suureks äriks. Patsient on teisejärguline. Omal hiljutine kogemus kus ühes kohas olid analüüsid korras, samas korduv analüüs teise kliinikusse näitas väga tugevat kroonilist põletikku.\n09 :42 Kas passi olete vaadanud ?\nSee ütlemine on juba eriti Solvav,sest kogu eestimaa vananeb!\nKa meie kuulsad arstid kõik vananevad ja tulebki vastu nähvata --kui ikka abi pole arstidelt saanud !\nSee passivaatamisest rääkija hakaku töpratohtriks.\nEks häid ja kehvasid arste on nagu teistegi elualade esindajate puhul - Gaussi kõver.\nTekst on juba ajakirjanikul valesti osalisest kirjutatud. Inimesel ei ole PAP viirust vaid HPV viirus. Muutused PAP testis on rakulised muutused.\nEi pea tegema kõigil HPV viiruse kandjatel ( igal teisel naisel võib mõni HPV tüvi olla elujooksul positiivne) HIV testi. Antud patsient, aga suunati juba konisatsioonile, kus tehti HIV analüüs, kuna tegemist operatsiooniga ...miks ta sinna ei läinud?! Ja rasedatel, kes juba võetakse arvele, nendel tehakse kõigil HIV analüüs ( ei saa isegi valida, kas teha või mitte, kuna see analüüside paketi sees juba) väga segane jutt paraku.\nAga jah, praeguse aja HIV leviku suhtes pakutakse paljudele teha testi ja palju ka keelduvad! Sest arvatakse, et HIV viirus on kolmanda Eesti haigus. Mis sest, et saada võid selle samamoodi, nagu iga teise suguhaiguse.\nSee teise arsti juurde minek on tore soovitus küll, kuid paraku ei saa ühegi juurde löögile.\ntuleb anda võluvitsa MMS-ga!\nikkka money, money\nnagu laulis kunagi ABBA - see võluvits ei tunnista ÜHTKI JÄRJEKORDA\nMida nad siis uskuma peaksid, tegema otsast peale kõik analüüsid, et veenduda haige haiguses? Nii ka lõputult kordusuuringuid teha pole mõtet. Probleem on hoopis selles, et puude määramise juhendis on sisulised ja väga eksitavad vead sees, näiteks hooldajalt haige kohta info küsimine. No mida see hooldaja ikka saab vastata, kui ta on täiesti juhuslik inimene süsteemis ja näeb hoolealust vaid töö objektina, tal puudub igasugune terviseinfo haige kohta, kui ta just lapsevanemast hooldaja ei ole. Info saab olla ainult sellel, kes selle hoolduse määras, st kov vastaval spetsialistil.\nÕige pea algab eesti suurim kohtuasi arstide luulude põhjal. Süsteem ei suuda enda sees hälvikuid tuvastada.\nVaja restart Riigile teha\nTargad inimesed juba mitu aastat räägivad aga kurtidele kõrvadele...\nühisel lauluõhtul uuesti vabaks !\nSelline rikaste timukraatia ja suur raha .---hävitab iga päev vaesemaid ja töökaid inimesi\nto to vaja\nno sinu ravile pole küll mõtet raisata\nvaja to to to vaja\nAmeerika variant on siis parem või, et kõik maksavad ise oma kindlustusi ja kui tervisehäda käes, siis müüd oma kodu koos terve suguvõsaga, et väike põlve op teha?\nNäiteks ütleb juhend, et proov tuleks teha siis, kui patsiendil on vöötohatis (herpes zoster) ja ta on alla 65-aastane\nKas tuleks teha või tuleb teha?\nÜhel juhul on soovitatav, teisel juhul kohustuslik.\nVöötohatist põhjustab paljudele üllatuseks seesama viirus – huuleohatisega samasse herpesviiruste perekonda kuuluv varicella zoster, mida põeme peaaegu kõik lapseeas tuulerõugetena. Kuna viirus pesitseb pärast seda organismis edasi kogu elu, võib see hiljem, vanemas eas, aga ka erineva põhjusega immuunpuudulikkuse korral põhjustada vöötohatist. Nii et tuulerõuged on vöötohatise võimaliku tekkimise eeldus.\nVöötohatise põhjus on nagunii teada siis hakka ravima, mida seal veel uurid, see on ju inimesele õudselt valus. Mind aitas tavaline poes müüdav aloe geel, vaatasin anult, kus võimalikult palju oli aloed sees. Teine universaalne nahahädade rohi on kookospähkli õli, sööd sisse ja määrid peale kuni terveks saad, viiruste ja bakterite vastane toime on sama moodi nagu ka aloel. Perearsti juurde ma ei läinudki selle ohatisega, õnneks ei ole ka kordunud. Kui arstid enam isegi gangreeni ära ei tunne siis pole arsti juurde minekul ka enam erilist mõtet. Jalad olevat pesemata, kui on varbad mustad, mis sellest, et jäse oli kõrgemalt ka ilmselgelt põletikus.\nKäisin juulis Ukrainas ja külastasin mõnda arsti kah seal. Kuigi vastuvõtt oli tasuline,oli see kvaliteetne,viisaka suhtuminsega ja kordades odavam,kui Eestis. Noh,ee.tlane mõtleb ju vaid iseendast,k-halikel arst.del vastutust pole ja pole mõtet suhelda patsenti korralikult.\nTulin ka just Ukrainast. Käisin silmaarstil, ostsin prillid ja kohvritäie ravimeid igaks elujuhtumiks, ka on saadaval vabalt meie retseptiravimid. Hinnad 2-3 korda odavamad. Riideid ja jalatseid tõin ka. Ööbimise leiab erasektorist, väike remonditud puhas korter kesklinnas 10-12 euri, lisaks veel suurepärane puhkus ja imeodav söök. Korralik lõunasöök koos jookidega 5-6 euri kahele inimesele.\nüheksa aastaselt.....jajah kas pärilik või nagu laulus, meistrimehed oleme, tööd me hästi tunneme...\neva 02.08.2018 10:54 -le\nNõus. Aga teha pole seal puhkuse ajal midagi.\nKui kavas on millegagi venitada,\nvõi hajutada vastutust sõpruskonna vahel, et kedagi süüdistada rumaluses ei saa - tuleb luua komisjon. Seda teab iga pätt.\nTuleb vähem oma vi,tuga eri meeste vahelt ringi tiirutada ja seda jama poleks !!!\nuuringud näitasid vanasti, et peamised naiste nakatajad on nende mehed. nii et äkki peaks hoopis mehed voorusevöö veidi koomamale tõmbama.\nMis HIV,inimesed ei tea,et on hullemaid asju,kuna neid ei tuvastata. C-hepatiit ei ole nähtav ja haige võib nakatada palju teisi inimesi. Ei pea olema narkar,võib magada vaid ühe naisega ja ikka saab seda kasvõi tuttavaga ühest pudelist vett joomast. Ja aktiveeritud süsi siin ei aita,kui nt maksaprobleemide tõttu on erinevaid muresi.\nAitáh!!! Tarkusest rààkimata meeldib mulle ka see vàljenduslaad ja keel. Hing vakatab kuulama.\nLoobusin ka sotsmaksu maksmisest riigile. Olen pannud summa iga kuu kõrvale ja on kogunenud aastatega päris korralikult. Kui vahel väga harva juhtub miski häda, siis käsi kukkrusse ja päev hiljem eraarstile. See mis toimub, pole kaugeltki naljakas, pigem mõnitamine. Naaber piinleb poolteist aastat põlvevalude käes, ennem, kui opile ja uue liigese saab. Lapsega nahaarstile ... kolm kuud ja siis alles aeg. Ajad on nii kaugesse tulevikku aetud, et kas tervisehäda kaob selleks ajaks ära või kaod ise koos tervisehädaga.\nkuna olen suuresti tänu arstide ebapädevusele töövõime täielikult kaotanud, ei maksa minagi enam riigile sotsmaksu. pole midagi teha, kui ikka inimest süsteemselt ei aidata, saab ka edukaimast inimesest jõuetu sant, kes pigem tarbib ressursse kui neid loob. enda puhul olen aru saanud, et ju mingil põhjusel on riigile toetustest elavaid inimesi vaja, kuna mu terviseprobleem polnud ei haruldane ega mittehallatav. pädeva süsteemse abil korral oleksin sisuliselt terve 30-aastane inimene.\nEestis kaebusi arstiede aadressil on ikka väga palju-mida siis ette võetakse ,kas see uus oinas Ossinovski asemik ka midagi teeb või niisama töllerdab seal arvutis istuda ja jalgevahet sügada saab selle eest veel korralikku palka ja ei mingit vastutust-peaks neid hakkama puhtfüüsiliselt karistama\nPakun, et kaebustest ehk max 0,1 - 1% võib olla põhjendatud.\nSa ajad pada.Normaalsed inimesed ei lähegi kaebama,sest ei soovi arstile jamasid.Pakun lambist et 90% juhtudest jääbki teadmatta.sest inimesed ei lähe kaebama.Aga noh sinu poolt pakutud 0,1-1% on ikka täis ulme!Pigem on see suhe 30-40%!\nAga uuesti teemasse minnes, mida need arstid siis ravisid,kuradi oina kari!\nNo ja alles päev kaks tagasi tegid siin MMS maha ja naeruvääristasid seda kui torusiili!!!Nüüd võtaks korra selle ravimi kõrval mõjud ette ja siis saame teada,et kui algul võeti esimest ravimit,siis tõenäoliselt oli sellel kõrval mõju ja siis hakati seda kõrval mõju ravima.Vot see on tase!!!\nKuidas see oligi,teaduspõhine meditsiin!\nEnda tutvusringkonnaski üks inimene kes esitas arsti peale kaebuse, kuna too julges öelda talle et homoöpaatilised ravim6d on raha raiskamine ja ta peaks minema ikka maovaludega sondi neelama :)\nKrt nyyd on kyll jama tra kas ma ka seda tibi panin. Ohh pekki kyll\nNäitab jälle et osa arstid on tainad. Ja seda et nad ei ole huvitstud inimeste ravimisest terveks vaid ainult röövkapitalistidele kasumi teenimisest\nKui ta on ikka arst - olgu ta mis tahes tasemega - tainas ei saa ta olla.\nLihtsalt sellepärast,et aastaid kooli paberi saamiseni ja ta kuidagi läbis selle tee.\nsee on ju eesti meditsiin,mida te siis ootaside:)??\nMeditsiin meditsiiniks, aga see võib-olla eesti vile kel mälu ammu erroris pulkade arv lihtsalt nii suur. HIV pole mingi viirushaigus, mille võid ka arsti ukse ees järjekorras istudes mitme meetri kauguselt saada! Selleks pead ennast ikka kas nahk või terasnõelaga süstima. Haigused mis pudelist, süstimisest või voodist pärit peaks ammu oma kulu ning kirjadega ravimise alla käima.\nKellega võrreldes ?\nEestis on keskelt läbi täitsa ok tasemel meditsiin. Ega iga pisikese asja pärast ei peagi hunnik kiirabiautosi kohale tormama.\nEga eesti arstipere ei ravigi inimest !\nVaid ravimifirma ja apteek enne surma ravib kõiki haigusi !\nKomisjonid ja muud arstid tasu küsida ei unusta, aga oma tööd teha ei taheta. Pole mingi ime,igas valdkonnas on sellised puugid.\nTahaks loota, et nüüd patsient saab ravi ja paraneb sellest katkust.


Uued börsile tulijad ootavad suurt pauku - Äripäev\nUued börsile tulijad ootavad suurt pauku\nKaja Koovit 03. mai 2001, 00:00\n?Kindlasti mingil määral on Helsingi börsiga ühinemise teade ettevõtete huvi aktsiate börsil noteerimise vastu suurendanud,? ütles investeerimispanga Suprema investeerimispanganduse osakonna direktor Henrik Igasta. ?Ühinemine loob paremad eeldused börsile minekuks,? lisas ta.\nIgasta sõnul suureneb ühinemisel turul liikuva raha hulk ning investeerimishuviliste arv nii Soome institutsionaalsete kui ka erainvestorite näol.\nInvesteerimispankade poole on ettevõtted börsil noteerimise sooviga pöördunud, kuid konkreetse sammu astujaid ei ole veel näha.\nBörsile mineku kavadest teavitanud Öseli juhatuse esimees Olari Taal lausus, et ettevõte läheb börsile eesmärgiga tuua juurde uut kapitali (mõnel juhul ka kapitaliste). ?Ka näiteks tomatite müügil on oluline leti pikkus ? loomulikult saab oluliselt rohkem müüa 3meetriselt letilt kui 30cm letilt. Järelikult on suurema leti korral võimalik rohkem tomateid ka letile panna,? iseloomustas ta suurema turu võimalusi.\nParaku on teoreetiliste võimaluste avardumise kõrval ka praktilisem pool ehk turgude globaliseerumisega kaasaskäiv trend, et suure kapitalisatsiooniga ettevõtteid eelistatakse väikestele ning Eesti ettevõtete jaoks jääb eksisteerima likviidsus- ja järelturu probleem, rääkis Igasta.\nHansapank Marketsi investeerimispanganduse juht Tõnu Pekk ütles, et juhul kui Helsingi börsil õnnestuks muuta Tallinna börs atraktiivsemaks, likviidsemaks ja läbipaistvamaks, siis see kindlasti suurendaks ettevõtete võimalusi börsilt raha kaasata.\nEesti turu ja börsiettevõtete vabalt kaubeldava osa väiksust arvestades ei ole vähegi suurema investeeringu tegemine mõttekas. Suuremat kogust aktsiaid turult ostma asudes liigub aktsia hind kiiresti üles ning sama aktsiapaki müügisoovi korral langeb.\nSelline perspektiiv peletab aga suuremaid investeeringuid tegevaid välisinvestoreid.\nLisaks pärsib ettevõtete börsile mineku indu ka maailma aktsiaturu madalseis, sest mida madalamad on aktsiahinnad, seda vähem on investorid valmis riskima.\nPeki sõnul peab uusemissioonide laine tekitamiseks käima nn suur pauk, ehk siis turule tulema mõni suur atraktiivne ettevõte, nagu paar aastat tagasi viimasena börsile jõudnud Eesti Telekom. ?Ilma suursündmuseta ei ole börsile tulijates suurt huvi märgata,? lausus Pekk.\nInvesteerimispankurite hinnangul võiks selline atraktiivne suurfirma olla kas Eesti Energia või Tallinna Sadam.\nLikviidsusprobleem jääb investeerimispankurite sõnutsi siinset turgu kimbutama ka edaspidi ning oma suuruselt börsiettevõtteks kvalifitseeruvaid firmasid on nii Eesti kui kogu Baltimaade turul vähe.\n?Väga pikas perspektiivis on ehk midagi börsile tulemas, aga ettevõtete börsile viimine ja väärtpaberiturg on varjusurmas veel nii mõnegi aasta,? ütles Igasta.


Rasva kadu vahele Mafia kaalulangus\nRasva kadu vahele, Püsiseisundi südamest ei piisa\nPõhiliselt sõltub see valitud dieedist — mille põhiidee seisneb kõigile teada tõsiasjast — tuleb luua negatiivne energeetiline bilanss. Võtke lisaaega ise söögi valmistamiseks.\nKaalu langetamiseks on vaja vaid põletada rohkem kaloreid kui tarbid. Sellise lihtsa kontseptsiooni jaoks näib olevat palju teavet, mis kõiki segadusse ajab. Tervisekäiku alustades kannatasin analüüsi tõttu halvatusest.\nPüüdsin lugeda kõike, mis vähegi kätte sai. Neile päevadele tagasi vaadates mõistsin, et rasvade kadu ei pea töötamiseks olema keeruline meetod.\nMis sobib ühe inimese jaoks, ei pruugi teile sobida. Mõned inimesed eelistavad süüa hommikusööki, teised aga vahelduvat paastu, kus nad otsustavad hommikusöögi vahele jätta.\nMõlemad meetodid on sama tõhusad, rasva kadu vahele rasva kadumise võti on leida toitumiskava, mis sobib sujuvalt teie elustiiliga, ilma et peaksite elu oluliselt muutma.\nSaage armastajateks veega.\nVesi on lihtsaim viis kaalu langetamiseks. Vee joomine aitab parandada teie ainevahetust, parandades liigeste tervist, säilitades korraliku määrimise ja lihaste elastsuse.\nVeel üks vee eelis on see, et see toimib loomuliku isu vähendajana. Korralikult niisutatud olek võimaldab võidelda toidunälja vastu ja vältida toitu, mis aeglustab teie arengut.\nLisaks oma hommikuse puhkuse alustamisele 16oz veega on siin mõned muud viisid, kuidas veetarbimist suurendada. Kaloreid ei loeta.\nKalorite lugemine võib tekitada stressi. Restoranides väljas söömise ajal on see keeruline ja ebamugav.\nUue stressi lisamine oma hõivatud elule pole vajalik. Likvideerige suurem osa toidupoest. Toidukaupade ostmine on lihtsam, kui saate vältida toidupoe sisemust ja jääda väljapoole. Väljaspool asuvatel saartel on teie köögiviljad, puuviljad, munad ja liha, samas kui siseruumides asuvad saared sisaldavad kõiki töödeldud toite ja rämpsu, mida peaksite vältima. Pühendu treeningrutiinile.\nPühenduge vähemalt kolmele kogu keha treeningule ja olete teel oma enda lahjema, tervislikuma, tugevama ja kuumama versiooni poole.\nUni on su uus parim sõber. Uni on eduka rasvade kaotuse keskne osa. Piisava uneta suureneb nii kehakaalu tõusu tõenäosus kui ka kortisooli taseme tõus.\nKortisool on stressihormoon, mis aeglustab rasva kadu, kui selle tase on kõrgem. Eesmärgiks on vähemalt 7 tundi und. Hoidke oma söömine pööraselt lihtsana Kui saabub söömise aeg, mõelge oma taldrik jagada kolmeks osaks. Üks osa on valk, mida lisatakse iga söögikorra juurde koos teise köögiviljaosaga.\nNähes neid inimesi oma raskusega võitlemas, teevad kõhnad või keskmise suurusega inimesed tänulikud oma suuruse ja osakaalu eest, kuna nad on südamehaiguste riskidest eemal. Inimesed võitlevad mitte ainult kaalulanguse, vaid ka rasva kadumisega. Kui arvate, et olete kaotanud piisavalt kaalu, kuid kõhus on endiselt rasva, tuleb keskenduda rasva kaotamisele.\nSuures plaanis, kui rasva kadu vahele neli korda päevas, on see kokku 28 söögikorda nädalas. Kuidas saaksite kaalulangetuse lihtsaks ja stressivabaks muuta? Kommenteeri allpool, mulle meeldib teie vastuseid kuulda Viimased Postitused.


GAIA KOOL MÕISAMAAL - Väike Jalajälg\nGAIA KOOL MÕISAMAAL\nGaia kooli tutvustus\nGaia Kool on rahvusvahelise ökokogukondade loomisele suunatud haridusprogrammi Gaia Hariduse (www.gaiaeducation.org) põhimõtteid järgiv kool.\nGaia Kool – nagu nimigi ütleb – usub Maa ja inimese koosloomesse. Iganädalaselt võib Gaia Kooli lapsi leida metsast, rabast, lõkke äärest või merest. Loodusõpe ja keeleõpe on prioriteedid. Gaia Kool loob end iga päeva, kuu ja aastaga ning iga koolipäev on avastus, millest õppida.\nKui tahad Gaia Kooli kohta enam infot saada, siis uuri www.gaiakool.ee\nGaia kooli Mõisamaa filiaal\nAlates 2015. aasta sügisest toimib Mõisamaal ametlikult Gaia Kooli filiaal. Mõisamaa klassis saavad lapsed õppida I ja II kooliastmes ehk 1.-6.klassis. Klass on lisaks kogukonnas kohapeal elavatele lastele avatud ka väljastpoolt tulevatele perekondadele.\nMõisamaa Gaia kool on unikaalne, kuna õppetöö toimub tegutseva kogukonna keskkonnas. See võimaldab lastel õppida läbi praktilise osaluse ning tutvuda jätkusuutlike tulevikulahendustega. Laste igapäevast tegevust hoiab südaõpetaja, kuid ka teised kogukonnaliikmed panustavad oma kompetentsidega laste haridusse. Meie koolis saavad lapsed individuaalsel lähenemisel põhineva ning elulähedase hariduse, saades samuti viibida palju aega elu keskel ja õues. 2016 aasta sügisel alustab liitklass Mõisamaal 7 õpilasega.\nLähem info Mõisamaa Gaia kooli kohta: Riinu Lepa riinulepa@yahoo.co.uk


Kinnisvara, Vana-Kuuste - Flatfy.ee\nKrunt 7,8 ha, detailplaneering tegemata Müüa kinnistu looduskauni ümbrusega Vana-Kuustes, Kambja vallas. Krunt 7,8 ha, detailplaneering tegemata. Hea ligipääsuga kõvakattega Vana-Kuuste-Lootvina teelt. Teed on hästi hooldatud igal aastaajal. Tartu- Põlva maanteest 2km. Kinnistul kasvamas lehtpuud, enamjaolt noor kask. Kinnistut läbib elektriliin. Krunt on piisavalt privaatne, kuid samas on silmside ümbruses olevate taludega. Vana-Kuuste alevik asub 2km kaugusel. Alevikus lasteaed, põhikool, pood, rongi-ja bussipeatused. Suurepärane ühendus Tartuga -Tartu 15km. Kilomeetrise jalutuskäigu kaugusele jääb kaunis ujumisrannaga Küti järv. Lähema huvi korral saab objektiga tutvuma minna ette helistades ja sobilik aeg broneerides. Teie kinnisvara huvide eest hoolt kandes ja infot meelsasti jagades Karl Kuddu, + 372 53 921 853, *** Google Street View\nAadress enne haldusreformi Rotilohu, Vana-Kuuste, Kambja vald, Tartumaa\nMüüa maatükk - , Vana-Kuuste, Kambja vald, Tartumaa\nÜldinfo Müüa kinnistu looduskauni ümbrusega Vana-Kuustes, Kambja vallas. Krunt 7,8 ha, detailplaneering tegemata. Hea ligipääsuga kõvakattega Vana-Kuuste-Lootvina teelt. Teed on hästi hooldatud igal aastaajal. Tartu- Põlva maanteest 2km. Kinnistul kasvamas lehtpuud, enamjaolt noor kask. Kinnistut läbib elektriliin. Krunt on piisavalt privaatne, kuid samas on silmside ümbruses olevate taludega. Vana-Kuuste alevik asub 2km kaugusel. Alevikus lasteaed, põhikool, pood, rongi-ja bussipeatused. Suurepärane ühendus Tartuga -Tartu 15km. Kilomeetrise jalutuskäigu kaugusele jääb kaunis ujumisrannaga Küti järv. Lähema huvi korral saab objektiga tutvuma minna ette helistades ja sobilik aeg broneerides. Teie kinnisvara huvide eest hoolt kandes ja infot meelsasti jagades Karl Kuddu, + 372 53 921 853, ***\nkinnisvara Tallinn Sõjakooli\nkinnisvara Tartu Ploomi\ntuba müük Viiratsi\n2 tuba korterite müük Tallinn Konstantin Türnpu\n3 tuba korterite müük Pärnu Akadeemia\nkorterite müük Klubi Kunda\nkorterite müük Laki Tallinn\nmajade müük Peetri Tartu\nkinnisvara Carl Robert Jakobsoni


Ökoaloha! - Äripäev\nLennart Beat 29. veebruar 2008, 00:00\nEt JJ oma oli veebruari müüdumaid albumeid maailmas, pole muidugi enam uudis. Aga et isegi Grammy auhindade võitjad ei saanud pärast jagamisjärgset ostubuumi USA plaaditabeli esikohta, oli juba üllatav.\nMa ka ei ostaks eelmise aasta numbriga plaate, aga arvasin, et see on vaid personaalne hälve. Kuna eelpromo oli põhiliselt teemadel päikeseenergia ning elektrikitarrid, siis järeldasin kõike muud, kui just kuulsin. Rohkem minoori pole Jackist ju teist inimest teinud ja vertikaalse ambitsiooni puudumine ongi tema point.\nAlbumi "Sleep Through The Static" jaoks on aeg ja koht täiesti olemas, aga mõlemat on vähem kui kahe eelmise plaadi puhul. Johnsoni popisõbralikum hingesugulane on aga Newton Faulkner, keda JJ fännidele esimeses järjekorras kõrvale soovitaks. Pole küll Hawaii mees, aga ookeani ja ellusuhtumise poolest küll.


Roos (52 cm) | Vali lemmik kunsttaim\nKuidas sulle meeldiks leida imeilus kunstlill, mis näeb välja nagu päris? Närtsinud õied ja longu vajunud lehed on nüüd minevik. Roos (52 cm) kannab hoolt selle eest, kauapüsiv ilu rõõmustaks sind aastaid.\nSee 52 cm pikkune kunstlill on imekauniks aksessuaariks, mis toob rohkelt silmailu. Ka pisike ja pime ruum muutub hetkega helgemaks ning ärkab justkui taas ellu. Üksikud lilleoksad on juba ise efektsed, kuid võid neid alati ka teiste õitega kombineerida. Roos (52 cm) on ideaalne täiendus, kui sooviksid kõledal ajal end ümbritsevasse ruumi rohkem sära ja värvi tuua.\nRoos on üks kaunis ja omamoodi tegelane – meie e-poes on leitavad ka teised selle taimegrupi esindajad. Meie meelest kuluks küll igasse koju ja kontorisse üks maitsekas kunstlill ära, kas pole nii? Valides nimetatud taime tood kindlasti naeratuse näole nii endale kui armsatele sõpradele ja kolleegidele!


Postitas morthgoth 21:57 30. Nov 2003\nMul on 1 küsimus mis peaks käima selle teema alla. Kas paks nahast läki-läki annab AP või ei anna. Küsimus tekkis selle pärast et keegi kunagi ammu väitis mulle et kiivri puhul annab AP ainult plekk mitte nahk.\nPostitas raunok1 17:19 1. Dets 2003\nPostitas Sorontur 22:19 4. Dets 2003\nOleks väga meeldiv, kui keegi räägiks lähemalt (vasakpoolse) kiivri valmimisloost. Põgus uurimine paljastas, et tegu oli õhukese materjaliga. Millega täpselt? Kes tegi ja kuidas?\nPostitas sippo 9:36 5. Dets 2003\nÕhukeseks materjaliks vaskapoolsel kiivril oli kasutatud Rootsi (?) sõjaväekiiver\nSelline pehme ja nõrguke materjal, mida mul näiteks puurida ei õnnestunud, lõpuks tegime augud lõikekettaga...paksus peaks tollel olema 2,5 mm vms.\nTegijateks olid ja allakirjutanu tagasihoidlikus assisteerivas rollis. Esmalt sõjaväekiivril keskelt vajalik riba välja, allservad ära -> kilpkonn. Siis ribade (need on õhemad) ja neetidega (ei ole Al, ikka terasneedid said lõpuks pandud) kokku. Tolleaegsest usaldamatusest ja kartlikusest tingituna sai kohati tugevdatud asja ka keevitusega, enam seda ei teeks.\nJa ennetamaks - parempoolne kiiver on 95% autentsete meetoditega tehtud, ainult augud on puuritud, mitte löödud. Autoriks Eidis.\nPostitas Celestial 18:26 20. Jaan 2004\nkhmm tegin kiivri vormi valmis.\nküsimus aga selline.\nei usu eriti et kips 660 kraadi vedelat alumiiniumit kannatab.\nkas kannatab või opean vormi portselanist tegema ?\nPostitas Aurin 23:07 20. Jaan 2004


Mees Extra pillid peenise suurendamise – Kas nad tõesti toimib? Ma tahan oma peenise suurendada\nSiis küsis ta minult olid nad praktiliselt šokeeritud. Cena Vastasin vaikselt Maral Geli müüakse internetis. Titan Gel pikendas minu kestvust voodis nii kauaks, kuni tibi palus mul lõpetada :. Teine peenise pikendamise aparaat sobib Leidsin järgmise peenise venitusaparaadi.\nSelle tulemusena märkasin kasvu umbes tollise 3 ½ kuu igapäevased — kindlasti mitte kiiremini peenise suurendamise lahendus turul. Niipalju kui usaldust, vastupidavus ja vastupidavus, ma ütleksin, et see, kus need pillid särada. Selle asemel, et otse mõjutavad anatoomilist omadused mu munn, selle toote lihtsalt ülelaadimisega füüsilise mehhanismid, mis seda toetavad. Mis see on nii tõhus ja ohutu, isegi mehed, kes võtavad ravimeid, see on kõige paremini kui seksuaalse tervise täiendada kui eraldiseisva meessoost parandamiseks toode.\nKiire Võrdlus: Mees Extra VS Muud peenise suurendamise tooted See ei ole õiglane võrrelda Mees Extra tablette koos peenise suurendamise seadmete lihtsalt sellepärast, et me kõik teame, et teaduslikult kujundatud, ergonoomiline peenise pumbad ja munn laiendid teha palju paremat tööd kui parandada välimust ja funktsionaalsust mees kukk. Kuid võrreldes teiste parandamiseks pillid, Male Extra kindlasti pakkides mõjusam punch. Mitte ainult see on segu ei leitud kusagil mujal, kuid see kasutab ka kõrgeima kvaliteediga koostisained ja toodab iga pudeli all super range tootmise suunised.\nMa tean, et tööstus on üle ujutatud peenise suurendamise tooted, mis lubavad hämmastav tulemusi, kuid ma ei sündinud eile ja ei sa olid. Kui otsite kiire pick-me-up oma keha peenise-tugisüsteemid, see on asju teile. Cheers ja Ivahuudot Miski tänapäeva turul on täiuslik. Tegelikult, see on kõik disainitud olema nii. Sellepärast, isegi Mees Extra on mõned sitta see, et ma ei meeldi.\nSpeedy Gonzalez — Mees Extra kindlasti annab teile energialaengu, midagi sarnast kvaliteetne toitumine pillid miinus tüütu judinad. Hoia tiksusid — Isegi kui te võtate õige lakkumine, varaliste koostisosad seda kraami aitab teil püsida mängus kuni viimase voor. Teete selle raskem kui tuleb — Mis koostisaineid nagu L-arginiini, granaatõuna ja niatsiini, oma Jäme viga on kindlasti legendaarne pärast ühekordse annuse manustamist.\nMe Love You Long Time — Libiido toetavate komponentide aitab teil püsida tuju enam, mis iseenesest aitab erektsiooni ja vastupidavust.\nMu peenis oli 5 päevaga kasvanud 3. Ma hüppasin rõõmust Ma olin õnnelik, et ei suutnud mitmeks päevakd maha rahuneda. Muidugi jätkasin selle geeli kasutamist, olen kindel, et ma pole veel oma limiiti saavutanud! Titan Gel pikendas minu kestvust voodis nii kauaks, kuni tibi palus mul lõpetada :.\nOma uue püssiga olen keppinud juba kolme tüdrukut ja see on esimene kord kui olen nii palju kiidu sõnu saanud oma keha kohta. Ainus asi, mida kahetsen on see, et andsin neile oma numbri ja nüüd nad muudkui helistavad. Alguses proovisin seda kasutada pükste all ka väljaspool kodu, kuid see osutus liiga ebamugavaks.\nSelle peale tõmbamine sai harjumuseks näiteks arvutiga töötamisel, söömisel või televiisori vaatamisel. Kuigi süsteemi ei tohtivat peale jätta ööseks, sest võib toimuda peenise iseeneslik kõvastumine ning selle tagajärjel võib venitussüsteem seda vigastada, jätsin selle peale lõunauinakute ajaks magan tihti päeval umbes tunni. Ööseks peale jätta oleks süsteemi ka liiga valus — eriti, kui võtta peenise suurendamise eesmärgi täitmist nii tõsiselt nagu mina seda tegin.\nTunnistan, et kruvisin pikendusi juurde julgelt igal nädalal ning kannatasin mõningast valu, mida süsteem tekitas. Ometi harjub inimene kõigega ning lõpuks oli valuline vaid süsteemi mahavõtmine pärast pikaajalist kasutamist. Ja teate mis?! See toimis. Pärast pooleaastast kasutamist on minu peenise pikkuseks 23,5 cm ja ma jätkan tõusvas trendis. Ilmselt on aidanud ka see, et söön jätkuvalt testosterooni ning kasutan ka peenisepuma selle pidin küll välja vahetama, sest ühe lihtsalt pumpasin puruks.\nAlates sellest, et on olemas spetsiaalsed peenisesuurendamise tabletid, mis meheau suuremaks teevad.\nUurisin, kui palju ja kuidas pikkust juurde saab. Tundus vägagi hirmuäratav protseduur ja veel kallis ka. Jõudsin järeldusele, et see pole ikka päris see, mida mul vaja on. Liiga palju riske kaasneb operatsiooniga.\nPeenise pikendamine venitamise abil Viimasena jõudsin venitusaparaatide juurde. Tegin veidi eeltööd ja leidsin, et see on see, mida ma vajan. Enne ostmist uurisin põhjalikult, kuidas need töötavad ja kui palju sentimeetreid juurde saab.\nTundus usaldusväärne ja ohutu moodus peenise pikendamiseks ning tellisin aparaadi ära. Peenise suurendamine venitusaparaadiga Peenise venitamise seadeldise tööpõhimõte seisneb selles, et peenist on vaja venitada. Mehaanilisel seadeldisel on vaja kõigepealt peenise pea taha klamber kinnitada, nii et venitades see üle peenise pea ei liiguks. Seetõttu on Maral Gel kõige populaarsemate peenise suurendamise toodete hulgasMu naabrid kurdavad, et naised karjuvad igal õhtul minu korteris.\nKasutusjuhend, aga naised ei ole kunagi rahul. Kuidas ma peaksin oma mehega rääkima ja talle seda geeli soovitama mis see oli, olid nad hämmingus. Seetõttu on Maral Gel kõige populaarsemate peenise suurendamise toodete hulgasLegendaarsed koostisosad, sealhulgas maralijuur, eksklusiivses koostises, mille on välja töötanud parimad meditsiinieksperdid.


Viinapuude suvine hooldus - Tartu Rahvaülikool\nKoolitusel tehakse praktiliselt läbi viinapuude kasvuaegne lõikus, millega tagatakse korralik saagikus. Räägitakse ka viinapuud ohustavatest haigustest ja kahjuritest ning väetamisest.\nP kell 10-12.15\nKasvuajal lõigatakse vastavalt arengutsüklile viinapuud mitu korda. Lõikamisviise jaotatakse enamjaolt kaheks: pintseerimine ehk kärpimine ja võra kujundamine, mille hulka kuulub ka lehtede ära võtmine.\nÕpe toimub välistingimustes. Kui soovite, et koolitus toimuks Teie aias, siis palun andke sellest registreerumisel teada. Aiaomanikule soodushind. Aias võiks soovitatavalt olla vähemalt kolm vanemat viinapuud ja üks noor viinapuu (1-2 aastane). Koolitusele kohalesõit isikliku transpordiga. Lisaks soovitame koolitust Viinapuude sügisene lõikus ja katmine.\nkasvuaegne hooldamine sh väetamine ja lõikamine.\nkasvuajal levivad haigused ja kahjurid\nÕppe kogumaht 4 akadeemilist tundi (teoreetiline ja praktiline töö aias)\nteab, kuidas viinapuid iseseisvalt kasvuajal lõigata ja hooldada.\nÕpe toimub välistingimustes. Kui soovite, et koolitus toimuks Teie aias, siis palun andke sellest registreerumisel teada. Aias võiks soovitatavalt olla vähemalt kolm vanemat viinapuud ja üks noor viinapuu (1-2 aastane).\nTänapäevased aiandustrendid Reet Palusaluga


Bolti autorenditeenus laieneb märkimisväärselt: nüüd saab rentida ka kaubikuid ning elektriautosid - Ärileht\nBolti autorenditeenus laieneb märkimisväärselt: nüüd saab rentida ka kaubikuid ning elektriautosid\nBolt Drive’i autopark laieneb 200 sõiduki võrra, alates tänasest on autopargis kokku 500 sõiduautot. Nüüd saab rentida ka kaubikuid ning elektriautosid.\n“Bolt Drive on Eestis tegutsenud ühe kuu ja näeme, et nõudlus autorenditeenuse järele on püsinud suur. Alustame algavat suvehooaega suurema autovalikuga, et inimestel oleks rohkem võimalusi oma koduukselt lihtsalt ja mugavalt autot rentida. Tänu laiemale sõidukivalikule ja soodsale hinnale saavad inimesed kasutada autorenditeenust erinevate vajaduste katmiseks, näiteks kolimiseks või hoopis suvepuhkusele sõitmiseks,” ütles Bolt Drive’i suunajuht Lukas Yla.\nYla lisas, et ühe kuu sõidustatistika näitab, et renditeenust kasutatakse peamiselt lühemate\nvahemaade läbimiseks. Keskmiselt renditakse sõiduauto 90 minutiks, mille jooksul läbitakse 16 kilomeetrit. “Näeme, et autorent on vajalik abivahend igapäevaste tegevuste jaoks, näiteks töölt koju liikumiseks või poeskäiguks. Kuna kohe on algamas suviste puhkuste\nperiood, siis tõenäoliselt läbitud vahemaad ka suurenevad,” lisas Yla.\nBolt Drive’i autopargis on mudelitest valikus Toyota Yaris, Toyota CHR, Škoda Scala, Škoda Kamiq, Volkswagen T-Roc, Volkswagen Golf ja Volkswagen Arteon, nüüd saab rentida ka elektriautosid Volkswagen ID.3 ja kaubikuid Volkswagen Crafter.\nSõidu maksumus sõltub valitud auto mudelist, sõidu kestusest ja teepikkusest. Kõikidele mudelitele on seatud maksimaalne tunni- ja päevahind. Näiteks rentides elektriauto Volskwagen ID.3 30 minutiks ja sõites sellega 40 kilomeetrit, tuleb sõidu hinnaks 9.60 eurot. Sama auto rentimine terveks päevaks maksab 29.90 eurot, millele lisandub kilomeetritasu.\nBolt Drive’i teenus toimib samal põhimõttel nagu Bolti tõukerataste või sõiduteenuse kasutamine. Esmalt tuleb kliendil avada Bolti rakendus ja valida Bolt Drive vaade. Konto loomiseks peab kasutaja läbima isikutuvastuse, selleks tuleb üles laadida foto iseendast ja oma juhiloast. Pärast konto loomist näeb kaardil lähedal asuvaid sõidukeid, mida saab rakenduses broneerida. Broneeringu kinnitamise järel on sõidu alustamiseks aega 15 minutit. Sõidu lõppedes ja sihtkohta jõudes tuleb auto parkida Tallinna piires rakenduses märgitud parkimisalale.


Vasakpöörde hoiab Eestis ära globaliseerunud maailm - Äripäev\nVasakpöörde hoiab Eestis ära globaliseerunud maailm\nVaatamata praeguse vasak-parempoolse koalitsiooni sünnile ei paista Eestis vasakpööret kusagilt lähenevat. Ega hakka paistma ka siis, kui sama koalitsioon pärast järgmise riigikogu valimisi jätkab, sest meid juhivad globaliseerunud maailma mängureeglid.\nKuigi monopoolsete tegevuste taasriigistamise kava väljaütlemine valitsuse tasandil või teokstegemine oleks veel hiljuti täiesti mõeldamatu tundunud (meenutan, et Eesti Raudtee tagasiostmine toimus omanike, mitte riigi initsiatiivil), on siiski tõenäoline, et teatavad kahtlused meie omaaegsete otsuste ja neid toetanud majandusliku mõtlemise loogika suhtes ringlesid juba pikemat aega nii mõneski peas. Avaldati ju pidevalt kahtlust reisijateveo korralduse ratsionaalsuse üle ja oldi arvamusel, et ettevõtjad alatasa ametnikke üle mängivad ning seetõttu palju maksumaksjate raha alusetult lendu lastakse.\nSamuti on kriisijärgsel ajal oluliselt suurenenud nende arv, kes tajuvad, et midagi meie senistes arusaamades ja praktikas ka väljaspool ülalnimetatud tegevusi hästi ei klapi ning et asjad iseenesest paremuse poole liikuma ei hakka. Mõistagi tahavad sellised inimesed neid mitte rahuldava olukorra muutmiseks midagi teha; parandada seda, mis tundub olevat viltu läinud.\nKas selline soov on ilmtingimata vasakpoolsus? Vaevalt küll. See on vaid reformimeelsus, julgus otsida lahendusi ja oma tegevust korrigeerida. Kuid sama loomulikuks peame pidama, et on piisavalt neidki, kelle ülimaks usuks on arusaam, et edu toonud poliitikast ei tohi loobuda ning et mis tahes muutused saavad olla üksnes teeks valesse suunda ja vasakpöörde alguseks.\nSamas pole hirm vasakpöörde ees laest võetud, sest alates Prantsuse revolutsioonist on ju õiglust mitmel moel kätte võita üritatud. Praeguse tegelikkusega on aga kõikvõimalikel juttudel vasakpöörde võimalikkusest paraku väga vähe pistmist. Globaliseerunud maailmas võib demokraatlikes maades tulla võimule küll väga erinevate poliitiliste loosungite abil, aga vaatamata sellele jääb pea igal maal see, mida nimetatakse majandus- ja sotsiaalpoliitikaks, oma sisu poolest ikkagi samasuguseks nagu enne.\nÜldsuund ei muutu. Poliitika üldsuund ei saa muutuda, sest globaliseerunud maailmas, kus kaubad, inimesed ja kapital järjest vabamalt liiguvad, tuleb selle vabaduse kaitseks palju asju riikidevaheliste või mitmepoolsete lepetega pikaks ajaks fikseerida. Rahvusvaheliste regulatsioonide muutmine pole ju nii lihtne, kui rahvuslike regulatsioonide muutmine. Seetõttu sõltub praeguses maailmas poliitiliste rühmituste või üksiku poliitiku tahtest järjest vähem. Riikide võimalused teostada iseseisvat majanduspoliitikat on hoopis teistsugused, kui need olid veel paarkümmend aastat tagasi. Eriti siis, kui tegu on väikese ja avatud majandusega. Nii et oma lahendamist vajavatele probleemidele vaatamata ei ole riikidel võimalik end globaliseerunud maailma mängureeglitest lahti haakida, sest see tähendaks isolatsiooni ja vältimatut mahajäämist arengus ning rahva madalamat elustandardit.\nVähemtähtis pole globaliseerumise puhul seegi, et maailmas, kus kapital ja kaubad vabalt liikuda saavad, on kapitali, eriti just rahvusvahelise kapitali mõju valitsustele ja poliitikale tunduvalt suurem kui sellele eelnenud kapitalikontrollide ajastul. Kapital on vaba ja mobiilne ning saab tegutsemiskohta ja tingimusi valida, valitsused ja rahvad aga mitte.\nAvatud maailmas edu saavutamine on keerulisem kui staatilisemas ja suletumas maailmas, sest see nõuab pidevat valmisolekut muutusteks, kiiret tegutsemist oma ettevõtlus- ja elukeskkonna konkurentsivõimelisena hoidmisel. On vaja efektiivset, tegusat ja kohanemisvõimelist riiki ja valitsust. Seepärast ei ole meie kõige olulisemaks probleemiks mitte vaidlused selle üle, kas üks või teine meede viib meid vasakule või paremale, vaid see, kas meie tegevus aitab kaasa inimeste talendi väljaarenemisele ning nende energia suunamisele innovatsiooniks, tootmiseks ja töökohtade loomiseks või hoopis igasugusele skeemitamisele ja avaliku sektoriga soodsate lepingute sõlmimisele.\n25. March 2014, 18:57


Põhjalik projekt vältis ootamatusi\nLõpuks kiirelt valminud meremeeste kodu ehituse algus venis kaua. Maardu linnavõimud ei andnud ehitusluba.\nVenitamine ehitusloa saamisega kestis nii pikalt, et ehituse tellijal tuli ehitaja leidmiseks korraldada uus võistupakkumine. Ehitushinnad olid tõusnud. Esialgu väljapakutud ehitusmaksumusest hoone püstitamiseks enam ei jätkunud.\nEhitajate võistupakkumise lõppvooru pääsesid kolm firmat: Benno, Kose Ehitus ja Skanska. Eesti meremeeste misjoni peasekretäri asetäitja Lauri Soone sõnul oli komisjonil ehitaja valimisel põhimõte loobuda kõige kallimast ja ka kõige odavamast pakkumusest. Kose Ehituse kasuks rääkis peale keskpärase hinna ka Hansapanga garantii ja kindlustus Hansa Kindlustuselt.\nKose Ehituse tegevdirektori Ivo Milli sõnul oli meremeeste kodu ehitus nende firma praktikas üks väheseid objekte, kus tellija teadis juba alguses, mida tahab. «Ehituse kirjeldustes oli väga täpselt määratletud kruvipeade suurus ja materjali nomenklatuur,» iseloomustas Milli projekti põhjalikkust.\nHoone kandev osa on kombineeritud silikaattellisest ja monoliidist. Väljast on maja kaetud liberto 200 tüüpi plekk-kassettidega.\nÜle 400m² pinnaga hoones on kabel, kohvik, saun, garaazh, sidekeskus ja puhkuseks vajalikud ruumid.


Terroristid ründasid Eesti kaitseväelaste baasi Malis • Eesti Uudised\nEsmaspäeva õhtul ründasid enesetaputerroristid autosse paigutatud isevalmistatud lõhkekehaga sõjaväebaasi Malis Gao linnas. Baasis teenivad Eesti, Prantsuse ja Mali kaitseväelased ning lisaks Prantsuse ja Mali sõduritele sai haavata viis operatsioonil Barkhane teenivat Eesti kaitseväelast, edastati kaitseväe peastaabi pressiteates.\nRünnakus haavata saanud kaitseväelastele vigastused ei ole rasked ning neile anti koheselt esmaabi.\nGao sõjaväebaasis teenivad ligi viiskümmend kaitseväelast. Prantsuse armee juhitaval mässutõrjeoperatsioonil Barkhane on eestlaste ülesanne lisaks patrullimisele ka baasi julgeoleku tagamine ja kiirreageerimisülesannete täitmine.\nOperatsioon Barkhane on Prantsusmaa juhitav mässutõrjeoperatsioon Saheli piirkonnas. Selle eesmärk on toetada viie riigi (Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad) võitlust islamiäärmuslastega ning seeläbi tõkestada ka Euroopa-suunalist ebaseaduslikku immigratsiooni ja inimkaubandust.\nPortaalid Defence News, GardaWorld ja uudisteagentuur AFP kirjutasid enne seda, et teadaolevalt ründasid terroristid autopommiga sõjaväebaasi pääslat, kus toimus plahvatus.\n“Rünnati Gaos asuva sõjaväebaasi Prantsuse poole sissepääsu,” ütles Prantsuse vägede pressiesindaja kolonel Frederic Barbry. Tema sõnul terroristid baasi territooriumile ei tunginud. Barbry sõnul ei ole kannatanute vigastused eluohtlikud.\nSündmuspaigast tehtud fotodelt on näha tihedat suitsusammast ning õhus tiirutavat kopterit. Ükski terroriorganisatsioon pole seni rünnaku eest vastutust võtnud.\n← Previous Parvlaevast Tõll saab 1.6 miljoni euro eest hübriidlaev\nJüri Luik: Oleme uhked Eesti kaitseväelaste üle, kes kaitsevad Malis Euroopa julgeolekut Next →


Luman: riik kulutab maksuraha uskumatult ebaefektiivselt - Äripäev\nLuman: riik kulutab maksuraha uskumatult ebaefektiivselt\n23. oktoober 2008, 12:38\nKaubandus-tööstuskoja juhi Toomas Lumani\nhinnangul kulutab riik maksuraha uskumatult ebaefektiivselt.\nRiigikogu liige Marko Pomerants küsis Lumanilt riigikogus, et milliseid makse ja kui palju on ettevõtjad nõus maksma. Luman vastas, et ettevõtjad pole väitnud, et makse pole vaja maksta. "Me väidame, ärge pange pahaks, et selle raha eest, mis riik kokku korjab, suudab ta ikka uskumatult vähe teenust pakkuda. Uskumatult ebaefektiivselt kulutab riik kokkukorjatavat maksuraha," ütles Luman. "Kui ettevõtja täna trügib mõne ametiasutuse uksest sisse, ei ole ametniku ainus mure teda ära kuulata, vaid leida legaalne viis ettevõtja asutusest välja saamiseks."\nLuman kritiseeris oma ettekandes teravalt planeeritavaid maksutõususid: Autode erisoodustusbaasi tõstmine ei too kaasa suuremaid maksulaekumisi, sest hakatakse rohkem kasutama isiklikke sõiduautosid ja pidama sõidupäevikuid. Kasvab hoopis maksuhalduri administreerimiskulu, mille kasv ei tohiks ületada maksulaekumise kasvu, kuid ma kardan, et mõne maksuliigi puhul see täna küll nii on.\nLuman: riik kulutab maksuraha uskumatult ebaefektiivselt 12