Vaba Eesti Sõna - Eestlaste oma ajalugu\nEestlaste oma ajalugu\narheoloogiadoktor; SA Osiliana, Tallinna ülikool\nMarika Mägi. Foto: erakogu\n13. sajandi ajaloost arusaamine on keeruline ning Läti Henriku kroonikat tuleb lugeda kriitilise pilguga, väidab arheoloogiadoktor Marika Mägi Postimehes ilmunud essees.\nViimasel paaril kuul on noor ajaloolane Kristjan Oad tulnud lagedale tervelt kahe ajaleheartikliga (“Muistne vabadusvõitlus on müüt. Kust me teame, et sakslased vallutasid 13. sajandil Eesti?” EPL ja “Kas Muinas-Eesti valitsejad olid kristlased ja lõid oma münte? ERR, ilmunud ka VESis), mis on Eesti varasema ajaloo huviliste seas tekitanud täiemõõdulise tormi veeklaasis.\nVõin kohe öelda, et ka mina ei nõustu mitme oma juhendatava konkreetsema järeldusega ning võiks osutada ka mõningatele, vahel argumentatsiooni jaoks üsna olulistele puudujääkidele, näiteks mis puudutab Varbola linnuse funktsiooni või võrdlust teiste Läänemere maade linnustega.\nAga need on üksnes finessid, enamiku kritiseerijate jaoks näivad Kristjani probleemid paiknevat hoopis mujal.\nPiltlikult öeldes on uks, mille taga nii siinkirjutaja kui ka mitmed muud uurijad viimastel aastatel viisakalt koputanud, Kristjani poolt lihtsalt jalaga lahti löödud.\nMis asjast edasi saab, näitab aeg. Ehk ei olegi sissetungija nii hirmus, kui esmapilgul näib.\nKäsitlus 13. sajandi ristisõdadest ja Eesti liitumisest kristliku Euroopa kultuuriruumiga on üks meie rahvusliku eneseteadvuse alustalasid.\nÄrkamisajast saadik – ja mõnedel andmetel sajandeid varemgi – on protsessi kujutatud vägivaldsena, tollaseid eestlasi suurriikide dikteeritud ajaloo passiivsete ohvritena, 13. sajandi ühiskondlikku murrangut järsu ja kohalike rahvaste jaoks fataalsena.\nKuidas tajusid olukorda keskajal elanud eestlased ise, on aga tegelikult teadmata.\nEsivanemate maal korraldavad teise etnose esindajad ei meeldi kellelegi, nii et suurt keskaegsete eestlaste ja sakslaste-taanlaste vahelist sõprust on vast raske eeldada.\nSamas peaks välistama aga ka teise äärmuse, eestlaste pea täieliku allasurumise ja rahvastevahelise lepitamatu vaenu 13.–14. sajandil.\nEriti arheoloogilised uurimistööd viimastel aastakümnetel on näidanud, et situatsioon pidi olema hoopis komplitseeritum.\nEsimesed kirjapanijad ja mainekujundajad olid (balti)sakslased, kes opereerisid omas kultuuris ja omade arusaamade järgi.\nBaltisakslaste kirjutatud ajalugu sündis ajas, mil eri etnilise taustaga inimesi lahterdati «kultuuritaseme» järgi ning eestlased-lätlased kuulusid ilma lähemalt analüüsimatagi selle hierarhia alumistele pulkadele.\nViimastel aastakümnetel, kui ajaloouurimus muutub järjest globaalsemaks, on järjest enam hakanud kõlama üleskutsed postkoloniaalseks lähenemisviisiks.\nSelle lähenemisviisi kohaselt püütakse ajaloosündmusi vaadelda kohalike inimeste seisukohalt, püüdes võimaluse piires vältida kolonisaatorite poolt kaasa toodud eelarvamusi.\nSellele, miks postkoloniaalne lähenemisviis, olgu teadlikult või alateadlikult, pole ikka veel juurdunud Eesti ajalooteaduses, võib pakkuda mitmeid põhjusi.\nTõmmates paralleele maailma teiste aladega, on olulisemaks «süüdlaseks» tõenäoliselt rahvusromantiline periood ajaloouurimuses, mida varem koloniseeritud rahvaste puhul sageli peetakse omamoodi takistuseks postkoloniaalse, tõeliselt oma ajaloouurimuse väljakujundamisel.\nRahvusromantilise lähenemisviisi kohaselt võetakse varasemad, tegelikult koloniaalse taustaga seisukohad koos kõige nendega kaasnevate eelarvamustega üle uude rahvuslikku narratiivi, mida aga esitatakse nüüd kui oma rahva kangelaslikkuse näidet.\nEesti oludes sai eestlastekeskne rahvusromantiline ajalookäsitlus alguse juba 19. sajandi lõpus, seda viljeldi edukalt esimestel iseseisvusaastatel, hoiti alal läbi nõukogude perioodi ning tõsteti taas ausse 1990. aastate alguses.\nMis puutub 13. sajandi algul toimunud muistsesse vabadusvõitlusse, siis narratiiv jäi tegelikult kogu aeg samaks, lisandusid vaid laiendused stiilis «aga nad võitlesid vapralt».\nLäti Henriku kroonikas kirjeldatu on jätkuvalt ja hoolimata paljudest sellesuunalistest üleskutsetest kogu tõlgenduse alustala, mille puhul peetakse sobivaks vaielda ehk vaid nüansside üle, näiteks, kas kroonikas on mõnda tegelast nimetatud ühe või teise terminiga.\nAmetlikku ajalookäsitlusse pole peaaegu üldse jõudnud tegelikud kahtlused Henriku jutustustes valitud hoiakutest.\nOmetigi oli tegu siiski vaid ühe, kohalike rahvaste suhtes võrdlemisi vaenulikult meelestatud inimesega, tollal praegusest hoopis ebatolerantsema kiriku esindajaga, kelle lugu on pealegi jõudnud meieni läbi mitmete ümberkirjutuste.\nVõrdluseks võib näiteks püüda kujutada ette Teise maailmasõja kulgu Eesti alal, kui see põhineks vaid ühe Punaarmees võidelnud mehe mälestustel!\nNii kirjasõnavaeste sajandite kohta, nagu seda on 13. sajand, on teiseks ja järjest olulisemaks allikaks arheoloogia.\nViimasel kahel aastakümnel on järjest enam lisandunud materjali, mis kohe kuidagi olemasolevasse, baltisaksa uurijate joonistatud pilti ei sobitu.\nArvestatav hulk eestlaste linnuseid jätkas oma eksistentsi kogu 13. ja isegi veel 14. sajandi jooksul, nende kindlustisi ehitati tugevamaks ning nende leiuaines võib olla vägagi rikkalik.\nTerve hulk rikkalike panustega laibamatuseid vanade mõisate päris kõrval pärinevad ilmselt juba kristlikust ajast ning markeerivad eestlastest vasalle ja maaomanikke, kes maeti oma erakirikute kõrvale, nagu seda tehti sama perioodi Põhjamaades.\nEestipärased ehted ja muud esemed 13. sajandi linnades räägivad kohalike elanike rollist nende kujunemisel.\nSiinkirjutaja arvates peaks aeg olema praeguseks juba igati küps üleminekuks postkoloniaalsesse ajaloouurimise faasi.\nEt hoiduda rahvuslikesse liialdustesse sattumisest – olgu selleks siis peaaegu kohustuslikuks muutunud jutt eestlaste ühiskonna mahajäämusest või selle kaksikvennana eestlaste kujutamine vaat et maailma nabana –, ei jäägi muud üle, kui kogu senine Läti Henrikul põhinev narratiiv muistsest vabadusvõitlusest koost lahti võtta ja uuesti kokku panna.\nLähtudes eelkõige sellest, mida võisid tahta ja teha kohalikud elanikud, kuidas see sobitus üldisesse poliitilisse olukorda ning näeb välja võrdluses teiste maadega.\nSoovitavalt ilma eelarvamusteta, eriti selleta, mille kohaselt eestlaste ja lätlaste vallutamine 13. sajandil on käsitletav Euroopas pea ainulaadse näitena kohaliku ülikkonna täielikust kõrvaletõrjumisest.\nVarbola ja teadaolevalt mõned muudki eestlaste linnused näivad vallutuse järgselt mitte vaikselt hääbuvat, vaid pigem õitsele puhkevat. Varbola tugevad väravakindlustised, mis pildil, on rajatud üsna varsti peale ristisõdu. Leiuaines on samas läbinisti eestipärane ega osuta kuidagi, nagu oleks 13. saj. linnuses võinud tegevad olla sakslased või taanlased. Foto on tehtud väravakäigu väljakaevamise ja rekonstrueerimise ajal 1980. aastatel. Foto: Marika Mägi\nAga tagasi Läti Henriku juurde.\nJuba noore tüdrukuna Henriku kroonikat lugedes avastasin end ühtelugu imestavat selle üle, kuidas ikkagi sai sõda eestlastega venida pea kahe aastakümne pikkuseks, kui selle aja jooksul võitsid ristisõdijad kõik lahingud peale ühe.\nKui veidi järele mõelda, on kogu ristisõja kirjeldus täis küsimusi, alates sellest, kuidas ikkagi kohalike sõjameeste hulga kõrval väike võõramaalaste seltskond suutis end mõne aastakümne jooksul regiooni valitsevaks jõuks võidelda.\nPolnud ju ristisõdijate jõud sugugi nii ammendamatud, nagu meile omal ajal koolis õpetati.\nTavalise seletusena esitatud militaartehnoloogiline üleolek tundub arheoloogiliste teadmiste valguses samuti veidi üle pakutud, vähemalt jõudude tasakaalustamatust arvestades, pealegi nähtub ju ka kroonikast, et uue tehnoloogia võtsid kohalikud kiiresti samuti kasutusele.\nAksioom eestlaste ühiskondlikust mahajäämusest on seega teguriks ringargumentatsioonis, kus see ühelt poolt pakub selgituse vallutusele, teiselt poolt takistab vallutusest tingitud ajalookäsitlus tolleaegse kohaliku ühiskonna tõlgendamist naabermaadega sarnasena.\nSeletuse võib sageli leida teistest üht- või teistpidi sarnanevatest sündmustest mujal maailmas, mis paremini dokumenteeritud. Kohalike vastuoludel põhinev intriigitsemine ning liitlaste leidmine on vallutuse puhul klassika ja oli tõenäoliselt omal kohal ka Liivimaa ristisõjas.\nMeenutagem kasvõi viikingiaegset Inglismaad, kus kohalikud kuningad palusid viikingiarmeesid üksteise järel oma teenistusse, et naaberkuningriiki vallutama minna.\nSealgi viis asi peaaegu terve maa ülevõtmiseni, mida lõpuks vaevu suudeti vältida.\nEesti ja Läti killustunud maakondadel ja nende eri huvidega juhtidel kokkuvõttes nii hästi ei läinud.\nKa võimuiha ei olnud meie esivanematele kindlasti võõras.\nNagu Oad oma artiklis rõhutas, võis olukord, kus ristiusku astumine kindlustanuks sõjalise toetuse, olla ahvatlev eelkõige seniores’tele, kes sõltusid oma nõuandvatest kogudest, nägid aga naaberrahvaste peal, kuidas kristlikud ülikud valitsesid hoopis autonoomsemalt.\nKohaliku võimu kinnistamine välismaistele sõjameestele tuginedes on ju samuti klassika. Kui ükskord saadi aru, et võim tervikuna libiseb võõramaalastest ülikute kätte, oli juba hilja midagi muuta.\nArvestades arheoloogilist materjali näib siiski, et vähemalt osa võimu püsis kohalikku päritolu ülikute käes veel mitmeid põlvkondi peale ristiusustamist.\nMilliseid isiklikke võitlusi selle nimel võideti või kaotati, me ei tea.\nAllikad 13.–14. sajandi kohta on napid, arheoloogiline ja kirjalik aines sageli ei kattu.\n13. sajandil püsinud suurtest eestlaste linnustest dokumentides või kroonikates üldjuhul juttu ei ole, samas olemas need ju vaieldamatult olid.\nOletus, et mõnda neist võidi kujutada ka kohalikel müntidel, ei peaks seetõttu tekitama suurt imestust, isegi kui see ehk tõeseks ei osutu.\nIlma koloniaalse ajalookäsitluse ja eestlaste alavääristamiseta oleks ju esimene loogiline oletus kohaliku münditüübi kohta kohalik päritolu, alles seejärel kaalutaks muid, võõramaiseid mündilööjaid.\nEesti ajaloouurimuse praeguse seisu on võtnud tabavalt kokku Mart Kuldkepp, kelle sõnul iseloomustab nõukogude ajalooteaduse surve alt vabanemisele järgnevat perioodi «vaikne ja rahulik erialasisene areng, mille tagajärjeks on olnud järjest süvenev lõhe rahvusvahelistuvate-professionaliseeruvate ajaloolaste ning 1990. aastatesse pidama jäänud populaarse ajalooteadvuse vahel, mis kangekaelselt keeldub oma anakronistlikke seisukohti revideerimast».\nTegelikult on vastuolud ka professionaalsete ajaloolaste endi ridades ning rahvusvahelistumist võib mõista üsna erinevalt.\nSeda enam peaks olema tervitatavad uudsed tõlgendused, isegi kui need esmapilgul tunduvad ammu kinnistunud rahvusliku narratiivi suhtes vägivaldseina.\nEestlaste endi keskse ajaloo tõlgendamiseks peaks ütlema lahti suuresti eelarvamuslikust veendumusest, mille kohaselt 13. sajandi alguse eestlaste ühiskond oli ümbritsevate aladega võrreldes kuidagi eriti maha jäänud.\nIgal juhul tuleks sellist arvamust tõestada argumentidega akadeemilises diskussioonis, mitte lähtuda vanast väljakujunenud veendumusest, milles nagu ei olekski sobiv kahelda.


Nagu te teate, enne ravi alustamist ja määrata taktika ravi, arst määrab kohustusliku kontrolli. Reguleerimisala uuring on otseselt seotud väidetava diagnoosi. Ei ole erandiks ning erinevate haiguste emakakaela. Väga sageli, kui see tuvastab emakakaela patoloogia nimetab teda biopsia. Protseduur ise on peaaegu valutu ning ei ole erilisi raskusi. Kuid mõningatel juhtudel, emakakaela- bioptaadid samuti ajal teiste meditsiiniliste protseduuride on võimalikud komplikatsioonid. Üks neist on veritsuste esinemisel pärast biopsiat emakakaela.\nOn biopsia emakakaelalt\nBiopsia emakakaela on invasiivsete protseduuride, mille jooksul emakakaela võetud histoloogiliseks uuringuks osa. See protseduur on väga tõhus diagnoosi emakakaela haiguste ja positiivseid tulemusi saavutada 95 protsenti. Biopsia emakakaela toimub rangelt ütlusi. Nende hulka kuuluvad: ebasoodsad tsütoloogia mustamine emakakaela Emakakaelakanalist - tee, mida läbib iga inimene Kahtlus patoloogiast vastavalt Kolposkoopiline uuringud (ka põhjalikku emakakaelalt eriline võimendavate ravimi funktsionaalsed katsed), samuti juuresolekul ebamääraste märke papillomovirusnoy infektsioon (üks teguritest arengus emakakaelavähi).\nBiopsia emakakaela toimub ainult pärast põhjalikku uurimist (kolposkoopia, tunnuste puudumine põletik määrdub ja VAAGNAELUNDITE) ja selle puudumisel verejooks. Et vältida võimalikku manipuleerimist verejooksu peab toimuma esimese etapi menstruatsioonitsükli 3-5 päeva pärast menstruatsiooni. Sõltuvalt proovi kogust tagasi paisata hariliku biopsiaga (loop või skalpelli lõigatakse väike), emakakaela biopsia (emakakaela abrasioon) ja koonus biopsia emakakaela ajal tema ulatuslike kahjustuste (emakakaela ekstsisioon kohas ringi).\nVerejooks pärast biopsiat\nTavaliselt pärast seda arsti manipuleerimise naine märgib välimus väike näriv valu kõhu Kõhuvalu: kui häirekella? ja määrimine. Määrimine tavaliselt kerged või mõõdukad ning peaaegu ei häiri patsienti. Normaalne verejooks Määrimine - see on oluline, et välistada patoloogia On 9:55 päeva. Kui verejooks on pikem, või omandab suuri iseloomu, räägi sellist tüsistus biopsia on verejooks. Sageli verejooks naine taustal märgib tugev valu kõhus, tõstes temperatuuri 38C ja lõhn eritised ise. Need märgid näitavad ühinemist nakkuse ja vajab kohest ravi arsti juurde.\nPõhjused, mis viivad arengut raske verejooks, on väga erinevad. Esiteks esinemise verejooksu pärast biopsiat emakakaela süüdi naine. Õhuta kaasa aidata patsientide mittevastavuse arsti soovitusi: jätkus suguakti, rasket (rohkem kui kolm kilogrammi), raske teostada, supelda ja sauna või vanni Saun ja tervis: kasu ja kahju vann menetlused , Douching kehtestamine tupe Ravimküünalde. Samuti on võimalik verejooksu tõttu veresoonte kahjustusi emakakaela (pärast pikendatud biopsia - konisatsiooni, emakakaela juuresolekul emakakaelavähi või pärast diatermokoagulyatsionnoy biopsia). Lisaks arengu verejooks pärast biopsiat emakakaela on süüdi iatrogeensete tegur (ettevõtte manipuleerimise kohta tausta põletik või ilma tampoonid, menetluses viivitusi, näiteks teise perioodi menstruaaltsükli kui naine rohkem altid veritsus).\nTeine põhjus verejooks pärast biopsiat peetakse unrevealed patsiendi haiguse, eriti rikkumine vere hüübimise süsteemi. Ka veritsuse tekkimist, mõned ravimid on süüdi, et võtab naise (muud antikoagulandid).\nLaste naistearst: miks seda vaja on?\nTundub, et mida lapsed günekoloog? Tundub olevat vajalik, ja vägagi. Peamine eesmärk on vältida lapse günekoloog võimalik günekoloogiliste probleemidega, mis võivad takistada normaalset reproduktiivse funktsiooni naised. See lastel günekoloog valmistab keha tüdruk nii et ta võiks tulevikus emaks.\nMis ravib haigusi lastel günekoloog\nLaste günekoloog on rohkem ennetamise kui ravi. Ta õpetab ema ja noorema tüdruku korralikult hoolitseda nende eest. Rikkumise eest isikliku hügieeni viib põletikuliste haiguste, mis võib kesta aastaid ja lõpuks, põhjustada viljatust.\nSuguelundite limaskesta tüdrukud on väga tundlikud, ja seda on lihtne teha infektsiooni, erinevalt limaskesta täiskasvanud naistel, mis on mõjul naissuguhormoonide talub infektsioon. Ravi selliste infektsioonide (vaginiit) - see on ka ülesanne günekoloog.\nSuur osa laste günekoloog - hormonaalsed häired Hormonaalsed häired - ülepakkumise ja vähene võrdselt ohtlikud . Nad võivad esineda lastel varasest east alates, et on, sest vastsündinu perioodi. Vahetult pärast sünnitust laps võib tulla hormonaalse kriisi põhjustatud hormoonide sisenemist keha rinnapiima. Selle tulemusena on kriisi ajal vastsündinud tüdruk võib kasvada rinnad ja häbe ilmub menstrualnopodobnye valikut. Kõik see võib hirmutada surma ema ja lapse günekoloog ülesanne on eemaldada need hirmud ja õpetada naise lapse eest hoolitsemiseks.\nErilist tähelepanu on teismeliste lastega günekoloog. At vanus 11-15 aastat Keha tüdruk mõjul hormoonid tekivad revolutsioonilised muutused - muuta selle välimust, jaotus nahaaluse rasvkoe kasvavad rinnad, keha karvad algab ema tüüpi. Ja mis kõige tähtsam - selles vanuses menstruaaltsükli moodustumiseni. Kui see on moodustatud korrektselt, õigeaegselt ravi alustamist on peaaegu alati võimalik seda tagasi saada. Kui sa ei maksa tähelepanu menstruatsioonihäired (tema hilja välimus, ebaregulaarne, valus), siis võib see viia püsiva viljatus.\nÜlesanne laste günekoloogi töötavad teismeliste tüdrukute on ka õpetada neid reegleid seksuaalsust. See lastel günekoloog õpetada tüdruk kuidas vältida soovimatuid rasedusi ning kaitsta ennast sugulisel teel levivate infektsioonide poolt. Varajane abort ja sugulisel teel levivate infektsioonide (STLI-sid) tihti kaasa teket viljatust ja tüsistusi järgnevate raseduste ja sündide.\nMõnikord suguhaigusi edastatakse vanemate ja teiste sugulaste lapse läbi iga päev, ja vanemad ei mõista sageli, et laps on haige, siis viib kroonilise pikaleveninud käigus haigused nagu klamüüdia Chlamydia - peaaegu Piibli haigus , Ureaplasmosis Ureaplasmosis - põletik urogenitaalsüsteemi .\nKui tüdrukud on näidata lastele günekoloog\nEsmakordselt laste günekoloogi otsin beebi haiglasse, et selgitada anomaaliaid suguelundid. Seal on kaks kohustuslikku vanuses laste günekoloogi kontroll: enne kooli astumist (kuus kuni seitse aastat) ja enne puberteedi algust Puberteet laps - etappidel keeruline tee (11-12 aastat). Mõlemad vanuserühmades on oluline, et laps: seitse aastat vana tüdruk peab olema väga head teadmised hügieeninõuetele, hoolitseda enda oma, ja kaksteist aastat tüdrukutel algab esimene periood ja nad peaksid teadma, kuidas õigesti voolab menstruaaltsükli ja mingil rikkumisi tuleb käsitleda et laste günekoloog.\nKuna Neljateistkümneaastaselt tüdrukud soovitatav igal külastada laste günekoloogi üksi või koos vanematega. Muidugi, lapsed vaja minna günekoloogi mitte ainult planeerimise või mis tahes kaebusi. Laste naistearst seletada ning ema ja lapse kõiki varja probleeme, vastata küsimustele, õpetada, kuidas tegutseda juhul.\nPediaatrilise günekoloog erineb täiskasvanu\nStruktuur ja funktsioon suguelundid täiskasvanud naised ja tüdrukud on erinevad, et mõista eripära laste haigused, naistearst peab saama eriväljaõppe. Laste günekoloog ja naistearst - erineva eriala.\nPaljud günekoloogiliste haiguste lastel tekkimist ilmnes kustutatakse ilma väljendunud ilminguid iseloomulik täiskasvanutele. Seepärast on need raske tuvastada, mis võib viia tekkimist kroonilised haigused. See erikoolituse võimaldab teil pole juba selliseid haigusi ja ravida neid aeg.\nEriti laste günekoloogia on asjaolu, et tüdruk on peaaegu alati peidus midagi või ei öelnud, ja see "miski" on vajalik, et proovida tuvastada õige paludes teda juhtiv küsimusi, sest muidu võib jääda tõesti raske haigus, nagu kasvaja.\nLaste günekoloog - spetsialist, kes peab tundma mitte ainult günekoloogia ja pediaatria, samuti põhitõdesid laste psühholoogia.


Bombardier müüb regionaallennukite äri Mitsubishile - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nBombardier müüb regionaallennukite äri Mitsubishile\nBombardier CRJ700 õhku tõusmine Tallinna Lennujaamast.\nKanada lennuki- ja rongitootja Bombardier teatas , et müüb kahjumis regionaallennukite tootmise 550 miljoni dollari eest Jaapani Mitsubishi Heavy Industries Ltd-le (MHI), vahendas Reuters.\nTehing peaks viidama lõpule järgmise aasta esimesel poolel, misjärel Montrealis asuv Bombardier keskendub kasumlikule ärilennukite ja reisirongide tootmisele.\nKokkuleppe kohaselt võtab Jaapani firma üle 200 miljoni dollari väärtuses kohustusi, kuid saab vastu Bombardieri 180 miljoni dollari suuruse huvi finantseerida õhusõidukite liisingut.\nMitsubishi Heavy aktsiad langesid Aasia turgudel 1,5%, samal ajal kui turg üldiselt langes 0,5%.\nIntervjuus ütles Bombardieri tegevjuht Alain Bellemare, et tehinguga teenitavat tulu kasutatakse ettevõtte võla vähendamiseks. "Ma ei kavatse matemaatikat teha, aga see on selgelt mängu plaan," ütles Bellemare.\nKanada innovatsiooniministri Navdeep Bainsi pressiesindaja Jean-Luc Ferland ütles, et lepingu üksikasjad vaadatakse üle, et veenduda selle kasulikkuses kanadalastele.\nBombardier jätkab oma piirkondlike regionaallennukite (CRJ) kokkupanekut, kuid lõpetab õhusõiduki tegemise 2020. aasta teisel poolel pärast seda, kui on lõpetanud 42 tellimuse täitmise.\nCRJ kasumlik järelturu müük, inseneriteadmised ja tehnika hoolduskeskused Ameerika Ühendriikides oleks kasulik kaup Mitsubishile, mis püüab arendada oma regionaallennuki projekti MRJ, mis nimetati ümber SpaceJetiks.\nSamas pole näha suurt sünergiat Mitsubishi ja CRJ-seeria lennukite koostetehasega, mille ligi 400 töötajat Montreali piirkonnas peavad leidma uued töökohad. Bombardieri tootmistöölised võivad loota tööle Airbusi tehases, kes vajab inimesi A220 tootmisel, mille ettevõte eelmisel aastal Bombardierilt omandas.


Saksamaal toimub esmakordselt suur määrdeõlide konverents OilDoc | ADDINOL\nSaksamaal toimub esmakordselt suur määrdeõlide konverents OilDoc\n1. kuni 3. veebruarini 2011 toimub Saksamaal Müncheni lähedal Rosenheimis esmakordselt mahukas rahvusvaheline määrdeõlide-, tehnohoolduse- ja triboloogiaalane konverents-mess OilDoc 2011. Tegemist on selle valdkonna ühe olulisema sündmusega, kuhu oodatakse osalejaid tervest maailmast. Konverentsi raames peetakse ligi 90 ettekannet. Addinol MM OÜ Saksa emaettevõte esineb konverentsil kahe põhjaliku ettekandega ja on esindatud messil oma uudistoodetega.\nOilDoc 2011 konverents on kohtumispaik eelkõige kogemustega inseneridele, määrdeainete ekspertidele ning samuti juhtivatele teadus- ja arendusspetsialistidele, kuid sinna on oodata ka palju kõrgelt hinnatud ja tunnustatud teadlasi.\nTegemist on ainulaadse sündmusega, kus ettevõttel on suurepärased võimalused tutvuda kõige uuemate teadusuuringute tulemuste ja praktiliste meetoditega määrdeainete vallas. Samuti on OilDoc parim koht, kus vahetatakse omavahelist infot ja kogemusi.\nOilDoc konverentsi asutaja ja ärijuht Peter Weismann lausub: „See üritus on meile suur väljakutse, millega loome lõpuks ometi uue platvormi Euroopa südames teemadele määrimine, tehnohooldus ja triboloogia, mis on mõeldud tunnustatud teadlastele ja kogenud praktikutele üheaegselt.“\n3-päevane mahukas sündmus pakub osalejatele kõrgekvaliteedilist programmi, mille raames peetakse ligi 90 sisukat ettekannet maailma juhtivate spetsialistide poolt. Töös on pidevalt kolm loengusaali, külastaja saab valida teemade vahel, mis talle kõige rohkem huvi pakuvad.\nOilDoc konverentsi peamised teemakäsitlused on:\nteaduse uusimad saavutused,\nrakendustehnika ehk kuidas tulevad praktika väljakutsetega toime tehnohooldus- ja määrdeaineeksperdid,\ninnovaatiline ja mitmekülgne määrdemajandus ehk kuidas ideaalse määrdemajandusega kulusid vähendada ja tootmiskindlust suurendada.\nAddinol Lube Oil GmbH-st esinevad ettekannetega Addinoli teadus- ja arendusosakonna juhataja Jürgen Deckert teemal „Õlianalüüsid õlivahetusintervallide optimeerimiseks biogaasimootorites“ ning tööstusmäärdeainete tootejuht Mayka Nehrkorn teemal „Baasõlide keemilised ja füüsikalised parameetrid ning nende mõju tööstus- ja mootorsõidukite määrdeainetele“.\nKonverentsiga samal ajal toimub keskuse suursugustes ruumides tõeliselt mahukas mess, kus rahvusvahelised ettevõtted tutvustavad oma uusimaid tooteid, nagu nt lisandeid, määrdeaineid, määrimisseadmeid, filtertehnikat, andureid, keskmäärdesüsteeme, õlide ja/või masinate puhastusteenust, seisundiseire abivahendeid, spetsiaalset tarkvara, laboritehnikat ja palju muud.\nOilDoc konverents ja mess toimub esimest korda 2011. aasta veebruaris ning seejärel iga kahe aasta tagant.\nOilDoc konverentsi ja messi asutaja ning korraldaja on OilDoc GmbH. Ettevõtte taga on kaks äärmiselt kogenud Oelchecki inseneri Peter Weismann ja Rüdiger Krethe\nTeemaga saab lähemalt tutvuda www.oildoc.de


Meik up // Kulmud | In love in Ljubljana\nMeik up // Kulmud\nMa olen värvinud oma kulme nii kaua kui ma mäletan, et alustasin meikimisega. Ja nagu esimesest pildist näha, on mulle seda väga vaja. Minu loomulikud kulmud on heledad, hõredad ja väga ebamäärase kujuga. Jääb mulje nagu ma oleks kergelt haige, kui kulmudele pole värvi kantud. :D\nNägin blogidest ja vlogidest esimest korda, et kulme saab värvida ka pintsliga. Ning selleks võib kasutada spetsiaalset kulmuvärvi, kuid asja ajab ära ka õiges toonis matt lauvärv. Esimest korda proovides ei jätnud mulle pintsliga meetod eriti muljet ja kasutasin oma lemmikut kulmupliiatsit edasi. Kuid vaadates, kui vingelt teeb blogija Liina kulmi pintsliga, proovisin uuesti ja asi sai rohkem käppa. Eriti meeldib mulle see, et kulmud jäävad loomulikumalt, kui pliiatsiga.\nTäna näitangi teile, kuidas ma näen välja värvimata kulmudega, pintsliga värvitud kulmudega ja viimasena tuleb pliiatsiga tehtud kulmud. Mainin, et iga päev on mu kulmud erinevad - ma pole leidnud seda päris minu kuju ning seetõttu katsetan erineva tugevuse ja kujuga. Piltidel tundub mu üks kulm tugevam, kuna tark mina otsustas teha pilte nii, et istusin ühe küljega akna poole.\nE.l.f. Studio Eyebrow Kit / Ash\nArt Deco kulmupliiats nr 6\nsuvaline tumepruun matt lauvärv\nKui ma ise ennast piltidel vaatan, siis valin parimaks kulmupintsliga tehtud. Kuid näiteks õhtul välja minnes kasutaksin kindlasti kulmupliiatsit, sest see on tugevam. Ahjaa, lisasin kulmu alla ka concealer'it, et kulm tunduks veelgi rohkem piiritletud. Kadestan oma poisssõpra, kel on tumedad juuksed ja kulmud ja kui minul oleksid tema kulmud, siis piisaks ainult nende piiramisest. :D\nKuidas värvite teie oma kulmi ja milline pilt on teie lemmik?\n8 Responses to “Meik up // Kulmud”\nKairi Jõemaa Feb 2, 2014, 12:56:00 PM\nMulle meeldivad Sinu piltidel kõige rohkem pintsliga tehtud kulmud, ilusad loomulikud.\nIse olen hädas just sellega, et nad on mul nii tumedad, paksud ja kasvavad nii kiiresti, et kui käin neid piiramas kosmeetiku juures siis paari päeva pärast pean juba mõningaid tumedaid karvu välja kitkuma ise ja need kasvavad mul igal pool, kui ma laseks neil loomulikult kasvada oleks nende laiuseks vist vähemalt poolteist sentimeetit ja oleks nina peal koos :D\nJaanika L Feb 2, 2014, 1:09:00 PM\nMa arvan, et sa oled umbes 10% õnnelike inimeste seas Eestis, kellel on korralikud kulmud. Ülejäänud 90% on samasugused kartulikoored nagu minagi. :D\nKlaarika Salus Feb 2, 2014, 1:56:00 PM\nMulle meeldib ka pintsliga tehtud kulmud :)\nIse olen juba mitu aastat kimpus olnud oma kulmudega, kuna kulmukarvad hoiavad alla ja ega vahad ka naljalt neid korrale ei kutsu :(\nMina kadestan ka samuti oma poisssõbra kulme, sest neil on nii hea kuju ja mõnusalt tumedad :P\nJaanika L Feb 2, 2014, 5:02:00 PM\nMnjaa, mul on ka see sama probleem. Isegi see vahasem Elfi kulmuvärv ei aita. Ega muud polegi, kui päeva jooksul lükkan sõrmega mõned väga lontis püsti jälle. :D\nLiiina Feb 2, 2014, 3:06:00 PM\nMinule meeldivad ka kõige rohkem pintsliga tehtud kulnud Sinu piltidel, tunduvad väga ilusad ja samas loomulikud :) Mul endal on samasugused kulmud, suhteliselt hõredad ning kõvasti heledamad minu juuksevärvist. Salongis värvimisest loobusin ammu, sest mulle tundus alati, et mulle maalitakse mingid tumedad Brezhnevi kulmud, hihi. No nii harjumatu oli lihtsalt ennast vaadata pärast peeglist. Ma pole leidnud kõige ideaalsemat viisi oma kulme värvida, kuid hetkel ajab asja ära kulmupliiats+Lumene pruun kulmuvaha, kõige kiirem ja lihtsam viis :) Oman ka Oriflame kulmupuudri kit'i kuid sellega vajab käsi veel harjutamist :)\nKadestan meeletult oma õde, kellel on loomulikult pikad paksud pruunid juuksed ning nagu sellest veel vähe oleks, on tal ka klaar näonahk ning ilusad tumedad ja loomulikult piiritletud kulmud :)) Kuidas neid geene küll jaotati, ma ei mõista :)\nJaanika L Feb 2, 2014, 5:09:00 PM\nRääkides salongites tehtud kulmudest, siis ma olen ikka väga õudukaid kulme näinud. Ma ei tea miks lasevad inimesed endale nii jubedalt ebaloomulikud kulmud teha? Arusaadavalt kui kulmud on värvitud, siis saad ikka aru, et pole loomulik, kuid hästi tehes on väga ilus. Ja siis tuleb mingi piraadi memm, kulmud pea musta värvi ja tavaliselt kas liiga peenikesed või liiga paksud. Ma olen käinud salongis värvimad paar korda ja alati värviti nii, et midagi polnud aru saada, ei saanud isegi piraadikulme, arrrrr! :D\nGeenidega on jah jama lugu.. Minu isa on tume ja pruunide silmadega ja mina olen nagu surev luik. Ei oska need õiged geenid välja tulla. )\nAnonymous Feb 2, 2014, 4:49:00 PM\nMul on müüja ja jumestajad kiitnud, et on loomulikud ilusad kulmud, aga mina nii ei arva ja olen nendega alati kimpus. On küll tumedad, mis on hea, aga nad on täiesti erineva kujuga ja ma suudan väga harva nad teha ühtemoodi. Olen katsetanud erinevaid kulmukujusi. Tellisin endale Oriflame kulmupaletti ja ostsin pintsli ja sellega on väga mugav teha ja kohe palju parem jääb ka piltidel, aga vajab palju harjutamist. Blogijal Miss Liinal on nii ilusad kulmud ja nägin ka ükspäev tema videot kuidas ta toonitab pintsliga, ja nii on mugav ja tulemus on hea.\nMulle meeldivad su piltidest viimane pilt. :)\nJaanika L Feb 2, 2014, 5:13:00 PM\nMa usun, et sul on tegelikult väga ilusad kulmud. :) Mõnikord võtab lihtsalt väga palju aega, et ennast hästi tundma õppida - kuid pildi peal on sul tõesti kaunid kulmud, nii et pead ikka teisi uskuma! ;)


ETIS - Jääda pensionile, töötada edasi? Soovid ja plaanid\nJääda pensionile, töötada edasi? Soovid ja plaanid\nUnt, Marge; Lindemann, Kristina; Täht, Kadri\nETF9036 "Töötamise jätkamist ja lõpetamist mõjutavad tegurid hiliskarjääris Eestis võrdlevas perspektiivis (1.01.2012−31.12.2015)", Marge Unt, Tallinna Ülikool, Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituut.


Justine Damondi lugu meenutades: valge naise tapmine mustanahalise politseiniku poolt ei vallandanud rüüstamisi - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Justine Damondi lugu meenutades: valge naise tapmine mustanahalise politseiniku poolt ei vallandanud rüüstamisi\nJustine Damondi lugu meenutades: valge naise tapmine mustanahalise politseiniku poolt ei vallandanud rüüstamisi\nNeed inimesed leinasid, mitte ei märatsenud.\nAmeerika Ühendriikides praegu toimuvate mässud taustal tasuks meenutada ka juhtumit, kus mustanahaline politseinik laskis maha valge Austraaliast pärit naise. Minnesota politseinik Mohamed Noor tulistas Justine Ruszczyk Damondit, kui too lähenes Noori politseiautole, et raporteerida võimalikust vägistamisest.\nJustine oli 15. juulil 2017 õhtul üksi kodus, kui kuulis tänavalt naise appihüüet. Ta helistas hädaabinumbril 911 ja kui Noor ning tema paariline ohvitser Matthew Harrity kohale jõudsid, lähenes Justine pimedal tänaval politseiautole paljajalu ja pidžaamas. Kui ta juhiaknani jõudis kohutas ta oma ilmumisega politseinikke. Noor tulistas läbi akna naise poole ja kuul tabas naist surmavalt kõhtu. Noor on oma tegu kahetsenud ja põhjendanud seda politseinike vastu suunatud vägivalla ja varitsemistega, mis on muutnud politseinikud eriti ettevaatlikuks.\nNoor mõisteti kolmanda astme mõrva eest 12,5 aastaks vangi, kuid ta on otsuse edasikaevanud.\nNoor on esimene Minnesota politseinik, kes töökohustuste ajal tulistamises süüdi on mõistetud. Mõned Somaalia-Ameerika kogukonna liikmed (ka Noor on päritolult somaallane) on väitnud, et mustanahalist politseinikku koheldakse valge tapmise eest teisiti, kui valget politseinikku mustanahalise tapmise eest. Kohtumaja ees meelt avaldades kandsid nad plakateid kirjaga: „NOOR: identiteedipoliitika ohver“ ja „Ei topeltstandarditele“.\nEi meenu siiski, et Justine Ruszczyk Damondi tapmisele oleksid järgnenud üle-Ameerikalised mässud ja rüüstamised. Seega, võib praegu toimuva taustal vaid nõustuda – ei topeltstandarditele!\nAllikad: BBC, The Canberra Times\nTeemad: Justine Damond kuum\n3 commentsOn Justine Damondi lugu meenutades: valge naise tapmine mustanahalise politseiniku poolt ei vallandanud rüüstamisi\nSiin on sulle natuke statistikat Troll: https://www.upload.ee/image/11829120/BLM.jpg\nVahe on tohutu, kas ajukääbikust ahv aafrika juurdega või valge homo sapiens. Nüüd olen muidugi rassist, ok, ju siis olen, võin veel ka russofoob olla.\nOh jeerum, “aga siis kui” elik “whataboutism”. Te pole asja tuumast aru saanud, veel vähem viitsite te uurida, mis taust reaalselt on.\nUSAs politsei tapetutest umbes 70% on mustad, kellest umbes kolmandik on relvastamata. Te toote ühe valge inimese keissi välja + see laskja on süüdi mõistetud. Äkki toote veel 10 keissi välja? See ühe keissi välja toomine, ei näita süstemaatilisust ega mustrit, mis võiks olla. Sürr leht olete, ma ei tea, miks ma siin käin, aga noh, hea on vaadata, kuidas küünilised ja kitsa silmaringiga inimesed omast arust “ajakirjandust” teevad 🙂


Miks toimub ajus hemorraagia: tagajärgede ravi ja ennetamine - Stroke June\nVeebikonsultatsioon haiguse "Aju hemorraagia" kohta. Esitage tasuta küsimus spetsialistidele: neuroloog.\nLekkinud veri täidab selle organi kudesid eraldavaid õõnsusi, mille tagajärjel moodustub hematoom, mis neid pigistab ja takistab toitainete ja hapniku voolavust. See on tulvil peaaju tursest, kahjustatud motoorsetest, nägemis- ja kõnefunktsioonidest..\nMeditsiini valdkonnas nimetatakse seda protsessi hemorraagiliseks insuldiks, mida mõjutavad kõige sagedamini keskealised ja vanad inimesed, kuid mõnikord avaldub haigus vastsündinutel (põhjustatud enneaegsetest või keerulistest sündidest).\nHaiguse sümptomid sõltuvad hemorraagia asukohast ja selle esinemise põhjused on üsna laiad. Selle täielikuks ravimiseks ja tüsistuste tekkimise vältimiseks peate tegema palju pingutusi mitte ainult arsti, vaid ka haige inimese jaoks.\nAju hemorraagia on tavaliselt klassifitseeritud vastavalt kohale, kus see tekkis, ja põhjustest, mis selle põhjustasid..\nSõltuvalt lokaliseerimisest eristatakse 4 tüüpi:\nsubdural. Veri siseneb aju membraanide vahelisse ruumi (näide: insult);\nintraventrikulaarne. Seda liiki iseloomustab vere sisenemine aju vatsakestesse;\nepiduraal. Veri siseneb kolju luude ja aju limaskesta vahelisse ruumi. See on kolju vigastuste tagajärg;\nsubaraknoidne. Veri, mis siseneb aju poolkera arahnoidi ja pehmete membraanide vahelisse piirkonda.\nLisaks sellele on olemas klassifikatsioonid suuruse, sügavuse jms järgi..\nAju hemorraagia võib ilmneda paljude haiguste tõttu. Selle tõenäosust suurendavad siiski tegurid:\nKõrge vererõhk (arteriaalne hüpertensioon). Esiteks viib see veresoonte toonuse rikkumiseni. Neil õhukeste ja venitatud piirkondade, aga ka aneurüsmide ja mikrolõhede ilmumine muutub teguriks, mis suurendab aju hemorraagia riski.\nKolju ja peavigastused. Üsna levinud põhjus, eriti noorte seas.\nAneurüsmid. Selle patoloogia tõttu toimub veresoonte seintel punnide moodustumine. Seal, kus on tekkinud punnid, toimub seinte hõrenemine ja seinte rebenemise oht.\nLaevade põimimine (väärareng). Kuna anumad on üksteisega läbi põimunud ja normaalses olekus see ei tohiks olla, on neid palju lihtsam rebida.\nVerevedeldajaid. Tromboosi ennetavate ravimite (nt atsetüülsalitsüülhape) sagedane kasutamine võib mõnikord põhjustada lokaalset verejooksu. Sama toime võib olla verehüüvete kiireks eemaldamiseks välja kirjutatud ravimitega inimestele, kellel on olnud südameatakk.\nHalb vere hüübivus. Kui konkreetse haiguse tõttu on vere hüübimisprotsess häiritud, muutub see üheks sama kohaliku verejooksu riskiteguriks.\nAterosklerootilised naastud. Veresoonte seintele moodustuvad kolesterooli ladestused. Nende moodustiste tõttu on veresoonte töö häiritud ja ajus toimub hemorraagia..\nKasvajate esinemine. Mõnikord kaasneb aju vähkidega verejooks.\nLisaks põhjustele, mis otseselt põhjustavad verejooksu, on ka mitmeid riskitegureid, mille olemasolu nõuab suuremat tähelepanu:\n35 aasta pärast suureneb haiguse tõenäosus;\nnegroidi ja mongoloidi rassi esindajad on rohkem kalduvus haigustele kui kaukaasia;\nka diabeetikud on ohus;\nuimastite (eriti kokaiini) tarbimine;\nkaasasündinud väärarengud, näiteks "tühja Türgi sadula sündroom" (loe edasi).\nKui patsiendil on mitu tegurit korraga, suureneb tõenäosus vastavalt veelgi.\nNagu igal teisel haigusel, on aju hemorraagiaga sümptomeid. Mis tahes lokaliseerimise CM-ga kaasnevad järgmised iseloomulikud tunnused:\nTeadvuse depressiooni kasvukiirus ja fookussümptomite olemus võivad ennustada, kui tõsised tagajärjed patsiendil võivad tekkida.\nKrambid on iseloomulikud külgmistele hematoomidele, see tähendab, kui hemorraagia on pinnapealne. Külgmised hematoomid tekivad reeglina valge ja halli aine piiril. Sellised hematoomid esinevad kõige sagedamini noortel inimestel ja neid saab täielikult ravida operatsiooni abil. Teadvuse depressioon nende ilmnemise korral on nõrgalt väljendunud, närvisüsteemi häired on ebaolulised.\nKui hemorraagia on suunatud sissepoole (mediaalsed hematoomid), mõjutavad sageduse vähenemise järjekorda järgmised tegurid: kest, optiline tuberkul, Varoliani sild ja väikeaju.\nKõige iseloomulikum sümptom on tugev pearinglus, mis võib põhjustada teadvuse järsku kaotust. Keha ühe külje jäsemete liikumine on patsiendil häiritud, pilk on suunatud kahjustuse poole, täheldatakse hingamishäireid, suurenenud rõhku ja temperatuuri.\nHematoomi suuruse kasvades progresseerub ka ajuturse ja koljusisene rõhk tõuseb. Siis toimub hematoomi läbimurre vere sisenemisega külgvatsakesse.\nSellega kaasnevad olulised häired elutähtsate organite töös. Õpilased lakkavad reageerimast valgusele, refleksid tuhmuvad, patsient võib langeda koomasse. Tulevikus on põhiliste elutähtsate funktsioonide rikkumine. Aju tüvirakud lakkavad täitmast oma funktsioone, pulss kiireneb, süda lakkab normaalselt töötamast.\nSelle tagajärjel on probleeme vere liikumisega laevade kaudu. Aju hakkab hapnikupuudust tundma, inimesel on hingamispuudulikkus ja lõpuks võib ta surra.\nOptilise tuberkuli lüüasaamine\nEnamikul juhtudel kaasneb sellega vere sisenemine kolmandasse vatsakesse. Kliiniline pilt sarnaneb koore lüüasaamisega pildile. Eripäraks on talamiline sündroom.\nThalamic sündroom on sündroom, mis on seotud talamuse tuuma (optiliste tuberkulite) kahjustustega. See avaldub poole keha lühiajalise halvatusena. Kui halvatus möödub, rikutakse mõjutatud keha poole liikumise koordineerimist.\nTalamaalse sündroomi erijuhtum on "talaamiline arm". “Talamikkätt” iseloomustab käsivarsi painutatud asend ja sõrmede pidev liikumine. Sel juhul on sõrmed osaliselt või täielikult painutatud. Koordineerimise rikkumine avaldub selles, et ühe sõrme liigutused ei pruugi olla mingil moel seotud teise (teiste) liigutustega.\nSelle tagajärjel on hari ebaloomulikus asendis. Thalamici sündroomiga kaasnevad sageli põletavad valud, mis tekivad mõni aeg pärast hemorraagia tekkimist..\nVaroljevi silla lüüasaamine\nSeda iseloomustab vere sisenemine neljandasse vatsakesse. Verejooks toimub ninaotsa suunas või suunatakse tagasi pea taha. Esimesel juhul jõuab veri optilise tuberkleini ja teisel - medulla oblongata.\nSurmajuhtumid koos Varoljevi silla kahjustustega on tavalised. Üldine depressioon progresseerub kiiresti suure hulga mikrovedude tõttu.\nSelle tagajärjel täheldatakse jäsemete halvatust, kõõluste refleksid on surutud, pupillid kitsenevad, lakkavad reageerimast valgusele ja silmamunad kinnitatakse kahjustatud piirkonna vastas asuvasse kohta..\nVeel üks iseloomulik tunnus on see, et koos Varoliani silla lüüasaamisega tekivad kolju närvide kahepoolsed kahjustused. Varoljevi silla lüüasaamine juhtub sageli pärast ajuinfarkti.\nOn kaks kliinilist võimalust, mis erinevad hematoomi asukoha ja selle moodustumise kiiruse poolest. Esimeses variandis suureneb verejooks aeglaselt, põhjustades valu pea tagumises osas, mis suureneb proportsionaalselt sellega. Kuklaluu lihaste pinge ilmub peaaegu kohe. Pea aju dislokatsiooni kompenseerimiseks sunnitakse pea tahapoole või küljele kalduma.\nKui patsient jääb teadvusse, on tema liigutuste koordinatsioon häiritud. Toimub teadvuse depressiooni progresseerumine, õpilaste järsk ahenemine või laienemine, hingamispuudulikkus ja silmamunade nihkumine kahjustuse vastassuunas. Surm võib takistada kiiret operatsiooni.\nTeist võimalust iseloomustab suur verejooksu intensiivsus ja kahjustuse arengu dünaamika. Suure koguse vere sisenemine vatsakestesse põhjustab kohest koomat, obulgata medulla toimimine on halvenenud. Sel juhul suureneb surma tõenäosus.\nPeavalu äkiline intensiivne 100%\nMinestamine (teadvusekaotus) 100%\nKõrge vererõhk (kõrge vererõhk, hüpertensioon, arteriaalne hüpertensioon) 90%\nErinevat laadi, sealhulgas alistamatu oksendamine 90%\nNõrkus keha ühes pooles 90%\nKeha ühe poole tuimus 70%\nRahutu käitumine viiskümmend protsenti\nKrampide rünnakud koos teadvusekaotusega või ilma (krambid, krambid, kramplik sündroom, krambid) viiskümmend protsenti\nMälukahjustus (mäluhäired, halb mälu, mäluhäired, unustamine) viiskümmend protsenti\nUimasus päeva jooksul 40%\nSelle haiguse diagnoosimiseks peate üksikasjalikult teadma, mida patsient kaebab. Kui patsiendil on kõnehäireid, tuleb tema perekonnalt ja sõpradelt küsida, milline surve tal oli, sest tema järsk tõus võib põhjustada peaaju hemorraagiat.\nKasulik on iseseisvalt rõhku ja pulssi mõõta. Kuid kõigepealt peate läbi viima visuaalse kontrolli ja mõistma, kas patsient saab käsi või jalga liigutada. Jäsemete liigutamise võime puudumine on märk ajukoe kahjustustest.\nLisaks visuaalsele kontrollile on vaja teha elektrokardiogramm, tomograafia või MRI. Kuid MRT on üsna kallis nauding ja patsiendi pea uurimiseks piisab tomograafist. Pärast tomograafiat on mõistlik läbi viia angiograafia, see tähendab aju veresoonte röntgenuuring.\nKui on kahtlus, et inimesel on ajus hemorraagia, on kiireloomuline anda talle esmaabi. See tuleb muuta ilma patsiendi keha asendit muutmata. Isegi kui ta saab liikuda, ei saa seda teha. Esmaabi hemorraagiate korral on järgmine:\nKael ei tohi olla painutatud, kuna verevool halveneb. Seetõttu peaksid õlad ja pea olema padjal. Kui patsiendil on insult, on transport võimalik ainult lamavas asendis.\nTõsiste tagajärgede ärahoidmiseks ja õigeaegse ravi alustamiseks peate arvestama asjaoluga, et aju hemorraagiad esinevad kõige sagedamini päeva jooksul ja patsientide kaebused on järgmised:\nTeadvus on pisut rõhutud..\npakkuge patsiendile staatiline asend ja oodake.\nMingil juhul ei tohiks proovida patsienti iseseisvalt "elustada". Ainult arst, kes teab, mida teha, võib teda mõistusele viia..\nJuhtudel, kui on vaja kirurgi kiiret sekkumist, tehakse operatsioonid esimese 3 päeva jooksul. Edasine ravi koosneb ravimitest ja operatsioonijärgsest hooldusest..\nvererõhu stabiilses seisundis hoidmine tablettide ja muude ravimite (hüpertensiooniga patsientide beeta-blokaatorid ja hüpotensiivsetel patsientidel dopamiini retseptori antagonistid) abil;\nödeemi ennetamine ravimite abil.\nKõik see viitab vajadusele veri eemaldada, alandades seeläbi koljusisese rõhku, päästa inimese elu ja suurendada tema paranemisvõimalusi.\nMillised on hemorraagia tagajärjed ja milline võib olla prognoos\nAjuverejooksu põhjuseid on ülalpool kirjeldatud, kuid sellel haigusel võivad olla üsna tõsised tagajärjed (sealhulgas surm). Muidugi, mida lokaalsem on kahjustatud piirkond, seda vähem tagajärgi on ja võite olla positiivses prognoosis peaaegu kindel.\nKuid hoolimata sellest, kui lihtne hemorraagia võib olla, võib see tulevikus saada saatuslikuks. Isegi kui patsiendi tervislik seisund on hea, suureneb insuldi saanud inimeste puhul haiguse kordumise tõenäosus järsult. Korduv insult ilmneb tõenäoliselt järgmise aasta jooksul..\nLisaks on tõenäosus, et võib esineda jäsemete halvatus, kõne- ja motoorsete funktsioonide rikkumine, ning on ka vaimsete kõrvalekallete tõenäosus..\nTervise taastamine pärast insuldi (või muud tüüpi hemorraagiat) on võimalik alles esimestel aastatel. Tulevikus võivad selle tagajärjed muutuda pöördumatuks. Juba kolmandal aastal pärast ajukoe kahjustamist muutuvad selles toimuvad muutused ravimatuks ja prognoosid pakuvad pettumust.\nNii sõltuvad hemorraagia tagajärjed sellest, kui kiiresti abi osutati, kuid isegi kui kõik oleks tehtud õigeaegselt, võib statistika kohaselt umbes 40% patsientidest esimesel kuul pärast verejooksu või operatsiooni peatamist surra.\nTaastumismeetmed ja nende kestus sõltuvad insuldi raskusest ja patsiendi individuaalsetest omadustest. Taastusravi on keeruline ja pikk protsess, mis algab 5 päeva pärast insulti. Varased aktiivsed meetmed suurendavad maksimaalse taastumise võimalust.\nTaastusravi meetodid hõlmavad füsioteraapiat, psühhoteraapiat, logopeedilist ravi, majapidamisoskuste lihtsat koolitust, peenmotoorika ja motoorsete oskuste taastamist robotsimulaatorite abil.\nKui teadvuseta patsient pole kaotanud neelamisvõimet, reageerib stiimulitele ja tema lihased tõmbuvad kokku, on tal võimalus elus püsida, kuid motoorsed, kõne- ja muud funktsioonid kaovad osaliselt või täielikult.\nOsaliselt oskuste kaotanud inimestel on võimalus õppida kõndima ja kõnet taastama, töötades samal ajal kõvasti enda ja lähedaste abistamise nimel.\nAjuverejooks põhjustab sageli surma, kuid seda saab ära hoida. Esiteks on hemorraagia ennetamine elustiili muutmine.\nPeate spordiga tegelema (kuid ei tohiks keha üle koormata), minna üle tervislikule toitumisele ja kui olete ülekaaluline, peate selle kaotama, kuna see on täiendav riskifaktor. Lisaks peate jälgima oma survet, samuti läbima igal aastal haiglas kontrolli, välistades võimalikud riskid.\nAjusisene hemorraagia on eluohtlik seisund, mida iseloomustab vere väljavool aju veresoontest selle kudedesse või vatsakestesse. Täiskasvanutel, kes on vanemad kui 45-50 aastat, moodustab hemorraagiline insult (mida nimetatakse ka peaaju hemorraagiaks) 15-20% kõigist insuldi juhtudest (äge tserebrovaskulaarne õnnetus). Noortel esinevad isheemilised ja hemorraagilised insuldid umbes võrdse tõenäosusega. Lastel domineerib intratserebraalne hemorraagia..\nSageli põhjustab see seisund püsivaid häireid erinevate organite töös, koomat või surma. Nende tõsiste tagajärgede ärahoidmiseks on vajalik patsiendi õigeaegne hospitaliseerimine. Peamine ja efektiivne ravi on operatsioon.\nVeresoonte veri võib voolata otse aju koesse, vatsakesse või membraanide alla. Võimalikud on segavariandid mitme kahjustuse moodustumisega. Seega, vastavalt lokaliseerimisele, toimub ajusisene hemorraagia:\nSubarahnoidne (arahnoidaalse membraani all).\nEpiduraal (veri koguneb kolju luude alla, kõva membraani kohale).\neesmise, ajalise, parietaalse, kuklaluu kahjustus;\nAju hemorraagia lokaliseerimine mõjutab otseselt sümptomeid ja tagajärgede raskust. Varreosa sisaldab näiteks elutähtsate funktsioonide eest vastutavaid keskusi, nii et selle piirkonna kahjustamine võib põhjustada surma.\nIntrakraniaalne hemorraagia on eriti ohtlik, eriti hematoomi moodustumisega elutähtsate keskuste piirkonnas või vere väljavool vatsakestesse. Selle seisundiga võib kaasneda aju struktuuride kokkusurumine või nihestus, mis põhjustab tõsiseid tagajärgi (kooma, surm).\nLaeva rebenemine suurenenud vererõhu taustal (hüpertensiivne kriis).\nPeavigastus (nii kolju luumurdudega kui ka ilma).\nAjukasvaja, mis idandab veresooni ja hävitab need. Tavaliselt ilmneb selline olukord pahaloomuliste kasvajatega patsientidel. Kasvaja, millel puudub selge piir, levib sageli veresoontesse, suurendades sellega ajuverejooksu riski.\nAntikoagulantide vastuvõtt (lubatud annuse mittejärgimine).\nSeega võib verejooks koljuõõnes tekkida erinevate mehhanismide tõttu. Peatraumad koos ajuverejooksu arenguga on noortel sagedamini esinevad. Hemorraagilise insuldi kõige levinumad põhjused vanemas eas on kõrge vererõhk, veresoonte anomaaliad ja kasvaja..\nÜldiselt peetakse peavigastust eraldi seisundiks. Hemorraagilist insuldi mõistetakse tavaliselt aju mittetraumaatilise hemorraagiana. Traumaga ei kaasne alati veresoonte rebenemist ega kolju luude luumurdusid, näiteks põrutust. Tõsisematel juhtudel ei saa aga peaaju hemorraagiat vältida. Vigastusega kaasnevad eluohtlikud ja tervisega seotud tagajärjed (ajuturse, kooma, surm). Kui kahjustus on nii tõsine, et sellega kaasneb vatsakestesse ja teistesse osakondadesse veritsemine, üksikute struktuuride hävimine või aju nihestus, on ellujäämise võimalused väikesed.\nMees koomas pärast ajuverejooksu\nKasvaja halvendab peaaju hemorraagia prognoosi, kuna see on iseenesest tõsine ja ohtlik patoloogia. Täiendava mahulise moodustumise teke koljuõõnes põhjustab selle struktuuride kokkusurumist ja ohtlikke tüsistusi (kooma). Kui kasvaja põhjustab verejooksu, vähenevad ellujäämise võimalused. Isegi hemorraagia eduka ravi korral pole kasvaja radikaalne kõrvaldamine alati võimalik. Kasvaja võib põhjustada surma mitte ainult veresoonte seinte kahjustusega, vaid ka vatsakeste ja elutähtsate keskuste pigistamisega.\nAjuverejooksu sümptomid sõltuvad veresoonte katastroofi asukohast. Üldiste ilmingute taustal arenevad kahjustuse konkreetsele piirkonnale iseloomulikud märgid. Nende sõnul võib eeldada, milline ajuosa see oli mõjutatud.\nAju sümptomid. Selle esinemise põhjused on ajuturse ja suurenenud rõhk koljuõõnes. Viimaste esinemine on võimalik tserebrospinaalvedeliku väljavoolu rikkumise tõttu (vatsakeste hemorraagia tagajärg), vere-aju barjääri talitlushäire koos kõrge vererõhuga, peavigastus. Peaaju tursed tekivad ka selle struktuuride pigistamisel hematoomi suuruse suurenemisega või dislokatsiooni tõttu.\nMeningeaalne sündroom - ajukelmeärritusest põhjustatud sümptomite kogum\nFokaalsed sümptomid. Otseselt seotud vaskulaarse katastroofi lokaliseerimisega. Teatud funktsioonide kontrolli eest vastutavate närvikeskuste lüüasaamine avaldub erineval viisil: halvatus, tuimus, nägemise ja kõne halvenemine.\nUlatusliku ajusisese hemorraagiaga kaasnevad tavaliselt tursed, ajustruktuuride nihkumine, nende kokkusurumine, mis avaldub reeglina tavaliste sümptomite (oksendamine, peavalu, krambid, kooma), samuti ajukelmeärrituse tunnustega. Fookusnähud hakkavad esile tulema juba pärast tursete taandumist või siis, kui teatud närvikeskused on protsessi kaasatud nende funktsioonide rikkumisega.\nMärgid, mis näitavad koljusisese rõhu suurenemist\nNende hulka kuulub peaaju sümptomite rühm, mis ühel või teisel viisil kaasneb koljuõõnes esinevate patoloogiliste protsessidega, olgu selleks verejooks, põletik, trauma või kokkupuude mürgiste ainetega. Koljusisese rõhu suurenemise põhjused on järgmised:\ntserebrospinaalvedeliku vereringe rikkumine (vatsakeste hemorraagia koos viimase hemotamponaadi tekkega) või vereringehäirete (hüpervoleemia) rikkumine;\najustruktuuride normaalse paigutuse muutus (trauma; hematoomide kokkusurumine, mille tulemuseks on turse).\nEpiduraalne hematoom avaldub hüpertensiooni-dislokatsiooni sündroomina\nKoljuõõne maht on piiratud, seetõttu kaasneb koljusisese rõhu suurenemisega täiendavate moodustiste (kasvaja ja selle teema kontekstis - hematoom) ilmnemisega, tursest tingitud aju struktuuride suurenemisega. Selle seisundi tunnused on järgmised:\nNägemiskahjustus optilise ketta ödeemi tõttu.\nTeadvuse rõhumine (stuupor, stuupor, kooma).\nTserebraalne turse viib selle struktuuride kokkusurumiseni kolju looduslikes kanalites. Niisiis, kuklaluude foorumis on tüveosa rikutud, millega kaasneb medulla oblongata elutähtsate keskuste talitlushäire ja see võib põhjustada surma. Kui aju struktuurid on nihestatud ja pigistatud, liituvad fookuskaugused üldiste sümptomitega, kuna teatud närvikeskused kannatavad. Aja jooksul hakkavad need ilmingud domineerima ja kui tursed vähenevad, tulevad nad esiplaanile.\nHemorraagiakliiniku tunnused koos aju üksikute struktuuride kahjustustega\nAju poolkeral on erinevad spetsialiseerumised.\nKui vasak poolkera kannatab, muutuvad sagedaseks liikumis- ja tundlikkuse häired paremal, kõnehäired, mäluprobleemid. Parempoolne poolkera vastutab mitteverbaalse teabe tajumise, kujutlusvõimelise mõtlemise ja mitme ülesande samaaegse täitmise eest. Selle piirkonna hemorraagiaga tekivad lisaks halvatusele ja tundlikkuse häiretele ka psüühikahäired (agressioon, ärevus, depressioon)..\nVerejooks vatsakestes on ohtlik nende hemotampide (ummistuse) ja tserebrospinaalvedeliku nõrgenenud väljavoolu võimalikkuse tõttu. See olukord põhjustab koljusisese rõhu suurenemist ja raskeid tagajärgi (elutähtsate keskuste pigistamine, kooma, surm). Mitte vähem tõsised häired tekivad ka ajutüve kahjustuse korral, kuna just seal asuvad hingamisteede ja vasomotoorsed keskused. Ajuverejooksuga koos väikeaju kahjustusega kaasneb liigutuste koordinatsiooni halvenemine, kuklaluu - nägemiskahjustus, eesmise - konvulsiooniline sündroom.\nAju hemorraagia ellujäämise võimalused tulenevad kahjustuse lokaliseerimisest, samuti põhjustest, mis selle seisundini viisid. Trauma või tursega kaasnevad kõige sagedamini sellised ohtlikud komplikatsioonid nagu ajuturse ja kooma. Vere väljavool vatsakestesse või ajutüve on samuti äärmiselt tõsine, kuna see põhjustab sageli hingamisteede ja südame kahjustusi. Kolju samaaegne kahjustus koos aju struktuuride kahjustuste ja nihkega vähendab soodsa tulemuse tõenäosust.\nAju hemorraagia tagajärjed sõltuvad sellest, kui suur oli hematoom ja kui kiiresti patsienti raviti.\nÄrge unustage keha eelmist seisundit. Raske kaasnev patoloogia, seniilne vanus ei aita kaasa taastumisvõimaluste suurenemisele. Samuti mõjutab abi maht ja ajakohasus. Mida varem ravi alustatakse, seda suurem on soodsa tulemuse tõenäosus.\nTserebraalne hemorraagia on üks levinumaid ebanormaalse vereringe tüüpe koljuõõnes. See protsess toimub tänu sellele, et aju veresooned muutuvad õhukeseks ja rabedaks, mis suurendab igal ajal rebenemise riski, mis tegelikult põhjustab verejooksu.\nVerejooksu peamine põhjus on ühe koljusisese arteri rebend, mis põhjustas alatoitlust ja ajukoes väikese koguse hapniku omastamist.\nLisaks võivad kolju verejooksu riski suurendavad tegurid olla järgmised:\nlai valik erinevaid peavigastusi;\naju kasvu moodustumine, mis lõpuks täitub verega ja puruneb. Kõige sagedamini on see väikelaste hemorraagia põhjus, kuna neoplasmid võivad olla kaasasündinud;\nvere lahjendamiseks mõeldud suurtes kogustes ravimite võtmine;\nsuure hulga spetsiifiliste amüloidvalkude kogunemine aju seintes;\nvereringet mõjutavad nakkushaigused;\nelades õhku saastavate taimede lähedal;\nenneaegne sünd; hemorraagia on eriti suur vastsündinu puhul, kui tiinus on alla kolmekümne kahe nädala. Lisaks võib selline protsess areneda beebi esimesel elunädalal - selle põhjuseks on keerulised sünnitused, hiline toksikoos ja selline seisund nagu eklampsia..\nKuna veresooned võivad lõhkeda suvalises ajuosas, võib tekkida hemorraagiline insult:\notse aju sees;\nelundi vatsakeste sees;\nAjusisene hemorraagia võib esineda:\nAju hemorraagia tunnused määratakse otseselt vere sisenemise koha järgi. Nii et hematoomi sümptomid elundi esiosas on:\nVere väljavool ajalises lobas on iseloomulik:\nnägemisteravuse vähenemine või selle puudumine ühes nägemisväljas;\ninimene ei saa aru, mida neile öeldakse, ehkki ta kuuleb kõike suurepäraselt;\nülemiste ja alajäsemete, harvem - kogu keha krambihoogude löögid.\nParietaaltsooni hemorraagia põhjustab tundlikkuse kaotust keha ühes pooles. Vere väljavool kuklapiirkonda põhjustab nägemisfunktsiooni või pimeduse langust.\nAju ja kolju vahel moodustub hematoom:\nmigreenid, kes pidevalt piinavad patsienti;\nKui veri siseneb väikeaju, täheldatakse iseloomulikke tunnuseid:\nraskused tasakaalu hoidmisel;\nõpilaste ebaharilikud liikumised ühelt küljelt teisele ja väga kiiresti;\nVere kogunemise korral aju vatsakestesse täheldatakse väikeaju hemorraagiale iseloomulikke väliseid märke, kuid neile lisandub aju toitainete ja hapnikuga varustamise sisemine rikkumine, sest kogunenud veri blokeerib kanali, mille kaudu tserebrospinaalvedelik siseneb ajju.\nVaskulaarsete rebendite sümptomid vastsündinutel:\nKoljusisese verejooksu nähud suurendavad manifestatsiooni intensiivsust, seetõttu tuleks patsiendi käitumises või teadvuses esinevate väikseimate muutustega kutsuda viivitamatult kiirabi.\nAju hemorraagia on seotud järgmiste tüsistustega:\nkõne kõlbmatus, mis püsib elu lõpuni;\nkäte ja jalgade nõrkus või nende täielik võimetus motoorsete funktsioonide täitmiseks, mis põhjustab puude tekkimist;\nsurm toimub siis, kui aju vatsakestesse siseneb suur kogus verd. Ainult pooled aju hemorraagiaga isikutest jäävad ellu..\nHemorraagilise insuldi diagnoosimine on vajalik haiguse tüübi ja aju kahjustatud piirkonna kindlaksmääramiseks. Seda protsessi lihtsustab asjaolu, et sõltuvalt sellest, millises ajuosas on toimunud hemorraagia, ilmnevad teatud sümptomid.\nKui inimene on teadvusel ja oskab rääkida, peab arst välja selgitama sellise tervisehäda ilmnemise võimalikud põhjused ja kui kaua aega tagasi esimesi märke märgati. Ükskõik, kas inimene on suhkruhaigusega haige ja joob alkoholi suures koguses või mitte. Pärast seda on vaja kontrollida patsiendi motoorseid ja vaimseid võimeid - arst küsib temalt kõige lihtsamaid küsimusi, küsib elementaarseid liigutusi ja kontrollib jäsemete tundlikkust..\nHaiguse diagnoosi ja täpse vormi kinnitamiseks toimige järgmiselt.\nPea CT ja MRI - viiakse läbi aju struktuuri üksikasjalikuks uurimiseks ja vere kogunemise lokaliseerimise ja mahu kindlaksmääramiseks;\nEntsefalograafia - aju nihke kinnitamiseks või ümberlükkamiseks kolju suhtes moodustunud hematoomi mõjul;\nnimme punktsioon, mille olemus on vere lisandite tuvastamiseks võtta tserebrospinaalvedelikust proov;\nangiograafia - kui kahtlustatakse aneurüsmi rebenemist.\nAju hemorraagia ravi viiakse läbi mitmel viisil - ravimite ja operatsioonidega. Ravi ravimitega viib läbi ainult neuroloog ja selle eesmärk on:\nStatsionaarse ravi ajal:\nfüsioteraapia harjutused voodihaigega motoorse funktsiooni taastamiseks;\nKirurgilisi abinõusid saab läbi viia mitme teguri põhjal - vere kogunemise esinemise koht, selle maht ja inimese tervislik seisund. Nendest näitajatest sõltuvalt määratakse üks toimingutest:\ntranskraniaalne - ajusisese hemorraagia eemaldamine toimub ainult ebaefektiivse ravimiravi korral ja kui hematoomi suurus ei ole jõudnud 3 sentimeetrini. Täheldatakse väljendunud nihet. Operatsiooni ajal tehakse kraniotoomia vere kogunemise lokaliseerimise koha kohal;\nstereotaktika - on leebem meetod võrreldes esimesega. Vajadusel kõrvaldage raskesti ligipääsetav hematoom. See meditsiiniline sekkumine viiakse läbi spetsiaalse seadme abil, mis on paigaldatud patsiendi peale. Arst teeb väikese, kahe sentimeetri laiuse ja ühe sügava augu, mille kaudu sisestatakse spaatliga ja mille otsas asub vaakum. Selle kaudu imetakse kogunenud veri;\nväline vatsakeste kanalisatsioon - üks osa kanalisatsioonist asetatakse patsiendi peale ja teine kinnitatakse mahuti külge, kuhu vedelik kogutakse.\nKuid hoolimata ravimeetmete tõhususest on suremus hemorraagiasse üsna kõrge - umbes pooled inimesed surevad, isegi pärast operatsioone. Surma peamine põhjus on peaaju turse progresseerumine. Ülejäänud inimesed muutuvad invaliidiks oma elu lõpuni ja vaid vähesed inimesed on haigusest peaaegu täielikult ravitud (esimeste sümptomite ilmnemisel arstile õigeaegse ravi korral ja õigesti valitud taktika valimisel). Kuid sellistel inimestel võib olla probleeme kõnega või haiguse jäljed jäävad näole, millest pool on kas immobiliseeritud või kõverdatud.\nAjuverejooksu või hemorraagilise insuldi ennetavad meetmed koosnevad:\ntervislik eluviis ilma igasuguse sõltuvuseta;\nratsionaalne toitumine - tasub loobuda praetud toitudest ja tarbida suures koguses puu- ja köögivilju mis tahes kujul;\nfüüsiline aktiivsus, kuid ainult mõõdukas;\npikad jalutuskäigud värskes õhus, see on kõige parem, kui see on kombineeritud spaahoolitsusega;\narstide rutiinse läbivaatuse läbimine mitu korda aastas.\nTervis ja tervislikud eluviisid Mis on südame tahhüstool? <\nÜlemine vena cava <\nHüpovoleemia: arengumehhanismid, kliinik, kraadid, vältimatu abi ja ravi\nKõik teavad, et veeni tromb võib põhjustada väga tõsiseid tagajärgi. Tüsistused hõlmavad sel juhul patsiendi sageli paljude tegevusalade välistamist. Kahjuks on surm võimalik.\nNaiste normaalne ESR Südameatakk\nNormaalne rõhk lapsel Tromboflebiit


Kõmsi kooli seitsmes muusikal: Mis seal kodus on? Päike, maasikad ja lambad! - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Kõmsi kooli seitsmes muusikal: Mis seal kodus on? Päike, maasikad ja lambad!\nKõmsi kooli seitsmes muusikal: Mis seal kodus on? Päike, maasikad ja lambad!\n30. märts 2018 17:52\nMirell Raja (vasakult), Helena-Caroly Kukispuu ja Hanna-liseth Jõgi on poiste plaani läbi näinud. Fotod Eduard Laur\nIga Kõmsi algkooli laps saab vähemalt kaks korda elus särada muusikalilaval, sest uus tükk tuleb välja iga kahe aasta tagant.\nSelle nädala esmaspäeval käis Kõmsi rahvamajas kibe töö — lapsed valmistusid Astrid Lindgreni „Bullerby lastest” inspireeritud muusikali „Saladuse ja aarded” esietenduseks. „Kui see, mis laval, oleks päriselus, siis oleks ikka lahe küll. Saaks saarel aaret otsida ja vahukommide asemel maasikaid süüa,” ütleb Kõmsi kooli 3. klassi tüdruk Hanna Jõgi.\n„Saladuse ja aarete” esietendus oli neljapäeval. Esmaspäeval on jäänud tähtsa päevani täpselt kolm päeva.\nProovid algasid juba jaanuaris, aga esmaspäeval mängitakse kogu tükk esimest korda järjest läbi.\nKell hakkab saama pool kaksteist. Koolitnnid on selleks päevaks läbi. Koolidirektor ja lavastaja Pille Saatmäe laob kraami lavale ehitatud vürtspoe letile: üksteise järel ilmuvad kottidest tükksuhkur, pärm ja ingver, pakk õmblusnõelu, kampripiiritus ja köhakompvekid ning kolm juppi kõige paremat suitsuvorsti.\n„Hanna mängib muusikalis Annat,” teatab Hanna klassiõde Helena Kukispuu ja hakkab kihistama. Helena ise mängib Liisat. „Liisa on Anna kõige parem sõber,” ütleb Helena. „Jaa, Liisa on minu kõige parem sõber ja meil on kogu aeg väga lõbus,” kinnitab Hanna.\n„Kes need Anna ja Liisa siis on?” uurin. „Anna ja Liisa on talulapsed ja neil on palju sõpru,” ütleb Hanna.\n„Saladuse ja aarete” tegevus jääb üsna vanasse aega. „Umbes 1800,” arvab Hanna. „Või 1900,” pakub Helena. „Siis ei olnud nutitelefone ega midagi ja lapsed olid rohkem õues,” lisab Hanna.\nLapsi koguneb. „Kas meie saame ka küsimusetele vastata,” uurib kõhnuke tüdruk, kellel on lohmakas pintsak seljas ja kaabu peas. See on Gloria Lepik ehk vürtspoodnik Emil.\n„Kuidas siis on meest mängida?” uurin. „No mis ta on. Roll on roll. Häält muidugi ei muuda. See jääb samaks,” seletab Gloria tõsiselt. Küsin, kellel roll kõige paremini välja tuleb. „Eks kõigil,” vastab Gloria.\nTõsise olekuga õpetajapreili rollis Kätlin Ermelil on seljas ajastutruu kleit — valge krae ja kätistega. Kätlin on juba 5. klassi tüdruk ja tal on koguni kaks rolli — peale õpetajapreili ka Liisa ema. „Liisa on hea laps,” ütleb Kätlin, „ainult ükskord läks tal poes kole palju aega, sest ta unustas pooled asjad ostamata ja pidi mitu korda tagasi minema.”\nKüsin, kas Gloria ja Kätlin on ka näitlejaameti peale mõlnud, aga ei ole.\nIgaüks peab viisi\n„Saladused ja aarded” on Kõmsi algkooli seitsmes muusikal. Esimese, Mozarti 250. sünniaastapäevaks loodud tüki tõi 12 aastat tagasi lavale kooli toonane muusikaõpetaja Vaike Ihermann.\nSiis tuli Kõmsile muusikaõpetajaks Pille Saatmäe ja nii ta läks. Saatmäest on vahepeal saanud koolidirektor. Muusikaakadeemia klassikalise laulu ettvalmistus sunnib aga ikka tagant. 2008. aastal tuli kooliga lavale kuulus „Heliseva muusika”. Edaspidi on Saatmäe iga kahe aasta tagant kogu koolipere teatrit tegema pannud — kõik lapsed laulavad, tantsivad ja näitlevad, emad–isad–vanaemad-õpetajad õmblevad kostüümid ja teevad lavakujunduse. Tänavu särab muusikalis esimest korda ka lasteaia vanem rühm — nemad on nahkhiired. Lendlevad tiibade helendades pimedal laval. Kokku saavad „Saladuses ja aaretes” osa 25 last, sest just nii palju neid koolis ja lasteaia vanemas rühmas sel aastal on.\nKahe aasta eest tuli Kõmsil lavale „Nukitsamees”. Hanna ja Helena olid siis 1. klassis. Hanna oli Iti ja Helena oli tibu. Kui võrrelda „Nukitsamehega”, siis on „Saladus ja aarded” isegi lõbusam, leiavad tüdrukud. Nalja saab rohkem.\nNukitsameest mänginud Karli käest ei saa küsida, sest tema ei ole veel kohal. Täna mängib ta Ollet, kellega Liisa kavatseb abielluda, kuigi Olle ei taha sellest midagi teada.\nKogu seda hiiglasuurt tööd — kostüümid, rekvisiidid, laulud, valgus — saab näha ainult ühe korra. „Lapsed on väikesed, lavastus on seatud ainult Kõmsi rahvamaja saalile — väga raske oleks nendega kuhugi etendust andma sõita,” ütleb Saatmäe.\nAinukese etenduse ajal on saal puupüsti täis. „Päris alguses ehk mitte, aga mida aasta edasi, seda rohkem,” ütleb Saatmäe. Tänasele etendusele broneeriti juba tükk aega tagasi kohti, et kindlasti mahuks.\nEtenduvad Kõmsi kooli muusikalid kindlal ajal — märtsis, sest märts on teatrikuu, või mais, mil on kooli sünnipäev. Kahe aasta pärast saab Kõmsi kool 35aastaseks. „Lapsed juba praegu õhinal arutavad, mida siis võiks mängida,” ütleb Saatmäe.\nSaatmäe sõnul ei ole paremat moodust kui muusikal, et lastele korraga mitut hädatarvilikku asja selgeks teha — see õpetab eneseväljendamist, kannatlikkust, teistega arvestamist, teise märkamist, distsipliini ja diktsiooni.\nKõik koolilapsed peavad saama särada. Lumivalgekese-muinasjutu ainetel loodud muusikalis oli seitse lumivalgekest, et kõik tüdrukud saaksid särada, „Saladuses ja aaretes” on mitu paari Liisasid, Annasid ja Ollesid, et kõigil oleks peaosa. Kõik lapsed laulavad nagu ööbikud. „Saab siis igaühe viisi pidama panna?!” imestan. „Saab,” kinnitab Saatmäe kõhklemata. „Aga ma lähen nüüd lavale.”\nTosina aastaga, mil Kõmsil on muusikale lavastatud, on tekkinud päris korralik kostüümiladu. Kõmsi kooli õpetaja Maret Orulepa hõikab saalist, et roosipõõsa kallal töö käib. Lehed olla valmis, aga õisi veel tehakse. Roosipõõsas tuleb lava ette, sealt käib mööda Anna ja Liisa poetee. Täies õiteilus põõsas jõuab kohale varem kui võiks arvata — juba proovi lõpuks, aga enne tehakse kõik neli pilti läbi.\nEsimene pilt. Lapsed otsivad saarel aaret. „Ära karda midagi,” julgustab Saatmäe Ollet. „Väga tubli!” Just esimeses pildid tantsivadki pimedas helendavad nahkhiired, aga neid sel päeval ei ole. Laul. „Ära nüüd ehmata! Terve saal saab sinu häält täis, aga sina laula nagu ikka,” ütleb Saatmäe Annale ja siis mulle: „Mikriga ei ole me varem proovi teinud!” Anna ei ehmata sugugi.\nTeine pilt. „Kas olete valmis?” hõikab Saatmäe. „Jaa!” kõlab lavalt üksmeelne vastus. Lapsed on otsustanud lambatalle kooli kaasa võtta ja võtavadki, kuigi on kindlad, et õpetaja minestab ära. Tallekest sel päeval ei ole, aga kostüüm olevat uhke ja tall ise pisike ja armas — üks lasteaia vanema rühma poiss.\nKolmas pilt. Poeskäik, mis Anna ja Liisa surmani ära väsitab.\nNeljas pilt. Vanaisa sünnipäev. „Ei kõnni laval, käed taskus!” manitseb Saatmäe poisse. „Üksteisega ei pahanda laval! Kõik on hästi!”\nLõpulaul, kus kõik ongi hästi. Lõpulaul teist korda. Lõpuks minnakse koju. „Mis seal kodus on?” küsib üks poiss laval teiselt ja see vastab: „Päike, jõgi, heinamaa, maasikad ja lambad!” Just niisugusest lapsepõlvest „Saladus ja aarded” kõnelebki.\n„Saladus ja aarded”\nAstrid Lindgreni „Bullerby laste” ainetel muusikal neljas pildis\nLavastaja Pille Saatmäe\nLaulud Riine Pajusaar\nValgus ja heli Asso Niin\nOsades Kõmsi kooli ja lasteaia lapsed\nKestab 45 minutit\nEtendus täna kell 12 Kõmsi rahvamajas\nVarasemad muusikalid: „Nukitsamees” (2016), „Saabastega kass” (2014), „Seitse lumivalgekest ja seitse pöialpoissi” (2012), „Mary Poppins” (2010), „Helisev muusika” (2008), „Mozart 250” (2006).\nEelmine artikkelNädalavahetusel tuleb lihavõtte linnuvaatlus\nJärgmine artikkelHiidlased algatasid petitsiooni minister Simsoni tagandamiseks\nViis kooli jäi eilsest distantsõppele\nGalerii: Kõmsi kool tõi lavale Peeter Paani loo\nKõmsi kool alustab aastat muusikaliga\nVirtsu hoolekogu tahab Kõmsi kooli liita\nKõmsi lapsed said mänguväljaku


Kuidas pidada läbirääkimisi võlgnevuste võlausaldajatega - Tips for you - Tipsed.Com\nvõttes hea krediidi on alati oluline, olenemata majanduse olukorrast.Hea krediidi on sageli võti madala rahastamise kui otsite osta auto või kodus.Kuid paljud on mõned krediidi probleemid, ja mõned võivad vajada läbirääkimisi võlgnevuste koos võlausaldaja, kui konto saab kurjategija.Et tagada oma boonuspunktide aruanne ei kahjusta see, mida soovid kogusin infot ja õigesti läheneda oma võlausaldajatele.See annab teile võimaluse olla läbirääkimisi mokkamööda lahendamiseks.\nVool koopia oma krediidi report\nsaada koopia omaboonuspunktide aruanne.See on alati hea mõte, kui vaadata läbi rääkida oma krediitkaardi võlg, sest raport annab sulle täpse pildi oma võla ja kuidas see mõjutab teie krediit.Võite saada üks tasuta krediidi aruande igal aastal annualcreditreport.com.Oluline läbirääkimistel võlg tasuda vähemalt summa raha ja saada kõige positiivsem tulemus teie boonuspunktide aruanne.\nMärkus summa võlgu staatuse, kogumise tegevus ja kui kaua konto on avatud.Võttes seda infot kindlustada andmed, mida vajate on kergesti kättesaadav, kui te räägite, et võlausaldaja.Teie boonuspunktide aruanne tagab ka teile rääkida õige asutus, kui teie konto on nimetatud teise asutuse krediitkaardi kogude või müüdud teisele ettevõttele.\nHelista oma võlausaldaja ja arutada oma võla.Võlausaldajad on valmis töötama koos klientidega, kes algatab dialoogi.Üldiselt kogudes tulemusena tekkida mingit kontakti.Seega on alati parem olla proaktiivne, kui krediidi probleemid tekkida.Ole valmis selgitama oma praeguse majandusliku olukorra ja põhjendage oma vasturääkivus, kas vallandamine, kahju, perekriisi või teised.Öelge kindlasti oma võlausaldaja, et see on oluline, et teil selge negatiivne võla punkte oma krediitkaardi aruanne.Säilitades positiivne krediidireiting ning vähendada oma võlga peaks olema esmatähtis teile.\nHinnake oma võimalusi üle läbirääkimisi võla.Tasuda saab kõik või osa oma võla ja läbirääkimisi võlausaldaja reitingu saate oma krediidi report.Sõltuvalt vanusest konto, siis võib olla võimalik pidada läbirääkimisi oma võlga enne negatiivset ilmuvad.Uuemad võlg, seda tõenäolisemalt sa võid saavutada positiivse tulemuse oma krediidi skoor.Vanemad on, seda tõenäolisemalt saab lahendada oma võlga vähem raha.\nSoovitage klienditoega rep, et soovite kokkuleppe, et maksta ära oma konto.Üha line tasandil töötajatel on mõned võimet pidada läbirääkimisi oma tasumata võlga.See on sageli piiratud intressimäära langetamine, minimaalne makseid ja / või annab teile pikema ajapikendust.Kui see vastab teie krediit vajadusi, siis on lahendatud.Kui see ei vasta teie vajadustele, ärge kartke küsida juhendaja.\nStress juhendajale, kui tähtis on läbirääkimisi oma võla ja kaitsta oma hea boonuspunktide aruanne.Eeldades teie võlg on kollektsioonides, siis on kaks võimalust: maksta oma läbirääkimisi võla korraga täies ulatuses või luua maksegraafiku.Tasulised põhisumma teile parim Läbirääkimispositsiooni küsib positiivne krediidiasutuste aruandluse.Kui see ei ole võimalik, võib-olla levinud maksmise üle 60-120 päeva.Näiteks, kui teie koguvõlg on $ 10.000, siis võib pakkuda elama 60 kuni 65 protsenti tasakaalu.Te võite teha põhisumma $ 6000 või ehk teha makseid üle nelja kuu, mis on kokku $ 6500.Kõige tähtsam on pidada läbirääkimisi, mida saab mõistlikult teha, et võlgnevust.Sa ei taha, et luua tingimusi väljaspool oma jõudma.\nPöörduda kirjaliku lepingu uue poolest.Sa võid kirjutada üles oma kokkuleppe ning saadab võlausaldaja kinnitamiseks või saate küsida võlausaldaja kirjadele kokkuleppele.Mõlemal juhul, sa tahad allkirjastatud leping on võlausaldaja jaoks uusi termineid.Lõppkokkuvõttes sa tahad "täies ulatuses tasutud" teie boonuspunktide aruanne.Kuid te võite seisma "makstakse kokkulepitud" või sarnast.Kui vähegi võimalik, siis tahad, et kõik kogumise tegevus eemaldatakse kontole.\nalati saada koopia oma vaba boonuspunktide aruanne Enne läbirääkimisi.\nÄrge kartke küsida asula.Sa ei saa seda, kui sa ei küsi.\nKui sa ei saa, mida sa tahad klienditeeninduse esindaja taotleda juhendaja.\nLoo kuu eelarve, nii et saate veenduge läbirääkimisi oma võla summa eest saab maksta.\nKui võimalik, alati läbirääkimisi võla esialgse võlausaldaja.\nalati viisakas ja tänada esindaja oma tahet luua win-win ära maksta oma võlga firmaga.\nVanemad oma võla, seda vähem saab rääkida.\nAlati kooskõlastatud tingimustel kirjalikult enne oma esimese makse.\nÄra küsi võlausaldaja, mida ettevõte on valmis aktsepteerima.Riigi mida olete nõus maksma.


PäIKESEPõLETUS IMIKUL - PEDIAATRIA\nPäikesepõletused on põhjustatud suurenenud päikese kokkupuutest naha UV-kiirtega.\nEelkõige imikud ja väikelapsed peaksid tagama piisava päikesekaitse, kuna nad on päikesepõletuse suhtes tundlikumad ja tekitatud kahjustused võivad olla märgatavad ka täiskasvanueas. Päikesepõletus on tavaliselt sümptomaatiline sooja, valuliku, teravalt määratletud punakaslööbe korral. Eriti imikud on eriti vastuvõtlikud termilistele mõjudele nende kõrge kehapinna ja kehamassi suhte tõttu.\nLugege ka seda, mida teha, kui lapsel on päikesepõletus: Lapse päikesepõletus - peaksite seda kiiresti tegema\nPäikesepõletuse põhjustab suurenenud kokkupuude naha ultraviolettkiirgusega.\nSee on eriti oluline suvel ja lõuna ajal, kuna just siis on radiatsiooni intensiivsus kõige suurem. Kiirgus viib ühelt poolt naharakkude otsese kahjustuseni, millele järgneb põletikuline reaktsioon, ja teiselt poolt DNA struktuuri muutumiseni, mis võib pikas perspektiivis viia rakkude ümberkujunemiseni ja vallandada seeläbi nahavähi. Otsene pindmine kahjustus avaldub peamiselt punetuse, ülekuumenemise, valu ja võimaliku sügeluse kaudu.\nKuidas ma tean, kas mu lapsel on päikesepõletus?\nPäikesepõletuse kõige märgatavam sümptom on naha punane värv.\nSiiski tuleb märkida, et lööve tavaliselt hilineb. Nii võib juhtuda, et päikese käes viibides muutusi ei näe. Muud märgatavad kaebused on vastava pinna ülekuumenemine ja valu. Võib tekkida ka sügelus. Sel juhul saab jälgida beebi käitumist. Samal ajal tuleks päikese käes viibides alati karta päikesepõletust, nii et pärast kiirgusega kokkupuudet tuleks kontrollida lapse nahka.\nKõige silmatorkavam sümptom on sellest tulenev lööve, tuntud ka kui "erüteem solare". See avaldub punase värvusena, ülekuumenemisena, valuna ja võib-olla sügelusena.\nKa raskemad päikesepõletused võivad põhjustada turset ja villide teket. Sel juhul ja kõigi järgmiste sümptomite korral tuleb pöörduda arsti poole. Muud võimalikud sümptomid on palavik, pearinglus, iiveldus, minestamine ja tugev valu. Võimalik on ka päikesepõletuse nakatumine ja see võib väljenduda mädalekkena. Päikesepõletusega mitte segi ajada on päikeseallergia, mida esineb harva koos sellega.\nSamuti võib see teema teid huvitada: Päikeseallergia lapsel\nNaha punetus on päikesepõletuse kõige tüüpilisem märk ning on tavaliselt tasane ja teravalt piiritletud.\nTerava piiri loob rõiva ja paljastunud naha piiritlemine. Punetuse põhjuseks on ühelt poolt lokaalne põletikuline reaktsioon ja teiselt poolt kompenseeriv suurenenud verevool nahale, mis peaks liigse kuumuse ära viima. Kiirgusest põhjustatud naharakkude kahjustus põhjustab põletikuliste vahendajate vabanemist, mis omakorda põhjustab põletikku. See avaldub peamiselt valu, soojuse ja punetuse kaudu. Võimalik on ka turse ja funktsioonihäired.\nKui kahjustatud piirkonna, näiteks näo turse ilmneb päikesepõletuse osana, näitab see tugevat päikesepõletust ja seda peaks selgitama arst.\nTurse põhjus on põletikuline reaktsioon, mis on seotud suurenenud verevooluga (Hüperemia) käib käsikäes. Suurenenud vererõhk veresoontes põhjustab vee välja pigistamist ümbritsevatesse kudedesse. Muu hulgas transpordib see immuunrakud koesse, mis võib seal hoida ära nakkuse või sellega võidelda.\nValu on naha punase värvuse ja ülekuumenemise kõrval kolmas kõige levinum sümptom. Põhjus on ühelt poolt naha tugev ärritus, mis muudab täiendava ärrituse valulikuks. Enamikul juhtudel piisab juba tihedast riietusest või kahjustatud alale lamamisest.\nPõletikuline reaktsioon vabastab põletikulised vahendajad nagu prostaglandiinid. Need põhjustavad tugevamat valutunnet põletikulises piirkonnas. Lisaks võivad need põhjustada kehatemperatuuri ülesreguleerimise ja seega palaviku. Kui valu on väga tugev, tuleb konsulteerida arstiga.\nMillal peaksin oma lapsega arsti poole pöörduma?\nKlassikalist päikesepõletust tuntakse meditsiiniliselt ka esimese astme põletusena. Kuid kui tekivad põletusvillid, on see juba 2a kraadi põletus.\nKlassikaline päikesepõletus, s.o esimese astme põletus, reeglina arsti visiiti ei vaja. Siiski on mõned erandid, mida käsitletakse allpool. Kui tegemist on väga suure põletusega, võib arsti visiit olla kasulik, kuna see on seotud suurema komplikatsioonide tõenäosusega nagu palavik, pearinglus, iiveldus jms. Tüsistuste või märgatavate muutuste korral tuleks arstiga nõu pidada. Nende hulka kuuluvad põletatud villid, mäda, väljastpoolt muutuv lööve, palavik, pearinglus, iiveldus, minestamine ja tursed.\nLoe selle teema kohta lähemalt: Põleb last\nPäikesepõletuse ravi imikul\nTüsistusteta päikesepõletuse ravi võib laias laastus jagada kahte faasi. Eristatakse ägedat ravi pikaajalisest ravist. Ennekõike leevendatakse sümptomeid ja päikesepõletust ei ravita.\nÄgeda ravi korral võib kahjustatud piirkonda jahutada. See vähendab valu ja eemaldab ülekuumenenud nahalt liigse kuumuse. Selleks sobivad külmad kompressid, näiteks niisked rätikud või jahutuskreemid. Kvargi pealekandmisel on ka jahutav ja põletikuvastane toime. Väga ulatusliku päikesepõletuse korral ei tohiks üldist jahutamist kasutada, vastasel juhul on oht, et laps muutub hüpotermiliseks.\nSamuti peate jooma piisavalt vett, kuna keha kaotab päikesepõletuse tõttu vedelikke. Pärast viivitamatuid jahutusmeetmeid võib kasutada teatud salve (nt aloe vera), kreeme või päevitusjärgseid losjoneid. Neil on vähe jahutavat toimet ja need annetavad stressis nahale niiskust. Väga õliseid või rasvaseid kreeme ei soovitata kasutada, kuna need loovad nahale omamoodi tihendi, mis tähendab, et ülekuumenenud nahk ei saa soojust kiirgada ja tulemuseks võib olla ülekuumenemine. Nakkusohu tõttu ei tohiks põletada villid.\nLoe selle teema kohta lähemalt: Imikute nahahooldus\nLisaks kodustele abinõudele, näiteks jahutavad kompressid ja aloe vera pealekandmine, võib sümptomite leevendamiseks kasutada ka gloobuseid.\nMilline abinõu on õige, sõltub päikesepõletuse faasist ja selle raskusastmest. Sageli kasutatakse Belladonna (surmav öövari), Cantharis, Causticum, Aconitum ja Apis mellifica. Neid kasutatakse sageli D12 tugevusega ja annusena 5 gloobust kolm korda päevas. Seda tuleks siiski selgitada ja homöopaadiga arutada.\nPäikesepõletuse kestus imikul\nPäikesepõletuse kestus sõltub selle intensiivsusest ja varieerub seetõttu kahe kuni 10 päeva vahel.\nOluline on mitte taastada nahka taas päikesekiirguse käes, kuna see mitte ainult ei pikenda kestust, vaid põhjustab ka nahale rohkem kahju. Esimese astme põletuste prognoos on väga hea, peaaegu kõigil juhtudel paranevad need armideta ja jätavad endast ainult tumedama pigmendilaigu, mis vastab klassikalisele pruunistumisele. Mõnel juhul toimub aja jooksul ketendus, mida nimetatakse ka "koorimiseks". See viib kahjustatud naharakkude omamoodi tagasilükkamiseni. Edasisi pikaajalisi tagajärgi kirjeldatakse järgmises jaotises.\nMillised võivad olla pikaajalised tagajärjed?\nNagu ülalpool mainitud, võivad naha pealmised kihid ketendada nädalaid hiljem, mis on sageli märgatav vähenenud pigmentatsiooni ja heledama nahaga.\nTeine, oluliselt halvem tagajärg on nahavähk. Eriti kardetakse nn musta, pahaloomulist nahavähki. Uuringud on näidanud, et suurenenud päikese käes viibimine mõjutab eriti nahavähi arengut. UV-kiirgus on klassifitseeritud musta nahavähi peamiseks riskiteguriks, mistõttu on imikute piisav päikesekaitse pikaajalise tähtsusega.\nLisainformatsioon: Laste päikesekaitse - kasulikud näpunäited\nPäikesepõletus näol beebil\nKahjuks on näo päikesepõletus väikelastel väga levinud.\nSee on peamiselt tingitud asjaolust, et need on rõivastega tavaliselt väga hästi kaitstud ja päikese käes on ainult nägu. Päevakaitsekreemide maha hõõrumine on samuti probleem, kuna imikud ei tea kaitse olulisust. Näo nahk on väga tundlik ja seetõttu altid päikesepõletusele. Lisaks on väikelastel tavaliselt väga kahvatu nahatoon ja seetõttu pole neil peaaegu mingit kaitset. Ettevaatusabinõuna on soovitatav kasutada väga suurt mütsi, kuna see vaevalt häirib last ja võib pakkuda head kaitset.\nPäikesepõletus imikul põskedel\nPunetavad põsed on imikutele ja väikelastele väga levinud sümptom. See juhtub sageli päikesepõletuste taustal, kuna väikelaste põsed ulatuvad pisut välja ja seetõttu võivad nad kokku puutuda vertikaalse kiirgusega.\nNagu näo päikesepõletuse korral, on soovitatav regulaarselt kanda päikesekreemi ja piisavalt suurt mütsi. Siiski tuleb märkida, et punetavad põsed ei tähenda tingimata imikute päikesepõletust. Lisaks asjaolule, et need ilmnevad sageli ilma konkreetse põhjuseta, on võimalikud ka muud põhjused, näiteks lastehaigused, infektsioon või palavik, ja vajadusel tuleks arstiga nõu pidada.\nKas mu laps saab akna kaudu päikesepõletust?\nSellele küsimusele on pisut raskem vastata ja see sõltub akna tüübist.\nUV-kiirgust on kolme tüüpi. Neist kaks, nimelt UVA ja UVB kiirgus, läbivad osoonikihi ja jõuavad inimesteni. Enamikku aknaid läbib aga ainult pikalaineline UVA-kiirgus, mis ei põhjusta päevitust, vaid kahjustab naha sügavamaid kihte. Tänapäeval on esiklaasid enamasti valmistatud spetsiaalsest klaasist, mis vaevalt laseb UV-kiirgust läbi. Kuna seda ei saa aga täpselt hinnata, on soovitatav akendest hoolimata tagada piisav kaitse.\nKas mu laps võib varjust hoolimata päikesepõletust saada?\nKahjuks puutub teid varjus olemise ajal kokku ka päikesevalgus. Põhjuseks on peegeldus keskkonnas, mis painutab päikesest tuleva kiirguse ja võimaldab päikesest põiki kokku puutuda.\nSee on aga otsesest UV-kiirgusest palju nõrgem. Seetõttu nõuab päikesepõletuse tekkimist pikem varjus viibimine või väga tugev päikese käes viibimine, näiteks keskpäeval või lõunapoolsemates piirkondades. Üldiselt ei tohiks varjus viibimist sugugi alahinnata.\nMilline profülaktika on olemas?\nImikute päikesepõletuse ennetamine on äärmiselt oluline ja seda tehakse sageli valesti. Enamikul beebidest on väga hele nahatoon ja erinevalt täiskasvanutest pole neil veel enesekaitset. Seetõttu piisab päikesepõletuse tekitamiseks vaid 10 minutist lõõskavas päikeses. Igal juhul peaks olema piisav kaitse.\nSeda saab saavutada minimeerides võimalikult palju päikese käes viibimist ja vältides seda keskpäeval. Lisaks tuleks laps ülevalt alla katta rõivastega. Samuti tuleks tagada rõivaste kaitse päikese eest. Seda tähistatakse sageli UV-standardiga 801. Müts, mis kaitseb kaela ja nägu, on hädavajalik. Päikeseprillid ja kingad / sokid on ka head võimalused, kui neid saab rakendada.\nPäikesekreemide kasutamisel peaksite veenduma, et need on spetsiaalsed imikutele ja lastele mõeldud kreemid. Täiskasvanutele mõeldud kreemid lastele ei sobi. Lisaks peaks päikesekaitsefaktor olema vähemalt 30, parem 50 või rohkem.\n2021 © https://publichealthglobal.org Päikesepõletus imikul


Äriplaan 2002: veonduses ollakse hästi konservatiivsed - Äripäev\nÄriplaan 2002: veonduses ollakse hästi konservatiivsed\n26. september 2001, 15:53\nKadi Heinsalu 26. september 2001, 15:53\n'Uuest aastast arvame hästi konservatiivselt. Prognoosime käibekasvuks 5 protsenti, kasumikasvuks 3 protsenti ja tööjõukulude osas samuti 3protsendilist kasvu,' ütles Äriplaan 2002 seminaril esinedes AS Schenkeri tegevdirektor Meelis Arumeel.\nOma firma majandusliku tegevuse iseloomustamiseks kasutas Arumeel saadetiste arvu muutusi aasta lõikes. 'Kõrgperiood on oktoobri-novembri vahel ja sel ajal pole piisavalt veovõimsusi,' sõnas Arumeel.\n'Nelja aasta trende vaadates võib väita, et logistika osas on oodata taas tõusu,' väitis Arumeel.


Eesti meistrivõistlused käsipallis tüdrukute A-klassis (sünniaasta 2000 ja nooremad), 06.-07.04.2019 Põlvas\nPõlva Spordikoolineiud A-vanuseklassis (2000 ja hiljem sündinud mängijad) osalesid Põlvas Eesti meistrivõistluste teisel etapil, kus kahe etapi kokkuvõttes saavutati meistrivõistlustel tubli II koht.\nKahe etapi kokkuvõttes kaotasid Põlva neiud vaid Eesti meistriks tulnud pealinna neidudele Reval-Sport/Tallinna Spordikoolist tulemustega 16:19 ja 14:27. Ülejäänud kahte konkurenti HC Kehra ja SK Tapa/Tapa SK võideti mõlemas kohtumises. HC Kehrat võideti tulemustega 39:20 ja 35:26 ning SK Tapa/Tapa SK tulemustega 33:28 ja 42:35.\nNaiskonna resultatiivseim mängija oli Teele Utsal, kes viskas kahel etapil mängitud 6. mängus kokku 59 väravat, olles samas ka kogu turniiri resultatiivseim mängija. Talle järgneb Selma Rein 48 väravaga (edetabelis 2. koht) ja Rutt Kahre 16 väravaga (edetabelis 15. koht). Teele Utsal oli ka naiskonna edukaim 7-meetri karistusvisete realiseerija, visates 10 karistusviskest viis vastase väravasse.\nKonkurentide poolt tunnistati turniiri parimaks mängijaks Teele Utsal ning turniiri parimaks kaitsemängijaks Selma Rein. Põlva võistkonna parimaks mängijaks kogu turniiri põhjal tunnistati Liisa Teppo.\nMeistrivõistluste II koht saavutati koosseisus: Maarja Kongi, Selma Rein, Kristi Vaino, Gendra Vahtra, Greete Märtson, Teele Utsal, Laura Noormets, Liisa Teppo, Rutt Kahre, Anhelika Lodeson, Tuuli Ilus, Salme Rein. Võistkonna treenerid on Maie Utt ja Tamur Tensing.\nFotode autor: Helin Potter\nEMV 2019 TA II koht - Põlva Spordikool\nEMV 2019 TA parim kaitsemängija Selma Rein\nEMV 2019 TA parim mängija Teele Utsal


Välisminister tegutseb jälle! - Eesti Ekspress\n￼Hakkasin kohe esimese tööpäeva hommikul välisministri kabinetis Marina Kaljurannast maha jäänud välisministri portfelli taga otsima, aga sellest pole mingit märki. Küll aga leidsin üles minibaari. Huvitav, mida minibaar välisministeeriumi kui asutuse kohta ütleb?\n￼Helistas Lavrov ja küsis, et kas meil on Narva linna endiselt vaja või võib Venemaa selle endale võtta. Olin sellisest kõnest üsna ehmunud, aga siis hakkas Lavrov telefoni otsas naerma ja ütles, et ta teeb kõigile uutele Eesti välisministritele seda nalja.\n￼Sain kirja Anna-Maria Galojanilt, kes ütles, et ta on Londonis, kus ta suhtleb iga päev tähtsate euroskeptikute ja sõjaväelastega ning võiks Eesti huve kõvasti edendada, kui ma ta Eesti suursaadikuks nimetaksin. Ta lisas, et kui mul tööd pole kohe pakkuda, siis võiksin talle 200 naela laenata.


Põhjarannik » Korteriomanikelt nõutakse tondilossiks muutunud maja ohutuks muutmist\nKorteriomanikelt nõutakse tondilossiks muutunud maja ohutuks muutmist\n19. jaanuar 2017 NIINA VOROPAJEVA\nMahajäetud Vahtra tänava majas asuvate korterite omanikelt nõutakse akna- ja ukseavade sulgemist, et võõrad sinna kolama ei pääseks.\nMöödunud talvel Kohtla-Järvel kütteta jäetud ja tondilossiks muutunud Vahtra tänava 23. maja korteriomanikud said linnavalitsuselt ettekirjutuse, milles neilt nõutakse tühjalt seisva maja ohutuks muutmist. Vastasel korral ähvardab neid 10 000 euro suurune trahv.\n“See on lihtsalt mõnitamine!” on endine majaelanik, pensionär Niina linnavalitsuselt saadud kirja üle nördinud. “Ma ei olnud kütte eest võlgu, mind aga õigupoolest aeti majast minema, jättes mind kütteta. Ning selle asemel et elukohakaotus kompenseerida − vana korteri asemele tuli ju uus muretseda −, nõutakse nüüd meilt, et me kannaksime hoolt tühjalt seisva maja ohutuse eest. Kas mina pean oma pensionist sealsed sissepääsud ja aknaavad sulgema ning maja taraga ümbritsema, et keegi sinna kolama ei pääseks? Annan oma korteri kiiremas korras riigile üle.”\nEnt endine majahaldur Jelena Aleksejeva, kes − nagu mitmed teisedki korteriomanikud − oma korteri juba möödunud aastal riigile üle andis, tõdes, et seda pole sugugi lihtne teha: notarid ei võta dokumente vormistada, kui omanikul võlgu on.\n“Võlgnike tõttu jäi maja kütteta ning on selge, et nad ei hakka ka seda ettekirjutust täitma,” märkis ta. “Kordub sama lugu, mis Kalevi 33 asuva tühja ühiselamuga, millega omanikud üle kümne aasta ei tegelnud.”\nAbilinnapea Vitali Borodin ütles, et Vahtra 23. majaga selline asi enam juhtuda ei tohi.\n“Tõepoolest, lugu Kalevi 33 asuva endise ühiselamuga venis pikalt ning linnal tuli rakendada terve hulk meetmeid, et selle maja saatus lõpuks oma kätesse saada,” märkis ta. “Vahtra 23. maja kuulub korteriomanikele ning nad peavad oma kinnisvara saatuse ise lahendama. Kui nad selle maha on jätnud, siis see ei tähenda veel, et nad midagi tegema ei pea.”\nLinn kui järelevalveorgan sai päästeametilt Vahtra 23. maja kohta ettekirjutuse. Selles majas on olnud juba mitu põlengut, hoone kujutab endast ohtu ning linlased ei taha sellise naabrusega leppida. “Ja kui sinna mõni laps ronib ja temaga seal midagi juhtub, siis küsitakse kohe, miks linn sellega midagi ette ei võtnud,” sõnas Borodin. “Ning et seda objekti mitte käest lasta, nõuamegi me omanikelt meetmete rakendamist − muu hulgas peab tegutsema ka Riigi Kinnisvara, kes on mitme selles majas asuva korteri omanik.”\nLinn on andnud korteriomanikele aega selle aasta augustini ning kui nad selle aja jooksul midagi ette ei võta, siis ähvardab neid solidaarselt tasumisele kuuluv trahv − 10 000 eurot −, st see summa jagatakse kõikide kinnisvaraomanike vahel ära.\nVitali Borodini sõnul on probleemi lahendamiseks kolm võimalust. Esiteks täita ettekirjutus ning sulgeda kõik majja viivad sissepääsud ja aknaavad. Teiseks võib oma kinnisvara maha müüa, ehkki Borodin tunnistas, see variant on vähe tõenäoline.\nKolmas võimalus on loobuda oma kinnisvarast riigi kasuks ning siis on juba riik kohustatud võtma tarvitusele ennetavad meetmed, et tühjalt seisev maja ümbritsevaid inimesi ei ohustaks.\n“Linnavalitsuse õigusnõunik Vadim Vilde on valmis selles küsimuses tasuta nõu andma,” märkis Borodin, rõhutades, et tunneb sellisesse olukorda sattunud korteriomanikele siiralt kaasa. Ent ta lisas, et ehkki keegi ei taha korteriomanikke karistada, on linnaelanike turvalisus ja üldise terve õhkkonna säilitamine linnas siiski kõige tähtsam.\nKohtla-Järve loovutab riigile 31 korterit\nVKG Soojus tahab külma jäetud maja elanike küttevõlad välja nõuda\nPüssi otsib küttesüsteemile alternatiivi\nTiksunud miini plahvatus


Video: Norra vetes lebab natside allveelaev, millel on 67 tonni ohtlikku elavhõbedat - Kirev elu - Elu24\n22. oktoober 2018, 15:17\nVideo: Norra vetes lebab natside allveelaev, millel on 67 tonni ohtlikku elavhõbedat\nSaksa allveelaeva U-864 vrakk\nBriti allveelaev uputas 1945. aasta veebruaris Norra ranniku lähedal Saksamaa allveelaeva, millel on umbes 67 tonni elavhõbedat.\nNorra mereuurijad leidsid natside allveelaeva U-864 juba 2003. aastal, kuid seda ei ole suure reostusohu tõttu pinnale toodud, teatab yle.fi.\nNorra mereväe foto Saksa allveelaeva U-864 varkist\nFOTO: Norwegian Authorities / SCANPIX / SCANPIX NORWAY/Scanpix\nNorra sõjaajaloolaste andmetel lahkus see Saksa allaveelaev 1944. aastal Kielist, et transportida elavhõbedat Jaapani liitlastele keemiarelvade valmistamiseks.\nU-864 sõitis 1945. aasta jaanuaris Norra lähistel karile ja see sai Briti lennukite rünnakus kannatada, mille tõttu tuli Bergenis seda parandada. Allveelaev oli 1945. aasta veebruari alguses valmis teekonda jätkama, kuid Briti koodimurdjad said teada, kuhu U-864 kursi võtab ja britid saatsid teda ründama oma allveelaeva HMS Venturer.\nBriti allveelaev HMS Venturer\nSõjaajaloolaste sõnul oli see 9. veebruaril 1945 kahe allveelaeva vaheline lahing eriline selle poolest, et see toimus täiesti vee all.\nPärast tunde kestnud tagaajamist lasi brittide allveelaev välja torpeedo, mis tabas saksa allveelaeva, mille tõttu U-864 uppus, viies merehauda 71 sakslasest meeskonnaliiget ja kaks jaapanlasest inseneri.\nSaksa allveelaev uppus nelja kilomeetri kaugusel Norra Fedje saarest, vajudes 150 meetri sügavusele.\nFedje saare ja U-864 vraki asukoht\n1990. aastatel leidsid saksa ajaloolased dokumendid, mille kohaselt on U-864 pardal elavhõbedat ning nad hoiatasid Norra võime, et tegemist võib olla keskkonnaohtliku vrakiga. Norra laevastik sai vihjeid ka kaluritelt, et Fedje saare juures on allveelaeva vrakk.\nFedje saare elanikud on mures, et kui allveelaev veelgi laguneb, võib elavhõbeda tõttu tekkida keskkonnakatastroof.\nNorra võimud ei ole seni suutnud langetada otsust, mida U-864ga tegema peaks, kas pinnale tooma või katma.\n2009. aastal langetas Norra valitsus otsuse vrakk pinnale tõsta, kuid kuna kohe ei leitud selle tegemiseks raha, siis loobuti.\nNorra rannavalve arvates tuleks see allveelaev katta kruusaga. Norra praegune valitsus pooldab seda plaani ja 2019. aasta eelarves on selleks nähtud ette ligi 30 miljonit Norra krooni (umbes kolm miljonit eurot), kuid veel ei ole selge, kes seda tegema peaks.\nU-864 vrakis on dokumentide andmetel ka 27 torpeedot, käsigranaate ja umbes 4,5 tonni trotüüli. Lisaks kahtlustatakse, et pardal võib olla ka uraanoksiidi ja rasket vett.\nNorra mereväe ja teadlaste sõnul asub Saksa allveelaevavrakk paigas, kus merepõhi on ebastabiilne ning selle tõttu tuli kaks aastat tagasi seda vrakki liiva ja killustiku abil stabiliseerida.\nNorra teadlaste arvutused näitasid, et katkisest allveelaevast voolab aastas merre umbes neli kilogrammi elavhõbedat. Merepõhjaproovide andmetel on elavhõbedat juba 30 000 ruutmeetri suurusel alal.\nVees elavad organismid omastavad metallilist elavhõbedat metüülelavhõbeda kujul, see kahjustab närvisüsteemi. Seda ohtlikku ainet võib leiduda nii kalades kui koorikloomades.\nLooduskaitsjad on seisukohal, et ka paks liiva ja kruusa kiht ei takista elavhõbeda leket ning kalades olev väikeses koguses elavhõbe on inimestele ohtlik.\nNorra valitsus on lasknud teadlastel igal aastal teha nii vee kui kalade proove ning need on väidetavalt näidanud, et elavhõbeda tase ei ole seal eluohtlik.


metformin 19.03.07 / Endokrinoloogia\nkäinud,isegi äärmuslike dieete proovinud,kuid tulutult.perearst kirjutas mulle metformini koos reduciliga välja.Küsimus selles, et kas peab kindlasti neid rohtusid koos võtma,kas ainult metforminist kuidagi ei piisaks,sest teine rohi kohutavalt kallis\nKas olete diabeetik? Metformiin on tegelikult suhkurtõve ravim ja kaalulangetajana on seda mõttetu kasutada, sellel ravimil puudub oluline kaalu langetav toime. Reduktiilil on selline toime küll olemas, kuid paralleelselt peab pidama ka dieeti (ööpäevane kaloraaz ei tohi ületada 1600 kcal).\nTeie puhul on tegemist rasedusjärgse kaalutõusuga ja kehakaaluga pole enne mõtet intensiivselt tegelema hakata, kuni pole taastunud menstruaaltsükkel ja Te pole lõpetanud rinnaga toitmist. Tervislik toitumine on loomulikult alati asjakohane aga igasuguste dieetide ja trennide kaalulangetav mõju on esimese aasta jooksul peale sünnitust suhteliselt tagasihoidlik. Seega tundke rõõmu oma pisikesest ja andke endale aega taastumiseks.


Hiiumaa kooliõpilased uudistasid edasiõppimisvõimalusi | Tallinna Tehnikakõrgkool\nHiiumaa kooliõpilased uudistasid edasiõppimisvõimalusi\nTTK > Kõrgkool > Uudised > Hiiumaa kooliõpilased uudistasid edasiõppimisvõimalusi\nHiiumaa kooliõpilased uudistasid edasiõppimisvõimalusi12.11.2009\nTTKs olid 10.11.2009 külas Hiiumaa Kärdla ja Käina gümnaasiumide 11. klasside õpilased, et tutvuda õppimisvõimalustega.Noored said informatsiooni rakenduskõrghariduse, TTK õppekavade ja vastuvõtutingimuste kohta. Hiidlased külastasid laborikorpust, raamatukogu ja tegid ringkäigu koolimajas.\nRõiva- ja tekstiiliteaduskonnas rääkis Heli Olde Teeviida kollektsiooni valmimisest. Fotodelt said neiud vaadata eelmistel aastatel valminud rõivaid. Professor Viiu Sillaste tutvustas tehnoökoloogia õppekava ja kutsus loodust kui meie kallimat vara väärtustama.\nTegemist oli järjekorras juba seitsmenda hiidlaste külastusega, mille eesmärk oli anda noortele teadmisi edasiõppimisvõimaluste kohta juba aasta enne gümnaasiumi lõpetamist, et saaks aegsasti tulevikuplaane teha.