Vaba Eesti Sõna - Käib jaht viimastele olümpiapiletitele\nKäib jaht viimastele olümpiapiletitele\nTokyo suveolümpiamängude alguseni jääb nende ridade kirjutamise ajal seitse nädalat.\nTegelikult pidanuks need mängud olema juba ajalugu, aga Covid-19 viirus lükkas suure spordipeo aasta jagu edasi ning ega ole praegugi päris kindel, kas ja millisena olümpia alates 23. juulist peetakse.\nIgal juhul käib aga sportlastel, kel olümpiapilet käes, nii-öelda peenhäälestus, veel ukse taga olijad aga üritavad viimase hetkeni normi täita.\nEesti spordi viimaste aastate üks lipukandjaid, 2016. aasta Rio de Janeiro olümpialt riigile ainsa medali toonud sõudmise neljapaat teenis Luzerni valikregati võitmisega viimasel katsel Tokyo pääsme.\nKaspar Taimsoo, Tõnu Endrekson, Allar Raja ja Jüri-Mikk Udam on paadi tänavu kenasti libisema saanud, võites EM-pronksi, maailma karikavõistluste etapi ja nüüd siis ka olümpiapileti.\nVõib loota, et koos epeevehklejate-amatsoonide ja hiljuti Euroopa meistriks kroonitud maadleja Epp Mäega on sõudenelik Jaapanis Eesti üks reaalsemaid kõrge koha taotlejaid.\nSiinkohal on huvitav vaadata statistikat Eesti nii-öelda selle aastatuhande medalimasinatest ehk sportlastest, kes teeninud enim medaleid olümpiatelt, MM- ja EM-võistlustelt.\nSpordialad pole küll oma kandepinnalt võrdsed, ka on mõnel alal tiitlivõistlused igal aastal, mõnel intervalliga, ja ei saa võrrelda olümpia- ning kontinendi medalit, aga ometi on medalirida huvitav.\nPraegu on 12 medaliga tipus staažikad vehkleja Irina Embrich ja sõudja Tõnu Endrekson, järgnevad 11 suure medaliga vehkleja Julia Beljajeva, sõudja Allar Raja ja karjääri lõpetanud kettaheitelegend Gerd Kanter.\nAga läheneva olümpia piletitest veel. Hiljuti täitis vaid ühe sajandiksekundiga olümpialävendit ületades 200 m krooliujumise normi Kregor Zirk.\nTulid ametlikud teated, et olümpiaks vajalikud punktid on koos sulgpallur Kristin Kuubal ja maastikurattur Janika Lõivul.\nViimatinimetatu on eritline näide sihikindlusest – viis aastat tagasi võttis seni jooksmisega tegelenud Lõiv vastu otsuse, et treenib end maastikurattal olümpiale ja tõestaski, et kõik on võimalik.\nKahjuks jääb aga olümpialt eemale Eesti tugevaim mees, raskekaalutõstja Mart Seim.\nMõned aastad tagasi MM-hõbeda teeninu nakatus kevadel koroonaviirusega ja kaotas taastudes palju nii treenimise kui võisteldes olümpiapunktide kogumise aega.\nKuniks selgus, et Covid-19 pantvangis spordimaailmas lihtsalt ei ole enam ühtki võistlust, kus Mart Seim võistelda ja ennast näidata saaks.\nPilet tulnuks talle ka enda kohta alla keskmise tulemusega.\nKui Seimiga on asjad kahjuks ühel pool, siis teise raskekaallase, maadluse kahekordse maailmameistri ja 2012. aasta olümpiahõbeda Heikki Nabiga on seisud veel segased.\nMaikuus võeti temalt, kes ta aasta alguses halva leiuga dopinguproovi andis, maha ajutine treenimis- ja võistlemiskeeld.\nPõhjus – halb leid oli väga piiripealne ja kui advokaadid head tööd teevad ning Nabi õigeks jääb, siis on talle nii-öelda rajalt maha võtmisega olümpia eel (pilet on Nabil ammu taskus) korvamatut kahju tehtud.\nKas tuleb Nabi dopinguloos lähiajal mingi otsus, kas lastakse teda, dopingukahtluse all olijat, Tokyos matile, kõik on praegu lahtine.\nPraegu köidab paljude Eesti spordisõprade meeli võrkpall.\nTeatavasti on Eestil austav õigus korraldada sügiseste Euroopa meistrivõistluste meeste turniiri üks alagruppidest Tallinnas ja hiljuti selgusid ka selle turniiri vastased.\nNeed on Läti (kelle peatreeneriks eestlane Avo Keel), Prantsusmaa, Saksamaa, Slovakkia ja Horvaatia.\nHetkel kestab aga Euroopa Kuldliiga alagrupivõistlus. Eesti mängis esimeses faasis Tartus, kus alistas esmalt 3:0 kunagise tugeva Hispaania, samuti 3:0 naabrimehed Lätist ja kolmandas mängus tõelises trilleris veel mõni aeg tagasi Euroopa kolmandat reitingut omanud Belgia.\nEesti kaotas kaks esimest geimi, siis sai mängu käima ja kammitses belglasi nii edukalt, et võitis kolmanda ja neljanda geimi ning lõpuks ässpallinguga 18:16 ka viienda!\nJärgmisel nädalavahetusel kohtutakse samade vastastega teist ringi.\nEesti võrkpallinaiskond käis esmalt EMi finaalturniiri piletit hankimas Valgevenes Minskis.\nEi õnnestunud, sest tugevatele võõrustajatel kaotati kaks korda 0:3 ja võimetekohasele Šveitsile 2:3 ning 1:3.\nPraegu mängivad vollenaised Euroopa Hõbeliigat. Alagrupi esimeses ringis võideti Lätit 3:0 ja Bosniat 3:2, aga kaotati Portugalile 2:3.\nNagu viimastel aastatel ikka, on spordisõpradel sageli suus rallipaari Ott Tänaku ja Martin Järveoja nimed.\nKahe aasta taguste maailmameistrite käsi on tänavuses MM-sarja paraku käinud nagu sõit ameerika mägedel.\nViimati Portugalis tõusid nad ralli teisel päeval nelja kiiruskatset võites liidriteks, aga siis jäid suhteliselt ootamatult teeveerde seisma ja sõidetud see ralli nii saigi.\nMis autol juhtus, on seni jäänud kalevi alla. Igatahes tehti masin korda ja Tänak võttis punktikatse võiduga viis silma, aga see oli kasin lohutus.\nSelge oli aga see, et Ott oli selle ralli kiireim mees kiireimas autos.\nKas õnnestub see kiirus ka võitudeks realiseerida, saame näha juuni keskel peetaval Sardiinia rallil.\nSeni juhib MM-sarja 79 punkti kogunud seitsmekordne maailmameister Sebastien Ogier, Tänak on 45 punktiga neljas.\nEnt kümmekond MM-etappi on ees, kõik on veel võimalik.


Arhitekt Juhan Kangilaski: Volta kvartalis saavad kokku Põhjamaade linnaruumi vibe ja New Yorgi tööstusarhitektuur - Kodugeenius\n21. jaan. 2022 kell&nbsp12:21\nPõhja-Tallinn on üks pealinna mitmekülgsemaid ja kiiremini arenevaid linnaosi, mille ajaloolised tööstuskompleksid ja vanad tehasehooned meelitavad nii arhitekte, arendajaid kui uue kodu otsijaid. Lähiaastatel kerkib Kalamaja ja rannajoone vahele, endisele Volta tehase alale, uus 29 hoonest koosnev kvartal, mis paistab varasemate projektide seast silma eelkõige selle poolest, et tegemist on tervikliku elukeskkonnaga, kus on käe ja jala ulatuses olemas kõik tööks ja koduseks eluks vajalik.\nKvartalil peab olema nii nägu kui lugu\nKangilaski sõnul on Volta ja teiste sarnaste piirkondade suurimaks tõmbenumbriks lugu ja iseloom. “Inimestele meeldib, kui paigal on oma minevik ja lugu, mitte lihtsalt, et oli üks põld ja siis äkitselt ehitati maja” kinnitas Kangilaski. “Üks asi on luua uus ja kvaliteetne elukeskkond, aga elu ja identiteedi annab sellele ikkagi põnev ajalugu, millega saavad inimesed suhestuda. Krullis, Voltas ja Noblessneris on selge, et koha bränd ja identiteet tekivad ise ja arendaja ja arhitekt ei pea hakkama seda kuidagi kunstlikult juurde tootma.”\nHuvi unikaalsete ja huvitavamate pindade vastu on tuntav ka kinnisvaraturul ja eriti populaarsed on just ajaloolistesse või vanematesse majadesse loodud kodud. “Identiteeti tahab tegelikult nii kodu kui kontor, et see ei oleks lihtsalt üks suvaline maja, mis on korda tehtud” lisas Kangilaski. “See on kindlasti trend, mis jääb püsima nii Eestis kui ka mujal maailmas.”\nArhitekt ja linnaplaneerija Juhan Kangilaski, foto: Rasmus Kooskora\nKuidas ehitada linna?\nVolta kvartali 2013. aastal toimunud arhitektuurikonkursi eesmärk oli leida visioon, mis käsitleks kvartalit tervikuna, mitte jupi haaval. Kangilaski sõnul on ajalooline tööstusala projektina haruldane, aga samas hea võimalus luua midagi ebatavaliselt suurt. “Kvartalile tuli leida terviklik visioon, mitte hakata ühest nurgast vaikselt joonistama,” selgitas Kangilaski.\nSuur territoorium ja ajaloolised hooned on arhitektide ja arendajate seas hinnas, aga see ei tähenda, et töö oleks lihtne. “Meil on suur ala, mille keskele on planeeritud park ja ebatavaline on näiteks see, et uued hooned on pargi ümber üsna tihedalt koos, et vanadel hoonetel kitsas ei hakkaks,” rääkis Kangilaski. “Nii tekivad uued huvitavad vaated ja jääb alles austus olemasoleva vastu. See oligi projekti esimene suurem väljakutse, et ajaloolised paekivimüürid, tehasehooned ja uhke peahoone saaksid kõik oma õhu ja ruumi.”\nVanad tehased ja laohooned on üks linnaosa rikkuseid ja kvartali arendamisel oli eesmärk sobitada kokku nii uued hooned vanadega kui ka kogu kvartal ülejäänud linnaosaga. “Voltal on ühiseid jooni näiteks Noblessneriga,” selgitas Kangilaski. “Meil on vanad ja pikad paekivihooned, millel on kiriklikud ja basiilika-tüüpi võlvid ja suursugune siseruum. Samas on ka sarnasusi Manufaktuuri ja Rotermanni kvartalitega, kus on samamoodi säilinud vana, eemaldatud nõukogudeaegsed osad ja ehitatud või planeeritud asemele uued hooned.”\nErinevus seisneb eelkõige selles, et Noblessneris on mitu ajaloomälestist, mis seavad arendustööle ja arhitektile karmid nõuded. Voltas on piiranguid veidi vähem, aga kuna tegemist on ikkagi ajalooliste hoonetega, ootab tipptasemel käsitlust ja kvaliteeti terve linn.\nTükike New Yorki\nSuurte tehasekomplekside arhitektuuriline stiil oli paigas juba sajand tagasi – olgu see siis Inglismaal, New Yorgis, Peterburis või Tallinnas. Ideed võeti rahvusvahelisest inforuumist ning tänu sellele leidub ka Eestis oma killuke New Yorki või Inglismaad.\nNew Yorgi industriaalarhitektuuri iseloomustavad mitmed elemendid – palju tellist, suured klaaspinnad, metalli kasutamine ja julged kontrastid. “Selliseid stiilivõtteid on võimendatud juba kahe valmis hoone puhul, aga lihtsalt kaasaegsemas võtmes,” selgitas Kangilaski. “New Yorgi stiili vanades tehasehoonetes iseloomustab suurus, kõrgus ja proportsioon ehk kui hoone lae kõrgus on viis või kuus meetrit, loobki see loft’iliku või newyorgiliku arhitektuuri.”\nÜhiseid elemente võib tähelepanelik silm märgata industriaalrajoonide arendustes ka Põhjamaade, eeskätt Taani või Norraga. Kangilaski sõnul on Volta kvartalis saanud kokku New Yorgi stiil ja Põhjamaade inimkeskse linnaruumi idee. “New Yorgis ja teistes suurlinnades ehitati ka tehasehooned kõrgusesse ehk vabalt mitmekümne korruselisteks, siis meil on proportsioonid natuke teised,” selgitas Kangilaski. “Hoonete vahele peab jääma õhku ja vaba ruumi, et tekiks teise rütmiga ja inimestega arvestav elukeskkond. See on Põhjamaade vibe, mida võib juba näha Noblessneris, kus on laiad kõnniteed, promenaad ja hoonete vahel küllaga hingamisruumi.”\nKumb on lihtsam: ehitada nullist või arendada olemasolevat?\nAjalooliste hoonete arendamine on küll põnevam, aga ka keerulisem, sest uus idee tuleb sobitada juba olemasolevate elementidega. “Vana uueks loomisel tuleb arvestada kõiksugu piirangute ja üllatustega,” kinnitas Kangilaski.\n“Uue hoone puhul saad justkui liivakastis uue terviku joonistada, aga vana säilitamisel tuleb oluliselt rohkem vaeva näha.” Kui uue hoone puhul on peamine väljakutse pinnas, siis vanade hoonete puhul võib oodata komplikatsioone nii pinnase, vundamendi kui olemasolevate struktuuride mõõtmise ja tugevdamisega ja omaette väljakutse võib olla ka energiatõhususe tagamine vanade hoonete uuendamisel.\nTeisalt on see kõik tore, sest Kangilaski sõnul arhitektidele piirangud tegelikult meeldivad. “Mida rohkem on piiranguid, seda rohkem tuleb mõelda ja seda põnevamaid asju saab luua,” selgitas Kangilaski. “Põllukrunt ei inspireeri samamoodi nagu vanad tehasehooned ja paekivimüürid. Mäletan hästi, et Volta loftide puhul oli võimaluste hulk lausa kolossaalne: kõrged ruumid ja vahetasapinnad andsid tohutult mänguruumi.”\nTänaseks on kvartali arendus jõudnud nii kaugele, et juba 2022. aasta lõpuks valmib kuus uut kortermaja ning 1912. aastast pärit elu- ja ärihoone, kuhu on planeeritud kuni 6 meetri kõrguste lagede ja sisehooviga loft-tüüpi ridaelamud ehk Volta Galerii Loftid, valmib juba käesoleva aasta suvel. Päris valmis saab kvartal tervikuna 2025. aastal.\nMärksõnad: arhitektuur, New York, noblessner, põhja-tallinn, tööstusarhitektuur, volta kvartal\nKeskkonnasõbralik arendus: kui pikk on uute hoonete eluiga ja millal tuleb Koplisse rongiliin?\nLoovjuht Maarja-Linda Taur: Volta Galerii Loftides on peidus üks kvartali kõige põnevam osa ajaloost


Jänesed söövad autosid | Avasta soja maailm\nÜks Ameerika perekond naasis puhkuselt ja avastas, olles eelnevalt parkinud auto Denveri (USA) lennujaama, et auto ei käivitu ning kõik signaaltuled vilguvad arusaamatult. Seejärel toimetati auto remonditöökotta ning peale ülevaatust öeldi, et teie auto elektrijuhtmed on ära söödud!\nPeale pöördumist lennujaama juhtkonna poole, pandi parklasse üles videokaamerad, et teha kindlaks loom, kes sööb autode elektrijuhtmeid ja ka muid voolikuid ning plastist deteaile.\nPeale videomaterjali analüüsimist selgus, et probleemi tekitajad on jänesed. Jänesed on nimelt avastanud, et osade autode teatud detailid on söödavad. Asja uba seisneb selles, et paljudel 2002 aasta ja uuematel autodel on mitmed plastist detailid tehtud “söödavast materjalist” ehk siis sojaubadest. Sojaubadest tehtud autodetaile kasutavad tänapäeval laialdaselt paljud autofirmad, kuna see on ökoloogiliselt väiksema jalajäljega. Videolõik.\nSoja ajalugu autostööstuses\nSojaubade kasutamise pioneer autotööstuses on Ford. 1930. aastatel kulutas Ford Motor Company sojaoa uurimiseks suuri summasid.\n1935. aastaks kasutati iga Fordi auto tootmisel sojaube. Sojaõli kasutati autode värvimiseks ja amortisaatorite vedelikuna.\nHenry Ford oli suur sojaoa propageerija niihästi toiduna kui tööstuse toorainena. Ta aitas välja töötada sojapiima ja -jäätist ning suutis organiseerida plasti tootmise sojast. Sellest plastist valmistas ta juba 1941 aastal isegi auto prototüübi, aga samal aastal puhkenud sõja tõttu langes järsult nõudlus sõiduautode järele ja sojast saadud plastist ei hakatud kunagi autosid tootma.\nAuto oli valmistatud kergest metallraamist millele kinnitusid soja-plastist detailid. Sellest soja autost loodeti turvalisemat, ökonoomsemat ning vastupidavamat masinat.\n1931 palkas Ford keemikud, kelle eesmärk oli leiutada sojast kunstsiid. Neil õnnestuski soja kiududest riiet valmistada. Selleks oli vaja neid kiude formaldehüüdivannis kõvendada ja parkida. Saadud kunstsiidile andsid nad nimeks Azlon. 1940. aastal toodeti seda isegi 2,5 tonni päevas, aga samal ajal leiutati nailon, mis osutus märksa odavamaks, nii et Azlon ei jõudnudki turule.\nPilt “taimsest” autost:\nAllikad: The Public Image of Henry Ford, Fox News, Wikipedia\n4 Responses to Jänesed söövad autosid\n17. okt. 2012 at 12:50\nPäris hea uudis, huvitav kas Eestimaal ka on kellelgi sellist juhtunud või Euroopa jaoks on autod hoopis teised?\n17. okt. 2012 at 12:55\nVäga ilus auto! Sellega sõidaks isegi!\n17. okt. 2012 at 12:58\nSee on küll väga huvitav info, et juba niiammu oli Fordil plastauto valmis. Vaadake kui hilja need on alles praegu turule tulnud – 50 aastat mahamagatud. Kahju, et Fordi järglased ei olnud nii innivaatilised ja projekti nurka viskaksid.\nPraegu sõidaksime me kõik kohalikul põllul kasvatatud autoga :)\nJuta Soppe says:\n3. nov. 2012 at 07:54\nUskumatu lugu ja kole küll, aga siiski naljakas.


(Ümber suunatud leheküljelt Tallinna Riiklik Kunsti Instituut)\n1 Kunstiõpetuse ajalugu Tallinnas\n1914 – reorganiseeriti kursused Tallinna Kunsttööstuskooliks. Õppeaeg koolis oli viis aastat ning erialadest sai valida tikandi, puu- ja papitöö, raamatuköitmise, dekoratiivmaali ja maalritöö vahel. Eelharidusena nõuti sisseastujailt kõrgema linnakooli või ministeeriumikooli lõpetamist (5–6 õppeaastat). Lõpetajad said õpetatud joonistaja või joonestaja nimetuse ning allmeistri tunnistuse. Kolmeaastase praktika järel õpitud erialal omas lõpetaja õiguse meistrikutsele. Kooli juures toimusid ka pedagoogikakursused ning nende lõpetamisel (koos enda erialaga) saadi õigus asuda tööle kunstiõpetajaks madalamatele õppeastmetele.\n1924 – seoses Eesti iseseisvumisega sai Tallinna Kunsttööstuskoolist Riigi Kunsttööstuskool; selles anti haridust kõigil tollastel tarbekunsti erialadel. Õppeaeg pikenes kuuele aastale ning erialadest sai valida dekoratiivse maali, raamatuköitmise ja papitöö, tikandi ja pitside, skulptuuri ja puuvoolimise vahel. Struktuurilt jagunes õppimine kaheastmeliseks: I aste kestis kolm õppeaastat, mille lõpetamine andis õppinud töölise kutse. Teise, samuti kolmeaastase astme lõpetanu meistri kutse. Pedagoogilised kursused toimusid edasi, kuid nende lõpetajail oli õigus õpetada kunstiaineid ja käsitööd nii alg-, kesk- kui ka kutsekoolides.\n1938 – loodi kooli baasil kaks õppeasutust: Riigi Tarbe- ja Kujutava Kunsti Kool (õppeaeg 4 aastat) ja Riigi Kõrgem Kunstikool (õppeaeg 3 aastat), millega loodi võimalus omandada kõrgem haridus nii tarbe- kui kujutava kunsti aladel. Uue erialana lisandus sisearhitektuur ja kavandati ka aiakujundust, mis jäi küll vaid kursuste tasandile. Akadeemilisele joonistusele lisandusid vaba- ja loovjoonistus ning suurenes tahvelmaali tähtsus.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Eesti_Kunstiakadeemia&oldid=5665725"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:00, 28. juuni 2020.


Yeti Blueberry jäätis » Jäätisekunn\nYeti Blueberry jäätis\nby Uku on June 4, 2009 in Balbiino, Kõik jäätised, Koorejäätis, Pulgajäätis, Yeti\nJäätise nimi: Mustikalisandiga vanillijäätis mustikaglasuuris\nMilline kaunis pakend ning hõrk välimus! Selles kõiges on kokku juba midagi säärast, mis ajab isutama juba jäätiseleti ääres.\nJäätist avades ning sööma asudes avaldavad muljet justnimelt värvus ja paki peal kuulutet sisu. Mustikas ta tõepoolest kah on ja värvus – tumelilla – annab mustikamaitse kätte küll. Paki peal zonglöörib Yeti mustikatega ning neid on kasutatud ka kujunduses väga mõõdukalt. Süües sügavamale, ilmub pulga ümber mustikamaitseline täidis. Ma ei saa just väita, et see täidis oleks mu pahviks löönud, kuid midagi ebameeldivat samuti ei olnud. Kas on see minu eestlaslik lähenemine või lihtsalt neutraalselt hea maitse, aga mul oli hea tunne seda jäätist süüa – ilma extra elamuseta hea tunne. Mis kõige parem – jäätise pulk. See paisutatud otstega ja piisavalt lai, et kenasti keele alla jääda.\nLimpsides puhtaks jäätise pulka jõudsin mõttele – kui oluline on pulgajäätise juures pulk. Näiteks Väikese Tom’i jäätise pulk on tunduvalt kitsam – n.ö. vanakoolikas ja lisaks oma kitsale olemusele mõjub nõukogude aegne jäätiseelamus endisel mu refleksidele: ma kardan pindu saada keelde. Siin on kõik korras! Rahu! Hea pulk ja hea täidis ja hea jäätis.\nValge, magus, piimamaitsega ja veel midagi…. Mis see veel midagi on, ma ei oskagi täpsustada, aga justkui oleks olnud jogurtijäätis. Olen nõus – võin eksida. Midagi selles jäätises oli, mis meenutas mulle jogurtit.\nLillakas glasuur sulab suus – kui seda natuke suus soojendada. Tekkis mõte, et millal see glasuur juba järele annab ja suus soojeneb ning mu keelele valgub, kuid oodatud effekt jäi tulemata. Jäätis lõppes enne otsa, kui glasuur sulas. Tegemist ei olnud maailma kõige raskemini sulava glasuuriga, ta paikneb sulavuse skaalal kusagile sinna keskele. Kohati muutus glasuur nätskeks ning kleepus hammaste külge.\nTegu on hea jäätisega! Olgu glasuur natuke liiga tahke, siiski on tegu hea ning hõrgu maiusega!\nKingis XTRA banaani-iirise jäätis\nMr.Big cheese cake & strawberry\n2 replies on “Yeti Blueberry jäätis“\nOlen pulga suhtes nõus. Parem pisut nätske glasuur hammaste küljes kui pind keeles.\nPingback: Balbiino Yeti Blueberry ice cream in glaze | Jäätisekunn


Menetlus : 2013/0409(COD)\nDokumendi valik : A8-0165/2015\nettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse esialgset tasuta õigusabi kahtlustatavatele või süüdistatavatele, kellelt on võetud vabadus, ning tasuta õigusabi Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses\n– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0824),\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0429/2013),\n– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0165/2015),\nEttepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, milles käsitletakse esialgset tasuta õigusabi kahtlustatavatele või süüdistatavatele, kellelt on võetud vabadus, ning tasuta õigusabi Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses\nEttepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, milles käsitletakse tasuta õigusabi kahtlustatavatele või süüdistatavatele ning tasuta õigusabi Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses\n(-1) Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 lõike 3 punktis c ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 14 lõike 3 punktis d tunnustatakse tasuta õigusabi saamise õigust isikute puhul, kellel ei ole piisavalt vahendeid õigusabi eest tasumiseks, ja juhul, kui see on õigusemõistmise huvides vajalik.\n(-1 a) Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 kolmandas lõigus on sätestatud, et isikule, kellel puuduvad piisavad vahendid, antakse tasuta õigusabi sellises ulatuses, mis tagab talle võimaluse kohtusse pöörduda.\n(-1 b) ÜRO põhimõtetes ja suunistes juurdepääsu kohta tasuta õigusabile kriminaalõiguse süsteemides1a antakse põhjalik raamistik õigusele saada tasuta õigusabi.\n1a. Vastu võetu ÜRO Peaassambleel 20. detsembri 2012. aasta resolutsiooniga A/Res/67/187.\n(1) Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada kaitsja kasutamise õiguse realiseerumine läbi selle, et liikmesriigid pakuvad abi kriminaalmenetluse varajases etapis isikutele, kellelt on võetud vabadus, ning tagaotsitavatele, kes on hõlmatud nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK1 kohase üleandmiskorraga (Euroopa vahistamismäärusega seotud menetlusega).\n(1) Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada kaitsja kasutamise õiguse realiseerumine, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/48/EL0a, tehes liikmesriikide rahastatava kaitsja abi kättesaadavaks kahtlustatavatele või süüdistatavatele ning tagaotsitavatele, kes on hõlmatud nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK1 kohase üleandmiskorraga (Euroopa vahistamismäärusega seotud menetlusega). Käesoleva direktiivi kohaldamisala määratakse eelkõige kindlaks direktiivi 2013/48/EL asjaomaste sätetega.\n0a. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/48/EL, 22. oktoober 2013, mis käsitleb õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses ning õigust lasta teavitada vabaduse võtmisest kolmandat isikut ja suhelda vabaduse võtmise ajal kolmandate isikute ja konsulaarasutustega (ELT L 294, 6.11.2013, lk 1).\n1. Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1).\n(2 a) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 2 kohaselt võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada direktiividega miinimumeeskirjad määral, mil see on vajalik kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise ning samuti politsei- ja õiguskoostöö hõlbustamiseks piiriülese mõõtmega kriminaalasjades. Sellised eeskirjad võtavad arvesse liikmesriikide õigustraditsioonide ja -süsteemide vahelisi erinevusi. Käesolevad eeskirjad käsitlevad eelkõige isikute õigusi kriminaalmenetluses.\nTuleb meeles pidada Euroopa Liidu karistusõiguse alast pädevust ja märkida ära õiguslik alus, millel see direktiiv põhineb. ELi toimimise lepingu artikli 82 lõike 2 kohaselt on Euroopa Liit pädev selles valdkonnas seadusandjana tegutsema.\n(3) Stockholmi programmis2 on pööratud suurt tähelepanu sellele, et tugevdada kriminaalmenetluses isikute õigusi. Programmi punktis 2.4 kutsub Euroopa Ülemkogu komisjoni üles esitama ettepanekuid, et luua järkjärguline lähenemisviis,3 tugevdamaks kahtlustatavate või süüdistatavate õigusi.\n(3) Stockholmi programmis2 on pööratud suurt tähelepanu sellele, et tugevdada kriminaalmenetluses isikute õigusi. Programmi punktis 2.4 kutsub Euroopa Ülemkogu komisjoni üles esitama ettepanekuid, et luua järkjärguline lähenemisviis3, tugevdamaks kahtlustatavate või süüdistatavate õigusi, eeskätt õigust õigusabile ja õigusnõustamisele (meede C).\n2. ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.\n3. ELT C 295, 4.12.2009, lk 1.\n(3 a) 30. novembril 2009. aastal võttis nõukogu vastu resolutsiooni teekaardi kohta, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigusi kriminaalmenetluses. Nõukogu tegi ettepaneku esitada mitmeid seadusandlikke algatusi, mis muu hulgas sisaldavad õigust õigusalase nõustaja abile ja õigusabile kriminaalmenetluses (meede C).\nKäesolev direktiiv järgib üldist loogikat, mis on kindlaks määratud 30. novembril 2009 vastu võetud teekaardiga kahtlustatavate või süüdistatavate menetlusõiguste kohta kriminaalmenetluses.\n(4) Kolm õigusakti kriminaalmenetluses kohaldatavate menetlusõiguste kohta on tänaseks juba vastu võetud: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/64/EL,4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/13/EL5 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/48/EL6.\n(4) Kolm õigusakti kriminaalmenetluses kohaldatavate menetlusõiguste kohta on tänaseks juba vastu võetud: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/64/EL4 õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/13/EL5, milles käsitletakse õigust saada teavet, ning direktiiv 2013/48/EL, mis käsitleb õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses ning õigust lasta teavitada vabaduse võtmisest kolmandat isikut ja suhelda vabaduse võtmise ajal kolmandate isikute ja konsulaarasutustega.\n4. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/64/EL, 20. oktoober 2010, õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses (ELT L 280, 26.10.2010, lk 1).\n5. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/13/EL, 22. mai 2012, mille käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet (ELT L 142, 1.6.2012, lk 1).\n5. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/13/EL, 22. mai 2012, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet (ELT L 142, 1.6.2012, lk 1).\n6. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/48/EL, 22. oktoober 2013, mis käsitleb õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses ning õigust lasta teavitada vabaduse võtmisest kolmandat isikut ja suhelda vabaduse võtmise ajal kolmandate isikute ja konsulaarasutustega (ELT 294, 6.11.2013, lk 1).\n(6) Kaitsja kasutamise õiguse ulatus ja sisu on sätestatud direktiivis 2013/48/EL. Kahtlustataval või süüdistataval peaks olema kriminaalmenetluses õigus kaitsjale alates ajast, kui pädevad asutused on sellele isikule ametliku teate saatmisega või muul moel teatavaks teinud, et teda kahtlustatakse või süüdistatakse kuriteo toimepanemises, olenemata sellest, kas talt on võetud vabadus. See õigus kehtib kuni menetluse lõpetamiseni, mille all mõistetakse lõpliku otsuse tegemist küsimuses, kas kahtlustatav või süüdistatav isik on kuriteo toime pannud, sealhulgas asjakohasel juhul süüdimõistmist või edasikaebuse lahendamist.\nEsimeses põhjenduses (muudatusettepanek 5) juba viidatakse kaitsja kasutamise õigust käsitleva direktiivi kohaldamisalale. Kuna kahe direktiivi kohaldamisala muudetakse ühesuguseks, ei ole enam tarvidust põhjalikuma täpsustuse järele.\n(6 a) Kooskõlas direktiiviga 2013/48/EL antakse liikmesriikides tasuta õigusabi vastavalt ELi põhiõiguste hartale ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile. Kui kahtlustatavalt või süüdistatavalt isikult võetakse vabadus, peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed, millega tagada, et neil isikutel on võimalik tõhusalt kasutada õigust kaitsjale, sealhulgas korraldama kaitsja abi, kui asjaomasel isikul ei ole kaitsjat, välja arvatud juhul, kui ta on loobunud sellest õigusest. Käesoleva direktiivi kohaselt võiksid nende meetmete hulka vajaduse korral kuuluda õigusabimeetmed.\nKäesoleva direktiivi eesmärk on tagada õigust kaitsjale käsitleva direktiivi 2013/48/EL tõhusus, milles kinnitatakse, et seda õigust tõhusalt kasutada võimaldavad meetmed võiksid hõlmata tasuta õigusabi käsitlevaid eeskirju.\n(7) Üks õiglase kohtuliku arutamise põhitunnuseid on Euroopa Inimõiguste Kohtu väitel see, et kõiki, keda süüdistatakse kuriteo toimepanekus, kaitseb tõhusalt kaitsja, kes määratakse vajaduse korral ametlikult. Kriminaalmenetluse õiglus eeldab, et kahtlustatavale tuleks tagada juurdepääs õigusalasele abile alates hetkest, mil temalt võetakse vabadus.\nUues põhjenduses -1 a juba osutatakse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile. Üsnagi üldsõnalisel osutamisel Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale ei ole tegelikku lisaväärtust.\n(8) Kaitsja kasutamise õigust käsitleva direktiivi 2013/48/EL artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et juhul kui kahtlustatavatelt või süüdistatavatelt võetakse vabadus, peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed tagamaks, et nad saaksid kasutada tõhusalt oma õigust kaitsjale, kui nad just ei ole sellest õigusest loobunud.\nPõhjenduses 1 (muudatusettepanek 5) osutatakse juba direktiivi 2013/48/EL artiklile 3. Ei ole vajadust tuletada meelde vaid ühte konkreetset artikli lõiku, kuid samas on koormav lisada kogu selle artikli tekst.\n(9) Selleks et vabaduse kaotanud kahtlustatavad või süüdistatavad saaksid kasutada reaalselt õigust kaitsjale menetluse varajases etapis, ei peaks nad ootama kaitsja kasutamiseni seni, kuni tasuta õigusabi taotluse menetlemine on lõppenud ja tasuta õigusabi saamise tingimuste täitmine hinnatud. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et tõhus esialgne tasuta õigusabi on kättesaadav tarbetu viivituseta kohe pärast isikult vabaduse võtmist ja enne mis tahes küsitlemist ning et see peaks olema kättesaadav vähemalt seni, kuni pädev asutus on teinud tasuta õigusabi kohta otsuse ja – taotluse täieliku või osalise tagasilükkamise korral – kuni see otsus on muutunud lõplikuks või – õigusabitaotluse rahuldamise korral – kuni pädev asutus on määranud tasuta õigusabi osutava kaitsja.\n(9) Selleks et kahtlustatavad või süüdistatavad saaksid kasutada reaalselt õigust kaitsjale menetluse varajases etapis, ei peaks nad ootama kaitsja kasutamiseni seni, kuni tasuta õigusabi taotluse menetlemine on lõppenud ja tasuta õigusabi saamise tingimuste täitmine hinnatud. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et tõhus esialgne tasuta õigusabi on kättesaadav tarbetu viivituseta enne mis tahes sellise uurimistoimingu läbiviimist, mis nõuab liikmesriigi või Euroopa õiguse alusel kaitsja juuresviibimist, ning et see peaks olema kättesaadav vähemalt seni, kuni pädev asutus on teinud tasuta õigusabi kohta otsuse ja – taotluse täieliku või osalise tagasilükkamise korral – kuni see otsus on muutunud lõplikuks või – õigusabitaotluse rahuldamise korral – kuni pädev asutus on määranud tasuta õigusabi osutava kaitsja.\n(9 a) Käesolev direktiiv peaks arvesse võtma liidu liikmesriikide õigusabisüsteemide erinevusi. Tasuta õigusabi andmise eest peaksid vastutama kõik liikmesriigid. Tasuta õigusabi tuleks võimaldada olenevalt taotleja rahaliste vahendite hindamise tulemustest (vahendite kontroll) ja/või juhul, kui õigusabi andmine on asjaomases kohtuasjas õigusemõistmise huvides (põhjendatuse kontroll).\nSeda direktiivi tuleb kohaldada, arvestades riikide suveräänsust. Euroopa Liit ei saa kindlaks määrata liikmesriikides tasuta õigusabi andmise eeskirju.\n(10) Liikmesriigid peaksid tagama, et esialgset tasuta õigusabi antakse vajalikus ulatuses ning et see ei oleks piiratud viisil, mis takistab kahtlustatavatel või süüdistatavatel kasutada tõhusalt oma õigust kaitsjale, mis on sätestatud eeskätt kaitsja kasutamise õigust käsitleva direktiivi 2013/48/EL artikli 3 lõikes 3.\n(10) Liikmesriigid peaksid tagama, et tasuta õigusabi antakse vajalikus ulatuses ning et see ei oleks piiratud viisil, mis takistab kahtlustatavatel või süüdistatavatel kasutada tõhusalt oma õigust kaitsjale, mis on sätestatud eeskätt kaitsja kasutamise õigust käsitleva direktiivi 2013/48/EL artikli 3 lõikes 3.\nSelleks et tagada õigus õiglasele kohtumenetlusele kogu kriminaalmenetluse jooksul ja tugevdada tõhusalt liikmesriikide vastastikust usaldust nende karistusõiguse süsteemide vastu, tuleb laiendada selle direktiivi kohaldamisala nii, et see hõlmaks tavapärast tasuta õigusabi vabaduse kaotanud kahtlustatavatele või süüdistatavatele.\n(11) Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluse raames tagaotsitavatel, kellelt on võetud vabadus, peaks olema õigus saada vabaduse võtmisel vahistamismäärust täitvas liikmesriigis esialgset tasuta õigusabi vähemalt seni, kuni pädev asutus on teinud tasuta õigusabi kohta otsuse ja – taotluse täieliku või osalise tagasilükkamise korral – kuni see otsus on muutunud lõplikuks või – õigusabitaotluse rahuldamise korral – kuni pädev asutus on määranud tasuta õigusabi osutava kaitsja.\n(11) Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluse raames tagaotsitavatel peaks olema õigus saada vabaduse võtmisel vahistamismäärust täitvas liikmesriigis esialgset tasuta õigusabi vähemalt seni, kuni pädev asutus on teinud tasuta õigusabi kohta otsuse ja – taotluse täieliku või osalise tagasilükkamise korral – kuni see otsus on muutunud lõplikuks või – õigusabitaotluse rahuldamise korral – kuni pädev asutus on määranud tasuta õigusabi osutava kaitsja.\n(12) Liikmesriikidel peaks olema võimalik ette näha, et kulud, mis on seotud esialgse tasuta õigusabi andmisega vabaduse kaotanud kahtlustatavatele või süüdistatavatele, ja kulud, mis on seotud esialgse tasuta õigusabi andmisega tagaotsitavatele, võib kõnealustelt isikutelt sisse nõuda, kui hinnates hiljem nende õigust tasuta õigusabile leitakse, et nad ei vasta tingimustele, mis kehtivad liikmesriigi õiguse alusel tasuta õigusabi saamiseks.\n(12) Liikmesriikidel peaks olema võimalik ette näha, et kulud, mis on seotud esialgse tasuta õigusabi andmisega kahtlustatavatele või süüdistatavatele, ja kulud, mis on seotud esialgse tasuta õigusabi andmisega tagaotsitavatele, võib kõnealustelt isikutelt sisse nõuda, kui pädev asutus hindab hiljem nende õigust tavapärasele tasuta õigusabile ja võtab vastu sellekohase lõpliku otsuse, mille kohaselt leitakse, et nad ei vasta tingimustele, mis kehtivad liikmesriigi õiguse alusel tavapärase tasuta õigusabi saamiseks, ning kui nad on esitanud pädevatele asutustele teadlikult valeteavet oma rahalise olukorra kohta. Selleks et tagada, et esialgse tasuta õigusabiga seotud kulude sissenõudmine ei mõjuta kahtlustatavat või süüdistatavat või tagaotsitavat viisil, mis kahjustab menetluse üldist õiglust, peaksid liikmesriigid tagama, et kulude sissenõudmise tingimused oleksid selged ja põhjendatud ning neis võetakse arvesse kahtlustatava, süüdistatava või tagaotsitava isiku konkreetset rahalist olukorda.\n(13) Selleks et tagada vahistamismäärust täitvas liikmesriigis tagaotsitavatele tõhus juurdepääs kaitsjale, peaksid liikmesriigid kandma hoolt selle eest, et sellistel isikutel oleks juurdepääs tasuta õigusabile kuni üleandmiseni või, kui üleandmist ei toimu, kuni üleandmist käsitlev otsus on muutunud lõplikuks. Õigust saada tasuta õigusabi võidakse hinnata tagaotsitava vahendite alusel ja/või selle alusel, kas tasuta õigusabi andmine on õigusemõistmise huvides, kooskõlas tingimustega, mis on kehtestatud vahistamismäärust täitvas liikmesriigis tasuta õigusabi saamiseks.\n(13) Selleks et tagada vahistamismäärust täitvas liikmesriigis tagaotsitavatele tõhus juurdepääs kaitsjale, peaksid liikmesriigid kandma hoolt selle eest, et sellistel isikutel oleks juurdepääs tasuta õigusabile kuni üleandmiseni või, kui üleandmist ei toimu, kuni üleandmist käsitlev otsus on muutunud lõplikuks. Õigust saada tasuta õigusabi võidakse hinnata vahendite kontrolli alusel ja/või põhjendatuse kontrolli alusel kooskõlas tingimustega, mis on kehtestatud vahistamismäärust täitvas liikmesriigis tasuta õigusabi saamiseks.\nSelles direktiivis on arvestatud liikmesriikide karistusõiguse süsteemide erisusi. Seda tuleb kohaldada vastavalt liikmesriikides kehtivatele tasuta õigusabi alastele eeskirjadele.\n(13 a) Mõnes liikmeriigis loetakse kuriteoks teatavad pisirikkumised, eeskätt liikluseeskirjade, kohalike omavalitsusüksuste üldeeskirjade ning avaliku korra pisirikkumised. Sellistel juhtudel ei oleks mõistlik nõuda, et pädevad asutused peaksid tagama kõik käesoleva direktiivi kohased õigused. Kui liikmesriigi õiguses on pisirikkumiste kohta sätestatud, et vabadusekaotuslikku karistust ei saa määrata, tuleks käesolevat direktiivi seega kohaldada üksnes kriminaalasjades pädeva kohtu menetluste suhtes.\n(13 b) Teatavate pisirikkumiste kuulumine käesoleva direktiivi kohaldamisalasse ei tohiks mõjutada konventsiooni kohaseid liikmesriikide kohustusi tagada õigus õiglasele kohtulikule arutamisele, sealhulgas õigus saada kaitsjalt õigusabi.\n(14) Selleks et tagaotsitavad saaksid kasutada tõhusalt oma õigust määrata vastavalt direktiivile 2013/48/EL vahistamismääruse teinud liikmesriigis kaitsja, kes saaks abistada vahistamismäärust täitva liikmesriigi kaitsjat, peaks vahistamismääruse teinud liikmesriik tagama, et tagaotsitavatel on juurdepääs tasuta õigusabile, pidades silmas Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluse toimetamist vahistamismäärust täitvas liikmesriigis. Seda õigust võidakse hinnata tagaotsitava vahendite alusel ja/või selle alusel, kas tasuta õigusabi andmine on õigusemõistmise huvides, kooskõlas tingimustega, mis on kehtestatud vahistamismääruse teinud liikmesriigis tasuta õigusabi saamiseks.\n(14) Selleks et tagaotsitavad saaksid kasutada tõhusalt oma õigust määrata vastavalt direktiivile 2013/48/EL vahistamismääruse teinud liikmesriigis kaitsja, kes saaks abistada vahistamismäärust täitva liikmesriigi kaitsjat, peaks vahistamismääruse teinud liikmesriik tagama, et tagaotsitavatel on juurdepääs esialgsele tasuta õigusabile ja tasuta õigusabile, pidades silmas õiguslikku esindamist selles liikmesriigis, et abistada Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluse käigus kaitsjat vahistamismäärust täitvas liikmesriigis. Õigust saada tasuta õigusabi võidakse hinnata vahendite kontrolli alusel ja/või põhjendatuse kontrolli alusel kooskõlas tingimustega, mis on kehtestatud vahistamismääruse teinud liikmesriigis tasuta õigusabi saamiseks.\n(15) Käesolevas direktiivi nähakse ette vabaduse kaotanud laste õigus saada esialgset tasuta õigusabi ja Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluse raames tagaotsitavate laste õigus saada tasuta õigusabi.\n(15) Käesolevas direktiivis nähakse ette haavatavate kahtlustatavate või süüdistatavate või tagaotsitavate õigus saada esialgset ja tavapärast tasuta õigusabi. Lapsed on eriti haavatavad, seega tuleks neile pöörata erilist tähelepanu ja tuleks võtta erimeetmed kooskõlas direktiiviga … kriminaalmenetluse raames kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslike tagatiste kohta.\n(16) Liikmesriigid peaksid tagama käesoleva direktiivi rakendamisel ELi põhiõiguste harta artikli 47 kolmandas lõigus ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 lõike 3 punktis c sätestatud tasuta õigusabi saamise põhiõiguse austamise ning tasuta õigusabi kättesaadavuse neile, kellel ei ole õigusabi eest tasumiseks piisavalt vahendeid, kui see on õigusemõistmise huvides.\n(16) Liikmesriigid peaksid tagama käesoleva direktiivi rakendamisel ELi põhiõiguste harta artikli 47 kolmandas lõigus ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 lõike 3 punktis c sätestatud tasuta õigusabi saamise põhiõiguse austamise ning tasuta õigusabi kättesaadavuse taotlejatele vahendite kontrolli alusel ja/või põhjendatuse kontrolli alusel. Seejuures peaksid liikmesriigid järgima ÜRO põhimõtteid ja suuniseid juurdepääsu kohta tasuta õigusabile kriminaalõiguse süsteemides. Kui tasuta õigusabi andmine sõltub vahendite kontrollist, tuleks sellises kontrollis võtta arvesse haavatavate kahtlustatavate või süüdistatavatega konkreetselt seotud kaalutlusi.\n(16 a) Liidu õiguse tõhususe põhimõte eeldab, et liikmesriigid kehtestavad asjakohased ja tõhusad õiguskaitsevahendid juhuks, kui rikutakse mõnda õigust, mis on üksikisikule tagatud liidu õigusega. Tõhus õiguskaitsevahend peaks olema kättesaadav juhul, kui tasuta õigusabi andmine on piiratud, sellega viivitatakse või seda ei võimaldata, kui kahtlustatavaid või süüdistatavaid ei ole piisavalt teavitatud õigusest saada tasuta õigusabi ja kui õigusabi saamise või kulude sissenõudmise tingimused on ebaselged. Seepärast peaks tasuta õigusabi taotlevatel isikutel olema õigus esitada edasikaebus otsuse kohta, millega keeldutakse tasuta õigusabi andmisest.\n(17) Liikmeriigid peaksid koguma andmeid selle kohta, kuidas kahtlustatavate või süüdistatavate ja tagaotsitavate õigust tasuta õigusabile on kasutatud. Liikmesriigid peaksid koguma andmeid ka nende juhtumite arvu kohta, mille puhul anti vabaduse kaotanud kahtlustatavatele või süüdistatavatele ja tagaotsitavatele esialgset tasuta õigusabi, ja nende juhtumite arvu kohta, mil seda õigust ei kasutatud. Sellised andmed peaksid sisaldama Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluste raames esitatud tasuta õigusabi taotluste arvu, kui liikmesriik on nii vahistamismääruse teinud kui ka vahistamismäärust täitev riik, ning samuti nende juhtumite arvu, mille puhul need taotlused rahuldati. Andmeid tuleks koguda ka vabaduse kaotanud isikutele ja tagaotsitavatele esialgse tasuta õigusabi andmisega kaasnevate kulude kohta.\n(17) Liikmeriigid peaksid koguma andmeid selle kohta, kuidas kahtlustatavate või süüdistatavate ja tagaotsitavate õigust tasuta õigusabile on kasutatud. Liikmesriigid peaksid koguma andmeid ka nende juhtumite arvu kohta, mille puhul anti kahtlustatavatele või süüdistatavatele ja tagaotsitavatele tasuta õigusabi, ja nende juhtumite arvu kohta, mil seda õigust ei kasutatud. Sellised andmed peaksid sisaldama Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluste raames esitatud tasuta õigusabi taotluste arvu, kui liikmesriik on nii vahistamismääruse teinud kui ka vahistamismäärust täitev riik, ning samuti nende juhtumite arvu, mille puhul need taotlused rahuldati. Andmeid tuleks koguda ka kahtlustatavatele või süüdistatavatele ja tagaotsitavatele tasuta õigusabi andmisega kaasnevate kulude kohta.\n(18) Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada kahtlustatavate või süüdistatavate suhtes olenemata nende õiguslikust seisundist, kodakondsusest või rahvusest. Käesolev direktiiv on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis tunnustatud põhiõiguste ja põhimõtetega, nagu piinamise ning ebainimliku või alandava kohtlemise keeld, õigus vabadusele ja turvalisusele, õigus austusele era- ja perekonnaelu vastu, õigus isikupuutumatusele, lapse õigused, puudega inimeste integreerimine ühiskonda, õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning süütuse presumptsioon ja kaitseõigus. Käesolevat direktiivi tuleks rakendada vastavalt nendele õigustele ja põhimõtetele.\n(18) Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada kahtlustatavate või süüdistatavate suhtes olenemata nende õiguslikust seisundist, kodakondsusest või rahvusest, soost, rassist, nahavärvusest, etnilisest või sotsiaalsest päritolust, geneetilistest omadustest, keelest, usutunnistusest või veendumustest, poliitilistest või muudest arvamustest, rahvusvähemusse kuulumisest, varalisest seisundist, sünnipärast, puuetest, elanikustaatusest, vanusest või seksuaalsest sättumusest või muudest asjaoludest. Käesolev direktiiv on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis tunnustatud põhiõiguste ja põhimõtetega, nagu piinamise ning ebainimliku või alandava kohtlemise keeld, õigus vabadusele ja turvalisusele, õigus austusele era- ja perekonnaelu vastu, õigus isikupuutumatusele, lapse õigused, puudega inimeste integreerimine ühiskonda, õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning süütuse presumptsioon ja kaitseõigus. Käesolevat direktiivi tuleks rakendada vastavalt nendele õigustele ja põhimõtetele.\n(19) Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumeeskirjad. Liikmesriigid võivad käesolevas direktiivis sätestatud õigusi laiendada, et tagada kõrgem kaitse tase. Selline kaitse kõrgem tase ei tohiks olla takistuseks õigusasutuste otsuste vastastikusele tunnustamisele, mille hõlbustamiseks on kõnealused miinimumeeskirjad kavandatud. Kaitse tase ei tohiks mingil juhul langeda allapoole nõuetest, mis on sätestatud ELi põhiõiguste hartas või Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, nagu neid on tõlgendanud Euroopa Kohus ja Euroopa Inimõiguste Kohus oma kohtupraktikas.\n(19) Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumeeskirjad. Liikmesriigid võivad käesolevas direktiivis sätestatud õigusi laiendada, et tagada kõrgem kaitse tase. Selline kaitse kõrgem tase ei tohiks olla takistuseks õigusasutuste otsuste vastastikusele tunnustamisele, mille hõlbustamiseks on kõnealused miinimumeeskirjad kavandatud. Kaitse tase ei tohiks mingil juhul langeda allapoole nõuetest, mis on sätestatud ELi põhiõiguste hartas või Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, nagu neid on tõlgendanud Euroopa Kohus ja Euroopa Inimõiguste Kohus oma kohtupraktikas. Käesolevat direktiivi ei tohiks mingil juhul tõlgendada nii, et see piiraks õigusi või tagatisi, mida pakuvad teatud riiklikud õigussüsteemid, mis annavad kõrgema kaitsetaseme.\nSee direktiiv ei tohi vähendada õigusliku kaitse taset, mis kehtib liikmesriikides.\n1. Käesolevas direktiivis sätestatakse miinimumeeskirjad, milles käsitletakse:\na) kriminaalmenetluse raames vabaduse kaotanud kahtlustatavate või süüdistatavate õigust saada esialgset tasuta õigusabi ning\na) kriminaalmenetluse raames kahtlustatavate või süüdistatavate õigust saada esialgset ja tavapärast tasuta õigusabi ning\nb) Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluse raames tagaotsitavate õigust saada esialgset tasuta õigusabi ja tasuta õigusabi.\nb) Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluse raames tagaotsitavate õigust saada esialgset ja tavapärast tasuta õigusabi.\n2. Käesolev direktiiv täiendab direktiivi 2013/48/EL. Ühtki käesoleva direktiivi sätet ei tõlgendata kõnealuse direktiiviga ette nähtud õiguste piiramisena.\n2. Käesolev direktiiv täiendab direktiivi 2013/48/EL, mis käsitleb õigust kaitsjale. Ühtki käesoleva direktiivi sätet ei tõlgendata kõnealuse direktiiviga ette nähtud õiguste piiramisena.\nKäesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste isikute suhtes:\n1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste isikute suhtes:\na) kriminaalmenetluse raames kahtlustatavad või süüdistatavad, kellelt on võetud vabadus ja kellel on vastavalt direktiivile 2013/48/EL õigus kaitsjale;\na) kriminaalmenetluse raames kahtlustatavad või süüdistatavad, kellel on vastavalt direktiivile 2013/48/EL või kahtlustatavate laste menetluslikke tagatisi käsitlevale õiguslikult siduvale liidu õigusaktile õigus kaitsjale;\nb) tagaotsitavad käesoleva direktiivi artikli 3 punkti c tähenduses.\n2. Ilma et see piiraks õigust õiglasele kohtulikule arutamisele pisirikkumiste puhul,\na) kui liikmesriigi õiguses on sätestatud karistuse määramine muu asutuse kui kriminaalasjades pädeva kohtu poolt ja sellise karistuse määramise võib sellisele kohtule edasi kaevata või sellega võib pöörduda kohtusse või\nb) kui vabadusekaotuslikku karistust ei saa määrata,\nKriminaalmenetluse etapist olenemata kohaldatakse käesolevat direktiivi alati täielikult juhul, kui kahtlustatavalt või süüdistatavalt on võetud vabadus.\na) „tasuta õigusabi” – liikmesriigi poolne rahastamine ja abistamine, millega tagatakse, et õigust kaitsjale oleks võimalik kasutada;\na) „tavapärane tasuta õigusabi” – liikmesriigi poolne rahastamine ja abistamine, millega tagatakse, et õigust kaitsjale oleks võimalik kasutada;\nb) „esialgne tasuta õigusabi” – enne tasuta õigusabi andmise kohta otsuse tegemist vabaduse kaotanud isikule antav tasuta õigusabi;\nb) „esialgne tasuta õigusabi” – enne tavapärase tasuta õigusabi andmise kohta otsuse tegemist ja selle jõustumist antav tasuta õigusabi;\nd) „kaitsja” – iga isik, kes on liikmesriigi õiguse kohaselt kvalifitseeritud andma ja kellel on õigus anda, sealhulgas kui ta on selleks akrediteeritud volitatud organi poolt, kahtlustatavale või süüdistatavale isikule õigusalast nõu ja abi.\nd) „tasuta õigusabi osutav kaitsja” – iga isik, kes on liikmesriigi õiguse kohaselt kvalifitseeritud andma ja kellel on õigus anda, sealhulgas kui ta on selleks akrediteeritud volitatud organi poolt, kahtlustatavale või süüdistatavale isikule õigusalast nõu ja abi ning seda isikut esindada.\n1. Liikmesriigid tagavad, et õigus esialgsele tasuta õigusabile on järgmistel isikutel, kui nad seda soovivad:\n(a) kriminaalmenetluse raames kahtlustatavad või süüdistatavad, kellelt on võetud vabadus;\n(a) kriminaalmenetluse raames kahtlustatavad või süüdistatavad, kellel on õigus kaitsjale vastavalt direktiivile 2013/48/EL või kahtlustatavate laste menetluslikke tagatisi käsitlevale õiguslikult siduvale liidu õigusaktile;\n(b) tagaotsitavad, kellelt on võetud vahistamismäärust täitvas liikmesriigis vabadus.\n(b) tagaotsitavad, kellel on õigus kaitsjale vastavalt direktiivile 2013/48/EL nii vahistamismäärust täitvas kui ka vahistamismääruse teinud liikmesriigis, kooskõlas nimetatud direktiivi artikliga 10 või kahtlustatavate laste menetluslikke tagatisi käsitleva õiguslikult siduva liidu õigusaktiga.\n2. Esialgset tasuta õigusabi antakse ilma tarbetu viivituseta pärast vabaduse võtmist ja igal juhul enne mis tahes küsitlemist.\n2. Esialgset tasuta õigusabi antakse ilma tarbetu viivituseta ja igal juhul enne mis tahes küsitlemist.\n3. Esialgne tasuta õigusabi tagatakse seni, kuni on tehtud ja jõustub lõplik otsus tasuta õigusabi kohta, või – juhul kui kahtlustatavatele või süüdistatavatele isikutele antakse tasuta õigusabi – seni, kuni pädev asutus on määranud kaitsja.\n3. Esialgne tasuta õigusabi tagatakse seni, kuni on tehtud ja on jõustunud lõplik otsus tasuta õigusabi kohta, ja kuni on täidetud üks järgmistest tingimustest:\na) juhul kui tasuta õigusabi on antud, siis kuni kaitsja on määratud, või\nb) juhul kui tasuta õigusabist on keeldutud, siis kuni vastav otsus on lõplik ning kahtlustatavale, süüdistatavale või tagaotsitavale isikule on antud piisav võimalus leida oma valikul kaitsja.\nLisaks muudatusettepanekutele, mille eesmärk on direktiivi kohaldamisala laiendada, et hõlmata igasugust tavapärast tasuta õigusabi, püütakse lõikesse 3 tehtavate muudatustega selgitada nende õiguste täpsemat olemust. Eeskätt ei tohiks esialgset abi peatada enne, kui on tehtud lõplik otsus tavapärase tasuta õigusabi kohta. Lisaks kehtib õigus kaitsjale ka juhul, kui otsus tasuta õigusabi andmise kohta on negatiivne: sel juhul tuleks anda piisavalt aega sobiva kaitsja leidmiseks.\n4 a. Liikmesriigid tagavad, et esialgne tasuta õigusabi hõlmab vajaduse korral ka suulist tõlget vabaduse kaotanud isiku ja tema kaitsja vahelise suhtluse tarbeks vastavalt direktiivile 2010/64/EL, võttes eriti arvesse selle artikli 2 lõiget 2.\n5. Liikmesriikidel on võimalus ette näha, et esialgse tasuta õigusabiga seotud kulud võib sisse nõuda nendelt kahtlustatavatelt või süüdistatavatelt ja tagaotsitavatelt, kes ei vasta liikmesriigi õiguse alusel tingimustele, mis on kehtestatud tasuta õigusabi saamiseks.\n5. Liikmesriigid võivad ette näha, et esialgse tasuta õigusabiga seotud kulud võib erandkorras sisse nõuda kahtlustatavatelt või süüdistatavatelt ja tagaotsitavatelt, kui on vastu võetud lõplik otsus selle kohta, et need isikud ei vasta liikmesriigi õiguse alusel tingimustele, mis on kehtestatud tavapärase tasuta õigusabi saamiseks, ning kui nad on esitanud pädevatele asutustele teadlikult valeteavet oma rahalise olukorra kohta. Selleks et tagada, et esialgse tasuta õigusabiga seotud kulude sissenõudmine ei mõjuta kahtlustatavat, süüdistatavat või tagaotsitavat isikut, kelle väljaandmist taotletakse, viisil, mis kahjustab menetluse üldist õiglust, tagavad liikmesriigid, et kulude sissenõudmise tingimused on selged ja põhjendatud ning et neis võetakse arvesse kahtlustatava, süüdistatava või tagaotsitava isiku konkreetset rahalist olukorda.\n1. Liikmesriigid tagavad, et artikli 4 lõikes 1 nimetatud isikud saavad juurdepääsu tasuta õigusabile, kui neil puuduvad piisavad rahalised vahendid kaitse ja menetlusega seonduvate kulude osaliseks või täielikuks tasumiseks (vahendite kontroll) ja/või kui tasuta õigusabi andmine on õigusemõistmise huvides (põhjendatuse kontroll).\n2. Vahendite kontrollimisel võetakse arvesse kõiki asjakohaseid ja objektiivseid tegureid, näiteks sissetulek, kapital, perekondlik olukord, elatustase ja õigusabi osutava kaitsja tasu.\n3. Põhjendatuse kontrollimisel hinnatakse juhtumi kiireloomulisust ja keerukust, õigusrikkumise raskusastet ja võimaliku määratava karistuse rangust ning kahtlustatavate, süüdistatavate või tagaotsitavate sotsiaalset ja isiklikku olukorda.\n4. Liikmesriigid teevad kogu asjakohase teabe kriminaalmenetluses pakutava tasuta õigusabi kohta kahtlustatavatele või süüdistatavatele ja tagaotsitavatele kergesti kättesaadavaks ja mõistetavaks, sealhulgas teabe selle kohta, kuidas ja kus sellist abi taotleda, läbipaistvad tasuta õigusabi saamise tingimused ning samuti teabe olemasolevate võimaluste kohta olukorras, kus juurdepääsu tasuta õigusabile ei võimaldata või kui tasuta õigusabi osutav kaitsja ei anna piisavat õigusabi.\nSõltumatu pädev asutus teeb kiiresti otsused selle kohta, kas anda tasuta õigusabi või mitte, ning määrab kaitsja. Liikmesriigid tagavad, et vastutavad asutused teevad otsused hoolikalt ning et omavoli vastu on olemas piisavad tagatised.\nTasuta õigusabi tagaotsitavatele\n1. Vahistamismäärust täitev liikmesriik tagab, et tagaotsitavatel on õigus saada Euroopa vahistamismääruse kohase vahistamise korral tasuta õigusabi kuni nende üleandmiseni või, kui üleandmist ei toimu, kuni üleandmist käsitlev otsus on muutunud lõplikuks.\n1. Vahistamismäärust täitev liikmesriik tagab, et tagaotsitavatel on õigus saada pärast Euroopa vahistamismääruse tegemist esialgset ja tavapärast tasuta õigusabi kuni nende üleandmiseni või, kui üleandmist ei toimu, kuni üleandmist käsitlev otsus on muutunud lõplikuks.\n2. Vahistamismääruse teinud liikmesriik tagab, et tagaotsitavatel, kes kasutavad vastavalt direktiivi 2013/48/EL artiklile 10 oma õigust määrata vahistamismääruse teinud liikmesriigis kaitsja, kes saaks abistada vahistamismäärust täitva liikmesriigi kaitsjat, oleks õigus saada kõnealuses liikmesriigis tasuta õigusabi, pidades silmas Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluse läbiviimist vahistamismäärust täitvas liikmesriigis.\n2. Vahistamismääruse teinud liikmesriik tagab, et tagaotsitavatel, kes kasutavad vastavalt direktiivi 2013/48/EL artiklile 10 oma õigust määrata kaitsja vahistamismääruse teinud liikmesriigis ja muus riigis, kus pädevad asutused koguvad tõendeid või viivad läbi uurimistoiminguid, oleks õigus saada kõnealuses liikmesriigis esialgset ja tavapärast tasuta õigusabi, pidades silmas Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluse läbiviimist vahistamismäärust täitvas liikmesriigis.\n3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud tasuta õigusabi saamise õiguse aluseks võib olla hinnang selle kohta, millised on tagaotsitava vahendid ja/või kas tasuta õigusabi andmine on õigusemõistmise huvides vastavalt tingimustele mida kõnealuses liikmesriigis kohaldatakse tasuta õigusabi saamiseks.\n3. Tagaotsitava esitatud tavapärase tasuta õigusabi taotlust hinnatakse artiklis 4 a kehtestatud abi saamise tingimuste alusel. Liikmesriikides, kus õigusabi saamine sõltub vahendite kontrollist, hinnatakse tagaotsitava rahalisi vahendeid, ning liikmesriikides, kus õigusabi saamine sõltub põhjendatuse kontrollist, hinnatakse seda, kas tasuta õigusabi andmine on antud juhul õigusemõistmise huvides.\n1. Selleks et tagada õigusabi tõhusus ja kvaliteet, võtavad liikmesriigid vajalikke meetmeid tagamaks, et osutatavad õigusabiteenused on piisavalt kõrgetasemelised, et tagada õigus õiglasele kohtulikule arutamisele.\n2. Liikmesriigid tagavad eelkõige järgmise:\na) tavapärast tasuta õigusabi antakse kriminaalmenetluse kõigis etappides;\nb) kehtestatakse või hoitakse käigus süsteemid, mis tagavad tasuta õigusabi osutavate kaitsjate erialase kvaliteedi ja sõltumatuse, pidades eelkõige silmas tasuta õigusabi osutavate kaitsjate akrediteerimissüsteemi ning väljaõpet ja pidevat erialast enesetäiendust, mis annab kaitsjatele piisavad teadmised, oskused ja kogemused, et tõhusalt kasutada kaitseõigust;\nc) tagatakse õigusliku esindamise järjepidevus, kui kahtlustatav või süüdistatav ja tagaotsitav seda soovib;\nd) kahtlustatavale või süüdistatavale ja tagaotsitavale antakse õigus vahetada talle määratud tasuta õigusabi osutav kaitsja välja ühel korral;\ne) tasuta õigusabi süsteemi tõhusaks toimimiseks on olemas piisav rahastus ja ressursid ning tagatud on eelarveautonoomia;\nf) kõigile töötajatele, kes on kaasatud kriminaalmenetluses tasuta õigusabi saamise õigust käsitlevate otsuste tegemisse, antakse asjakohast koolitust;\ng) otsused õigusabi taotluse osalise või täieliku tagasilükkamise kohta edastatakse kahtlustatavale või süüdistatavale ja tagaotsitavale kirjalikult.\n1. Isikul, kes taotleb käesoleva direktiivi alusel tasuta õigusabi, on õigus esitada sõltumatule kohtule edasikaebus tasuta õigusabi andmisest keeldumise otsuse kohta, et säilitada õigus õiglasele kohtulikule arutamisele ja kaitsele.\n2. Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavatel, süüdistatavatel ja tagaotsitavatel on tõhusad õiguskaitsevahendid, kui nende käesolevast direktiivist tulenevaid õigusi on rikutud. Nende õiguskaitsevahendite hulka kuulub õigus nõuda kohtulikku läbivaatamist, kui tasuta õigusabi andmine on piiratud, sellega viivitatakse või seda ei võimaldata kas osaliselt või täielikult, või isikuid ei ole piisavalt teavitatud õigusest saada esialgset ja tavapärast tasuta õigusabi.\n1. Liikmesriigid koguvad artiklites 4 ja 5 sätestatud õiguste rakendamise kohta andmeid.\n1. Liikmesriigid koguvad artiklites 4, 4 a, 4 b, 5 ja 5 a sätestatud õiguste rakendamise kohta asjakohaseid statistilisi andmeid, tagades samas kahtlustatavate või süüdistatavate ja tagaotsitavate isikute andmete täieliku kaitse.\n2. Liikmesriigid edastavad hiljemalt [36 kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist] ja pärast seda iga kahe aasta tagant need andmed komisjonile.\n2. Liikmesriigid edastavad hiljemalt …* ja pärast seda iga kolme aasta tagant need andmed komisjonile.\n*Väljaannete talitus: palun sisestage kuupäev: kaks aastat pärast käesoleva direktiivi avaldamist.\nEuroopa Komisjon võttis 27. novembril 2013. aastal vastu ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (milles käsitletakse esialgset tasuta õigusabi kahtlustatavatele või süüdistatavatele, kellelt on võetud vabadus, ning tasuta õigusabi Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses)(1) vastuvõtmiseks.\nEttepaneku üldine hinnang\nEuroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 82 on sätestatud, et liidus põhineb kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel. Selle põhimõtte rakendamine eeldab, et liikmesriigid usaldavad üksteise kriminaalõigussüsteeme, sealhulgas seda, kuidas kahtlustatavate või süüdistatavate õigusi kaitstakse.\nTegelikkuses on aga liikmesriikide tavad selles küsimuses erinevad. Seda arvestades võttis nõukogu 30. novembril 2009. aastal vastu tegevuskava, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate menetlusõigusi kriminaalmenetluses(2). Tegevuskavas nähakse ette meede C – õigus saada õigusnõustamist ja õigusabi. Õigus õigusabile on lahutamatult seotud õigusega kaitsjale, mille kohta Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 22. oktoobril 2013. aastal vastu direktiivi 2013/48/EL. Nende jaoks, kel jääb puudu vajalikest rahalistest vahenditest, on tasuta õigusabi ainus, mis saab õiguse kaitsjale toimivaks muuta.\nÕigus õigusabile ei ole lihtne teema ja see ehk seletab, miks on praeguste vahendite esitamine komisjonil võrdlemisi kaua aega võtnud. Ometi ei tohiks see takistada uut kooseisu tegelemast ettepanekuga direktiivi vastuvõtmiseks eelisjärjekorras. Õiglast ja tõhusat õiguskoostööd kriminaalasjades takistavad erinevad tõlgendused, mida kasutatakse õiguse kohta õiglasele kohtulikule arutamisele (sealhulgas õigusabi kaudu), mis on muu hulgas sätestatud ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 6. Seepärast tuleks tegevuskava ülejäänud meetmed ja eriti tasuta õigusabi direktiivi eelnõu vastu võtta nii kiiresti kui võimalik.\nKomisjoni ettepanek on kiiduväärt samm minimaalse tasuta õigusabi tagamiseks kõigis liikmesriikides. See piirdub siiski selliste kahtlustatavate või süüdistatavate, kellelt on võetud vabadus, õigusega esialgsele tasuta õigusabile kriminaalmenetluse raames ning Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluse raames tagaotsitavate õigusega saada esialgset tasuta õigusabi ja tasuta õigusabi. Tasuta õigusabi saamise õiguse muid aspekte käsitletakse eraldi komisjoni soovituses(3).\nRaportöör on seisukohal, et Euroopa Komisjoni praegune killustatud lähenemisviis võib kajastada teema tundlikkust, ent see ei suurenda õiguskindlust ega tee kahtlustatavatele või süüdistatavatele selgeks, millises ulatuses on neil tegelikult õigus tasuta õigusabi saada ja milline on õigusabi kvaliteet. Seepärast peaks direktiivi reguleerimisalasse kindlasti kuuluma õigus nii esialgsele kui ka tavapärasele tasuta õigusabile. Selles osas peaks direktiivi kohaldamisala olema sama kui direktiivil 2013/48/EL, milles käsitletakse õigust kaitsjale.\nRaportöör on seisukohal, et kahtlustatavad, süüdistatavad või tagaotsitavad võivad õigusabi taotlemisest hoiduda, kui liikmesriikidel on õigus neilt esialgse õigusabiga seotud kulud sisse nõuda juhul, kui nad ei täida abi saamise tingimusi. Seepärast tundub olevat õiglane piirduda kulude tagasinõudmisel juhtudega, kui kahtlustatav, süüdistatav või tagasiotsitav esitab teadlikult valeteavet.\nPealegi on oluline, et kahtlustatavatel, süüdistatavatel ja tagaotsitavatel oleks teatav õiguskindlus abi saamise tingimuste osas. Komisjoni soovituses nimetatud abi saamise tingimused toovad mõningast selgust, ent nendest ei piisa täielikuks ühtlustamiseks. See tundub olevat põhjendatud, kuna üksikasjalike ELi õigusaktide vastuvõtmine selles küsimuses oleks lihtsalt võimatu ja ka ebavajalik, arvestades kohtumenetluste erinevat maksumust liikmesriikides. Samas tähendab see seda, et soovituses sisalduva rahaliste vahendite ja põhjendatuse kontrolli üldise kirjelduse või vähemalt selle elemendid oleks võinud sama hästi ka direktiivis esitada. Raportöör pooldab sellist lähenemisviisi.\nRaportöör on teadlik sellest, et osutatava õigusabi kvaliteet on liikmesriigiti erinev. See sõltub muu hulgas kaitsjale õigusabi osutamise eest makstavast tasust. Kui tasu on liiga väike, ei ole kaitsjad motiveeritud kvaliteetse õigusabi tagamiseks piisavalt aega kulutama ega pingutama. Jällegi, võttes arvesse sissetulekute ja kulude erinevusi liikmesriikides, ei ole võimalik kehtestada üksikasjalikke eeskirju tasu suuruse kohta. Samas muudab see veelgi olulisemaks, et vähemalt mingid õigusabi kvaliteeti puudutavad kaitsemeetmed direktiivi lisatakse.\nEelkõige tuleks direktiivi lisada säte, et õigusabi osutava kaitsja valikul tuleks nii palju kui võimalik arvesse võtta kahtlustatava või süüdistatava ja tagaotsitava eelistusi ja soove. Sama kehtib vajaduse kohta tagada, et juhul kui kahtlustatav, süüdistatav või tagaotsitav selleks soovi avaldab, esindab teda kogu menetluse vältel sama kaitsja. Samuti tuleks lisada säte õigusabi osutava kaitsja asendamise kohta juhul, kui kahtlustatav, süüdistatav või tagaotsitav on kaotanud oma kaitsja vastu kogu usalduse ja suudab seda usutavalt põhjendada. Praegu puudub selline säte soovitusest täielikult.\nLisaks peab raportöör direktiivi artiklit 6 üsna ebamääraseks: liikmesriikidel on keeruline direktiivi rakendamisel iga juhtumi puhul eraldi andmeid koguda. Aruandekohustus peaks selle asemel keskenduma direktiivi rakendamisel tekkivatele probleemidele kas kahtlustatavate, süüdistatavate ja tagaotsitavate või pädevate asutuste seisukohast.\nCOM(2013) 824 final, 27. november 2013.\nELT C 205, 4.12.2009, lk 1.\nÕigusabi vabadusest ilma jäetud kahtlustatavatele või süüdistatavatele isikutele ja õigusabi Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses


Aasta-analüüs 2017: kümne aastaga on välisüliõpilaste arv kasvanud neli korda - Haridusportaal.ee\nAasta-analüüs 2017: kümne aastaga on välisüliõpilaste arv kasvanud neli korda\nTäna avaldatud Haridus- ja Teadusministeeriumi aasta-analüüs 2017 annab ülevaate ministeeriumi vastutusvaldkondade arengutest ning keskendub Eesti hariduse viiele tugevusele, millest rahvusvaheliselt paistavad enim silma Eesti õpilaste head oskused ning õpetajate töötasu kasv. Mullune aasta-analüüs võttis fookusesse seitse haridusvaldkonna kriitilisemat teemat.\nAasta-analüüs toob esile, et kümne aastaga on Eestis välisüliõpilaste arv kasvanud neli korda, jõudes enam kui 8 protsendini kõikidest meie kõrgharidustaseme õppuritest. Samuti on kandnud vilja loodus-, täppis-, ja tehnikateaduste õppimise arendamine, sest suurenenud on nii huvi nende valdkondade vastu kui ka lõpetamine. Kasvanud on ka doktorantuuri lõpetanute hulk, kuid eesmärgini – milleks on 300 lõpetajat aastas – Eesti veel jõudnud ei ole.\nMinister Mailis Reps märkis, et rahvusvaheliselt paistab enim silma meie põhikooli kõrge tase. „Me ei väsi kordamast, et meie noored on selgelt maailma tipus. Samamoodi on väga tugevad ka meie üldkeskhariduse ning kõrghariduse lõpetanute üldised infotöötlusoskused. Teisalt on selge, et peame vähendama madala haridustasemega noorte hulka ning kriitiliselt vaatama, milliseid valikuid teevad õppurid põhikooli järel,“ sõnas minister Reps.\nTeiste riikide taustal on tähelepanuväärne ka Eesti õpetajate töötasu väga kiire kasv. Aastatel 2012-2016 kasvas üldhariduskoolide õpetajate keskmine töötasu pea 50%. „Sama olulist tööd teevad ka lasteaiaõpetajad, mistõttu peame kiirkorras vähendama regionaalset palgalõhet alushariduses ning kasvatama keskmist töötasu. Selleks toetame kohalikke omavalitsusi järgnevatel aastatel enam kui kuuekümne miljoni euroga,“ märkis minister.\nAasta-analüüs toob välja, et noorte osavõtt huviharidusest, huvitegevusest ja muust noorsootööst on kasvamas. Ainult kümme protsenti noori ei osale kusagil. „Huvitegevus peab olema mitmekesine ja kättesaadav igas Eestimaa nurgas, sest lisaks kooliharidusele peab olema igal lapsel ja noorel sõltumata elukohast võimalus tegeleda sellega, mis talle meeldib – olgu selleks näiteks laulukoor, robootikaring või spordikool,“ ütles Mailis Reps.\nKoos aasta-analüüsiga avaldas ministeerium ka põhjalikuma ülevaate lõpetanute edukusest tööturul. Sellest selgub, et õppimine tasub end ära - kõrgema hariduse omandamine on otseselt seotud ka kõrgema töötasuga. Iga järgnev haridustase suurendab keskmist sissetulekut ning seda teeb ka iga tööturul oldud aasta. Samuti on lõpetamine kasulikum kui õpingute katkestamine, sest pea kõigil tasemetel teenivad lõpetanud katkestajatega võrreldes haridustasemest sõltuvalt kuni 50% kõrgemat palka.\nEesti noorte osalemine noorsootöös\nLTT erialade õppimine Eesti kõrghariduses\nVälisüliõpilased Eesti kõrghariduses\nHaridus- ja Teadusministeerium avalikustab igal aastal oma strateegiliste eesmärkide edenemist hindava aasta-analüüsi. Analüüsi eesmärk on olla vundament konstruktiivsele ja kriitilisele debatile ning toetada huvilisi, kes tahavad mõista, kus on meie tugevused ja nõrkused ning milliseid eesmärke oleme endale seadnud.\nSel aastal on analüüsi fookuses Eesti hariduse viis tugevust: head oskused, õpetajate palgakasv, osalus noorsootöös, loodus- ja täppisteaduste erialadel õppimine Eesti kõrghariduses ja välisüliõpilased Eesti kõrgkoolides. Haridus- ja Teadusministeeriumi aasta-analüüs annab põhjalikuma ülevaate teemadest, mis on ministeeriumi vastutusvaldkondades viimastel aastatel väga hästi silma paistnud vastates küsimustele: miks see on oluline, mis on meie tänane seis, mis tegurid seda mõjutavad, mida me oleme hästi teinud ning vajadusel ka – mida võiks veel teha. Avalikustati ka aasta-analüüsile lisatud põhjalikum ülevaade lõpetanute edukusest tööturul.\nEelmisel aastal analüüsisime Eesti hariduse seitset probleemi. Need olid ja enamik on jätkuvalt teemad, kus me pole endale seatud sihte veel saavutanud. Haridus- ja Teadusministeerium avalikustab igal aastal oma strateegiliste eesmärkide edenemist hindava aasta-analüüsi. Viimase aastaga on probleemist positiivseks uudiseks saanud täiskasvanute osalus elukestvas õppes, kus mitmeaastase paigalseisu järel kasvas 2016. a osalus 3 protsendipunkti võrra. Samas on madala haridustasemega noori kahe protsendi võrra enam kui lootsime. Õpetajaameti atraktiivsus pole kiirest palgatõusust hoolimata paranenud. Põhikooli järel on vähe noori, kes soovivad jätkata kutsehariduses. Eesti keele oskuse tase venekeelse põhikooli lõpetanutel paraneb tasapisi, kuid pole veel piisav, et täita 2020. aastaks seatud eesmärki (90% B1 tasemel). On väga hea, et poiste mahajäämus lugemisoskuses on vähenenud, kuid nagu näitas PISA 2015, on soolised lõhed hariduses püsivalt tähelepanu vajav teema. Laste ja noorte arvu piirkondlikult ebavõrdne muutumine seab jätkuvalt suure surve alla koolivõrgu.


Auto uudised - Peugeot laiendab tootevalikut ja esitleb uut universaali - What Car?\nPeugeot laiendab tootevalikut ja esitleb uut universaali\n140 kg kergem\nOma segmendi üks suurimaid pagasiruume\nMüügile jõuab suvel\nPeugeot disainerid on loonud auto, mis on dünaamiline, ruumikas, stiilne ja sportlik. Avarad mõõtmed (pikkus 4,58 m ja kõrgus 1,47 m) pakuvad mahutavust, ruumikust ja praktilisust.\n610 dm3 mahutavusega on uue 308 SW pagasiruum selgelt oma segmendi üks parimaid. Lihtsad vormid loovad praktilise ja väga mahuka pakiruumi. Tagumisi istmed saab kokku klappida ühe liigutusega pagasiruumist, moodustades täiesti sileda põranda.\nSarnaselt luukpära mudeliga, kasutab ka 308 SW uut efektiivset moodulplatvormi (EMP2), mis tagab tervelt 140 kg jagu vähendatud kaalu ning parema dünaamika. Mootorivalikus on bensiini- ja diiselmootorid, mis tagavad oma klassi ühed parimad näitajad. BlueHDi versioon seab oma segmendis uue standardi, pakkudes CO2 emissiooni vaid 85 g kilomeetri kohta ning keskmist kütusekulu alates vaid 3,6 liitrist.\nUus Peugeot 308 SW, mida esitletakse esimest korda 2014. aasta Genfi autonäitusel, tuleb müügile suvel.


Maitsestamata valu liigestes, Samal teemal\nParim glükoosamiini vorm on kehaomane N-atsetüül-glükoosamiin. Tugeva põletikuvastase toimega on ka ingver, ananass ja maitsestamata kurkum. See retsept uuendab põlvi ja liigeseid Eksperdid väidavad, et vale kehahoiaku peamisteks probleemide põhjusteks on liigeste, jalgade ja selja valud. Oluline on säilitada lihastoonus, koordinatsioon ja tasakaal.\nValmista tõhus segu, mis peletab liigestest piinava valu Kui sa istud maitsestamata valu liigestes päevi sundasendis, pole mingi ime, et selg ja jalad annavad endast valuga märku. Sel puhul peaks kindlasti mõtlema, kuidas sundasendeid vähendada, kuid abi võib saada ka looduslikust segust.\nÜkskord mul juhtus kael külma saama, nii et ma ei saanud seda korralikult pöörata. Siis meenuski mulle see imevahend. Tõesti, tõesti, see on üks parimad abivahendeid, mida ma olen kogenud.\nTabletid uhmerdatakse, kõik ained segatakse omavahel kokku ja pannakse pimedasse kohta 21 päevaks seisma, peale seda võib hakata kasutama. Määri valutav koht ööseks sisse ja seo villane riie või villane sall ümber ja heida magama. Saate ka päeval hõõruda, kui just te ei lähe õue. Arstid on üllatunud!\nSee retsept uuendab põlvi ja liigeseid Eksperdid väidavad, et vale kehahoiaku peamisteks probleemide põhjusteks on liigeste, jalgade ja selja valud. Sellised probleemid võivad põhjustada isegi maitsestamata valu liigestes komplikatsioone, seega tuleb neid ravida õigeaegselt.


Üks küsimus presidendikandidaadile: kes peaks tagama kvaliteetsed olümpiaülekanded? - Eesti Päevaleht\nÜks küsimus presidendikandidaadile: kes peaks tagama kvaliteetsed olümpiaülekanded?\nKergejõustiku ülekandeõigused ostnud TV3 on meid alt vedanud. Kas see peaks olema õppetund, et olümpia võiks jääda ikka ERRi pärusmaaks?\nRio de Janeiro meeste tõstmine\nSellele küsimusele teavad omapoolset vastust vaid kaks kandidaati.\nOlümpiamängude ülekandeõigused on lastud vabaturule ning see tähendab, et pakkumisi saavad teha ka erakanalid. Kui erakanal esitab parima pakkumise mingi tippala näitamiseks, siis saavad nad ala ainuõigused. Me kõik eeldame, et selle ainuõigusega kaasneb ka vastutus teha kvaliteetset ülekannet – eesmärk on ju rahvusringhäälingu poolt kõrgeks aetud latti mitte maha ajada. Paraku ei saa me seda aga kuidagi riiklikult tagada. Usun, et seekordse olümpia kogemus, kus kettaheitefinaali kajastus inimeste hinge okka jättis, on piisavalt hoiatav näide edaspidiseks. Ning selle põhjalt tehakse tulevikus paremini.\nNagu ka tänavu näha, jääb ülejäänud alade kajastamise kandev roll siiski rahvusringhäälingu õlule. Nende eesmärgiks peab olema võimalikult laiapõhjaline programm, mis tagaks ka rohkemate Eesti sportlaste pilti jõudmise. Ülekandeõiguste vabaturule minek tähendab aga seda, et televaatajal tuleb ka edaspidi leppida mitme kanali vahel žongleerimisega ning reklaamipausidega.\nMaksumaksja raha eest tegutsev riiklik televisioon täidab laiemaid kohustusi, kui erakanal. ERR peab tagama kvaliteedi ilma kohustuseta teenida raha. Erakanal peab omanikele sisse tooma. Kui ta teeb seda nigelal tasemel, siis inimesed seda erakanalit lihtsalt ei vaata. Parimaks ülekandeks on vaja heal tasemel töötajaid


Kuidas eemaldada rasva kõhu kodus?\nKuidas eemaldada rasva kõhu kodus - see on, mida ergastab peaaegu iga täiskasvanud naine eelõhtul suvehooajal.Pärast majapidamises koos töö, reisimine, läheb poodi toiduaineid võtab peaaegu kogu aeg.\nkohe, märgime, et protsessi kehakaalu ei talu äärmuslik "trikke."Kaalus peaks olema järkjärguline ning mõne kuu pärast, sestOn leitud, et kaalu kiiresti tagasi, sest kiiresti tagasi.Äravisatud tosin kilogrammi kuus peaaegu alati kaasa longus nahka ja terviseprobleeme.\nseega optimaalse hakata kaalus suvel kuskil veebruaris või märtsis ja kaotavad iga kuu umbes 3 kg koos tulemustega.\nHuvitav omadus inimkeha on, et see on kõige vähem "annab" rasva kogunemine kõhupiirkonda.See on tingitud asjaolust, et rasv kaitseb tähtsaid elundeid kõhukelme ja aitab kaitsta naise reproduktiivsüsteemi.Seepärast, et eemaldada rasva kõhu - saab väljakutse.\nalustada vähendada rasva volte vaja ... korralik uni.Eksperdid Colorado osariigis on leidnud, et lastel, kes on piisavalt magada, tarbida keskmiselt 200 kalorit rohkem.Seega, umbes 7,5 tundi magada - see on parim valik neile, kes magavad vähem.\nNüüd tuleb häälestada vaikne, positiivselt, mis takistab "kinni" probleeme.Selleks, võite teha joogat, mis lisaks tasakaalustatud olekus annab paindlikkuse ja sobib.\nLisaks piirab toitumist, et eemaldada rasva kõhu muudab "põletamine" käigus looduslike protsesside, stSport ja aktiivne liikumine.Elanikele kõrghoonete parim variant on loobuda lift, sesttreppidest põletab palju kaloreid ja pingutab lihaseid, sealhulgas kõhuga.Sobib ka Bodyflex võimlemine, mis kestab umbes viisteist minutit päevas.Ja muidugi, kõik soovitatud harjutusi hoos vajutage.\nNeed, kes tahab kaotada rasva kõhu, kuid ei soovi tegeleda spordiga aitab spetsiaalne tsoon loodud kui soojuse ja massaaž mõju või sauna efekt.On mudeleid, mis töötavad võrgus ja iseseisev patareitoitega, mida saate teha majapidamistöid.Kuid nende kasutamine osutab siiski vähemalt väikeste toidu piiranguid.\nilusalongides saab kasutada infrapuna kaamera mähistega, lümfiringet seadmed, mis parandab ainevahetust ja vibreeriv platvormid, et luua vibratsiooni, mis soodustab kiiret põletamine rasvarakke.\nKõige drastilisem meetod on rasvaimu - eraldatakse rasv läbi operatsiooni ja vaakum vaakum.Tavaliselt seda kasutatakse äärmuslikel juhtudeloperatsioon üldnarkoosis.\nEemalda rasva kõhu abiga toidulisanditest ja tabletid ainult pärast konsulteerimist dietoloog heas usus ja ravimite ostmisel on litsentseeritud apteekidest.Vastasel juhul võite põhjustada olulist kahju ise.\nRääkides kuidas eemaldada rasva kõht on mees, siis tuleb märkida, et spetsiaalseid menetlusi ei ole siin.Nii et sa pead sööma mõistlikult, ei vii istuv eluviis, valetamine, vaadata oma kaalu ja väljanägemist.Viimane on eriti oluline, sestoma välimust tihti hoolitsetud naisi kui mehi.\nKuidas jääda ellu reetmine kallimale ja alustada uut elu\nOliver Stone (Oliver Stone): filmograafia ja parimate filmide lavastaja\nNoa poeg Haam: piibellik lugu perekonna needus


Eelkool 5-6 ja 6-7a. lastele Tartus. | Minikool\nEelkool 6-7 aastastele lastele Tartus, mis toimub kord nädalas 120 minutit. Hind 100€ kuus\nNUTIKATE LASTE EELKOOL KUTSUB!\nNB! Tule koos sõbraga ja teeme kuutasu septembris pooleks!\nEelkooli ootame kõiki lapsi, kes vajavad kooliks ettevalmistust ning soovivad kooli minnes olla julged, särasilmsed ja uudishimulikud. Või lihtsalt neid lapsi, kellele meeldib koos teistega teha, olla ja avastada.\nEelkooli sooviks on anda lapsele kooliks vajalikud algteadmised ja sotsiaalsed oskused. Tegeleme matemaatika, eesti keele, looduse, inimeseõpetuse ja käelise tegevusega – ikka loominguliselt ja kasutades ka mängulisi elemente. Me kirjutame, loeme, arutleme, kuulame, arvutame, võrdleme, jutustame, loome võttes appi ka interaktiivsed vahendid ning igasse tundi kuulub ka killuke Vaikuseminuteid.\nEelkooli eesmärk on eakohase kirjanduse abil äratada huvi lugemise ja kirjutamise vastu ning rikastada lapse sõnavara. Lugemiseks ja kirjutamiseks vajalike baasoskuste kujunemiseks õpivad lapsed häälima sõnu ja leidma hääliku asukohta sõnas ning tundma lauseehituse reegleid. Eneseväljenduse arendamiseks tutvutakse erinevate kirjandusžanritega, õpitakse kuulama õpetajat ja kaaslasi, rääkima enda tegevustest ning jutustama pildi ja kuuldud teksti järgi, luuakse esinemisvõimalusi.\nEratunde viib läbi Minikooli juhataja Merle Luug, kellel on haridusteaduste magistrikraad, ning kelle lastele suunatud teenuste pakkumise taust ulatub aastasse 2004, mil ühtede esimeste seas Tartu linnas sai ta tegevusloa lapsehoid Kukerpallile, millele 2007 lisandus Pillerpall ning 2009 Põnniplaneedi hoiurühm.\nIseloomustaksin end, kui julgelt ja riskivabalt kaugusse vaatavat ja edasipürgivat inimest. Mulle meeldib tegutseda ja armastan toimekaid inimesi. Armastan meisterdada, luua ja ehitada. Mulle meeldivad väga paljud asjad ja süttin pisemagi idee tekkimisel. Minu hüüdnimi ongi Säde 🙂\nOma andeks ei pea ma nii väga laste õpetamist, kui just lastega tegutsemist. Mulle meeldib laste siirus ja rõõm ning ma tahaksin nendeski leida üles kire, mis neid sütitab.\nMulle meeldivad väga paljud asjad ja küsimus lemmiku kohta ajab mind väga segadusse. Erinevatel aegadel meeldivad mulle erinevad tegevused: vahel ei saa kudumisest ja heegeldamisest eemale, siis tuleb suur soov remonti teha, siis aga kokkaks hommikust õhtuni. Vähe on asju, millega ma tegelenud ei ole või mis mulle rõõmu ei paku.\nKirjuta – info@minikool.ee


Pragmatic Play tindib olulise kaubanduslepingu | Tasuta Kasiino Mängud\nKasiino Uudised\tjaanuar 27, 2021\tby Taavi\nJätkates laienemist Itaalia turul ja mitme toote sisupakkuja, on Pragmatic Play teinud Greentube’iga koostööd tehingus, mis näeb tema täielikku teenindusaegade portfelli koos Greentube B2C kaubamärgiga StarVegas IT.\nKoostöö muudab pakkuja märkimisväärse pakkumise tiitleid, sealhulgas auhinnatud Wolf Gold, klientide lemmik Sweet Bonanza ja selle esimene Megawaysi mäng Great Rhino Megaways, mis on saadaval Itaalia operaatori klientidele.\nLisaks võimaldab partnerlus StarVegas.it-l veelgi suuremat mängijate seotust ja püsivust Pragmatic Play mängutööriistade ning Drops and Wins auhindade komplektiga.\nStarVegas.it tegevdirektor, Adam Warren, ütles …\n„Pragmatic Play pakub mitmekesist ja põnevat mänguautomaatide pakkumist ning meil on hea meel lisada see oma kasvavasse tootekogusse.\n„Uuendusliku sisu leidmine on ülioluline kasvu säilitamiseks meie tööstuses ja me ei saaks olla õnnelikumad selle üle, mida Pragmatic Play meie kasiinosse toob. “\nTarnija näeb tehingut Euroopa reguleeritud turgudel kui „järjekordset olulist ärilepingut“, kus Greentube’i veebikasiino lisab rea uuel aastal juba lõpule viidud strateegilisi arendusi.\nUue aasta toodang:\nLisaks uue kaasamisfunktsiooni Pragmatic Replay tutvustamisele jätkasid Gibraltar, Mani saar ja Malta pakkuja, kes tegid koostööd iGamingi platvormi pakkuja SkillOnNet’iga, PlayOJO jaoks uue Masked Singeri bingotoode avalikustamise, Ladina-Ameerikas Boldti Bplay kaubamärgi kaudu Argentinas ja Paraguays ning Peruus viisakalt selle mitmetahuline vertikaalne tehing online-kasiinode ja spordiennustuse operaatori Solbetiga ning sama hiljuti käivitatud EGT Digital platvormiga.\n“Meil on hea meel teha koostööd Greentube’i Itaalia operaatorbrändiga StarVegas, kommenteeris Yossi Barzely, Pragmaatilise mängu äriarenduse juht.\n“Reguleeritud turgudel kasvamine on meie jaoks juba pikka aega olnud prioriteet ja meil on väga hea meel oma teenindusaegu nii kuulsa ja populaarse operaatoriga turule tuua.”\nPragmatic Play on suutnud toota ja turule tuua ka neli uut videopesa, sealhulgas kõige uuema, Congo Cashi, samuti iirlaste inspireeritud Emerald Kingi Rainbow Roadi koos Reel Kingdomi, Mysterious Egypti ja VooDoo Magicuga, mis on klientide rõõmuks ja fännid.


Sihtasutus KredEx - Otsustamine\nRenoveerimisotsuse langetamiseks üldkoosolekul ollakse valmis siis, kui enamus korteriühistu, elamuühistu, korteriomanike ühisuse liikmeid on jõudnud arusaamisele, et elamu edasine ekspluateerimine ilma kaasajastamiseta ehk renoveerimiseta on kulukam kui renoveeritult. Alles siis saab korteriühistu alustada oma eesmärkide realiseerimist, mille esimeseks sammuks on korteriühistu üldkoosoleku põhimõtteline otsus elamu renoveerimiseks.\nKorteriühistu üldkoosolekul tehtavad otsused peavad olema kooskõlas korteriühistu põhikirjaga ja dokumenteeritud.\n2. Kes võiks maja seisundit hinnata?\nKogu maja seisundi hindamine eeldab erinevate erialade asjatundjate kaasamist, see tähendab, et üks inimene ei suuda pädevalt hinnata ehituskonstruktsioonide, vee- ja küttetorustike, ventilatsioonisüsteemide, elektriseadmete ja muu vajaliku seisukorda ega teha rekonstrueerimisettepanekuid. Kogu maja eri osi puudutavaid hinnanguid peaksid andma vähemalt 2-3 erinevate erialade spetsialisti. Hinnangu potentsiaalseid tegijaid valides peaks lähtuma nende poolt varem sooritatud analoogsetest töödest ja nende paikapidavust ka kontrollima. Oluline on, et hinnang maja eri osade kohta oleks adekvaatne ja objektiivne ning lähtuks samaaegselt kogu maja kui terviku kontseptsioonist. Asjatundmatute hinnangute tulemusena võidakse kulutada rohkesti raha rekonstrueerimisele, kuid efekt võib olla minimaalne.\nObjektiivse hinnangu saamiseks peaks teostaja olema sõltumatu, s.t. ta ei tohi olla huvitatud konkreetsete firmade seadmete ja materjalide paigaldamisest.\nHindaja leidmiseks tuleks korraldada konkurss.\nEestis on mitmeid projekteerimis-konsultatsioonifirmasid, kellel on piisavalt kogemusi hinnangu andmiseks. Kui ühest firmast ei leita kõigi vastavate alade asjatundjaid, võib moodustada ekspertrühma, kuhu kaasatakse allkonsultantidena teiste firmade spetsialiste. Selline rühm suudab anda hinnangu kogu majale. Tellijale on soodsam, kui üks firma on peatöövõtja ja teised alltöövõtjad. Tellija sõlmib lepingu ainult peatöövõtjaga, kes vastutab kogu töö eest, sh. alltöövõtjate eest.\nFirmade hinnapakkumiste võrdlemisel ei tohiks lähtuda ainult hinnast, vaid tuleks vaadelda ka töö tegija tausta ja pädevust. Pärast hindaja väljavalimist tuleb sõlmida leping, kus on kindlaks määratud kohad, mille kohta tahetakse eksperthinnangut, ja millises mahus.\n3. Hoone ülevaatus ja selle dokumenteerimine\nSeisundi hinnangu andmine eeldab elamu tundmist. Enne kui ehitise seisundit süstemaatiliselt hindama asutakse, oleks hinnangu andjal soovitatav välja selgitada maja tehnilised andmed: algprojekt ja kõik selle juurde kuuluv; majas tehtud eelnevad rekonstrueerimised; energia ja vee tarbimine majas; andmed maja eest vastutavate isikute kohta jne. Nende andmete baasil saab hinnangu andja ülevaate maja tehnilisest seisukorrast ja olemasolevatest probleemidest.\nHinnangu andja peab pääsema maja kõikidesse vajalikesse ruumidesse ja kohtadesse. Lisaks oleks hinnangu andjal soovitatav läbi vaadata ka osa kortereid, et saada ülevaade korterites esinevatest probleemidest. Korterites võib mõõta temperatuure ja läbi viia muid vajalikke uuringuid.\nElamu tehnilise seisukorra ülevaatus-uuring või energiaaudit viiakse läbi erialaekspertide poolt ning uuringu läbiviimise eesmärgiks on anda objektiivne hinnang nii elamu arhitektuur-ehituslike konstruktsioonide, elamusiseste tehnosüsteemide ja elamu juurde kuuluvate väliste tehnovõrkude seisukorra kohta.\nEnergiaaudit annab ülevaate hoone tehnilisest seisukorrast ja energiakadudest.\nHoone tehnilise seisukorra hindamiseks vaadatakse üle (vajadusel tehakse ka kaetud konstruktsioonide/detailide jms avamine) kõik all-loetletud objektid:\nvundamendid, nende hüdroisolatsioon, vuugitäited, soojajuhtivus, sillutusriba ja tema kalded\nseinad, paneelidevahelised vuugid, elamu seinte soojapidavus võrrelduna erikaomooduliga\nvaheseinad, sooja- ja helipüsivus\ntrepid, trepikojad, üld- ja avariivalgustus\nvahelaed, paneelite deformatsioonid, sooja- ja helipüsivus\nkatusekonstruktsioonid, vihmavee-ärastus, -kanalisatsioon, jms\nkatusekate, katusekattealune ventilatsioon, ventilatsioonikorstnad\npõrandad, põrandaalused kanalid\naknad, akende soojapidavus\nuksed, elamu välisuste soojapidavus, lukustaduvus, varikatused\nrõdud, lodžad, nende kinniehitamine – kas ühtse lahendusena korrektne või omavoliline ja arhitektuurselt sobimatu\nviimistlus, v.a. korterite sanitaarremondi osa\nküttesüsteem – kas tasakaalustatud või mitte, nõutavates kohtades isoleeritud või mitte, soojatrassi tehniline seisukord, soojasõlm – automaatne või mitte, soojaarvesti olemasolu\nventilatsioonisüsteem – kas korterisiseseks õhutamiseks piisav või mitte, ventkanalite seisukord\nvesivarustus- ja kanalisatsioonsüsteem\nelektrivarustus, kilbiruum, korrusekilbid, trepikodade valgustus, välisvalgustus, kas korteriühistu on elektrienergia edasimüüja või mitte\nprügierastus, prügišahtide olemasolu\njuurdesõiduteed ja platsid, laste mänguväljakud\nHoone ülevaadanud eksperdid koostavad hoone kohta kõrvaldamist nõudvate puuduste üksikasjaliku loetelu ja tehnilise seisukorra hinnangu kõige olulisemate elementide kohta. Ülevaatuse käigus analüüsitakse energiatarbimist ja -kadusid ehitusfüüsika seisukohalt komplekselt, st. tehakse hoone energiaaudit, kusjuures vajadusel tuleb teha ka täiendavad mõõtmised tegeliku soojakulu määramiseks.\nHinnatakse hoone elamiskõlblikkust, energiasäästlikkust ja esteetilist külge tervikuna.\nEksperthinnangu lõpparuanne esitatakse tabeli kujul (vt. lisatud praktikas kasutust leidnud näidisvorm, Lisa), kusjuures vajalikud renoveerimistööd on optimaalses pingereas koos orienteeruva maksumusega.\nEsitatakse elukvaliteedi hinnang hoones enne renoveerimist koos põhiliste elukvaliteeti alandavate tegurite loendiga.\nOptimaalne pingerida arvestab ka ehitustehnoloogilist loogikat.\nLihtsustamaks korteriühistupoolse valiku tegemist, lisab ekspertkomisjon tehnilise ülevaatuse aruandele omapoolsed soovitused seletuskirjana. Esitatakse elutingimuste kvaliteedi hinnang hoones enne renoveerimist koos põhiliste elutingimusi alandavate tegurite loendiga. Näiteks elamu:\nKui võrrelda tehnilist ülevaatust ja energiaauditit, siis energiaaudit läheb investeeringu- ja säästuarvutuste ning renoveerimissoovitustega mitu sammu edasi, olles seega tunduvalt põhjalikum dokument.\nTihti tuleb teha ka lisauuringuid, mis annavad põhjalikumat teavet lõpliku hinnangu väljakujunemiseks. Need uuringud ei kuulu eespool käsitletud põhimõttelise hinnangu hulka. Põhjalikumad uuringud on näiteks betoonis asuvate sarruste peitesügavuse väljaselgitamine, betoonpaneelidest võetavad proovid ja nende laboratoorne uuring, torustike seinapaksuse mõõtmine, elektrikaablite koormuste väljaselgitamine, külmasildade ja kesise isolatsiooni kindlakstegemine termoviisori abil jne. Lisauuringud nõuavad eriseadmeid ja ka enamat finantseerimist. Sellepärast tuleks neid teha läbimõeldult ja ainult seal, kus nende järele on otsene vajadus.\nHinnang vormistatakse aruandena, mis peaks sisaldama järgmist teavet:\nolemasoleva olukorra hinnang\nSaavutatav efekt (näiteks energia-, vee- ja elektrisääst, elamismugavuse tõus, turuväärtuse kasv, rajatise eluea pikenemine jne.);\ntööde loetelu ja suurusjärk\nettepanekud rekonstrueerimise rahastamise kohta\ntähelepanu juhtimine kohtadele, mis nõuavad täiendavat lisauuringut, jne\n4. Renoveerimistööde loetelu\nOlukorra hinnangu aruandes võib olla välja toodud kümneid kohti, mida oleks vaja rekonstrueerida. Probleemiks saab, millest alustada. Esiteks tuleks kaaluda, millised rekonstrueerimiskohad on kiireloomulised. Näiteks läbijooksev katus tuleks korrastada. Kindlasti tasuks aruande põhjal koostada pikaajaline rekonstrueerimisprogramm, milles on arvesse võetud aruandes toodud võimalused ja nende kiireloomulisus, elanike/valdajate soovid ja rahastamisvõimalused. Pikaajalist rekonstrueerimisprogrammi koostades tasub kindlasti arvestada hinnangu andja(te) arvamusega, sest neil on olemas põhjalik ülevaade igast rekonstrueerimiskohast. Programmi koostamisel tuleks lähtuda järkjärgulise teostamise põhimõttest ja loogikast. Kui midagi rekonstrueeritakse, siis tuleb seda teha tulevikuvajadusi silmas pidades, et ei peaks järgmiste rekonstrueerimiste käigus lammutama varem tehtut.\nRekonstrueerimisprogrammi koostamise ajal tuleks kindlasti konsulteerida hinnangu andja(te)ga.\nRekonstrueerimisprogrammi elluviimisel tuleb lähtuda hoone terviklikkuse printsiibist. Näiteks kui täiendavalt soojustatakse katus, aga samal ajal küttesüsteemiga midagi ei tehta, jääb loodetav energiasääst saamata.


ARVUSTUS | „Kull“ on loll komöödiafilm ühekordseks kasutamiseks | Õhtuleht\nSten Kohlmann, 29. juuni 2018, 16:33\nMati: „Kuidas sulle sellised lihtsad komöödiad meeldivad, kus kamp mehi mängivad kulli, karjuvad ja teevad naljakaid nägusid ja üks tüüp tõmbab ühel hetkel naisteriided selga? Sest „Kull“ on just selline film.“ *patsutab Pauli seljale* „Kull, sina oled.“\nPaul: „Kurat, Mati… Kas seal kellelegi jalaga p*rse ka lüüakse?“\nMati: „Kas munadesse löömine loeb?“\nPaul: „Kusjuures, ma kuulsin, et see põhineb tõsielul. Et tegelikult olid ka mehed, kes veel keskealistena teistele salaja ligi hiilisid ja siis üksteisele kuklasse litakaid jagasid. Päriselt ka!“ *hiilib Riho selja taha ja lööb teda neerudesse* „Kull, tont!“\nRiho: „Aia, jobu, ära nii kõvasti siis!“\nPeeter: „Näita moblast treilerit. Kuule, see on ju see tüüp sealt filmist! Noh, kus need raudmehed ja muud junnid olid. Lasi vibu ja värki. Mis ta oli, Kotkapilk või mingi?“\nPeeter: „On sel vahet?“\nRiho: „No veits nagu ikka on küll jah!“\n26. juuni 2018, 13:25\nPeeter: „Hea küll, ära erutu. Mati, sa näinud juba? Oli hea film?“\nMati: „See oli selline okei. Et lähed kinno, oled see tüüp, kes ostab suure pokorni ja koola ja siis matsutad pool filmi. Ütleme nii, et ega väga palju selle kohta öelda pole, vahel naerad ja muigad, pärast lähed koju ja unustad. Oleks sa ajakirjanik, siis sa ei oskaks selle kohta midagi kirjutada. Võibolla keevitaksid kokku mingi väljamõeldud dialoogi täiskasvanud meeste vahel, kes samuti kulli mängivad ja filmi üle arutavad. Võibolla mitte, mina neid kuradi kirjatsurasid ei tea.“\nRiho: „Eksole. Ja siis lõppu paneks mingi labase nalja ka raudselt.“ *lööb Voldemar-Vellole jalaga munadesse* „KULL, RAISK!!“\nVoldermar-Vello: *ägiseb maas*


Rohelised asuvad uusi juhte valima - Poliitika - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nRohelised asuvad uusi juhte valima\n31. oktoober 2021, 13:39\n«Juht peab suutma erakonda viia rohkematesse volikogudesse kui ainult Antsla.»\nZüleyxa Izmailova FOTO: Eero Vabamägi\nHiljutiste kohalike omavalitsuste volikogude valimistel tagantpoolt teise tulemuse teinud erakond Eestimaa Rohelised valib uued juhid. Roheliste kaasjuht Kaspar Kurve kinnitas, et tema juhina ei jätka, tema kolleeg Züleyxa Izmailova pole aga kindlat vastust andnud.\nKurve sõnul peab juht vastutama kehva tulemuse eest, Izmailova sõnul on vaja uut energiat erakonna juhtimisse.\nErakond Eestimaa Rohelised sai kohalike omavalitsuste volikogude valimistel üleriigiliselt 6314 valija toetuse ehk 1,1% kõigist häältest. Erakondadest jäi rohelistele tulemusega alla vaid Eesti Tulevikuerakond, kes kogus 282 häält.\nVõrreldes aga roheliste tänavust tulemust eelmiste, 2017. aasta kohalike valimistega, on tulemusega siiski paremuse poole liigutud: kui siis koguti üle Eesti 4669 valija toetus ehk 0,8% kõigist häältest ning ühessegi volikogusse ei saadud, siis tänavu lisaks häältesaagi suurenemisele pääses ka kaks Eestimaa Roheliste nimekirjas kandideerinut Antsla vallavolikokku.\nNeed edusammud on aga liialt väikesed, nentis erakonna üks kaasjuhtidest Züleyxa Izmailova ja lisas, et erakonna tüürimise jaks on otsas. «See on väga ränk töö. See on täiesti vabatahtlik, olen seda teinud täisajaga ja võin julgelt öelda, et tegelikult ka oma pere arvelt,» selgitas Izmailova, kes on Roheliste erakonda vedanud aastast 2017.\nHiljutistel kohalikel valimistel sai Izmailova Põhja-Tallinnas 563 valija toetuse ning kogus oma valimispiirkonnas paremuselt 11. häältesaagi. Eelmistel kohalikel valimistel sai ta 662 häält.\n«Selleks, et edasi minna, peab muutusi tegema,» märkis Izmailova.\nErakonnana asutatud: 2006\nLiikmete arv: 902\nParim saavutus riigikogu valimistel: aastal 2007 pääses erakond 6 mandaadiga riigikokku\nKui Izmailova pole veel kindlalt öelnud, kas kandideerib uuesti juhiks või mitte, siis roheliste kaasjuht Kaspar Kurve kinnitas, et tema kindlasti juhina ei jätka ning toonitas, et praeguses olukorras on igati õige ja põhjendatud anda võimalus uutele inimestele.\n«Minu meelest on elementaarne käitumine selles mõttes, et erakonna tulemuste eest vastutabki juht. Ja juht peab suutma erakonda viia sinna, kus ta peaks olema ehk siis palju rohkematesse volikogudesse kui ainult Antsla,» selgitas Kurve.\nErakonna Eestimaa Rohelised kaasjuht Kaspar Kurve FOTO: Eero Vabamägi\nKurve kogus Antsla vallas 186 häält ning pääses vallavolikokku. 48 häälega sai Antsla vallavolikokku ka teine Eestimaa Roheliste nimekirjas kandideerinu: Airi Hallik-Konnula. See oli ka roheliste ainus piirkond, kus oma erakonnaga vallavolikokku pääseti: Antsla valla 17 kohast volikogus kaks kohta.\n«Olen väga lootusrikas selles suhtes, ise jään kindlasti erakonda igatpidi panustama, rohelised on mu südameasi, aga et seda päris vedada üleriiklikult, ma arvan, et on aeg anda teatepulk uutele inimestele, kes seda, ma väga-väga loodan, teevad paremate tulemustega kui ma ise,» sõnas Kurve.\nKurve sõnul on häid juhikandidaate mitu, kuid ta ei soovinud ühtegi nime välja öelda. «Me ilmselt läheme kahe juhi süsteemiga edasi, nagu on Euroopas Rohelistel üldiselt kombeks,» lisas Kurve.\nNii Kurve kui ka Izmailova kinnitasid, et rohelised püssi põõsasse ei viska ning osalevad riigikogu valimistel.\nKurve toonitas, et keskkonnateemad on jätkuvalt erakonna prioriteet, kuid poliitikas suures mängus osalemiseks tuleb end määratleda ka teistes valdkondades. «Oleme ennast suhteliselt hästi ära määratlenud, ma ütleksin ikkagi Eesti kõige liberaalsema erakonnana, ja samas kui räägime majanduspoliitilisest skaalast, siis me oleme selgelt võtnud vasakpoolsema lähenemise. Eestis see vasakpoolne võib Lääne-Euroopas tähendada isegi tsentrismi: me räägime ikkagi sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamisest, võimaluste suurendamisest ja nii edasi,» selgitas Kurve.\n«Rohelist ilmavaadet on vaja ka Eestis. Meie aeg tuleb siis, kui ta tuleb, ja me näeme selle nimel vaeva, et see tuleks varem,» sõnas Izmailova, viidates nii metsaprobleemidele, turbarabadele kui ka puhta joogivee probleemidele Eestis. «Nende probleemidega ei tegele ju mitte ükski teine erakond,» selgitas Izmailova.\nSuurim konkurent iseendale\n«Ma arvan, et kõige suurem konkurent rohelistele on Eestimaa Roheliste erakond ise,» nentis Kurve ja viitas eelkõige rakendamata potentsiaalile. «Me ei pea niivõrd keskenduma teistele erakondadele, vaid fookus peab olema meil endal: et oleme ise paremini organiseeritud, ise rohkem motiveeritud ja et meie agenda ei jääks inimestele kaugeks ja et me suudame selle inimestele lähedale tuua. Need on sammud, millega peame eelkõige tegelema hakkama,» selgitas ta.\nKa tõi ta näiteks, et erinevalt parlamendierakondadest ja erakonnast Eesti 200 puudub rohelistel riigieelarveline toetus ning tuleb olla oluliselt nutikam, et erakonna sõnumid inimesteni jõuaksid.\n«Kõige positiivsem asi praegu rohelistel on see, et viimase aasta jooksul oleme saanud oma maailmavaate oluliselt kindlamaks ja selgemaks, meiega on liitunud palju inimesi erinevatelt eluvaldkondadelt, kes aktiivselt panustavad ja tahavad panustada ja meie kommunikatsioon ja töö on läinud palju-palju paremaks,» selgitas Kurve ja tõi motiveeriva näitena sellegi, et rohelised said oma nimekirjaga Antsla vallavolikokku.\n«Antsla puhul oli see spetsiifika selles mõttes huvitav, et siin ei ole ju reitinguid, natuke kobad pimeduses ega oska üldse arvata, mis see tulemus tulla võiks,» nentis Kurve, kes lisaks sellele, et tema vanavanemad on Antsla kandist pärit, kolis aasta tagasi ise sinna ning juhib kohalikku kultuuri- ja spordikeskust ja on prantsuse keele ja kultuuri õpetaja Antsla gümnaasiumis.\n«Olen suht-koht oma unistuste kohas: ülimalt looduskaunis kohas ja üldse kuhugi mujale ei kipu, ehkki on elatud siin-seal nii Eestis kui ka laiemas maailmas,» arutles Kurve.\nRoheliste edu Antslas kommenteerides tõi ta välja aktiivsuse nii tänavakampaanias kui ka sotsiaalmeedias. «Arvan, et me nii oma programmi, suhtlusstiili kui ka oma pildis olemisega suutsime päris hästi eristuda ja võtsime sellest kohast suhteliselt maksimumi,» lisas ta.\nKui alguses plaanisid Rohelised uut juhatust ja volikogu valida 20. novembril, siis hiljem täpsustati, et Covid-19 olukorra tõttu lükkab üldkoosolek teadmata ajaks edasi.\nTuleva aasta alguses plaanivad juhivahetust ka sotsiaaldemokraadid.\nPolitoloog Martin Mölder: praegusel kursil jäävad rohelised veel riigikogu valimiskünnise alla\nKohalikud valimised annavad meile informatsiooni erakondade arengu kohta ennekõike siis, kui võrdleme seekordseid tulemusi eelmiste kohalike valimiste tulemustega.\nMis puudutab rohelisi, siis nendel valimistel kandideeris Eestimaa Roheliste ridades suhteliselt rohkem kandidaate kui eelmistel kohalikel valimistel. See tähendab, et nende positsioon võrreldes teiste erakondade ja valimisliitudega on kohalikus poliitikas natuke paranenud.\nKuid see aga ei tähenda, et olukord roheliste jaoks oleks hea või isegi rahuldav. Rohelised seadsid oma kandidaate üles väga vähestes omavalitsustes ning väljaspool Tallinnat, Tartut ja Antslat neil märkimisväärne kohalolu sisuliselt puudus. Seda oli näha ka üleüldises valimistulemuses – ainult üks sajast valijast otsustas oma hääle neile anda.\nVäike arv lühikesi nimekirju tähendab, et organisatsioon on hetkel veel nõrk ning laiem üleriigiline haare – mida oleks vaja, et ennast riigikogu valimistel üle künnise tõmmata – neil veel puudub. Selleks on vaja ühelt poolt inimesi, kes kohalikul tasandil erakonna organisatsiooni üles ehitaks ja võimalikke kandidaate kaasaks ning teisalt selliseid inimesi, kellel ehk juba on teatud poliitiline või riigivalitsemise kogemus, kes võiksid aidata rohelistel luua kuvand poliitilise potentsiaaliga valitsemisvõimelisest erakonnast.\nHetkel ollakse veel kursil, millega jääb riigikogu valimistel valimiskünnise alla. Lisaks sotsiaaldemokraatidele, kellega jagatakse suures osas potentsiaalselt valijaskonda, pakub neile väga tugevat konkurentsi ka Eesti 200, kes on samuti poliitikavälise erakonnana suutnud ennast erinevalt rohelistest organisatsioonina palju tugevamalt üles ehitada ja laiema avaliku tuntusega kandidaate värvata.