Crowdestate – lihtne võimalus panna oma raha kasvama - ärileht.ee\nCrowdestate – lihtne võimalus panna oma raha kasvama\nInvesteeringute kaudu rahateenimist peetakse endiselt väga keeruliseks ja aeganõudvaks ettevõtmiseks. Ühisrahastusplatvorm Crowdestate on aga tõestanud, et tegelikkuses on see jõukohane igaühele, kel on olemas arvuti, internet ja kontol kasvõi 100 eurot vaba raha. Millega aga ühisrahastuse näol üldse tegemist on?\n„Ühisrahastus kui investeerimisvõimalus on võrdlemisi värske kontseptsioon,” tunnistab Crowdestate'i partner Märt Meerits. Tema sõnul tekkis see kontseptsioon algselt üldse sotsiaalsete projektidena, Eesti näitel Jõulutunneli või Hooandja kaudu heategevuslike või põnevate ettevõtmiste toetamisena. „Kui nende projektidega rõhutakse eeskätt inimeste soovile kedagi aidata, siis sellest välja kasvanud ühisrahastus on juba võimalus investeerida projektidesse ja ka raha teenida. Tuntuimad sellised keskkonnad maailmas on näiteks Kickstarter, Indiegogo jne, kust ka mitmed Eesti firmad on omale kasvuks vajalikku finantseerimise leidnud.\nCrowdestate`i asutaja ja tegevjuht on Loit Linnupõld, kes on investeerimismaailmaga kokku puutunud viimased paarkümmend aastat. Ühispanga Varahalduse AS juhatajana oli ta 2000-ndate aastate alguses ka üks pensionireformi läbiviijatest ning pensioni II samba turuletoojatest. Täna nõustab ta muuhulgas Tuleva pensionifondide loomist. Crowdestate’i asutades nägi ta Eestis ühelt poolt ettevõtete vajadust raha kaasamiseks ning teisalt ka inimeste soovi oma vaba raha teenima panna. Crowdestate`i eesmärgiks saigi pakkuda inimestele võimalust paigutada oma raha konkreetsetesse projektidesse, millel on selgelt määratletud algus ja lõpp ning millelt saadavat tulu on võimalik ka ette prognoosida. See eeldas aga omakorda ka väga konkreetset valdkonda, mida pakub kinnisvara, eeskätt just eluasemeturuga seotud arendusprojektid.\nSelgus ja läbipaistvus eesmärgiks\nMiks peaks ühisrahastusest võimalikult kaugele hoidma? (13) 30.01.2017\nNV_ Ühisrahastus võib ettevõtet kasvatades olla arvestatav alternatiiv laenule (1) 01.05.2017\nMotivaatoriks sellise rahastusvõimaluse pakkumiseks oli Meeritsa sõnul tõsiasi, et inimestel on palgad tasapisi kasvanud. Neil on hakanud igakuistest kulutustest üht-teist üle jääma.\nKuid oma raha tulu teenima panna ei ole üldse niisama lihtne ning võib vajada ka suurel hulgal eriteadmisi. Ühisrahastus aga lihtsustab seda kõike: asjatundjad teevad investoritele ära eeltöö, otsivad välja projektid ning teostavad riskianalüüsid. Ka summad, mida investeerida, on taskukohased, sest alustada saab vaid 100 euroga. „Senine kogemus näitabki, et projektides osalevate inimeste arvust ca 80%-l jääb investeeritav summa 100 ja 1000 euro vahele,” ütleb Meerits ning tunnistab, et huvi ühisrahastuse vastu aina kasvab.\nLühikese ajaga üle 12 000 investori\nKaks ja pool aastat tagasi alustanud Crowdestate`i portaalis on tänaseks kasutajakonto loonud üle 12 600 inimese. Erinevatesse projektidesse on paigutatud ligi 13 miljonit eurot ja sellest on reaalselt tagasi makstud juba ligi 4 miljonit koos teenitud tuludega. Üheksa projekti 30-st on edukalt lõppenud.\nSõltuvalt projektidest on Crowdestate`is investeerimiseks kaks võimalust: riskivabam on teenida tulu fikseeritud intressiga, teine variant on osaleda osanikuna kasumi jagamises. Kui läheb hästi, on oma panuselt olnud ajalooliselt võimalik teenida ka kuni 30% kasumit. Tasub siiski meeles pidada, et valdavalt on Crowdestate’i pakutavad projektid tagatiseta. See tähendab küll suuremat tootlust, aga ka suuremat riski. „Investeerimine on alati risk, kuid kõik projektid läbivad väga põhjaliku Crowdestate`i filtri, igaühe kohta koostame raporti, mis on arusaadav ka inimesele, kel puudub varasemalt igasugune investeerimiskogemus. Põhimõtteliselt on võimalik nendele andmetele tuginedes võtta otsus vastu paari minutiga ning hajutada oma riske summa suurusega. Kunagi ei tasu panna kogu panust ühele kaardile, vaid paigutada see väiksemate summadena mitmesse erinevasse projekti,” tõdeb Meerits, kes pole mitte kunagi lubanud oma investoritele ulmelisi kasumeid.\nPiirid riikide vahel hajuvad\nEeskätt hoiab Crowdestate silma peal Eesti kinnisvaraturul, kuid üha enam vaadatakse ka Läti, eeskätt Riia suunas. „Võimalik, et avame lähiajal rahastamiseks ka mõne Soome projekti, kuid kuna enamik meie investoreid on pärit siiski Eestist, peame arvestama sellega, et neile tunduvad siinsed projektid siiski kõige turvalisemad, sest Eestis toimuva kohta on palju lihtsam ka endal taustainfot hankida,” räägib Meerits tulevikuplaanidest.\nKlientide seisukohast rääkides tuntakse portaali vastu huvi sisuliselt üle kogu maailma: mullu oli leheküljel külastajaid ühtekokku 141 riigist. „Alternatiivrahastusteenus on muutunud väga aktuaalseks üle kogu maailma ning iga aastaga on tegevusala turumaht teinud pea kahekordse käibehüppe. 2024. aastaks prognoositakse tegevusala käibemahuks juba sadu miljardeid eurosid. Meiegi tundsime alles hiljuti siirast rõõmu, kui saavutasime mõne projektiga 100 000-eurose inevsteerimismahu. Praegu töötame aga juba ühe 20 miljoni euro suuruse projekti kallal, kus meie investorite osa oleks umbes poolteist miljonit,” tõdeb Meerits ning nendib, et riikidevahelised piirid väikeinvesteeringute tegemisel on kadumas. Ühirahastusplatvormid on piiriülese investeerimise teinud imelihtsaks ja nii investeerivad täiesti tavalised eestlased Lätti, Leetu, Saksamaale aga miks mitte ka näiteks Indiasse, Hiinasse ja mujale üle kogu maailma. Tehnilised võimalused on selleks täiesti olemas. „Küll aga on meie mõnes mõttes missiooniks saanud toetada peale kinnisvaraarendajate ka neid Eesti ettevõtjaid, kes potentsiaalselt kasvatavad Eesti ekspordivõimekust. Näiteks aitasime hiljuti soetada ühisrahastuse abiga hooajalisi laovarusid Eesti ettevõttele Click & Crow.”\nVäikeinvestor: „Ühisrahastus on mulle sobivaim investeerimisvõimalus.”\nKeskastmejuhist väikeinvestor Joel (42) tunnistab, et ühisrahastus on talle kõige lihtsam ja muretum võimalus raha koguda.\nMis ajendas teid hakkama väikeinvestoriks?\nEsiteks küsimus, mis saab siis, kui jään pensionile? On ju väga tore, et märkamatult liigub igakuiselt mõni protsent palgast pensionifondi, kuid sain juba ammu aru, et ainult teisest sambast helgeks pensionipõlveks ei piisa. Ainuüksi nende fondide ülalpidamiskulud on liiga suured selleks, et teenitav kasum suudaks ületada inflatsiooni ning kasvatada sealjuures ka piisaval määral minu raha. Vaja on midagi ka enda poolt panustada. Teiseks on mul lapsed ning kui nad jõuavad ükskord täisikka, tahaksin anda neile piltlikult öeldes kaasa väikese pakikese, mis aitaks neil iseseisva eluga alustada.\nMillal taipasite, et nüüd on see õige hetk käes?\nSee oli umbes kümmekond aastat tagasi. Nägin ühel hetkel, et ehkki eelarveliselt pidanuks mul justkui iga kuu eluasemelaenu, autoliisingu ja teiste kohustuste kõrval jääma üle mitusada eurot, siis kuu lõpuks oli konto ikka tühi. Ülejääv raha oli lihtsalt ära kulunud asjade peale, mida mul tegelikult üldse vaja ei lähe. Siis taipasingi, et mõistlik oleks see raha üldse silme alt ära koristada ja seda mitte mõnele teisele kontole, kust selle iga kell kätte saab, vaid saata see kohe kusagile kaugemale. Uue raha järele.\nMis võimalused üldse olid tol hetkel investeerimiseks?\nMa olen alati uskunud kinnisvarasse ja hea meelega oleksin ostnud endale mõne ühetoalise korteri ja hakanud selle pealt üüritulu teenima. Aga sellist raha mul mõistagi polnud ja tagantjärele mõeldes jumal tänatud, sest kinnisvaramull oli kohe-kohe lõhkemas. Jäi üle hakata ostma aktsiaid ja kuna rahandus ei ole mulle päris võõras teema, siis suutsin püsida nendega ka plussis, 20% aastas ikka teenisin. Ühel hetkel hakkas see kõik aga juba liiga palju aega nõudma, sest õigete otsusteni jõudmine eeldab enda pidevat harimist ja eriteadmisi, mida mul lihtsalt ei ole. Kui mõned aastad tagasi hakkasid tekkima esimesed ühisrahastusportaalid, sain aru, et pigem usaldan oma raha asjatundjate hoolde ning loobun liigsest muretsemisest.\nMis on teie jaoks ühisrahastuse peamine võlu?\nLihtsus, läbipaistvus, asjatundlikud analüüsid. Ma ei pea igapäevaselt lugema börsiuudised ja mõtlema, kas minu ostetud aktsia tõuseb või langeb. Elu on oluliselt lihtsam, sest eeltöö on minu eest tehtud, ostuotsusele kulub ainult paar minutit. Crowdestate sai sisuliselt kohe mu lemmikuks ja seda kahel põhjusel: ma usun endiselt kinnisvarasse ja usun ka sellesse ettevõttesse. Loit Linnupõld on nimi, mida ei pea minuvanusele eraldi tutvustama.\nMitmes projektis Crowdestate`is osalete ja millised on olnud investeeringusummad?\nPraegu osalen ma viies projektis, summad on erinevad. On 100-euroseid osakuid, on suuremaid, kõige suurem summa, mille olen ühte projekti panustanud, on 1000 eurot. Esimesed investeeringud olen ka juba tagasi saanud ning tulemus oli isegi parem, kui ma algselt oletasin. Samas, need olid ka tõesti väga head projektid ning väga suurde eufooriasse ma sellest ei satu.\nLoe lähemalt www.crowdestate.eu.\nCrowdestate asutaja: Kevade 9 ühistarahastuse laenu on vara lugeda hapuks või lootusetuks\nMaksuvõlglane ühisraha kallal


Kui palju või vähe vett on Maal - Forte\nKaks kera, mis illustreerivad seda, kui palju Maal on vett ja õhkuFélix Pharand-Deschênes\nHinnanguliselt on meie koduplaneedil 1,386 miljardit kuupkilomeetrit vett.\nSee jaguneb üsna ebaproportsionaalselt, sest kõigis Maa ookeanides, meredes ja lahtedes on 1,34 miljardit kuupkilomeetrit soolast vett, mis on üle 96 % maakera veevarudest. Pooluste jääs, liustikes ja lumes on vett umbes 24 miljonit kuupkilomeetrit ehk 1,74 % Maal olevast veest.\nPõhjaveena vuliseb 23,4 miljonit, maapinna niiskuses peitub 16 500, igikeltsades on 300 000, järvedes 176 400, atmosfäris 12 900, soodes 11 500, jõgedes 2120 kuupkilomeetrit vett.\nTundub väga palju ja numbrid on suured, aga seda kogust graafiliselt ja mõõtkavas võrdluses maakeraga esitades on pilt üsna üllatav.\nMärka kolme kera. Kogu Maal olev vesi mahub nendesse ära\tUS Geologigal Survey\nPildil on kolm kera. Suurim neist on läbimõõduga ca 1400 km ning sellesse kerasse mahub kogu Maa vesi ookeanidest, pooluste jääst, järvedest, jõgedest, maapinnast, atmosfäärist, loomadest, taimedest.\nTeine väiksem kera on läbimõõduga 273 kilomeetrit ning see illustreerib mageda vee kogust planeedil. Selle koguse veega püsib elu elus.\nja kõige pisem kera on läbimõõduga ca 56 km. Sellesse kerra "mahub" mage vesi kõikides järvedes ja jõgedes üle kogu planeedi. Enamus inimeste poolt tarbitavast mageveest tuleb just "sellest kerast."\nNagu pildilt selgub, ei olegi vett Maal just eriti palju.


Suvilate müük: KIISA, Kiisapalu tee 21, Kiisa alevik, Saku vald - 1308888 - City24.Ee\nCity24 ID: 1308888\nSuvilate müükKIISA, Kiisapalu tee 21, Kiisa alevik\nAadress enne haldusreformi: KIISA, Kiisapalu tee 21, Kiisa alevik, Saku vald, Harjumaa\n65 m², 4 tuba | Suvilate müük\nHea asukohaga kinnistu!\nMüüakse mõnusa asukohaga suvila Kiisa alevikus, umbes 15 km Tallinnast.\nSuvila paikneb kohe Kiisa aleviku alguses, vastu Metsanurme küla. Kinnistu asub privaatselt metsa ääres, kohe suvilarajooni alguses (Tallinna poolt). Hoovi paistab kogu päeva päike.\nOlemas liitumine elektrivõrguga, vesi oma salvkaevust.Käesoleval aastal rajatakse piirkonda tsentraalne vee ja kanalisatsiooni trass. Kinnistule ligipääs nii Kiisapalu teelt kui ka Maasoola teelt. Saku keskus 6 km kaugusel, Kiisa raudteejaam 1 km kaugusel.\nSuvila eluosas asuvad veranda, kaminaga elutuba, väike magamistuba, köök, panipaik, tualettruum ning suurem magamistuba teisel korrusel. Hoone teises osas asub sauna eesruum, puhkeruum, leiliruum.\nHea investeering suvitamiseks või elumaja ehitamiseks. Kinnistul palju viljapuid ja põõsaid. Kõrval aastaringsed elanikud.\nKõik müügis olevad suvilad (424)\n40 000 EUR Lehise tn, Narva linn\n43 000 EUR Sinilille tn 3, Tartu linn, Tartu\n29 000 EUR Salvo AÜ 38a, Kaasiku küla, Saue vald\n45 000 EUR Ansi Talu, Nurme küla, Lääneranna vald\n86 000 EUR Lilleherne tee 26, Pirita linnaosa, Tallinn\n55 000 EUR Piimapisara tee 15, Türisalu küla, Harku vald\n65 000 EUR Vääna-Jõesuu, Sauevälja tee 50, Viti küla, Harku vald\n22 500 EUR Valaste küla, Servaääre tn 4, Valaste küla, Toila vald\n28 000 EUR Valli, Seira küla, Lääneranna vald\n25 000 EUR Muti ringtee 3, Audru alevik, Audru osavald\n72 000 EUR Ehituskivi tee 3, Türisalu küla, Harku vald\n17 500 EUR Ravila tn 49a, Tartu linn, Tartu\n50 000 EUR Valaste küla 23, Valaste küla, Toila vald\n69 900 EUR Sireli, Laulasmaa küla, Lääne-Harju vald\n69 900 EUR Laulu vkt, Laulasmaa küla, Lääne-Harju vald


Personaliseeritud riik - teeme ta kiiremaks!\nPriit AlamäeFoto: Raul Mee\nInimene ei pea kirjutama enam ühtegi avaldust. Riik vastab talle 30 päeva asemel 10ga. Kui riik inimest kohustusest teavitada ei suutnud, pole seda kohustust olemas, paneb ette Nortali juht Priit Alamäe (IRL).\nAlgatatud nullbürokraatia initsiatiiv on väga tervitatav. Ettevõtlusorganisatsioonide ettepanekud näitavad selgelt, et meil on palju ruumi riiki veelgi paremaks muuta. Positiivne on see, et poliitikud tahavad kuulata ning ettevõtjad kaasa mõelda.\nViimasel ajal räägitakse äri kontekstis tihti disruption’ist. Eesti keelde ei ole see sõna hästi tõlgitav, kõige lähem vaste on ehk olemasolevate mudelite ning tavade lõhkumine. Skype tegi seda rahvusvahelise kõnesidega, Uber üritab teha taksoteenusega, Airbnb hotellindusega jne.\nMida suurema inertsiga on süsteem ning mida rohkem on süsteemiga seotud inimestel soov hoida status quo’d, seda raskem on süsteemi muuta. Ilmselt kõige suurema inertsiga süsteemid maailmas on demokraatlikud riigid, sest demokraatia on kompromisside kunst ning bürokraatia üks eesmärke on järjepidevuse tagamine ning vigade vältimine.\nEesti edu e-riigina on tulnud meie võimest ning soovist riigijuhtimimise dogmasid lõhkuda. Eesti e-riik on tehnoloogiliselt heal tasemel, aga maailma tippu ei ole viinud meid mitte tehnoloogia, vaid poliitilised otsused ning julgus muuta väljakujunenud tavasid ning seadusandlust.\nSuured otsused minevikust\nEestis on ilmselt üks kõige julgemaid ning suurema mõjuga otsuseid olnud see, et riigiasutused ei tohi küsida kodanikelt üha uuesti ja uuesti andmeid, mida inimesed on riigile juba korra esitanud ning mis on olemas riigi infosüsteemides. Kaugelt vaadates võib see tunduda väikese tehnokraatiliku detailina, aga see otsus on kogu meie e-riigi edu taga.\nSelle lihtsa otsusega sunniti meie bürokraatlikke struktuure ümber mõtlema kogu oma tegevusmudelit ja see lõi aluse nii ametkondade vahelisele infovahetusele kui reaalselt inimeste elu parandavate e-teenuste loomisele. See otsus võttis bürokraatidelt võimaluse inimesi paberitega ametkondade vahel jooksutada.\nSelle otsuse reaalse rakendamise eelduseks olid ID-kaart ning x-tee koos toetava seadusandlusega. See lõi tehnoloogilise infrastruktuuri, mis võimaldas meil riigihalduses teha globaalselt märgatavat innovatsiooni. Tänaseks on meil tekkinud platvorm järgmise sammu tegemiseks, mis kogu maailmas võiks laineid lüüa ning muuta Eesti veelgi konkurentsivõimelisemaks.\nAegade algusest on riik toiminud põhimõttel, et seaduste mittetundmine ei vabasta sind kohustusest neid täita. Riik on ennast positsioneerinud kui anonüümne seaduseandja ning regulaator, kes eeldab, et nii era- kui äriõiguslikud subjektid suudavad kursis olla kõigega.\nKujundlikult on riigis kolm taset. Kõigepealt üldine seadusandlik ruum („sina ei pea tapma ja varastama“), mis kehtib kõigile. Järgmine tase on seadused ning määrused, mis defineerivad indiviidide ning ettevõtete spetsiifilised kohustused ning õigused lähtuvalt vastava subjekti omadustest. Ning lisaks on asutused ning organisatsioonid, kes riigi pakutavaid teenuseid ning kohustuste täitmise kontrolli vahendavad.\nTäna on maailmas riigid üles ehitatud selliselt, et iga indiviid peab tundma nii seadusi kui ka kogu ametkondlikku korraldust, et suuta oma kohustusi täita ning talle seadusega ettenähtud hüvesid tarbida.\nAnne: 35-aastane naine, kaks last, 3- ja 10aastane, töötab, palk 1500 eurot, omab laenuga ostetud kinnisvara, sisse kirjutatud Tartusse jne. Vastavalt sellistele omadustele on Annel seaduste ning määrustega piiritletud hulk kohustusi riigi ees ning teiselt poolt piiritletud kogum hüvesid, mida riik on talle kohustatud pakkuma.\nTänu e-riigile on kogu see informatsioon meil täna olemas. Me suudame siduda ära kõik seadused ning subjektid, sest meil on eri andmebaasides kogu andmestik. Meil on täna võimekus öelda, mitme inimese elu muudab üks kavandatav seadusemuudatus, ning lugeda üles kõik seadused ja määrused, mis Anne elu mõjutavad.\nJärgmised suured otsused\nSellega seoses on mul väga konkreetne ettepanek meie riigikorralduse ümbermõtestamiseks. Riigil (ja siinkohal ei tohi eristada riigi ning kohaliku omavalitsuse taset, inimeste jaoks peab see vahe olema nähtamatu) peaks olema kohustus iga inimest teavitada kõikidest tema õigustest ja kohustustest, eeldusel, et inimese või ettevõtte kohta on olemas kehtivad andmed. Kui riik ei ole suutnud subjekti tema kohustustest informeerida, siis järelikult seda kohustust ei eksisteeri.\nLisaks sellele tuleks meie protsessidest, kus vähegi võimalik, ära kaotada selline iganenud nähtus nagu avaldus. Kui inimesel on seadusega ette nähtud õigus saada lastetoetust, pensioni või muid hüvesid, siis miks peab nende hüvede saamiseks kirjutama mingile ametkonnale avalduse?\nSee võib olla pealtnäha väike muudatus, aga see sunnib meid ümber mõtlema kogu meie riigi korraldust. Samuti nõuab see täiesti uuel kvalitatiivsel tasemel lähenemist seadusandlusele – seadusi ning määrusi peab kirjutama selliselt, et need oleksid sisuliselt käsitletavad matemaatiliste valemitena.\nÄrikeskkonna atraktiivsuse üks oluline osa on selgus ning läbipaistvus. Mida vähem on ettevõttel vaja nõustajaid, kes talle kohalikku seadusandlust ning ärikeskkonna omapärasid tõlgiksid, seda parem.\nLisaks annaks see täiesti uue hingamise osalusdemokraatiale. Juba seadusandluse vormimise käigus on iga inimeseni võimalik viia detailne info selle kohta, kuidas kavandatav uus seadus või muudatus just tema elu hakkab mõjutama ning saada ka kohest tagasisidet.\nPoolel teel ei tohiks jääda peatuma. E-riik ei tohi tähendada 50 aasta vanuste protsesside automatiseerimist.\nKui lugeda seadusi, siis hakkab igal pool silma maagiline 30 päeva reegel, mis tähendab, et riigil on tavaliselt õigus igasugust sissetulevat informatsiooni menetleda kuni 30 päeva. Ja kui kirjas on kuni 30 päeva, siis reaalsus on see, et 30 päeva tavaliselt ka läheb.Aga küsige korra endalt, kust tuleb number 30? See tuleb ajastust, kus veel ei eksisteerinud arvuteid, mobiiltelefone, internetti, andmebaase, X-teed, ID-kaarti jne. Viime numbri 30 kahe aastaga numbrini 10.\nMeil on olemas nii administratiivne kui tehnoloogiline suutlikkus selliseks muudatuseks, küsimus on kättevõtmises.\nDisruption tähendab suure haamriga löömist. Konkreetsete protsesside õgvendamine on vajalik ja oluline, aga lisaks tuleks teha suuri ja kaugeleulatuva mõjuga otsuseid, mis sunnivad ümber vaatama kogu meie riigikorraldust ning kogu süsteemi muutuma.\n14. märts 2016 kell 5:00


O. Henry | Biograafia, raamatud, saavutused, novellid, auhind ja faktid - Kirjandus\nO. Henry , pseudonüüm William Sydney Porter , algne nimi William Sidney Porter , (sündinud 11. septembril 1862, Greensboro, Põhja-Carolina, USA - surnud 5. juunil 1910, New York, New York), ameerika novellikirjanik, kelle jutud romantiseerisid tavalist - eriti tavaliste inimeste elu New Yorgi linn . Tema lood väljendasid juhuse mõju tegelasele läbi huumori, sünge või irooniline , ja sellel olid sageli üllatuslikud lõpud - seade, mis samastati tema nimega ja maksis talle kriitilist soosingut, kui selle moe oli möödas.\nMillega on O. Henry kuulus?\nAmeerika kirjanik O. Henry on kuulus oma lühijuttude poolest. Tema jutud romantiseerisid tavalist - eriti tavaliste inimeste elu aastal New Yorgi linn . Tema lugudel olid sageli üllatuslikud lõpud, seade, mis samastati tema nimega ja maksis talle kriitilist soosingut, kui selle moes oli möödas.\nKust oli pärit O. Henry?\nO. Henry sündis ja kasvas Põhja-Carolinas Greensboros.\nõiguste veksli päritolu\nMis oli O. Henry tegelik nimi?\nAmeerika kirjanik O. Henry sündis William Sidney Porterina. Hiljem muutis ta oma keskmise nime kirjapildiks Sydney ja võttis seejärel oma pliiatsinimeks O. Henry.\nMis olid O. Henry töökohad?\nEnne kui O. Henry oli elukutseline kirjanik, töötas ta apteegis ametnikuna. 1882. aastal läks ta Texas , kus ta töötas rantšos, üldises maakontoris ja hiljem Austini esimese riigipanga tellerina. Hiljem liitus ta Houston Post reporteri, kolumnisti ja aeg-ajalt karikaturistina.\nPorter käis koolis, mida õpetas tädi, ja asus seejärel tööle onu apteeki. 1882. aastal läks ta Texas , kus ta töötas rantšos, üldises maakontoris ja hiljem Austini esimese riigipanga tellerina. Ta alustas visandite kirjutamist umbes oma abielu ajal Athol Estesega 1887. aastal ja 1894. aastal alustas ta humoorikat nädalalehte, Veerev kivi . Kui see ettevõtmine ebaõnnestus, liitus Porter Houston Post reporteri, kolumnisti ja aeg-ajalt karikaturistina.\nesimene reguleeriv asutus oli ________, mis loodi kongressil ________.\n1896. aasta veebruaris esitati talle süüdistus panga vahendite omastamises. Sõbrad aitasid tema lendu Honduras . Uudised naise surmaga lõppenud haigusest viisid ta aga tagasi Austini ja leebe võimud surusid tema juhtumit alles pärast tema surma. Süüdimõistmise korral sai Porter võimalikult kerge karistuse ja astus 1898. aastal Ohios Columbuse vanglasse; tema viie aasta pikkust karistust lühendati hea käitumise eest kolme aasta ja kolme kuuni. Nagu vangla haigla öine narkomaan, võis ta kirjutada, et teenida raha oma tütre Margareti toetuseks. Tema seiklused USA edelaosas ja Kesk-Ameerikas olid ajakirja lugejate seas kohe populaarsed ja kui ta vanglast välja tuli, siis W.S. Porterist oli saanud O. Henry.\nVaadake, kuidas dramaatiline iroonia ilmub O. Henry klassikalise novelli 'Magite kingitus' ekraniseeringus. See 1980. aasta O. Henry klassikalise novelli 'Magite kingitus' dramatiseering näitab autori dramaatilise iroonia meisterlikkust. Encyclopædia Britannica, Inc. Vaadake kõiki selle artikli videoid\n1902. aastal saabus O. Henry New Yorki - tema Bagdad metroos. Detsembrist 1903 kuni jaanuarini 1906 koostas ta filmi jaoks nädalas loo New Yorgi pühapäevamaailm ajakirja ja kirjutas ka teistele ajakirjadele. Tema esimene raamat, Kapsad ja kuningad (1904), kujutas fantastilisi tegelasi eksootilise Hondurase taustaga. Mõlemad Neli miljonit (1906) ja Kärbitud lamp (1907) uuris paljusid New Yorgi elusid nende igapäevases rutiinis ning romantika- ja seiklusotsingutes ning esimene sisaldas laialt levinud lugu The Maggi kingitus. Lääne süda (1907) esitas täpseid ja paeluvaid lugusid Texase vahemikust.\nSiis tuli kiiresti üksteise järel Linna Hääl (1908), Õrn Grafter (1908), Saatuse teed (1909), Valikud (1909), Rangelt äri (1910) ja Keerised (1910). Keerised sisaldab ehk Porteri kõige naljakamat lugu “Punase pealiku lunastus”.\nVaatamata populaarsusele kahjustasid O. Henry viimaseid aastaid terviserikked, meeleheitlik rahavõitlus ja alkoholism. Teine abielu 1907. aastal oli õnnetu. Pärast tema surma ilmus veel kolm kogutud köidet: Kuued ja seitsmed (1911), Veerevad kivid (1912) ja Waifid ja hulkuvad (1917). Hiljem seitse põgenevat lugu ja luuletust, O. Henryana (1920), Kirjad Lithopolisele (1922) ja kaks tema varajase teose kogumikku Houston Post, järelkirjad (1923) ja O. Henry Encore (1939), avaldati. Välistõlked ja kohandused teiste kunstiliikide, sealhulgas filmide ja televisiooni puhul kinnitab tema universaalset rakendust ja atraktiivsust. O. Henry preemia, mis antakse igal aastal silmapaistvatele novellidele, asutati tema auks 1919. aastal.\nmis on Euroopa Liidu peamine eesmärk\nmilline järgmistest mägedest Andides on kõrgeim\nmida mõeldakse poolväärtusaja all\nkust on eloni muskus pärit?\nmis riigis on st barts


Koordineerib sotsiaaltööd vallas. Nõustab ja informeerib inimesi sotsiaalkaitse küsimustes. Korraldab omavalitsusele õigusaktidega pandud sotsiaalküsimustega seotud ülesannete täitmist ning sotsiaalvaldkonna arengutegevust. Korraldab valla kui eestkosteasutuse tööd. Menetleb ranitsatoetusi.\nKorraldab valla ajalehe toimetamist ja väljaandmist, tegeleb MTÜ-de, kultuuri-, hariduse- ja spordiprojektide, toetuste eraldamisega ning menetleb koolitoetusi.


Pihid.net - № 18667\nPihid.net » № 18667\nKirjutatud 23:15 12/12/2016\nAvaldatud 18:43 13/12/2016\nKäisin esimest korda reedesel päeval Virmas. Ja pettuma ei pidanud. Muidu ise sellist eesti tansulkat ei kuula ning kohutav oli vaadata pakse vaalu. Aga eriti heaks mälestuseks jäi üks eriti adekvaatne milf. Blondid juuksed, hele pintsak, valge särk, mustad sukad ja seelik. Oli ikka vaatepilt! Terve tänase päeva mõtlesin, et ehk kohtaks teda seal veel ning teeks talle ettepaneku tahapanekuks. Aga seda ei tea ega teinud ma seda reedel, sest teada oli, et öösel võtan oma homeboidega ette tripi sõbra korterisse kesk-eestis, et siis 420 blaze nigga.\nrakverelane kirjutas 21:05 - 22/12/16:\nVirma on viimane koht kuhu minna ja tihtipeale ongi õhtu viimane koht, kuhu normaalsed inimesed lähevad. Kui tahad õppida Rakvere pööbli hingeelu tundma, siis see "paar" on antropoloogiliseks kogemuseks parim. Seltskond jaguneb kaheks: koleinimesed, kes isegi ei viitsi enam kuhugi mujale minna, sest teavad et nad ei kuulu mujale, lihttöölised, kalevipojad ja soome koristajad. Teine grupp on klubikülastajad, kellel pole millegipärast näkanud ja viimases meeleheites külastatakse seda urgast, et öösel kell pool 4 ehk mingi rõve lehm kaasa rabada ja linnuke kirja saada. Sattun ise sinna mõned korrad aastas ja alati leidub mingi naissoost olend leti ääres või siis suitsuruumis kes külge kleepub ja kelle ärarääkimiseks piisab labasest viinakoksist või poolikust õllest. Muusika on ikka tõsiselt rõlge mida seal mängitakse, mingi Patune Pool, Meie Mees või muu tore Virumaal põlve otsas tehtud ühemehebänd. Virma on Rakvere häbiplekk, aga nii nagu iga rahvas väärib oma valitsejaid, väärivad ka rakverelased seda baari.\nmrs n8ustun kirjutas 14:55 - 16/12/16:\nstop blazing u fgt\nIndrek nuga Kohila kirjutas 22:45 - 15/12/16:\nneandertaal räägib õiget juttu. 420 blaze? teiesugused noored homopoisid ostavad kohaliku barõõga käest kuivatatud kaselehti segatuna loorberilehtedega. pärast olete ajalehest keeratud jointist saadud trükivärvi ja vingugaasi tõttu näost sama lillad nagu teie orientatsioon ja ägisete käpuli maas. tattninad.\nNeandertaal kirjutas 20:19 - 15/12/16:\n-1 +10 Teata ebasobivast\nKurb vaadata, kuidas täisjõus mees, kes jaksab olla reede ööselgi üleval, läheb mingite homoboydega põhku suitsetama, selle asemel, et ühe vallatu ja kompleksivaba milfiga üks meeldiv pauk nikku teha ning panna alus ka edaspidisele regulaarsele kepielule.


Magnus Lužkov: Eurobest on oma nime väärt - Bestmarketing\nMagnus Lužkov: Eurobest on oma nime väärt\nOptimist külastas Eurobesti teist korda. Tuleb tunnistada, et ma ise ei ole suur rahvusvaheliste reklaamifestivalide külastaja, aga kohe esimesel korral sai selgeks, et ükski võidutööde järelvaatamine ei asenda kohalkäimist. Oleks küll ka kindlasti päris tore õhtu, kui võtaks kolleegidega ette parimad Belgia õlled ja vaataks internetist häid reklaame, aga on hoopis midagi muud kuulata selle kõrvale kolme päeva jagu tegijate enda kommentaare ja soovitusi.\nWhere is the party? Olles harjunud koduse Kuldmunaga, olime Antwerpenisse jõudes valmis kohtuma noorte kreiside reklaamiinimestega, kes jooksevad võidukarikad käes mööda koridore. Selle asemel võttis meid vastu küps ja keskendunud Euroopa paremik, kes ülisõbralikult jagas oma kogemusi. Nii esitlustest kui ka muust olekust võis tajuda, et tiimid on pikalt kokku mänginud ning tunnevad ja usaldavad üksteist.


Lihtne kaalulangus menuud Vedel supi dieet\nLihtne kaalulangus menuud, Soovid kaalust alla?\nKui vastus on jaatav, on kõik hästi.. Seetõttu saab õlle pudeli all süüa palju, alustades kuivatatud kaladest, lõpetades erinevate vorstidega. Kaloriroog: kcal.\nMunad Kõik toitumisvaldkonna spetsialistid täpsustavad keha kujundamise toitumisskeemide maalimisel, et seedimist tuleks õhtul minimeerida. Kuid mida kõik saavad dieedil õhtusöögiks süüa, nii et öösel lähemale ei taha nad keelatud toite ja keha on täis, ei selgita kõik. Millised toidud ei soodusta kaalutõusu ja kuidas õhtul süüa?\nSee on mõeldud nädalaks, menüü koosneb taskukohastest toodetest. Sellise kaalukaotuse põhiolemus on see, et mõnda toitu saab süüa, teisi aga mitte.\nIga kalorit pole vaja arvutada, võite kaotada 5 kg nädalas. Lihtne dieet kehakaalu langetamiseks kodus Dieete on erinevat tüüpi, näiteks kaalust alla võtmine tavalise veega. Enne söömist peate jooma paar klaasi vedelikku. Lemmiktoidud pole välistatud, sellise kaalulanguse olemus on see, et pärast vee joomist ei taha ma üldse süüa.\nTeine lihtne viis kaalu kaotamiseks ilma suurte raskusteta on mitte süüa pärast kella Päeval võite süüa erinevaid toite, kuid ainult õhtu saabudes ei saa te midagi süüa, isegi madala kalorsusega toidud on keelatud. Lihtsaim dieet ei aja inimest jäikusse raamistikku ja on seetõttu populaarne.\nEfekti parandamiseks võite välistada maiustused, kohv ja lihtne kaalulangus menuud, mida juua ilma suhkruta. Oluline on meeles pidada, et laisimate inimeste dieet ei tohiks olla pikk, seda dieeti ei tohi kuritarvitada, optimaalne dieediperiood on 7 päeva.\nSee on mõeldud nädalaks, hommikusöök, lõuna ja õhtusöök sisaldavad madala kalorsusega keefirit. Soovitatav on lisada iga päev üks või kaks uut madala kalorsusega toitu. See võib olla küpsetatud või keedetud juurvili kartulist, rohelistest, kuivatatud puuviljadest või putrudest.\nPäeva jooksul peaks kodus kehakaalu langetav inimene jooma 1,5 liitrit keefirit, sööma — g täiendavaid madala kalorsusega lihtsaid nõusid. Selle tagajärjel võite kaotada ühe kilogrammi päevas.\nTatar Lihtne dieet kehakaalu langetamiseks sisaldab tatar ja madala rasvasisaldusega keefir. Puder võib olla isegi neile, kellel on lihtne kaalulangus menuud, tatar peetakse dieettooteks.\nKeefir aitab soolestikul hästi töötada, küllastada keha B-vitamiinide, A-vitamiiniga. Rasedatel on imetamise ajal keelatud sellisel dieedil istuda. Nädala pikkune lihtne tatra dieet võimaldab teil kaotada 7 kg.\nValk Kerge kaalulangusega dieedid võivad sisaldada loomset ja taimset valku. Selline dieet aitab kaotada kuni 5 kg. Menüü näidis: Nädalapäevad.


Armastus ja valu käivad sageli käsikäes - Eesti Kirik\n20.03.2013 | Rita Puidet | Rubriik: Kultuurielu\nTartu Zonta klubi ja Tähtvere avatud naistekeskus tutvustasid naistepäeval vastset raamatut «Sinihabeme pruudid», kuhu on koondatud perevägivalda kogenud naiste lood.\n«Teisel abieluaastal sain esimest korda peksa. Olin ostnud valet värvi vetsupaberi. Hoop oli nii tugev, et lendasin peaga vastu kraanikaussi. Valus oli, aga hirm oli nii suur, et isegi nutma ma tema nähes ei hakanud. Sellest alates lisandus kontrollile füüsiline vägivald,» võib lugeda Helena loost.\nTaolisi lugusid on kaante vahel seitse. Raamatu koostaja Krista Kivisalu tänas raamatut esitledes naistekeskust, kes võttis raamatu teha ja pakkus talle võimaluse see kokku panna. Ta tunnistas, et kui tal poleks olnud aastatepikkust ajakirja Pere ja Kodu toimetajakogemust, oleks nende kuue kuu jooksul, mil ta vägivalda kogenud naiste lugudega tegeles, olnud palju uneta öid.\nTegu on tavaliste peredega, kes tulevad eluga hästi toime, ja vägivald tundub ootamatu, ent alati pole see füüsiline. Raamatu sisekaantel on illustratsiooniks ja teemasse süvenemiseks toodud kaks ratast: vägivallaratas, kus kirjeldatakse vägivalla erinevaid ilminguid, ja võrdsuse ratas, mille sisuks on jagatud vastutus, lugupidamine, usaldus ja toetus jm.\nLähisuhted on sageli keerulised, neis põimuvad armastus ja valu, majanduslikud probleemid, süütunde tekitamine ja tekkimine. «Loodan, et nende lugude lugemine aitab mõista, mis vägivaldses suhtes toimub. Ja aitab vahet teha süstemaatilisel vägivallal ja üksikjuhtumil,» ütles esitlusel Krista Kivisalu.\n«Lähisuhtevägivald on nagu ämblikuvõrk, millest ohvril on üksinda peaaegu võimatu välja pääseda,» öeldakse raamatus ja soovitatakse oma lugu rääkida kas või vanematele, et leida tuge suhtest välja astuda. Esitlusel avaldati lootust, et raamatut kasutatakse koolides pereõpetuse tundides, et võimukas Sinihabe õigel ajal ära tunda.\nEelmine: Toomas Paul jagab lugejatele rõõmusõnumit\nJärgmine: Kristlik eestikeelne tekst on eestluse allikas


Raoul Kurvitza projekt MOMENTUM. Episood I: Maalid, performance, tekst | NOAR Nordic Baltic Art\nReedel, 23. septembril kell 19.00 avatakse Fahle galeriis (Tartu mnt. 84a, Tallinn) Raoul Kurvitza projekti MOMENTUM esimene episoodina näitus “Projekt MOMENTUM. Maalid, performance, tekst”. Projekt MOMENTUM koosneb kolmest näitusest – episoodid MOMENTUM II ja MOMENTUM III jõuavad avalikkuse ette sügise jooksul. Eksklusiivselt ainult NOAR keskkonnas saab enne näituse avamist tutvuda ühe kandva teosega näituselt.\nSünergia hüvanguks on projekti kaasatud ka teisi autoreid: MOMENTUM I episoodi avamist saadab muusikalise etteastega Kiwa, tuues välja Raoul Kurvitza loomingu ja muusikalise metafüüsika vahelise seose.Näituse plakati on loonud Marko Kekišev.\nNäituse kontseptsiooni avab Raoul Kurvitz järgmiselt: “Paar aastat tagasi hakkasin täheldama, et minu parema silma võrkkestale on ilmunud erakordselt häiriv M-tähe kujuline moodustis, mis oluliselt segab vaatevälja. Ning mis veelgi hullem – see suureneb pidevalt, ähvardades millalgi katta kogu reetina. Arstide sõnul on tegemist üpriski tavalise, silma niisutavate vedelike mullistuste kogumiga, milliseid esineb peaaegu kõigil ja mida „hõljukiteks“ nimetatakse, ent kuivõrd oma vasakust silmast olen ma sünnist saati praktiliselt pime, tundus uudne olukord mulle üpriski hirmutav.\nÜsna samal ajal kohtusin ma aga vähemasti minu jaoks üllatuslikult tundmatu mõistega Momentum. Esmakordselt kuulsin vastavat terminit tutvustamist mittevajavalt rock-lauljalt Robert Plant´ilt, kes mulle antud intervjuus mainis: „… 70´datel oli momentum popkultuuris sedavõrd võimas, et me ei pidanudki muud tegema kui vaid oma muusikat“. Nagu selgub, on tegemist füüsikaseaduste ühe keskseima mõistega, mis aga füüsika eestikeelses terminoloogias sellisena kuigivõrd käibel ei ole. Seda tõlgitakse küll pöördemomendiks, väändemomendiks või jõumomendiks, teinekord ka impulsiks. Samas üldistavalt momentumi või momendi kui niisugusena on see mõiste siinmail kasutuses harva. Ehk teavad füüsikud vastavaid asjaolusid täpsustada. Ilmneb, et peaasjalikult ingliskeelses kultuuriruumis, tõenäoliselt Lääne maailmas valdavamalt, on juba vähemalt 10 aastat tõusva trendina mõiste momentum käibel pea kõigis valdkondades rakendatava metafoorina, mille abil on igati tõhus ja otstarbekohane kirjeldada kõikvõimalikke protsesse ja sündmusi globaalpoliitikast spordini, muu hulgas viiakse läbi ka Momentum-kunstibiennaale. Muidugi esineb ohtralt ka selle termini kuritarvitusi ning ülemüstifitseerimisi, näiteks aktsiaturgudel.\nNäitus jääb avatuks 7. oktoobrini. Olete oodatud näituse avamisele!


Vabariigi President Tallinn Music Week’i konverentsil „Creative impact“ | President\nVabariigi President Tallinn Music Week’i konverentsil „Creative impact“\nImetore on näha siin nii palju muusika, kunsti ja ideede sõpru. Tere tulemast Tallinnasse!\nAga lubage mul kutsuda teid alustuseks hoopis siit tuhandeid miile eemale, USA Tennessee osariigi edelaossa, sest just sel nädalal viiskümmend aastat tagasi pidas Martin Luther King Jr seal oma viimase ja ühe kõige võimsama kõne.\nVäljas oli meeletu äikesetorm, kui ta tol õhtul Memphises lavale astus, keset mustanahaliste prügivedajate streiki ebaõiglaste töötingimuste üle. Just seal ütles ta sõnad, mis seisavad nüüd tema memoriaalil Washington DC-s, kus need kohe silma hakkavad. Need sõnad tuletavad meile meelde, et inimkonnal tuli – ja tuleb endiselt – valida mitte vägivaldse ja vägivallatu käitumise vahel, vaid vägivallatu käitumise ja mitteolemasolu vahel.\nJärgmisel päeval tapeti ta oma motelli rõdul. Tema viimasteks sõnadeks jäi soovitus muusikule mängida õhtul toimuma pidanud miitingul üht gospelilugu – "Mängi seda hästi ilusasti!".\nMe kõik teame Memphist kui rock'n'roll'i ja soul-muusika sünnilinna. Need pole olulised üksnes muusikastiilidena, vaid ka muutuste loojana.\nMeie jaoks, kes me võime süüa oma lõunasööki seal, kus ise tahame, on raske ette kujutada seda ebainimlikku alandust, millega inimesed sealkandis tol ajal silmitsi seisid. Kuid tegelikult see polnudki nii ammu. Kõik need eraldi joogikraanid ja sissepääsud kinno, või loomaaiad, kuhu mustanahalised tohtisid siseneda vaid selleks, et puhastada puure. Otsene hirmutamine ja vägivald.\nMõelgem, milline pingutus – ja seega ka kui palju muljetavaldavam – oli vastata sellele kõigele... armastusega.\nJust armastusele – rõõmule armastusest, usule armastusse, lootusele armastuse järele – keskendub soul-muusika.\nNeed, kes jutlustasid vägivallatut teed õigluse juurde, kõnelesid sellest, kui oluline on puudutada inimeste südameid. Armastuse puudumine sünnitab võhiklikkust. Võhiklikkus sulgeb meie silmad ja kõrvad seal, kus saaksime aidata maailma paremaks muuta.\nTulgem nüüd tagasi Tallinnasse. Vaieldamatult tunneme me muusika väge muutuste loomisel siin ka oma isiklikust kogemusest. Lõppeks teatakse ju meie 30 aasta tagust taasiseseisvumisele viinud liikumist kui „laulvat revolutsiooni".\nMa olen tõeliselt uhke selle üle, et Tallinn Music Week – The Guardiani läinudnädalase hinnangu põhjal üks Euroopa parimatest linnafestivalidest – toimub juba 10. korda. Olen väga uhke selle üle, et see festival on kujunenud loominguliseks keskuseks, kus tuuakse kokku värske mõtlemine muusikast, majandusest, meie linnade tulevikust ja keskkonnamuutustega toimetulemisest.\nSelleaastane muusikasündmus keskendub säästliku arengu eesmärkide saavutamisele. Paarikümne aasta eest andsid rahvusvahelised organisatsioonid välja lühikese loendi eesmärkidest aastatuhande vahetuseks. Neid ei olnud palju – trükituna mahtusid need ära umbes rongipileti suurusele paberitükile. Ühe eksemplari leidsin oma toolilt IMFi aastakoosolekul, see oli vist 1999. aastal.\nMõni neist eesmärkidest sai täidetud tänu sellele, et maailma liidrid keskendusid vabakaubandusele ja majanduskasvule. See on tõstnud elatustaset kõikjal maailmas. Mitte küll tasemele, mida enamus meist siin naudib, aga vähemalt tasemele, mis on oluliselt vähendanud nälgimist ja teisi kannatusi, ennekõike Aasia riikides.\nSee kasv ei ole aga alati taganud inimestele võrdseid õigusi. Mitte kõik neist, kes nüüd ei nälgi, ei saa end vabalt väljendada ega olla vabad klassi, rahvuse või usu põhisest diskrimineerimisest. Need asjad – nende jaoks on vaja plaani, ainult majanduspoliitikast ei piisa. Ja ometi liiguvad inimesed ise, eriti nüüd, kus nad saavad paremini süüa, Maslow' püramiidi mööda üles. Inimesed ei anna alla – nad seavad pidevalt kahtluse alla ühtede inimeste õigust teisi rõhuda. See toob kaasa tragöödiaid, see toob kaasa surmajuhtumeid, ja ometi ei loobu inimkond inimlikkuse poole pürgimisest. Martin Luther Kingil oli õigus – inimkond ei saa end turvaliselt tunda enne, kui kõikjal valitseb õiglus.\nMöödunud aastal laastas sõda Süüriat. Rohingjasid tapeti ja aeti oma kodudest välja. Aafrika on, nagu alati, teistest maha jäänud. Teate, me ei oska kunagi pidada kalliks seda, mida meil on palju. Näiteks siin, Eestis, ei saa puhas joogivesi sellist tähelepanu, nagu see vääriks. Väga sageli vett raisatakse, sest seda on siin palju. Kui ma Aafrikas käisin, oli mul tunne, et seal koheldakse samamoodi noori inimesi. Kuna neid on Aafrikas nii palju, ei suhtu ühiskond neisse sellise armastusega, mida nad väärivad. On ekspluateerimist, koolihariduse puudumist, laste müümist, surma.\nEnt kui vaatame maailma, suurt ja laia maailma armastusega, siis me ületame selle. Palun vaadake kogu selle konverentsi vältel maailma armastusega. Pidagem lugu sellest, mis meil on – inimolendite ilust, looduse ilust, sarnasuste ilust ja ka erinevuste ilust. Samuti erinevate arvamuste ilust. Kohelgem seda, mis kõike ilusat ähvardab, selle jõuga, mille meile annab armastus kõige tõeliselt ilusa vastu.\nTeeme ära! Teeme maailma puhtaks.\nKasutagem tehnoloogiat selleks, et aidata Aafrikal ületada oma sügavalt juurdunud probleemid ja hüpata otse tulevikku.\nKasutagem tehnoloogiat, et kasvatada meie majandust ilma keskkonda laastamata. Keskkonna arvelt rikkaks saamine jäägu 20. sajandisse.\nOlgem rohelised ja söögem puhast toitu, aga palun – raiskamata seejuures ressursse, mis teadust ja tehnoloogiat vastutustundlikult kasutades saaksid ära toita palju rohkem inimesi.\nPidagem üksteisest lugu, aga nõudmata seejuures, et teised inimesed loovutaksid oma komberuumi, et uustulnukad end lugupeetuna tunneksid. Pidagem meeles ka seda, et kui me maailmas ringi liigume, siis me mitte ainult ei astu välja oma kodust, oma kultuurist, vaid me astume sel puhul alati sisse kellegi teise koju, nende komberuumi.\nSuhtugem lugupidavalt eri kultuuridesse ja religioonidesse, kuid olgem järeleandmatud minevikku kuuluvate repressiivsete kommete suhtes. Pühakiri on armastuse sõnum, mitte vägivalla sõnum.\nAndkem inimestele võimalus küberruumis turvaliselt suhelda, pakkuge ausatele inimestele kõikjal üle maailma võimalust end üksteisega suheldes identifitseerida ning looge selliseks suhtlemiseks kaitstud andmevahetus. Digiallkiri peaks olema inimõigus, mitte eestlaste, luksemburglaste ja veel mõne üksiku rahva privileeg – nad on kõigest piisk ookeanis.\nKui me seda teeme, siis võib keegi kunagi teha linnukesed kõikide ridade ette ka säästva arengu eesmärkide loetelus. Kuigi need eesmärgid on pikad ja rasked meelde jätta. Lõppkokkuvõttes see polegi oluline. Te ärge lugege neid dokumente, ärge rääkige selles bürokraatlikus keeles, lihtsalt kuulake oma südant ja tegutsege armastusega, ning sellest piisab. See muudab meie maailma paremaks. Just see ongi oluline. Pidage meeles – mängige seda hästi ilusasti! Palun tehke seda!


★★★ 29 Vähe tuntud fakte Matt Damoni kohta ★★★\n"On parem olla keegi võlts kui tõeline keegi." - Matt Damon\nMatt Damon on tuntud oma keskset rolli nagu Will Hunting, Jason Bourne ja ookeani triloogias. Ta osaleb aktiivselt heategevuslikus tegevuses ja tal on kolm tütart koos oma abikaasa Luciana Barrosoga.\nSiin on mõned asjad, mida te ei pruugi teada saada Ameerika lemmikmatemaatika geeniusest.\n29. Dash of this and Pinch of That Damoni isa on inglise ja šoti keel, samas kui tema ema on viis-kaheksandat soome ja kolm kaheksandat rootsi, mis teeb Matt Damoni neljandikku ingliskeelset, veerand Šotimaa, viis kuueteistkümnendikku soome keelt ja kolm kuueteistkümnendikku rootsi, mis ilmselt on üks kõige ilusamaid mehi retsept.\nMatt Damon otsustas 16-aastaselt, et ta soovib minna New Yorki, et jätkata oma unistuste tegemist näitlejana. Tema vanemad ei olnud selle plaaniga ja keeldusid reisi rahastamisest.\n27. Tantsu ahv Dance!\nRaha teenimiseks kasutas Damon Harvardi väljaku keskel murrangut.\n26. Kas mõni Harvardi täispikk on kuulus?\nDamon pani oma toimivaid unistusi ootama ja osales Harvardis, kus ta õppis inglise keelt, kuid jättis 12 kraadi puudust.\nMatt Damoni vend Kyle on saavutanud skulptor ja kunstnik.\nDamon jättis Harvardi oma rolli mängimiseks\nGeronimo: American Legend , oodates filmi suurt edu. Hästi. 23. Rohelise tsooni\nDamoni esimene rääkimine filmis oli\nMystic Pizza . Tema üks joon oli lõunatabelis, kus ta ütles: "Sa tahad mu rohelist kraami?" Ilmselt tahtis Ameerika oma rohelist kraami. 22. Võtke seda, Jenny Craig.\nDamoni läbitungimisroll oli filmil\nCourage Under Fire , kus ta mängis sõjaveteranit ja sõltlast. Damon kaotas neljakümne naela rolli eest ja peaaegu suri selle tulemusena. Ta pidi ravima poolteist aastat, et korrigeerida tema neerupealiste stressi. Vaatamata sellele pidas Damon selle suurepäraseks karjäärivõimaluseks. 21. Selle vihma saamine\nFrancis Ford Coppola nähes kaalukadu, imetles pikkusi, mille Damon oli valmis osalema ja andis talle Damoni esimese juhtiva rolli\nThe Rainmaker20. Fat Damon\nIrooniline, Tom Hanks ei tahtnud, et Matt Damon mängiks pealkirja rolli\nSaving Private Ryan , sest ta arvas, et Damon oli liiga kõhn. Reklaam\n19. Sa oled unereaalne\nDamon kasutas suitsetama, kuid lõpetas hüpnotiseerija abiga.\n18. Advokaadi edastamine\nEt täiustada oma Lõuna-aktsenti Memphise advokaadi rollist\nThe Rainmaker , töötas Damon Tennessee juures baarmanina ja isegi võttis kliendi oma "dialekti treeneriks". 17 Depponds\nKuigi Damon tegi seda, mida paljud pidasid korralikuks Lõunaaktsentiks, ei pööranud tema Bostoni rõhuasetus\nThe Departed välja, et nuusktubakas, Bill Simmons rääkis GQ-le, et The Departed oli "halva Bostoni aktsendite katastroof". Ikka uskumatu roll, kuigi! 16. Me oleme perekond\nKuigi kõik teavad, et Matt Damon ja Ben Affleck on parimad sõbrad, on vähem teada, et kaks Bostonians on tegelikult kauge sugulased. Kümnenda nõbu, kui see on eemaldatud, on täpne.\n15. Bigger, Longer and Uncut\nDamon ja Affleck kohtusid Cambridge Rindge'i ja Ladina-koolis. Damon loob oma draamaõpetaja Gerry Speca'st olulise kunstilise mõjuna, kuigi ta kurtis, et Affleckil on "suurimad ülesanded ja pikad kõned".\nDamonile pakuti võimalust mängida Daredevilit, kui ta toodi Miramaxis . aastal. See versioon oleks tärniga tähistatud Damoniga, kirjutanud Kevin Smith ja režissöör Robert Rodriguez. Kuid Marvel Comics soovis filmitegija maitsele liiga suurt eelarvet ja roll läks Ben Affleckile.\n13. Damon ja Ben Afflecki kaugus\nlähevad 1989. aastal alla\n-niUnistuste väli . Nad olid Fenway Parki tuhandete inimeste seas. 12. Suuline test\nKui Damon ja Affleck ostsid Hollywoodi üle\nGood Will Hunting , olid nad mures selle pärast, et stuudiokorraeeskonnad maksavad neile lihtsalt hõimkonda, kuid tegelikult skripti ei lugenud. Nad lisasid võltsitud armastuse maatüki võltsitud stseeni. Kui Miramaxi Harvey Weinstein kohtus kahe väsinud kirjanikega, ütles ta, et ta on skripti armastanud, kuid võib-olla peaks nad võltsitud stseenist loobuma. Miramax sai filmi. 11. Sa saad purunenud südame! Ja sa saad purunenud südame!\nDamon andis oma\nGood Will Hunting co-star Minnie Driver ühe aasta jooksul pärast filmimist Good Will Hunting . 10. Kuidas sa arvad, nagu Demi õunad?\nDamon oli Winona Ryderiga romantiliselt seotud ja nad olid isegi lühikese ajaga seotud.\nTrepp Parkeri ja Matt Stonei kujutlusvõime Matt Damoni segi ajastas Matt Damon kui dimwit, kes suudab ainult oma nime rääkida\nTeam America: World Police . Nagu selgub, põhjuseks oli see, et Matt Damoni nukk ei tulnud välja õigesti. Parker ja Stone arvasid, et nukk ilmus rumalaks, kuid kuna seda aega ei olnud taastada, muutsid nad Matt Damoni jooned. 8. Pokerstrann\nMatt Damon mängis 1998. aastal World Series of Poker, kuid võitis esimesel päeval pokkeri legend Doyle Brunsoniga, kui tema kuningad jooksid Brunsoni akse.\n7. Vabandust, mitte kahju!\nJimmy Kimmel ütleb igal õhtul oma näite lõpus: "Ma tahan Vabandada Matt Damonile, me jooksime aegu lõpuni." Kimmel ütleb, et nalja hakkas pärast väga kohutavat õhtut koos mõne kohutava külalised ja ta otsustas olukorda valgustada ja käituda nii, nagu oleks Damonil nimetatud külalisi kokku puutunud. Pärast seda sai öösel traditsioon, sest arvas, et see on lõbus. Damon, mitte nii palju.\nDamon sai oma "kättemaksu" Kimmelile, võttes temast pantvangi ja võttis üle oma showuse üheks ööks, mida ta nimetas ümber "Jimmy Kimmel Sucks".\nKimmeli endine tüdruksõber Sarah Silverman tõestas oma lagunemise järel, kuidas Kimmelil oli lugu, kuidas ta nüüd Matt Damoni nägi. Kimmel vastas Ben Afflecki laule.\nKõik ilusad hobused näitas kaastane Penelope Cruz, "Matt on väga eriline mees, ta on naljakas ja ta on üks kõige heldemaid inimesi, keda ma oma elus kohanud olen. Tal pole defekte. " 3. See ostab palju kohvi\n. 2013. aastal ilmus Damon 20. sajandi Nespresso reklaamis, režissöör Grant Heslov. Tehing tasus talle 3 miljonit dollarit. See on 150 000 dollarit sekundis.\nElysium , režissöör Sharlto Copley andis Damonile õllepurgide valmistatud kosmoselaeva mudelist Elysium . Damon väidab, et see on kõige imelikum tema asi. 1. Hea Guy Matt Damon\nDamon asutati organisatsioon H\n2 O Afrika, kes tarnib joogivee kogu maailma vaesematele riikidele. Samuti asutas ta mitte meie kellal, kes võitleb, et tuua tähelepanu inimõiguste rikkumistele kogu maailmas.


AMEERIKA BULDOGI KOERATÕUGU PILDID, 1 - KOERAD\nAmeerika buldogi koeratõugu pildid, 1\n'See on minu Ameerika buldog Monte Carlo 6 nädalal, päeval, mil ta kätte sain. Nüüd on ta 9 kuud ja kaalub umbes 80 naela.! Monte hobid hõlmavad kõigesse sattumist, pappkaste, magamist ja loomulikult söömist! Ta on mu vari, kuhu iganes lähen, ta peab seda järgima. Tõesti ustav, armastav koer. '\nrotiterjer ja chihuahua segavad kutsikaid\nVana riigi buldog\nMonte Carlo - Ameerika buldogi kutsikas 6. nädalal\n'Marilyn on kuldse südamega ilus kolmeaastane 90-naelane Ameerika buldog. Ta on pärit Johnsoni / hübriidliinidest. Nime 'kõigi aegade suurim naisstaar' Marilyn Monroe järgi on tal suurem kui eluisiksus, mis sobib talle imeliselt. Marilyn on kõik, mida võiksite kunagi ameerika buldogilt soovida - hästi sotsialiseeritud, kaitsev, kuulekas, suurepärane laste ja kõigi loomadega! '\n'See on Roxy. Ta on 7-kuune emane Ameerika buldog, kes on umbes 45 kg. Sellest, mida ma näen, näib ta olevat pärit Ameerika pullide Scottist või esitusliinist. Ta on väga õrn ja õpib ülikiiresti. Olen veendunud Cesar Millani / paki juhi filosoofias ja Roxy reageerib sellele väga hästi. Ma pole kunagi tema juures häält tõstnud, et panna teda kuuletuma või õppima midagi, mis on väga toidu ja kiituse motiveeritud. Roxy armastab õues mängida ja joosta, kuid on siseruumides suhteliselt passiivne ja kaisukas. Roxy on suurepärane koer ja mul on vedanud, et ta mul on. Ma soovitaksin seda tõugu kõigile, kes saavad seda anda võimlemine ja struktureeritud keskkonnas peab see olema võimalikult hea. '\nBuckshot ammutas Ameerika buldogi aastaselt, kaaludes 130 naela, magades koos oma kassi sõbraga - foto viisakalt Three Guns Kennelilt.\nBobby Bryant ja Ajax, 11-kuune Ameerika buldog. Talle meeldib minu lähedal väga lähedal viibida. Väga hästi suheldud inimeste ja teiste koerte ümber. Teda oli väga lihtne mitu käsku välja õpetada. '\n'See on minu esimene Ameerika buldog , Diesel ja ma armastan teda absoluutselt! Ta oli sellel pildil 9 nädalat vana ja kaalus juba 25 naela. !! Tal on väga väljuv temperament. Ta võtab juba köievedus koerapargis täis täiskasvanud dobermansi! Ta on majas passiivne, kuid on nii mänguline väljas kui ka ümbruses teised koerad . Ta vihkab vaakumit, lol. Tegelikult saab ta päevas umbes 2 tundi trenni (10-nädalaselt), kuid pärast seda magab ta ülejäänud öö. Ta armastab oma kolme venda, a Dogi , Chihuahua ja Puudel tegelikult on ainus asi, mida ta rohkem armastab, lapsed !! '\n'Ma arvan, et Diesel on väga tasakaalustatud koer. Ta suudab lõbutseda ja ringi joosta, kui me väljas käime, kuid kui me oleme kodus, suudab ta end maha heita, lõõgastuda ja närida mänguasju . Selles noores eas ta juba on käskude õppimine . ARMASTAN Cesar Millanit ja mul on tegelikult DVD-d. Ostsin rihmad jne, mida Petco enda tehtud kannab. Rihm aitab tõepoolest koeri hoida õigesti kõndides . Proovisin tema toitu ja viin Cesar Millani pudelivee koeraparki, et nad ühisvett ei joo. Ma kasutan alati tema tehnikaid ja mina koolita ennast enne koera !! '\n'Üheksa kuu vanune Ameerika buldog Kyra - võib-olla olin ameerika buldogi hankimise pärast veidi närvis, nad hirmutasid mind veidi, kuid alates päevast, kui ma Kyrat süles hoidsin, on ta olnud mu parim sõber. Tema saba suudab kahe sekundi jooksul kohvilaua tühjaks teha ja ta norskab nagu vanasõnaline kaubarong, kuid armastuse välimus on tema silmis nii selge, et kõik, mida saate teha, on naerda. Mul on alati olnud väikeseid ja keskmise suurusega koeri, kuid ma tõesti ei usu, et minu jaoks kunagi teist tõugu leidub! '\nKyra, Ameerika buldogi kutsikas 9 nädala vanuselt\nArtie - 3-aastane Ameerika buldog - ta armastab inimesi, pikki jalutuskäike, und, su sülde, droolinguid ja kanamaitselisi luid. Tema suurimad vastumeelsused on vihm ja väga väikesed koerad. Tema kaks parimat sõpra on kollased laborid nimega Bruschi ja Molly. Kuidas sa ei saa seda nägu armastada ???? '\nBoydi / Gerckeni paak, Pennhip 0,44 - foto viisakalt Boydi Ameerika buldogid\nSophie, 15-kuune (Old Southern White / Scott) Ameerika buldog, ta on NKC registreeritud.\nMilly Ameerika buldog, foto viisakalt D'la Perla kennel, Miami, FL\nDioni AB Dido, umbes 7 kuud\nmis on shorkie segu\nP.S.I. Ziggy ja P.S.I. Johan\nAmeerika buldog Haško\nHailey Ameerika buldog kutsikana 8 nädala vanuselt\nSee on Bud, kolm kuud vana kutsikas.\nSee kaunis Ameerika buldog kannab nime Roxy.\nmust lab ja corgi segu\nAmeerika buldogi teave\nAmeerika buldogi pildid 1\nAmeerika buldogi pildid 2\nAmeerika buldogi pildid 3\nAmeerika buldogi pildid 4\nAmeerika buldogi pildid 5\nAmeerika buldogi pildid 6\nAmeerika buldogi pildid 7\nAmeerika buldogi pildid 8\nAmeerika buldogi pildid 9\nmis on shilohi suurus\npitbulli ja suhkruroo korso segu\nkuldse retriiveri poksija segatud kutsikad\nhusky malamute saksa lambakoera segu\n1-aastased pitbulli pildid\nsuurepärased püreenid ja borderkolli segu


20 parimat kogu Rage välimust koos pikkade kastidega punutistega - Juuksuristiilid\n20 parimat kogu Rage välimust koos pikkade kastidega punutistega\nPikkade juustega naised on paljude meeste nõrkus. Pole ime, et pikad ilusad lukud on märk headest geenidest. Mõnedel meist pole aga juukseid nii pikkade kasvatamine võimalik või teiste jaoks liiga vaevarikas. Pikaga karbi punutised saate oma pikkade juuste unistuse teoks teha, vähemalt paariks kuuks. Nad on tõepoolest ilusad, lõbusad ja lihtsalt “vau!”\nOlenemata sellest, kas valite need nii, et need ulatuksid teie vöökohale armsaks või veelgi pikemaks, ütleme nii, et tagumikpikkus ja pikad karbi punutised pakuvad täielikku valikut suurepäraseid soenguid, näidates teie „laiendatud varandust“. Isegi siis, kui kannate oma pikki kaste punutud paelad mõlemalt poolt üle õla stiilse mütsi või trükitud pealakiga, paneb see teid rahvahulgast välja paistma.\nPikkade kastide punutiste peamine atraktsioon on selle pikkus, seega proovige erinevaid stiile, kus teie uhkeid punutisi kantakse lõdvalt. Esiosade keerdkäigud ja kõrged hobusesaba loovad vaevata laheda väljanägemise, nii et tehke ka esiletõstetud karbi punutud paelad, kui te ei põe punutud manöövri värvitooni. Üksikud šokolaadi või kirsi punutised näevad tavaliselt üsna huvitavad. Lihtsad keskelt pooleks üles pooleldi alla joondatud stiilid, mis on ühele küljele tõmmatud, tunduvad samuti väga pilkupüüdvad.\nPikkade kastide punutiste juuste stiilid\nEnamik tüdrukuid kannavad oma karbi punutisi, lihtsalt nööpides esikülje ühele küljele. See stiil on äärmiselt tavaline, kuid see on tõesti kõige lemmikum viis pikkade karbi punutiste määrimiseks. Vaadake meie galeriid, et saada rohkem ideid, kuidas pikkade karbikestega punuda.\n# 1: valgete maneetrikarbi punutised\nVäga pikad punutised on suurepärane viis tonni elegantsi lisamiseks, ilma et peaksite oma juukseid välja kasvama. Need valged punutud paelad loovad nahatooniga suurepärase temperatuurikontrasti ja me armastame küljevaiba vaevatu keerdumist, kuna see näitab natuke punutud juukseid alt!\n# 2: punutud kakuke ja pikk keerutatud saba\nSee pikkade kasti punutistega soeng pakub ülemise sõlme, külje keerde ja kalasaba kena kombinatsiooni. Kukk annab ülaosale teatud kõrguse, samal ajal kui keerutatud külgpunutis langeb üle õla. Peanaha külge kinnitatuna ei anna need punutised teile punetavaid ega taltsutamatuid juukseid, vaid lihtsalt lihtsat, kiiret ja loomingulist stiili!\n# 3: merevaigu- ja eebenipuust laia karbi punutised kukega\nSee ülemise kakuke on tõeliselt vaatamisväärsus! Värvide ja turske punutiste segu muudab selle ainulaadseks stiiliks, mida te iga päev ei näe. See algab punutiste paigaldamisega ja seejärel ülemise poole keeramisega kuklasse, samal ajal kõigi otste alla klapitades. Lihtsalt oota pilte!\n# 4: punase krooniga turske karbi punutised\nSuure karbi punutised on sagedamini pooleldi üles kujundatud. Me armastame neid vaskpunaseid punutisi, mis moodustavad omamoodi krooniliku stiili, meenutades Tähesõdade kuninganna Amidalat. Regaalne ja täis, ülemised punutised tõmmatakse tagasi kahes osas tagasi ja seotakse pea tagaosa külge, kusjuures mõned vabalt rippuvad punutised visatakse üle õla.\n# 5: ploomikarbi punutised Elrganti poolkõlas\nKas olete valmis julgemat avaldust esitama? Need sügavas lillas pikad kastikest punutud punutised on erakordne feat! Kui esikülg on ületatud ja küljele tagasi keeratud, on see tõeliselt huvitav ja ainulaadne asümmeetriline välimus. Huulte ja silmade sobitamine aitab töö lõpetada.\n# 6: lilla sinise kasti punutiseke\nKas teil on tõesti pikad karbi punutised? Saate need lihtsalt keerutada selliseks suuremaks kukliks. Kõik punutised kogutakse otse krooni külge ja kinnitatakse. Ja siis pakitakse need lihtsalt ümber, otsad on sisse tõmmatud. Lihtne, kuid üsna muljetavaldav!\n# 7: Ombre kasti punutised\nNeed väga pikad kõhnad punutised tuhmuvad valgeks, andes kahetoonilise ilme, mida sageli ei näe. Tihe punumine õhukestest punutistest annab sujuvama tekstuuri, samas kui mõned punutud punutised veelgi kõrgemal punutised annavad täiendava boonusdetaili!\n# 8: Kentucky sinise kasti punutised\nMitte kõik pikkade punutiste stiilid pole võrdsed ... ega ka kolledži korvpallimeeskonnad! See on TÕESTI Kentucky sinine! Kandke seda oma meeskonna toetamiseks või lihtsalt seetõttu, et see on teie lemmikvärv. Üks külg on üles tehtud väga laias pealispinnas, mis mähitakse alla ja üle kõrva.\n# 9: Nacho tavaline lõng\nNeed huvitavad ja tõeliselt pikad karbipaelad sisaldavad nii palju värve kui võimalik, et luua funktsioonide meistrile hr George Clintonile täpsem austusavaldus. Punutistele on lisatud palju erinevat värvi ja tekstuuriga ahelaid ning tulemust armastame!\n# 10: Elegantne Box Braid Bun Updo\nKas olete piltide jaoks valmis? Sa saad nende karbi punutistega! See banaanikauplus loob ilusa ja õrna stiili, mida saab kanda nii õhtuseks väljasõiduks kui ka pidulikeks pidudeks. Paarige koos glamuurse kleidi, mõne seksika kontsade ja oma lemmiksiduriga.\n# 11: Musta kasti punutisega kakuke - poolpilt\nPikkade palmikute kandmine tähendab, et mõnikord satuvad nad teele. Kuid see stiil tagab teie näo vaba naeratuse ja nähtavuse! Jep… see töötas. Sa naeratasid ka! Pange esiosa horisontaalselt mingitesse tukkidesse istuma ja töötage ülejäänud punutised ülemisest osast lihtsaks kukiks, mis istub uhkelt kroonil.\n# 12: päikesepaisteline kollane kast punutud seapea kuklid\nNeed suured kasti punutised on meie siinse kollektsiooni kõige võõrapärasemad. Gloobuskõrvarõngad muudavad “topeltpäikese” just nii sobivaks ja me armastame siin saavutatud punutud ja siis-väänatud ilmet!\n# 13: Tall Cone Box punutud kuklid\nSuure karbi punutiste kandmine on teie kaela tugevuse proovikivi. Nad võivad tõepoolest lisada kaalu, mis seletab liikumist ülesvoolu poole. Need punased punutud paelad eraldatakse pooleks ja eraldatakse seejärel kahe kõrge pikkusega kompaktse kukla moodustamiseks. Riietuge juhuslikult või kandke neid riietustarvikuna!\n# 14: keerutatud esiosa punutiste punutised\nNeed pikad punutised on keerutatud esiosa rullitud kuklasse, mis surutakse otsaesisele. Ülejäänud juuksed pühitakse üle ühe õla, luues keerdumiste, kõverate ja sirgjoontega väga dünaamilise visuaalse efekti.\n# 15: punutiste kroon\nVäga pikkade punutiste kroon on just see, mida kuninganna talvise ilme jaoks (või selleks ükskõik milline aastaaeg) vajab! Need blondid ja mustad punutised sulanduvad omavahel kokku, et luua tõeliselt ainulaadne stiil. Esiosa tõmmatakse ümber võra tagasi ja seejärel kujundatakse selle stiili tasakaalustamiseks väiksem kakuke.\n# 16: Janet's Revival\nKas mäletate pilte Janet Jacksonist 80ndatest? See on tema soengus suur uus keerdus. Selles värvitoonis paistab juuste tume pronksvärv üsnagi välja kui tumedam pruun toon. Tõmmake kõik pealaeni ja mähkige hobusesaba peotäie punutistega, kinnitades otsad ühtlaseks ja veatuks mähiks.\n# 17: pool ja pool - Burgundia ja mustad pikad punutised\nPunased ja mustad pikad kasti punutised, millel on paar detaili detaile, loovad välimuse, mis on hirmulukkudele lähemal kui karbi punutised. Kui teile need meeldivad, proovige lihtsalt neid punutisi suuruse järgi! Tõmmake paar eest eest ettepoole ja kinnitage juuksesidemega.\n# 18: korvipunane\nKui soovite mõnda tõesti, väga pikka kasti punutist, kuid vajate neid näost välja, see on teie jaoks stiil! Punutisi on nii palju, et stiil näeb välja nagu korv! Kõik punutised pühitakse üles, väänatakse ja kinnitatakse kuni täieliku kinnituseni.\n# 19: Box Braid Mohawk koos sisselõigetega\nKas soovite suurte kastide punutiste jaoks alternatiivi traditsioonilistele stiilidele? See faux hawk on hea viis end traditsioonilisest rahvahulgast eraldada ja tõesti avaldus teha. Lisage ülemisele osale palju punutisi ja tõmmake need kõik otse tagasi kõrgele hobusesabale. Tehtud… ja ilus!\n# 20: alla lõigatud ja täpitähed kasti punutised\nJärjekordse pikkusega kasti punutistega stiili jaoks on siin midagi pisut seikluslikku. Ühest küljest on punutud paar blondi lõime, luues kolm ainulaadset aktsendiga punutist, mis paistavad tõesti silma tumedamate juuste taustal. Siduge poni mähisega, et need kõik üleval püsiksid ja näidataks oma teist atraktsiooni - allatõmmet!\nKui te pole kindel, et naudite neid tõesti kaua, kontrollige väikesed kasti punutised ja suured kasti punutised galerii, millel on lühemad pikkused ja rohkem variatsioone soengutest koos karbikestega. Ja pange tähele, et täielik kaleidoskoop punutud soengud ootab teid ka vastavas kategoorias.


Juba teine firma nõuab Tallinnalt prügiveo hinna tõusu - Tänane leht\nEkoviril läks Põhja-Tallinna jäätmevedu alguses üle kivide ja kändude. FOTO: Mihkel Maripuu\nPealinnas kahes Põhja-Tallinna ja kahes Lasnamäe piirkonnas korraldatud jäätmeveoga tegelev ettevõte Ekovir soovib, et linn tõstaks jäätmeveo hindu, mis määrati kindlaks riigihanke tulemusena.\nHiljuti nõudis hinnatõusu ka Tallinna kesklinna jäätmeveo hanke võitnud Ragn-Sells, mis keeldumise peale ütleski lepingu üles, nii et alates 25. maist võib kesklinnas (välja arvatud vanalinn) iga kinnistuomanik ise valida, kellelt ta jäätmevedu tellib.\nNüüd tahab vähemalt kahes jäätmeveopiirkonnas hindu tõsta ka Ekovir. Ekoviri juhatuse liige Viktoria Tsventarnaja ütles, et ei soovi teemat kommenteerida.\nJäätmevaldkonnaga tegelev Tallinna abilinnapea Arvo Sarapuu (Keskerakond) on seisukohal, et tegemist on samasuguse väljapressimisega nagu Ragn-Sellsi puhul kesklinnas.\n«Jäätmefirmad on teinud jäätmeveo hangete nurjamiseks meeletuid alapakkumisi. Siis käis kemplemine, et miks ei võitnud hankeid need firmad, kes pakkusid tegelikust hinnast mitu korda odavamat hinda: 19 või 20 senti tühjenduse eest. Ja praegu küsivad ettevõtted ise sama asja eest 1,40 eurot,» ütles Sarapuu.\n«Minu meelest on see üsna ülbe ja organiseeritud tegevus turgu valitsevate ettevõtete poolt, millele poliitikud on andnud seadusemuudatustega tuge. Ja mis siis linnal nüüd teha on? Üks variant on nõustuda monopoolsete ettevõtete hinnasurvega, teine võimalus on osta prügiautod ja hakata ise jäätmeid vedama. Praegu ma ei näe muud võimalust, kui et ostame või rendime autosid juurde ja hakkame Põhja-Tallinnas ise jäätmeid vedama samamoodi kui kesklinnas,» lausus abilinnapea.\nSarapuu tõdes, et Ekovir tuli läbi raskuste Tallinna turule, töötas end siin sisse ja käitub nüüd samamoodi nagu seni vabaturgu valitsenud Ragn-Sells ja Eesti Keskkonnateenused.\n«Ma ei kahtlusta siin mingit kartellikokkulepet, Ekovir on lihtsalt muutunud samasuguseks nagu teised suured jäätmevedajad. Nad ei ole esialgu midagi lepingute lõpetamisest rääkinud, aga kirjast võib sellist võimalust aimata,» ütles ta.\nSarapuu sõnul peaksid jäätmevedajad lepinguid austama: «Meie tahame, et käitutaks lepingu järgi, nii nagu hankes oli ette nähtud. Ja igasugused surveavaldused meile ei meeldi. Aga kui läheb ka Ekoviriga lepingute lõpetamiseks, siis ostame autosid juurde ja hakkame ise vedama. Öeldakse, et linn tahab teha munitsipaalprügiveo firma. Aga mitte meie ei taha, vaid mõned ettevõtted survestavad meid nii, et meil lihtsalt ei jää muud üle.»


Kommentaarid: Mida teha musta üürituru lõpetamiseks?\nMida teha musta üürituru lõpetamiseks? (68)\nCecilia 5. märts 2015 11:23\nPole mingi ime, Eestis on kinnisvara seadusega täiesti reguleerimata. Igaüks saab teha enavähem mida soovib. Hetke seaduses on "põrsaauke" nii palju, et tuul ulub! Tundub, et selline olukord on kellelegi kasulik, kui poliitikud sellega ei tegele. Sama asi, nagu transpordiga (eeskätt taksondus).\nkass 5. märts 2015 07:55\nmaksuametnikud võivad ju unistada miljonitest tulumaksust\nkogu aur läheb ikka vile peale\nüks sajast 4. märts 2015 16:33\nürutad oma kinnisvara alles hoida aga tema väärtsus kahaneb sest üürnik ei hoia mitte midagi Harva kui hoolsa üürniku leiab\nsee ei ole tuluallikas 4. märts 2015 16:32\nüüritulu saab vaid siis olla kui ühistu haldavates majades paljudes erinevates paikades korterid välja üürid. Katused, komunikatsioonisüsteemid hoiakse korras. Väikses 4 korteriga majas väljaüürimine on hullem kui heategvus. See on vabatahtlikult oma vara kiire ja süstemaatiline hävitamine.\nvastus 4. märts 2015 15:25\ntehke riiklikud üürimajad ja asi lahendatud. Inimesed liiguvad praegu tööotsingul ka Eestis. Ametlik üürikorter oleks lahendus.Küll saaks kui tahaks.\nheh, 4. märts 2015 15:07\narvan, et maksustamisel pole mötet. See pole koht, kus üürileandjad rikastuksid..\ntom 4. märts 2015 14:38\nriigikogulased jätku oma kuluhüvitis ja erakondade riigi rahakotist toetamine! kui tahad olla erakonnas,siis olgu ka liikmekaks selline,et ära elaksite! milleks on nsid kuradi kontoreid linnadesse vaja! seal ju ei toodeta midagist?! muidusööjaid peab maksumaksja toitma!naguseda Härma talu!? kui on talu,siis olgu ka isemajandavmuidu tuleb ju nii välja,et see on riigi oma ja nneed,kes seal elavad peaksid ju maksma üüri?!3500 kuu!?\naga 4. märts 2015 13:59\ninimesed ei hakka üldse mingeid lepinguid sõlmima ja keegi ei saa keelata minu külalistel minu juures viibida kaua nad soovivad.olen elanud nii Soomes,Rootsis,Saksamaal jne. raha pihku ja ei mingit kobinat.kui kaks inimest räägivad ühte juttu ei muuda seda miski. ja kuhu see saadud maks pandaks?arvatavasti saadetakse kuskile Aafrikasse või ostetakse mingit vana rauakolu,mida nimetatakse tankideks...\nMillest tuleb üürihind? 4. märts 2015 13:40\nVõtame näiteks ühe väikelinna, kus üürihinnad on 60-150 euri. Oletame, et ma ei osta korterit üürimiseks vaid mul jääb see lihtsalt üle. Ostukulutust ei ole. Vaataks, mis hinnaga oleks mõistlik üürida, kui peab tegema kõik nii, nagu riigi mõistes õige on. Palkan omale hanke korras ettevõtte remonti tegema. Mustalt ju ei tohi naabrimeest tööd tegema võtta, kuna olen korralik maksumaksja ja deklareerin kõik kulud/tulud. Firma võtab töötasuks ca 5000 euri. Materjali peale läheb keskmiselt 6000 euri. Korraliku köögi ja korterisse vajaliku tehnika peale läheb samuti 3000 euri. Ma arvan, et ehitusettevõtjad juba naeravad nende summade üle, keegi ei hakka nii odavalt tegema. Kokku on juba ilma ostmiseta kulud 14000. Kui saan korteri välja üürida 150 euri kuus, saaksin ma oma kulud nulli alles 7,7 aastaga. Nende aastate jooksul on ridamisi muid jooksvaid kulusid, mille peab samuti katma üüritulu arvelt. seega pole 10 aasta vältel mingit tulu. Ja siis pean hakkama jälle otsast peale, kuna loomulik kulumine nõuab juba ammu uut remonti. Kui nüüd lisada veel ostukulu, on asi veel hullem. Korralike korterite välja üürimine väikelinnas on lihtsalt omaniku hobi, mitte tulus äri, kust veel otsida maksuraha.\nteine ja hullem 4. märts 2015 16:22\nmittekorralikuga on asi veel hullem üüri saad 40-50 eur kui sedagi... hea kui lihtsalt kütte maksab aga maja kulub ja kulub ja laguneb kosmilise kiirusega\nmina nt 4. märts 2015 12:43\nEi julgeks ilma seadusliku firma seadusliku maaklerita ei anda üürile ega võtta üürile inimesi. Kes küll nii teevad mustalt ja salaja, lähevad ju riski peale välja, sest petsieid on palju.\nmiinused on tavaline 4. märts 2015 16:24\nistub sul nii lepinguga kui ilma lepinguta terve aasta, tarbib vett elektrit kütet, aknad lahti Sina maksad ja kohus ka ei aita sest kohtuveskid jahvatabad aastaid. Sellise krokudilli jaoks pole oluline kas on leping või mitte ta lihtsalt elab seal. Mitte ühtegi võimu pole olemaski et välja tõsta\nEt.. 4. märts 2015 12:37\n..tavainimene saaks ka ots otsaga elatud,tulebki midagi mustalt teha.Riik aina tõstab makse ja pensionärid peavad elama alla riigi miinimumpalka pensioniga.KAS POLE MITTE HÄBEMATUS?Maksavad oma piskust pensionist veel tulumaksu ja Toompea rahvas paisub,õitseb,sest nende palk taas suureneb+hüvitis samuti.\nno täitsa lõpp 4. märts 2015 11:54\njätke inimesed rahule,ikka täitsa ära keernd oma kassa täitmisega,ei tahaks teilt midagi aga jätke inimesed ja nende rahakott rahule!!!!!\nÜürnik 4. märts 2015 11:22\nHea, et ülikool siis pooleli jääb. Omanikud võtavad ikka oma osa,aga üür on sellevõrra krõbedam.\nREIN 4. märts 2015 11:17\nMis siin ikka teha , anda raha ametnikele . Probleem , Reaktsioon , Lahendus .\nys 4. märts 2015 11:17\nOn ju selge, et selle maksude osa maksavad kinni edaspidi kõrgemat üüri maksvad üürnikud, mitte korteri omanikud. Enne mingi järjekordse "avaliku joomise" seaduse tegemist tuleks ikka mõelda asi läbi. Muidu teeme seadusi ja kulutame riigi raha ja siis lõpetame neid ja jälle raha läheb. Kasu ei mingit.\njääb ainult TALLINN 4. märts 2015 11:14\nväikeleinnades majad lagunevad , mitte ükski üüritulu ei sa neis olla selline, millega maja isegi jooksvalt korras hoida, rääkimata mahukatest renoveerimistöödes. Üüürnik on siiski see,kes lihtsalt vähendab kinnisvara väärtust iga päevaga. Kui riik soovib et maa oleks varemetes, siis kontrollige, karistage omanikke nagu jõuate... See printsiip ju on juba 10 aastat et eesti inimestest tühjaks jookseks, nüüd siis veel ka see, et hooned laguneksid ja linnad kaoksid.\nхозяин 4. märts 2015 10:58\nKui keegi tahaks üürituru kontrolli alla võtta, siis on tegelikult väga lihtne. Esiteks kehtestada üürilepingutele notariaalse tõestamise nõue ja nii üürnike kaitseks nõuda üürilepingu tagastisraha hoiustamist notari deposiitarvel.\nIseenesest peaks üürilepingu notariaalsest vorminõudest piisama, mingi "üürilepingute register" ei anna kellelegi sisuliselt ju midagi.\nmida värki notaritele ka veel ??? 4. märts 2015 11:05\nsegi oled või, sa ikka tead missugused on notaritasud ? Lihtsam on nõue, et korteri väljaüürimise korral teatavad pooled sellest maksuametile nii ,nagu seda tehakse töölepingutega. Kui üürimine on juba põhitegevusena registreeritud maksuametis, siis seda bürokraatiat vaja pole kui aga üürimised toimuvad stiihiliselt lihtsalt vabade korterite olemasolu korral , peaks selle samastama töö- või töövõtulepingute registreemise nõuetega. Vist isegi mingi 3-10 päeva jooksul\nKalle 4. märts 2015 12:19\nInimene tuleb väikelinnast suurde linna tööle, et oma peret toita ja siis lisanduvad talle veel maksud _ notari tasu ja tulumaks, mis üürile andja peab maksma. Kõik see pannakse selle arvele, kes oma peret püüab aidata kuskil hääbuvas kolkas.\nmaksza 4. märts 2015 10:52\nKui korteriüüri pealt maksud maksta siis jääb üürileandja kõvasti miinusesse kuna ta on teinud kulutusi korteri remondiks ja seda kulu maha arvata ei saa. Ja seetõttu keegi ka ei deklareeri neid summasid. Ning kui liialt karmiks läheb, siis ei hakkagi keegi enam korterit välja üürima.\nEndal seisab suvila jõude, ka sama asi, kulusid maha arvutada ei saa ja seega pole mõtet üleüldse üürima hakata. Parem seisku niisama, tuleb odavam.\nkuidagi 4. märts 2015 11:10\nsaab kui oled fie või oü või mtü aga siis on kohustuslikud nagunii igakuised maksud, mis on 10 korda suuremad kui üüritulu. Palo mõte pole paha !\nMax 4. märts 2015 13:45\nHuvitav küll millised on need kohustuslikud igakuised maksud OÜ puhul? Ja veel 10 korda suuremad tulust või käibest?!\nlihtne vist 4. märts 2015 16:36\nhakkad sa jah ühe korteri väljaüürimiseks tervet oü- d moodustama ja igakuuliselt raamatupidajat palkama... ainuüksi raamatupidaja küsib rohkem kui üür\nainult kinnistusameti kaudu 4. märts 2015 10:46\nainult Kinnisturaamatust leiab sellised , kelle on enam kui 3 korterit ja ei deklareerigi nende üürimist ühegi moel. Neid tasub vaadata. Need, kes ühe-kahe korteri üüri"tulu" tõttu fied või oüd on.. on vast tõesti ülepea võlgades . Arvan et see siiski Tallina probleem ja mitte üüri- vaid renditulu on see, kus raha voolab . ÜÜnikud masavad enamus eesti piirkondades sümboolset tasu, mis üürniku 300 eur sissetuleku juures on suur raha, üürileandja ansa tuluna naeruväärselt väike summa. See on koht, kus iga üksikjuhtum on väga erinev. 20 korterit Tallinnas ilma ühegi maksuta on tulu , 20 korterit väikelinnas veel ametliku üürileandajana on rohkem kui peavalu.\nüürimine kontrolli alla 4. märts 2015 10:51\nsellist lolli sa ei leia, kes ühe toa või korteri üürimise tõttu enda fiena arvele võtab ja makse hakkab maksma . Siinkohal on Palo jutt õige, et mingi masuvabastus ühelt poolt aga karm karistus arvelevõtmatajätmise eest teiselt poolt parandaks olukorda\nMaksu- ja Tolliamet... 4. märts 2015 10:41\n...töötab usinalt! Ma sain tuludeklaratsiooni esitamise järgselt kirja, et nende andmetel olen saanud tulu korteri väljaüürimisest. Üürileppe sõlmisin tõesti eelmise aasta lõpus, aga see hakkas kehtima alles sellest aastast. Kust nad juba teavad???\narvata on 4. märts 2015 13:08\net mõni naaber, hea sõber või üürnik teatas:)\nKalle 4. märts 2015 10:36\nÜürimaksja peaks oma väljaminekud deklareerima!Vaat siis saaks ehk neid üürilweandjaid ohjeldada kõrgeks kruttivate üürihindadega.\njälle suurlinna probleem 4. märts 2015 10:47\ntallinnas, mitte mujal\noi taevas 4. märts 2015 10:29\nSee on ainult Tallinna probleem . Et isegi tulu on?!\nSEE 4. märts 2015 10:13\nKAEBAN ÜÜR ON VÄLJA!\nAlkašš 4. märts 2015 11:52\nPurjus oled või\nRita 4. märts 2015 09:58\nKinnisvarast näeb kohe, mitu korterit kellegi nimel on ja ainult ühes saab ta ise elada. On kohe selge, kus üürnikud ja aru nõuda. See pole ju raketiteadus. Ja üürikorterites ei ole tasu sugugi madal. Las deklareerivad ja riigile laekub tulu. Pooltes kortermajades suurem osa kortereid välja üüritud ja omanikud välismaal või eramutes.\n4. märts 2015 10:13\nMul on küll kolm korterit Eesti eri paigus ja usu või ei - täiesti ise elame kõigis kolmes! Tööga seoses ühes linnas, lapsed koolis teises linnas ja nädalavahetusel saame kõik kodulinnas kokku.\nOmanik 4. märts 2015 10:58\nMul on kaks korterit,suuremas elan üksi, väiksemas elab lapselaps,kellelt ma loomulikult ei võta sentigi,pigem maksan kinni suuremad kulutused,tema maksab vaid kütte,elektri ,vee ja jooksvad kulud. Hetkel ta töötab ja õpib,kui ülikool läbi,siis selgub, mis korterist saab,mul on vaja,et keegi oma lastest seal elaks ja kodu korras hoiaks. Väiksemad lapselepsed on veel oma vanemate hoole all, nende kodud ei ole Tallinnas. Ma hoian kortereid mõeldes oma lastelaste tulevikuvajadustele.\nema 4. märts 2015 13:15\nka minu nimel on mitu korterit, kus elavad mu lapsed. Olen süüdi?\nTALLINN VILJANDI TARTU PÄRNU 4. märts 2015 09:20\nkõik need linnad saavad üüritulu küsida kuna sel on tudengid. Mujal on üürisummad nii naeruväärselt väikesed et ei kata isegi igakuist kodurahu hinda. Kas keegi teist oleks nõus 50 eur eest kuus võitlema ööpäevaringselt joodikutega ja käima neil taga et kasvõi kommunaalide eest makstavat raha kätte saada. Paljud väikelinnad vaevlevad selle käes, et maksavad peale selle eest et keegigi korteris sees elaks ja aknaid sisse ei pekstaks\nerki. 4. märts 2015 07:50\nIgale üürnikule tuleb selgeks teha,et tuleb ühistu raamatupidamises registeerida .Ühistutes on ju teada, kes on omanik ,kes üürnik.\nlisaks kõigele 4. märts 2015 07:25\non need mustalt üürileandjad isekad ja ennast täis ka - vaata, mul rahapuudust pole.\nraha ringleb 4. märts 2015 08:43\nNende arvel väheneb toetusesetahtjate arv.\n4. märts 2015 10:16\nPaljud kinnisvaramaaklerid annavad ka ise mustalt üürile... vahendusraha kaob otse nende tasku, ei mingeid makse.\nSander 4. märts 2015 07:23\n"Mida teha musta üürituru lõpetamiseks?"-mida muud kui palgata tööle korralik kontrollide armee. Tulemuseks on üürihindade maksu suuruses tõus, pluss "asjaajamis kulud", sest üürile andja tahab saada oma kätte.\nebanormaalne 4. märts 2015 06:52\nMida peavad tegema madala sissetulekuga inimesed? Hakkama tänavatel elama? Selline süsteem ja lisakulud peaks nagunii katma üürnik.\narvaja 4. märts 2015 06:16\nAh siin mõeldakse veel selliste asjade üle! Mujal euroopas ei saagi korterit üürile anda, kui maksuametis kirja pandud pole. Kui avastatakse, et hiilid seadusest kõrvale, löövad trahvid su oimetuks.\nirw 4. märts 2015 10:38\nainus õige tähelepenek. Aga üürnik ongi õnnelikum kui üürileandaja pole kusagil arvel.. siis ei saa ka kohtu teel ( või ei peaks saama ) maksmata üüri nõuda\nkus see tulu? 4. märts 2015 06:16\nKorter on väikelinnas väljaüüritud, ise olen sunnitud elama Tallinnas ja siin korterit üürima. Seda sellepärast, et seal kohapeal ei ole tööd. Kõigepealt leidke võimalus kodukohas töö leida ja siis hakake üüritulu jagama. Selle üüri eest, mis sealt saan ei saa Tallinnas mitte kui midagi. Kui palju neid inimesi on, kes omale ostavad miljonilise korteri selleks, et see välja üürida?\nMann 4. märts 2015 05:50\nEga see poe mingi vaene Aafrika riik, kes sente loeb (kui loeb) :D\nKopp Ees 4. märts 2015 01:55\nTuttaval on 12 üürikorterit. Juba ligi 20 aastat paneb sell kogu tulu taskusse, riigile ei laeku rikkurilt sentigi. Mina, lollike, väikeettevõtja, maksan makse nii et silm punnis ja ealeski ei rikastu nii nagu üürimiljonärid. Rehvid on rikaste petiste elu väga siidiseks sillutanud. Tahtmine on lahkuda nii tolast riigist.\nlihtne lahendus 4. märts 2015 11:00\nvat nii, anonüümne vihje täpsemate aadresside või omaniku nimega ja oi ta saaab.. Vist veel ei ole kohustust lausa arvele võtta mingi fiena või oüna aga siis peab igalt üürisumma eurolt ka täisrauaga maksma . Lihtsam oleks kui riik nõuaks iga pinna väljaüürimisest kolme päeva jooksul informeerima analoogselt nagu töölepingutega inimese töölevõtmise korral ! Fie ja OÜ ei pea, aga niisama üürimise korral igal juhul.\nto Kopp Ees 4. märts 2015 17:45\naga palun-kes sul keelab, võta pangast laenu, osta ka 12 korterit, möbleeri ära, halda neid kortereid(kui peldik umbes või vett pole!),tee pärast iga üürniku lahkumist san.. remonti ja vaata, kas 20 aasta pärast oled omadega nulli jõudnud või ei! Huvitav, millega sa lollike väikeettevõtja ise tegeled?\nMark 4. märts 2015 01:46\nTeen ettepaneku kõik üürikorterid valgeks värvida\nNiisiis rahad tagasi. 4. märts 2015 00:59\nKuidas ma saaksin riigilt tagasi käibemaksu, kütuseaktsiisi, sotsiaalmaksu? Ma pole Eesti riigi käest mittemingisuguseid hüvesid saanud, olen ainult peale maksnud, mida teha, kellele kaevata, kas Euroopa Inimõiguste kohus aitaks?\nRiigile 3. märts 2015 23:56\nTeine võimalus on OÜ-tamine nagu seda teevad Urve Palo sugused. Toon näite. Korter maksab 80 000. Oü-taja küsib maksumuselt 13 333 euri endale tagasi. Lisaks küsitakse tagasi investeeritud mööbli jm km. Lisaks pannakse kulutesse igasugused maksud ja kindlustused ja oma kulu ja vahepealsed remondid. Pidevalt peab täitma deklaratsioone ja nuumama raamatupidajat. Ning lisaks on üüri hind uurijale kallim. Lõpetuseks on kaotajad kõik osapooled. Nii, et mõelge enne kui midagi teete!\nMaksuKaak 4. märts 2015 02:04\nMis summa see on 13 333 eurot, mida tagasi küsib? Kas riigil on mingid seadused veel, et makstakse korteri ostult mingi summa tagasi ja veel maksumaksja rahast?\nSoss-sepp 4. märts 2015 10:12\nAga siis ongi korteri üürimine Sinu majanduslik tegevus ja miks mitte OÜ moodustada. Ega üürnik Su korteris midagi tee - tema elab seal. Kõik hooldused, pisiremondid jmt on omaniku kulude ja kirjadega. Need kulud tuleb ju ka kuskile kanda enne tulusid deklareerides. Ei ole olemas ainult üüritulu, vaid ka üürikulu. Kujutle, et sulle satub üürnik, kes poole aastag su kinnisvara ära lagastab ning siis uttu tõmbab. Mille arvelt siis remont tehakse? Ikka saadud üüritulu arvelt. Aga kuludest ei soovita üürileandja puhul rääkida. Ikka vaid tuludest.\nTean vastust 3. märts 2015 23:53\nNimetada must üüriturg ümber valgeks üürituruks.\nRiigile 3. märts 2015 23:44\nKui osta ausalt normaalne uus korter ja maksta selle eest riigile km 20%, siis peaks olema üüritulu maksuvaba. Toon näite: korter maksab 80 000 euri pluss sisustus ca 10 000 (köögimööbel, tehnika, muu ninnunännu), siis saab sellise korteri välja üürida ca 350-400 euri eest. Korteri maksumus teenitakse tagasi alles ca 25 aasta pärast, selleks ajaks on mitmed üürnikud korteri täielikult lagastanud ja 25 aastat vana korteri algne väärtus kukkunud ca 50%. Seega maksuameti väide, et eraisikutest üürileandjad röövivad riiki on täiest absurdne. Tegelikult teevad need inimesed teene teistele, kel pole võimalik või vajadus omale korterit soetada!\nei jõua ära tänada 4. märts 2015 03:43\nno sinusugust heategijat ei jõua ju ära tänada. Sul on 25 aasta pärast väljamakstud kinnisvara, üürnikul aga kõrvale ei teki mitte midagi. Sina erastasid, ärastasid, tagastasid, või su vanemad( teatavasti palgast nagu korterid ei osteta). Muidu tekib küsimus, et miks üürnik pole suutnud korterit osta, lõpuks teeme ju kõik tööd.\nja kui ei meeldi, ega ei pea üüriteenust osutama ju. kas kuskil on nagu seadus, et peab?\n4. märts 2015 08:02\nVäga rumal ja lahmiv kommentaar, äärmiselt rumal.\nhmm 4. märts 2015 10:21\naga keegi ei sunni ju inimest ostma kortereid selleks, et neid välja üürida, osta nii palju kui endale elamiseks vaja ja pole mingit probleemi lagastavate üürnikega. :D\nnende, kel pole vajadust või võimalust omale korterit soetada, probleemi lahenduseks võiks eeskuju võta teistest Euroopa riikidest.\nsiiski 4. märts 2015 14:02\nma ise üürikat ei ole kunagi vajanud, orjan panka. aga ega ma päris pime ka pole - enamus üürikaid on siiski 80ndatest remondi ja mööbliga paneelikad, mida ei müüda maha, sest siis peaks tulumaksu maksma. majas, kus ma elan on üürikad probleemis, sest nende väljaüürijad ei huvitu üldse maja käekäigust, las minna\nMart 3. märts 2015 23:23\nKas veel ei ole sügaval käsi maksumaksja taskus.Üüri hinnad niigi kõrged , siis tõusevad veel.vaadake kuidas te otsite võimalusi kuidas kokku hoida ja makse koguda, aga kuidas luua uusi võimalusi ja tööd teha see on teile võõras teema.Eesti jookseb tühjaks siis on teil pee õhtal.\nKGB 3. märts 2015 23:07\nIkka kaebame, kaebame, kaebame.\nverovirasto 3. märts 2015 22:22\nEestis leiutatakse jalgratast nagu ikka, selle asemel, et vötta öppust nt. arenenud Skandinaaviamaadest.\njahahsoo 3. märts 2015 22:19\nTähendab et siis shariaadikohus?


Vol 2: Koordinatsioon ajusüsteemides | Teadvuse Suure Probleemi Lahendamine\nEsileht > ajuteadus\t> Vol 2: Koordinatsioon ajusüsteemides\nVol 2: Koordinatsioon ajusüsteemides\naugust 24, 2009 jaanaru\tLisa kommentaar Go to comments\nJätkub seeria „koordinatsioon ajus“, mis põhineb Frankfurdis toimunud Strüngmann foorumil. Tänaseks teemaks on grupi kolm poolt arutlusele võetud küsimus, kuidas dünaamiline koordinatsioon toimub ajusüsteemide tasemel – kuidas näiteks prefrontaalne ja visuaalne korteks koordineerivad tööd omavahel, et tekitada eesmärgipärast käitumist?\nSelline ajusüsteemide vahelise töö koordineerimine eeldab, et aju funktsionaalne arhitektuur on paindlik ja muutusevõimeline samal ajaskaalal, mis meie vaimne töötlus ja käitumine. Otse loomulikult pakuvad sellist võimalust just dünaamilised sünkroniseerimisprotsessid – nagu eelmises postituses väljendasin, võimaldab pelgalt neuronigruppide aktiivsuse omavahelise ajastuse muutmine tekitada erinevusi selles, millised neuronigrupid omavahel funktsionaalselt kokku käivad. (Kui populatsioon 1 ja 2 on omavahel sünkroonis, siis nad on funktsionaalselt koos; kui nad aga on täpselt samamoodi aktiivsed, kuid see aktiivsus ei ole sünkroonne, siis nad ei ole funktsionaalselt koos, vaid näiteks hoopis võistlevad omavahel.) Selline funktsionaalsete seoste tekitamine ja lõhkumine toimub ka erinevate ajusüsteemide vahel ning vastavaks mehhanismiks saab taaskord kenasti olla erinevate süsteemide aktiivsuse omavaheline ajastus (ehk sünkroniseerituse tase).\nÜks kena näide erinevate ajusüsteemide ajastuse funktsionaalsuse kohta tuleb tähelepanu-uuringutest. On teada, et otsmikusagar on üks nendest keskustest, mis kontrollib, millistele ruumipiirkondadele või objektidele tähelepanu juhitakse. Hiljuti näidati, et visuaalse tähelepanu korral koordineerivad otsmikusagara keskused visuaalse korteksi aktiivsust just läbi omavahelise sünkroonsuse – esiteks tekitatakse sünkroonsuse abil funktsionaalne seos otsmikusagara ja visuaalse korteksi vastavate piirkondade vahel; teiseks sünkroniseerib otsmikusagar visuaalse korteksi neuronid, võimaldades neil paremini vastu võtta vastavat sisendiformatsiooni; kolmandaks võimaldab piirkondade vaheline sünkronisatsioon töödeldud informatsiooni visuaalsest piirkonnast otsmikusagarasse edastada. (seda tööd kirjeldasime pikemalt siin – https://teadvus.wordpress.com/2009/05/30/tahelepanu-neuronaalsed-mehhanismid/).\nNiisiis, sünkronisatsioon ja võnkeprotsessid võimaldavad koordinatsiooni nii üksikneuronite, neuronipopulatsioonide kui ka ajusüsteemide tasandil. Üldistatult võib öelda, et kui kaks neuronigruppi A ja B saadavad sisendit samale järellülitatud neuronigrupile C, siis A ja B võistlevad grupi C väljundi domineerimise nimel: kui grupi A neuronid ja grupi B neuronid pole omavahel sünkroonis, siis C sünkroniseerub kas A’ga või B’ga, aga mitte mõlemaga korraga. Selles, kas C sünkroniseerub A’ga või B’ga väljendubki A ja B vahelise võistluse tulemus – grupp, mis sünkroniseerub C’ga, võidab ja saab C’le informatsiooni edastada, teine grupp jääb C poolt kuulmata (nö „winner takes all“ mehhanism ajus). Siiski on oluline märkida, et ehkki sünkoniseerimismehhanism võimaldab funktsionaalsete suhete tekkimist ja on nende signatuur ajus, ei selgita see mehhanism, kuidas ajus toimub valik – kas C sünkroniseerub A’ga või B’ga? Kui võtame eelmises lõigus toodud tähelepanu-näite, siis pole selge, kuidas ajus tekib otsus viia tähelepanu ühele või teisele ruumipiirkonnale. Esimese isiku perspektiivist on kõik väga lihtne: me teadvuslikult valime, millele me oma tähelepanu pöörame, kuid ajuteaduse seisukohast oleks huvitav teada, kuidas ajus tekib ja toimub iseorganiseerumisprotsess, mis kontrollib iseennast.\nLeiti, et ajaliste suhete kontrollimine on mõistlik mehhanism ajusüsteemide vahelise koordinatsiooni jaoks, kuid et selle paremaks mõistmiseks on tarvis teha veel palju teoreetilist ja eelkõige eksperimentaalset tööd. Nimelt on vastavate ideede kontrollimiseks tarvis läbi viia samaaegselt mõõtmisi tuhandetelt kui mitte rohkematelt närvirakkudelt. Teiseks puuduvad praegu lisaks tehnoloogiale ka selged ideed, kuidas näiteks 10 000 närviraku samaaegset aktiivsust korraga analüüsida ja statistiliselt hinnata. Kolmandaks on tõendusmaterjal sünkronisatsiooni ja võnkeprotsesside olulisuse kohta seni pigem korrelatiivne – kausaalsuse näitamiseks loodetakse eelkõige optogeneetiliste meetodite peale, mille abil on võimalik selektiivselt neuroneid aktiveerida ja vaigistada. Esimesed vastavad tulemused said see aasta publitseeritud ja olid väga paljutõotavad (kommenteerisime neid töid siin: https://teadvus.wordpress.com/2009/04/27/tulistab-ei-tulista-gammarutmide-mojutamine-valgussignaali-abil/).\nKa see grupp jõudis oma küsimustes teemani, mis on rohkem või vähem oluline püsiva teadvusmulje mõistmiseks. Nimelt leiti, et kui me oleme vastamisi stseeniga, kus on palju erinevaid objekte ja iskuid (mis on just see, mida me argipäevas näeme), siis objekti esimesel vaatlemisel ehk on tõepoolest tarvis, et tähelepanuline mehhanism sõlmiks sünkroniseerimise abil mingi vaadeldava objekti omadused üheks tervikuks, kuid pärast selle protsessi ühekordset toimimist peaks sellest seosest jääma mingi püsivam jälg (mistõttu see objekt saaks teadvuses edasi püsida ja mistõttu tähelepanu uuel viimisel sellele objektide sõlmimisprotsesse enam tarvis poleks). Ka see grupp jõudis järeldusele, et püsivam jälg võiks olla tõenäoliselt esindatud mitte niivõrd neuronite aktiivsuses, kuivõrd võrgustiku struktuuri dünaamilistes muutustes ja plastilisuses. Selle vaate kohaselt poleks representatsioonid ajus mitte närvirakkude aktiivsusvektorid, nagu tavaliselt eeldatakse, vaid pidevalt muutuvate ühendusmustrite dünaamilised graafid. Märgitakse ka, et kui selline mõtteviis on õige, siis ignoreerib neuroteadus praegu väga suurt osa aju masinavärgist, kuna ühenduste arv ajus on palju (ca 10 000 korda) suurem kui närvirakkude arv. Sellegi poolest võib sünkroonsus ja sünkroonne koordinatsioon olla tarvilik vastavate ühendusmustite tekkeks: objekti esmatöötlusel on tarvis tema tunnused omavahel funktsionaalselt siduda, kuid pärast seda võib tervik olla ajus esindatud teistmoodi, ühenduste mustrites. Nagu eelmise postituse kommentaarides mainiti, puudutab selline mõtteviis ühte teadvuseteaduse keskset probleemi: närvirakkude hüplikud ja diskreetsed aktsioonipotentsiaalid ei tundu kokku sobivat ajas järjepideva teadvusmuljega. Ehk aitavad foorumil kõlanud uued ideed tõepoolest (aastate pärast) paremini mõista ka teadvust?\nVõitlus teadvuse ümber Vol 1: Koordinatsioon neuronipopulatsioonides