NERVOSTRONG: TUGEVAD NÄRVI — kaitsekilp stressi vastu\nMis on NERVOSTRONG\nMILLEKS ON NERVOSTRONG VAJALIK\nkaitsekilp stressi vastu!\nTänapäevane järjest kiirenev elurütm põhjustab inimestele pidevalt närvipingeid ja stressi. Stressitaluvus on üks olulisemaid eeldusi tegusaks ja õnnelikuks eluks. Sellepärast on vaja stressi all kannatavat närvisüsteemi õigeaegselt tugevdada ning organismi stressitaluvust suurendada.\nMiks närvisüsteem nõrgeneb?\nTänapäeval on stress muutunud elu lahutamatuks osaks. Pidev ülekoormus tööl, negatiivsed üleelamised, muretsemine ja intensiivne vaimne töö koormavad ja nõrgestavad närvisüsteemi. Selle tõttu muutub inimene kergelt ärrituvaks ja närviliseks, tekib meeleolu langus, tahtejõud väheneb. Lõpuks võtab võimust masendusmeeleolu ning kaovad teotahe ja oskus elust rõõmu tunda.\nSellises olukorras vajab närvisüsteem turgutust. Soovitav on kasutada vahendeid, mis toetavad ja rahustavad närvisüsteemi ning suurendavad stressitaluvust. Nii saab hoiduda probleemidest, mis on tekkinud stressi ja ülepinge tagajärjel.\nKESTVA STRESSI TAGAJÄRJED\nHALVENEVAD MÄLU JA KESKENDUMISVÕIME\nTEKIVAD MEELEOLULANGUS JA APAATIA\nTEKIVAD PROBLEEMID UNEGA\nVERERÕHK VÕIB TÕUSTA\nNervostrong on uudne närvisüsteemi normaalset talitlust toetav ja stressitaluvust tõstev kompleks taimeekstraktidest, vitamiinidest ja teistest bioloogiliselt aktiivsetest ainetest.\nNervostrong on on mõeldud kasutamiseks ülepingete, vaimse väsimuse ja stressi korral.\nNervostrong ei tekita sõltuvust ka pikemaajalisel kasutamisel.\nNärvisüsteemi ülepinge võib tekkida igal hetkel ja kõikjal. Näiteks juhite autot ja keegi kaasliiklejatest trügib liiklusvoolus teie ette, tekitades ohtliku olukorra. Kodus on keegi pereliikmetest tekitanud põrandale porised jäljed või jätnud pesemata nõud kraanikaussi... Mida siis veel rääkida noortest emadest, kes peavad hoolt kandma väga paljude asjade eest ning võivad stressi tõttu langeda masendusse, eriti kui laps haigeks jääb. Ka töö juures tekivad tänu suurele koormusele iga päev stressiolukorrad – mingi oluline asi ununeb, ülemus võib teile põhjuseta peale hüpata, kolleegid võivad alt vedada. Lisaks selle mõjutab meid ka kliima – kord sajab vihma, siis lörtsi ning suurema osa aastast võib päikesepaistest ainult unistada.\nKust küll ammutada positiivsust?\nNärvisüsteemile mõjuvad negatiivselt ka erinevad dieedid, ebatervislik ja närviline eluviis, suur vastutuskoorem, alkoholi tarbimine, suitsetamine ja ebapiisav uneaeg. See kõik survestab organismi ning mõjub laastavalt närvisüsteemile. Inimene muutub kergeltärrituvaks ja rahutuks, võivad tekkida masendus ning probleemid unega. Pidev ärritusseisund, närvilisus ja pingesolek – need on ainult tühine osa sümptomitest, mida stress võib esile kutsuda.\nNervostrong on looduslik vahend, mis rahustab ja toetab närvisüsteemi ning suurendab stressitaluvust. Nii aitab ta pingete ja ülekoormusega toime tulla.\nMILLISTEL JUHTUDEL SOOVITATAKSE KASUTADA NERVOSTRONGI?\nSTRESS, MASENDUSMEELEOLU, EMOTSIONAALNE EBASTABIILSUS\nNÄRVIPINGE JA ÜLEVÄSIMUS\nNÄRVILISUS JA RAHUTUS, PROBLEEMID UINUMISEGA, PINNAPEALNE UNI\nNervostrong® 'i kasutamine\nNärvisüsteemi normaalse talitluse toetamiseks – 1 kapsel päevas. Ülepinge, raske ja kurnava tööperioodi ja pikaajalise stressi korral – 2 kapslit päevas. Juhul, kui öösel ei saa korralikult välja puhata, soovitatakse võtta 2 Nervostrongi kapslit pool tundi kuni tund enne magama heitmist. Maksimaalne ööpäevane annus on 2 kapslit. Nervostrongi on soovitatav võtta pärast toidukordi. Närvisüsteemi normaalse talitluse toetamiseks on soovitatav kasutada Nervostrongi vähemalt 3 kuu jooksul. Ülepinge, raske ja kurnava tööperioodi ja pikaajalise stressi korral võib Nervostrongi kasutamist pikendada 6 kuuni või rohkemgi. Preparaat ei tekita sõltuvust.\nKus NERVOSTRONG® müüakse?\nNervostrongi on võimalik osta apteekidest üle Eesti.\nKui apteegis ei ole Nervostrong saadaval, on teil võimalik paluda apteekrit, et ta telliks seda ravimite hulgifirmast. Järgmisel päeval on Nervostrong juba teie apteegis saadaval.\nKui apteegis ei ole NERVOSTRONG®'i, on teil võimalik teha nii: paluge apteekrit, et ta telliks ravimite hulgilaost NERVOSTRONG®'i. Järgmisel päeval on NERVOSTRONG® juba teie apteegis saadaval.\nNervostrong® i koostis\nKOOSTIS 2 kapsel\nL-trüptofaan 100 mg\nMagneesium 150 mg\nVitamiin B1 (tiamiinvesinikkloriid) 2.8 mg\nVitamiin B2 4.8 mg\nNiatsiin (nikotinamiid) 10 mg NE\nVitamiin B6 (püridoksiinvesinikkloriid) 3 mg\nVitamiin B12 (tsüanokobalamiin) 3 µg\nFoolhape 300 µg\nPalderjani ekstrakt (Valeriana officinalis) 50 mg\nMelissi ekstrakt (Melissa officinalis) 20 mg\nKannatuslille ekstrakt (Passiflora incarnata) 20 mg\nHumala ekstrakt (Humulus lupulus) 20 mg\nViirpuu ekstrakt (Crataegus oxyacantha) 60 mg\nPiparmündi ekstrakt (Mentha piperita) 20 mg\nNaistepuna ekstrakt (Hypericum perforatum) 100 mg\nPALUN SAATKE MEILE OMA KONTAKTANDMED – VÕTAME TEIEGA KINDLASTI ÜHENDUST!\nNervostrongi toodetakse firma MEDIA PHARMA tellimusel MedPro tehases Lätis, vastavuses hea tootmistava nõuetega (GMP, good manufacturing practice). GMP on ülemaailmne ravimite tootmistava, mis garanteerib toodete parima kvaliteedi.\nMedia Pharma on Läti farmaatsiaettevõte, mis asutati 2009. aastal. Ettevõtte üheks tegevussuunaks on uudse koostisega toidulisandite väljatöötamine ja tootmise korraldamine. Meie poolt pakutavate toodete koostisse kuuluvad kliiniliselt tõestatud efektiivsusega ravimtaimeekstraktid, vitamiinid, mikroelemendid ja teised bioloogiliselt aktiivsed ained.\nMEDIA PHARMA PAKUB JÄRGNEVAID TOOTEID:\nCardilong – bioloogiliselt aktiivsete ainete kompleks südamele\nTermobronx – lahustuv kuum ravimtaimetee koos C-vitamiiniga külmetuse vastu\nBērzaunes iela 11a, Rīga, LV-1039 | +371 29570836 | info@mediapharma.lv


Valed rehvid takistavad proovisõitu? | Automaakler.ee\nEsileht / Artiklid / Valed rehvid takistavad proovisõitu?\nAutol on all valed rehvid ning proovisõitu teostada ei saa – mida teha?\nAutomüüjate vabanduste ning vassimise varamu nii suur ja lai, et selle kohta võiks suisa eraldi entsüklopeedia kirjutada. Räägime siinkohal ühest üllatavalt levinud vabandusest, millega ostjale käru keerata soovitakse. Oletame, et tahad mõne sõidukiga teha proovisõitu, ent müüja või omanik ajab vastu, et seda ei saa teha kuna autol on all täiesti valed rehvid.\nLoomulikult kerkivad kohe pähe õigustatud küsimused – kuidas sa müüd autot, millega ei saa isegi proovisõitu teha? Mida tähendab vale rehv? Kas ta proovib kuidagi minust kui ostjast lahti saada? See on ju täiesti jabur!\nTõepoolest, mõnel üksikul juhul võib selline vabandus omada vettpidavat alust. Näiteks siis, kui lumi on eriti vara maha tulnud ning autol on veel suverehvid all. Võib-olla hoolib müüja ohutusest ning ei soovi sõidukit enne rehvivahetust kasutada, ent sellisel juhul peaks ta ju kohe pakkuma uue proovisõiduvõimaluse mõnel teisel ajal ja rehvid alla panema. Muidu ei saa ju autot üldse müüdud.\nAga mõelgem nüüd olukorrale, kus sellist juttu räägitakse keset suve, kui ammuilma peaksid juba kas suverehvid või aastaringsed rehvid all olema. Kui puiklemine hakkab pihta auto juures, peab kindlasti rehvid ise üle vaatama – mis tüüpi see on ning milline on kuluvusaste. Ebakõlade korral võib juba kulmu kortsutada.\nKui sõita mitte kuidagipidi ei võimaldata või all on näiteks tõesti vale hooaja rehviring, siis on sajaprotsendiliselt põhjust kahtlustada, et müüja varjab midagi. Olgu see siis rike, mida ta pole jõudnud likvideerida või siis on tal varuks mõni muu kahtlane skeem.\nÜhtlasi võib see signaliseerida et autosse pole suudetud või tahetud piisavalt investeerida. See märgib midagi kogu muu sõiduki seisukorra kohta.\nLahenduseks siinkohal on pigem autost loobumine, isegi kui “valedest rehvidest” hoolimata tundub sõiduk visuaalsel vaatlusel aus ja hea. Pole vahet, kas tegu on müüjapoolse saamatusega või pahatahtliku varjamisega, igaljuhul on see ohumärk millest tuleks juhenduda.\nKui enda teadmistes ning vaatlusoskustes kindlustunnet pole, saab alati appi kutsuda kutselise automaakleri, kes teeb autole põhjaliku kontrolli ning uurib automüüja tausta.


Suvekooli teisel päeval tehti teatrit – Eesti Haridustehnoloogide Liit\nSuvekooli teisel päeval tehti teatrit\nHome•Suvekooli teisel päeval tehti teatrit\nHaridustehnoloogide suvekooli teise päeva kokkuvõtte tegi Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuse haridustehnoloog Marika Oper: Suvekooli teine päev möödus algusest lõpuni teatri tähe all ja pani tõsiselt proovile haridustehnoloogide loovuse – kõik 10 laudkonda pidid päeva lõpuks lavastama ja üheskoos ette mängima mõne ettevõtlusmaailmast pärit juhtumi. Tehti ettevõtlusteatrit.\nPäeva juhtis Ettevõtlusteater MTÜ metoodik Diana Tandru. Tegevused jagunesid laias laastus neljaks: ülevaate andmine ettevõtlusteatri olemusest ja ajaloost, metoodika tutvustus, stsenaariumite kirjutamine ja läbimängimine rühmades ning lõpuks oma näidendite esitamine haridustehnoloogide kogukonnale.\nEttevõtlusteater on uudne, muutuvat keskkonda arvestav ja noortele sobiv ettevõtlikkuse ja ettevõtluse õpetamise metoodika. Ettevõtlusteatri juured on indiaani kultuuris, mis soosib õppimist lugude kaudu. Mänguline lähenemisviis toetab ettevõtliku hoiaku omaksvõtmist, mida iseloomustab loov ja uuenduslik mõtlemine, esmärgipärane tegutsemine, arukas juhtimine ning võimekus oma ideed ka mõtted tegudeks muuta.\nTeatripäeva lõpus toimunud etendused pakkusid rohkelt nalja-naeru. Hämmastusega tuli tõdeda, et kuigi ettevõtlusmaailmast pärit lood olid mõneti kõik sarnased, siis loovus ja ideed, mida rakendati stsenaariumite kirjutamisel, tõid püünele teostuse poolest täiesti erinevad lavastused. Oli minimalismi, oli rohket butafooriat, oli improvisatsiooni ja kohati ilmutasid mõned haridustehnoloogid lausa uskumatut näitlejameisterlikkust. Iga lavastuse järel analüüsis Diana Tandru koos publikuga, mida äsja nähtud loost ettevõtluse-ettevõtlikkuse seisukohast õppida oli.


Vooremaa Andres Kert: Põltsamaa on meie pere kokkusaamispaik\nAndres Kert: Põltsamaa on meie pere kokkusaamispaik\nPõline Põltsamaa elanik, firma Merit Tarkvara üks omanikke ja Eesti Vabariigi 95. aastapäeval tulemusliku töö eest Jõgevamaa kuldristi pälvinud Andres Kert peab kodulinna suurepäraseks elupaigaks ja näeb ka oma tulevast tegevust seal. Põltsamaa on tema pere kohtumispaik.\nAndrese sõnul oli tema lapsepõlv teistest lastest erinev selles mõttes, et lasteaias ta ei käinud. “Mul oli siis olemas toimekas vanaema, kes minu hoidmisega suurepäraselt hakkama sai. Võin ette rutates öelda, et hiljem läks samuti minu lastega, neidki hoidis nende vanaema,” rääkis ta.\nVaadake, kui noor ema!\nLapsepõlvemänge mängis Andres naabrilastega. “Minu kodule on väga lähedal Põltsamaa linna staadion, kus sageli jalgpalli sai mängitud. Sealsamas staadioni kõrval, lauluväljaku taga metsatukas aga jätkus meile tollal põnevat tegevust küllaga. Ehitasime onne ja võtsime koos muud huvitavat ette. Õde mu mängukaaslaste hulka ei kuulunud, sest ta on minust 11 aastat vanem. Nii olid meie sõpruskonnad erinevad.”\nSellegipoolest on Andresel õega alati hea läbisaamine olnud. “Täiskasvanuna ju vanusevahet enam eriti ei tunneta. Hulk aastaid töötas ta Lääne-Viru maavalitsuse haridusosakonnas ning hiljem haridusnõunikuna Sõmeru vallas. Nüüd on Rakveres elav õde juba pensionär ja mitmekordne vanaema. Mulle on hiljem räägitud, et kui õde vahel mind lapsevankris sõidutas, öeldi tema kohta, et vaadake, kui noor ema. Samal aastal, kui õde lõpetas Põltsamaal keskkooli, läksin mina esimesse klassi,” jutustas Andres Kert.\nMatemaatika osutus õigeks valikuks\n“Minu jaoks oli õppimine äärmiselt lihtne, õppida nagu polnudki suurt midagi. Eks õppetöö kõrvalt sai ka natuke muud tehtud ja poistekooriski laulsin mõnda aega. Hiljem mängisin Põltsamaa Keskkooli puhkpilliorkestris. Osalesin ka matemaatikaringis, mida juhendas Tõnu Tuvike,” jutustas Andres Kert.\nPärast keskkooli lõpetamist oli tal plaanis matemaatikat edasi õppida, ehkki teise variandina kaalus ta ka ajalugu. “Tagantjärele pean tunnistama, et matemaatika oli minu jaoks õige valik. Ehkki laias plaanis arvan nii, et ega suurt vahet pole, millist eriala inimene ülikoolis õpib. Kõrgkoolis õppides ei saa sealt kaasa nagunii olulisi praktilisi oskusi, vaid ainult raamistiku, milles on võimalik ennast paika panna ning hilisemaks tegevuseks vajalikud teadmised ja oskused juurde õppida,” tõdes ta.\nTudengiaastate kohta tunnistas mees, et ühelt poolt elas ta väikesest kohast suuremasse linna pääsenuna lõbusat tudengielu, kuid oli samas ka kohusetundlik. Nii oli see kõigi matemaatikateaduskonna üliõpilaste puhul. Kahel suvel osales Andres ka üliõpilasmalevas ning teenis stipendiumile lisaraha juhutöid tehes.\nAlates kolmandast kursusest sai ta erialase töö ülikooli psühholoogiakateedris. “Psühholoogiast ei tea ma suurt midagi ja mulle pole see kunagi huvigi pakkunud. Kuid ma leidsin seal tööd programmeerijana. Tollal võeti seal suure projektina ette pimedatele lugemismasina loomine. Masin skaneeris teksti paberi pealt sisse ning luges selle siis häälega ette. Meie tegime seal tarkvara teksti äratundmiseks ning küberneetikainstituudi meeskond eesotsas Einar Meistriga tegi kõne sünteesi osa, et tekst selges eesti keeles ette lugeda. Meister tegeleb sama valdkonnaga siiani ja on saavutanud väga häid tulemusi.”\nTöötas kahes ametis\nAndres Kert leidis oma kursuselt endale ka abikaasa. “Meie suhe Jõgevalt pärit Kajaga arenes kiiresti, juba teisel kursusel kolisime kokku, üürisime koos korteri.”\nAndrese sõnul pole tal kunagi tulevikuks pikaajalisi plaane teinud ja tudengipõlves alustatud tööst psühholoogiakateedris kujunes ka tema esimene töökoht ülikooli lõpetamise järel. Abikaasa Kaja sai suunamise ühte tollasesse Tartu kaitsetööstuse ettevõttesse “Algoritm”.\nJuba enne kooli lõpetamist viiendal kursusel õppides sündis 1983. aastal perre esimene poeg. Andres meenutas, kuidas Kaja just sellel ajal oma diplomitööd tehes ühe käega kirjutusmasinal toksis ja teise käega lapsevankrit kiigutas. Vahepeal käis neil külas ka Kaja diplomitöö juhendaja, kes samuti last kiigutada aitas.\nNoor pere siiski kuigi pikalt Tartus elada ei saanud, sest 1984. aastal, kui nad ülikooli lõpetasid, suri Andrese isa. Selle peale otsustasid nad Tartust Põltsamaale kolida ja asuda elama Andrese lapsepõlvekoju. Kaja asus tööle Põltsamaa EPT arvutuskeskuses ja Andres töötas ülikooli psühholoogiakateedris. Kui Eestisse jõudsid esimesed personaalarvutid, hakkas Andres Tartus tööl käimise kõrvalt Põltsamaa EPT arvutuskeskuse jaoks programme koostama. Tööpäevad venisid siis sageli pikaks, sest umbes seitsme paiku õhtul Tartust Põltsamaale jõudes läks ta praeguse Põltsamaa vana spordihoone teisel korrusel asunud arvutuskeskusse õhtusele tööpostile, kus töötas öötundideni välja. Hommikul algas taas teekond Tartusse. Perepea käis Tartusse tööle kuni Eesti taasiseseisvumiseni 1991. aastal.\nAbikaasa ka äripartneriks\nPõltsamaa EPT-le ja teistele ettevõtetele tarkvara koostamise eest maksti oluliselt paremini kui Tartus tehtava eest ja seetõttu otsustas Andres Põltsamaale jääda. Tekkis soov luua oma ettevõte, mille Andres ja Kaja 1991. aastal ka teoks tegid.\nAndrese sõnul tekib koos abikaasa ja äripartneriga samas firmas töötades tugev sünergia ja üksi poleks kumbki neist niisugust edu saavutanud, nagu koostöö tulemusena on tekkinud. Kerdi pere töötas pikka aega kodus. Väga palju tuli neil siis ka klientide juures käia, kes asusid Eesti erinevates paikades.\nProgrammeerimisele lisaks tekkis firmale kõrvale ka arvutimüük ja raamatupidamisteenuse pakkumine, neist esimene on tänaseks siiski enam-vähem lõppenud.\nAndres Kert on ka Põltsamaa Viskiklubi liige, samuti osaleb Põltsamaa Ettevõtjate Liidu tegevuses.\n“Minu teada on see üks väheseid aktiivselt tegutsevaid ja nii pikka aega vastu pidanud ettevõtjate klubisid Eestis. Ettevõtjate liidus on väga tähtsal kohal enese harimine ja ka lõõgastumine. Selle liidu kokkusaamistel käivad esinemas väga huvitavad inimesed ning olen ettevõtjatega koos käinud ka mitmetel põnevatel reisidel. Tänu ettevõtjate liidu presidendi Andres Vääni aktiivsele eestvedamisele, olen saanud käia näiteks Sillamäe ja Narva ettevõtetes, kuhu ju muidu ei satuks ja mis mulle kui ettevõtjale tõsist huvi pakkusid. Liiduga olen sattunud reisima sellistesse riikidesse, kuhu omal käel kunagi ei läheks, näiteks Gruusia, Valgevene, Ukraina, Venemaa,” lisas ta.\nAndrese sõnul on tema elus esikohal töö. Puhkust võtavad nad abikaasaga tavaliselt ainult reisimiseks. Neid paiku maailmas, kuhu ta minna tahaks, on sedavõrd palju, et neid ei jõuaks üles lugeda.\nReisimisega on ühendatud Andrese ja Kaja ühine hobi kokandus, eriti erinevate maade köökide proovimine.\nKui oma eraelus Andres Kert suuri plaane ei tee ega sihte ei sea, siis firma tegevuses on tal väga selge nägemus, kuhu ta välja tahab jõuda. “Pereelus mul kõik sujub ja see loob ka kindla vundamendi tööalaseks eduks. Vanaisa tiitlit mul veel pole, aga küllap see varsti ikka tuleb,” lisas ta.\nMerit Tarkvara kasvas kiiresti\nEsimene töötaja oli firmas lisaks Andresele ja Kajale Jõgeva mees Kaivo Laumets, kes hakkas Jõgeval arvuteid ja programme müüma ning arvutiteenindusega tegelema. Tänaseks päevaks on Merit Tarkvaras 24 töötajat. Tippajal on seal ametis olnud kuni 30 inimest. Praegu on kõige olulisem tegevusvaldkond majandustarkvara tootmine. Tuntumad tooted on raamatupidamisprogramm Merit Aktiva ja palgaprogramm Merit Palk. Lisaks pakutakse Merit Tarkvaras veel arvutiteenuseid ja raamatupidamise teenuseid. Praeguseks on jõutud niikaugele, et Meriti kõikidel toodetel ja teenustel on kokku Eestis umbes 10 000 klienti.\nRaamatupidamist tehakse Meriti programmidega umbes 17 000 firmale ja palgaarvestust umbes 10 000 firmale. Äri läheb tõusvas joones ka Soomes, kus Meritil on üle 100 kliendi. Andrese ja Kaja ambitsioonid on veelgi suuremad ja plaan teisteski maades laiemalt kanda kinnitada.\nAndres Kerdi elukäik\n*Sündis 1961. aastal Põltsamaal pere teise lapsena\n*Tema isa töötas KEKis\n*Just Andrese sünniaastal jõudsid vanemad Põltsamaal Rahu tänaval maja ehitamisega niikaugele, et pere võis sisse kolida\n*Varem elati Pauastveres\n*Andrese ema töötas õpetajana nii Pauastvere kui ka Põltsamaa koolis\n*Koolitee algas 1968. aastal Põltsamaa keskkoolis\n*Jätkas õpinguid Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonnas\n*Kolmandal kursusel sai tööd psühholoogiakateedris\n*Teisel kursusel kolis kokku kursusekaaslase Kajaga\n*1983. aastal sündis esimene poeg Erki\n*1984. aastal lõpetas ülikooli ja kolis Põltsamaale\n*Koostas Põltsamaa EPT jaoks arvutiprogramme\n*1991. aastal loobus tööst Tartus\n*Samal aastal asutasid abikaasaga oma firma\n*Pojad Erki ja Hannes lõpetasid Põltsamaal põhikooli ning jätkasid õpinguid Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis\n*Erki läks pärast gümnaasiumi lõpetamist Tartu Ülikooli majandusteaduskonda, seejärel asus tööle LHV pangas ning juhib praegu rahvusvahelist andmeanalüüsi firmat\n*Noorem poeg Hannes otsustas õppida ärijuhtimist ja majandust Suurbritannia Cardiffi ülikoolis\n*Oma magistritöö tegi Eestis EBSis\n*Töötas pikka aega audiitorfirmas PricewaterhouseCoopers, praegu finantsnõustamise firmas Keystone Advisers


KUI PALJU HEINA TALVE JAOKS VAJAB, KUI PALJU LEHMA SööB PäEVAS - LOOMAD - 2021\nArvutage, kui palju talve talve vajab, ei ole nii lihtne, kui tundub esmapilgul. Arvutustes tuleb arvesse võtta looma vanust ja selle kaalu, samuti olemasolevat või tulevast piimatoodangut. Kuid õige koguse määramisel ärge unustage toote toiteväärtust. Kui õigel ajal niidetud muru on ette nähtud ladustamiseks vastavalt tehnoloogiale, siis vajab sööda vähem, kui selle halb kvaliteet. Just siin peab põllumajandustootja mõtlema, kas on mõistlik säästa.\nMillal on parem muru niita\nTalvel on veiseliha üheks peamiseks toidutüübiks hein, mis viitab erinevat tüüpi pikaajaliseks säilitamiseks kuivatatud maitsetaimi. Lüpsilehmade puhul on see toit umbes 30-35%. Kaunviljadel on suurim toiteväärtus, kuid pindalaühiku kohta kogutud koguses ületavad teraviljad neid.\nPõõsaste perekonna rohu peamiseks eeliseks on nende suur valgusisaldus. Tavaliselt liiguvad heinale järgmised taimed, mida lehm sööb rõõmuga:\nEt saada lutserni maksimaalset kogust, on see õitsemisfaasis kiire. Ja kui eesmärk on tulevase heina kõrge kvaliteet, siis isegi varem, kui lilled on pungades. See rohi on hea, sest seda saab puhastada 2-3 korda hooaja jooksul ja 4-5 lõunaosas.\nOn lihtne kindlaks teha, kui palju oad on vaja talveks lihtsate aritmeetiliste toimingutega. Iga 100 kg lehmakaalu kohta arvestame 3-4 kg päevas. Selle tulemusena saavutame 500 kg kaaluva looma jaoks vajaliku 15-20 kg heina päevas. Muidugi, kui menüüs on veel üks toit.\nEeldades, et talveperiood kestab erinevates piirkondades ebavõrdset aega, peavad põllumajandustootjad koristama heina ebavõrdsetes kogustes. Kui külmhooaja kestus on 6 kuud, tuleks ette valmistada 2,5-3,6 tonni heina. Ja kui talv kestab 8 kuud (arvutuseks on 240 päeva), siis on vaja 3,6–4,8 tonni.Sellel arvutusel eeldatakse, et piimakogus on 14 liitrit piima.\nArvatakse, et lehmad saavad hoida nii, et nad söövad ainult ühte kuiva rohu. Kuid me ei soovita liiga palju säästa. Selline toit ei too kaasa midagi head. Ja kui sa söövad ainult heina, siis ei saa lehmast kunagi suurt saaki või tahket massikasvatust. Loe rohkem toitumisreeglitest, lugege artikleid: "Piimakarja toitmise toitumine" ja "Veiste toitmine nuumamise ajal".\nKvantitatiivsed näitajad kõikidel juhtudel\nÜlaltoodud arvutused on aluseks toiduvarudele, millest peate alustama talve toitumise koostamisel. Lisaks on vaja arvesse võtta väga palju nüansse.\nEsimene on lehma füsioloogiline seisund. Näiteks peaks imetamise ajal olema heina kogus 25% kogu söödast. On soovitav, et see korjatakse kaunviljadest, millel ei ole kõrgeid piimakatsetavaid omadusi, kuid suurendab toitainete kvaliteeti, parandades piima kvaliteeti.\nKuiva lehma puhul suurendatakse heina üldkogust 50-ni, et aidata lehmil täielikult piima saagikust peatada. Viimastel päevadel enne sünnitust kompenseeritakse mahlakas sööda vähenemist heina täiendavate osadega.\nNoorele pullile liha söötmisel on vaja 30 kg heina päevas ja tootjale mõeldud pull vajab 10-15 kg. Tagamaks, et karpide sisuga loomad ei tapuks toiduga, kasutavad nad spetsiaalseid söötjaid, kus paigutatakse terved kuiva rohu rullid.\nSee meetod võimaldab pidevat juurdepääsu kariloomadele, sest lehmad, nagu mäletsejalised, söödakse peaaegu pidevalt.\nKasulik, kuid mõõdukalt\nPraktika näitab, et talvel, kus talv on talvel, kulub kuni 50 senti heina. Selline suur summa aitab vähendada teiste toodete kulusid. Kuid jällegi ei tähenda see, et loomi tuleks hoida samal kuival rohul. Toit peaks olema mitmekesine. Kui lehm sööb ainult heina, mõjutab see kohe piima saagikust.\nPidev kontroll selle üle, kui palju lehma sööb, võimaldab teil kohandada dieeti sõltuvalt loomade massist või piimatoodangu suurusest. See on vajalik veiste kaitsmiseks haiguste eest. Näiteks, kui lehm on aasta jooksul kogunud 5 tonni oad ja sööb iga päev 50 kg, siis on realistlik arendada ketoosi või muid seedetraktiga seotud haigusi. Selles režiimis ei saa süüa ühtegi rohu, vaid see kahjustab ainult.\nMõelge asjaolule, et oa heina on pikka aega raske säilitada. Seega, võttes arvesse talve sööda hulka, on ratsionaalne lisada menüüsse kaevandamine samadest kaunviljadest, mis võib kesta kuni mitu aastat. Kohustuslik dieedis ja õlgedes, mida kasutatakse ka voodipesu.\nReguleerige valgu tasakaalu\nTeraviljakultuuride (kaera, terade, timote rohu, odra) heina kogus, mida lehm sööb talvel, erineb veidi kaunviljade suhtes kehtivatest normidest. Kui taimede varred kuivad, väheneb nende toitainete sisaldus 30-40%. Ja kuna teraviljas on vähem valke kui kaunviljades, siis on see vähem kuivatatud kujul.\nSeetõttu tuleks teraviljast heina ümberlülitamisel tõsta päevas umbes neljandikku. See hoiab valgu kogust lehma kehas samas mahus. Sama kehtib ka maitsetaimedest saadud toote kohta.\nTabelis on toodud ligikaudsed arvud erinevat tüüpi heina kogumiseks talveks (6 kuud).\nKuidas valida hea heina\nHeina kvaliteet sõltub sellest, kui kuiv on. Vanim, kuid siiski tõhus viis on päikese ja tuule kohtlemine vabas õhus. Niitmiseks ja käsitsi paigaldatud kald- või iseliikuvate niidukite kasutamiseks traktorite külge.\nLõika heina jääb põllule, seda keeratakse mitu korda päevas, tagades täieliku kuivatamise. Edasiseks ladustamiseks kogutakse kuiva rohu korstnatesse ja rullitakse rullidesse. „Kuivati, seda parem” põhimõte siin ei tööta. Nõuetekohaselt tehtud heina värvus on roheline ja see ei purune väändumisel.\nKuid pärast kuivatamist on helerohelisel värvil ainult teravilja rohu - timothy muru, diivanirohi, magus ristik, porilauad. Just see märk näitab kvaliteetset. Kui aga näete pruuni heina, ei tähenda see, et see on halb. Tõenäoliselt on see ristik. Ja kui heina värv on sinakas, siis sedge on selle koostises selgelt näha.\nKui näete, et toode on kollase värvusega, tähendab see, et rohi niideti liiga hilja. Sellisel heinal ei ole meeldivat lõhna ja see ei ole väärt omale lehmale sarnase sööda ostmist talveks. Pidage meeles, et loom võib seda toodet süüa ja rikkuda, mõistes end sellega piinale hukka.\nJagage oma sõpradega teavet, mida olete oma artiklist õppinud.\nRäägi meile kommentaarides, kui toidate oma lehma heina ja millist ta eelistab.\nVaadake videot: Maamees X Õutii - Maamees (Oktoober 2021).


Kuidas muuta Windows 10 värskenduse allalaadimiskausta asukohta\nSüsteemi värskendamiseks uusimale versioonile peab kõvakettal olema värskendusfailide jaoks piisavalt ruumi. Windows proovib automaatselt kasutada teist draivi, kui teie süsteemidraiv on täis, kuid mõne sammuga saate sundida Windowsi ka värskendusi mujalt alla laadima.\nVaikimisi salvestab Windows kõik värskenduste allalaadimised kausta C: \_ Windows \_ SoftwareDistribution teie peamisele draivile, siin on Windows installitud. Kui süsteemidraiv on liiga täis ja teil on erinev kettaruum, kus on piisavalt ruumi, proovib Windows sageli seda ruumi kasutada, kui see on võimalik. Windows hoolitseb värskendusfailide eemaldamise eest mingil hetkel pärast nende installimist, kuid sageli - eriti selliste suuremate värskenduste puhul nagu 2018. aasta oktoobri värskendus - hoiab see neid faile mõnda aega ümber, kui soovite värskendused desinstallida või kerige Windowsi versiooni tagasi.\nKuna need värskendused võivad sageli võtta palju ruumi - mõnel juhul 16–20 GB -, võiksite soovida, et Windows laadiks need alla teisele kettale, eriti kui kasutate midagi tahkis-draivi taolist, kus kettaruum on lisatasu. Selle toimimiseks peate hüppama läbi mõne rõnga. Peatame värskendusteenuse, kasutades käsuviiba sümboli loomiseks (virtuaalne link uude kausta, nii et Windows arvab endiselt, et kasutab algset kausta) ja taaskäivitame värskendusteenuse. See pole siiski keeruline ja me juhatame teid läbi sammud.\nMärge: Enne kaugemale minekut peaksite varundama oma arvuti igaks juhuks, kui süsteemikaustades asju muutes midagi valesti läheb. (Igatahes peaksite tõesti regulaarselt varundama.) See on üsna ohutu protsess, kuid parem on olla ohutu kui kahetseda.\nEsimene samm: looge uus värskenduse allalaadimiskaust\nEsimene asi, mida teete, on uue draivi allalaaditavate failide jaoks uue kausta loomine. Siia salvestab Windows kõik tulevased värskenduste allalaadimised.\nLeidke File Exploreris asukoht, mida soovite kasutada, paremklõpsake suvalises kohas, osutage alammenüüle „Uus“ ja seejärel klõpsake käsku „Kaust“.\nJärgmisena nimetage kaust igale soovile. Oleme oma nime nimetanud "NewUpdateFolder" ja see asub kettal D: \_.\nTeine samm: peatage Windowsi värskendusteenus\nJärgmisena peate Windowsi värskendusteenuse peatama, et takistada selle värskendamist, kui muudate asju ja kuna järgmisel sammul nimetate vana värskenduste kausta ümber. Windows Update'i teenus ei luba teil seda teha, kui see töötab.\nVajutage klahvikombinatsiooni Ctrl + Tõst + Esc, et avada tegumihaldur ja klõpsake vahekaarti „Teenused“.\nKerige allapoole, kuni leiatewuauserv teenuse loendi lõpus. Paremklõpsake seda ja seejärel klõpsake nuppu „Peata”.\nKolmas samm: nimetage vana allalaadimiskaust ümber\nNüüd peate olemasoleva kausta ümber nimetama millekski muuks. Seda seetõttu, et loote uue sümboli kausta ja Windows ei luba teil olla kahte samanimelist kausta, kuigi üks osutab ainult esimesele sammule loodud uuele kaustale.\nSirvige File Exploreris C: \_ Windows . Paremklõpsake seal kaustal „SoftwareDistribution” ja seejärel klõpsake käsul „Nimeta ümber”. Teil palutakse selleks luba; klõpsake nuppu „Jah”.\nLihtsaim asi on lihtsalt kleepida esiküljele või tagaküljele "Vana", et tähistada, et see pole praegune kaust, millega töötame. Kui teil palutakse uuesti luba, klõpsake nuppu „Jah”.\nNeljas etapp: looge sümboolne link uude kausta\nNüüd, kui olete loonud uue kausta, mida soovite, et allalaadimised toimiksid, ja nimetanud vana kausta SoftwareDistribution, et see teelt kõrvale saada, peate Windowsile näitama, kuidas uus kaust leida. Selleks kasutame nn sümboolset linki ehk sümboli. Need toimivad samamoodi nagu otsetee; nad osutavad tõelisele kaustale kusagil mujal teie arvutis.\nKõigepealt käivitage administraatorina käsuviip. Klõpsates nuppu Start, tippige otsingukasti „cmd”, paremklõpsake tulemust „Command Prompt” ja valige käsk “Run As Administrator”.\nTippige viipale järgmine käsk (asendades “d: \_ NewUpdateFolder” esimeses etapis loodud kausta täieliku teega).\nmklink / j c: \_ windows \_ SoftwareDistribution d: \_ NewUpdateFolder\nPärast käsu käivitamist peaksite nägema vastust, kus on kiri "Junction Created For", millele järgnevad teie määratud teed.\nRakendusele lisatakse uus otsetee ikooniga element „SoftwareDistribution” C: \_ Windows kausta.\nMärge: Kui mklink käsk ei töötanud või kuvati tõrge, proovige taaskäivitada arvuti turvarežiimis ja korrata eelmisi samme.\nNüüd kopeerige vana kausta „SoftwareDistribution” (see, mille te 3. etapis ümber nimetasite) äsja loodud sümboolsesse linki. See takistab Windowsil värskendusi uuesti alla laadida.\nJuhul kui midagi ei toimi, soovitame sisu teisaldamise asemel praegu kopeerida. Kui olete veendunud, et kõik toimib, saate alati tagasi tulla ja vana kausta hiljem kustutada.\nViies samm: käivitage uuesti Windowsi värskendusteenus\nViimane samm on Windowsi värskendusteenuse varundamine.\nAvage tegumihaldur, vajutades klahvikombinatsiooni Ctrl + Tõst + Esc ja lülituge vahekaardile "Teenused".\nKerige allapoole, kuni leiatewuauserv teenuse loendi allosas paremklõpsake seda ja seejärel klõpsake käsku „Start”.\nNüüdsest, kui Windows Update faile alla laadib, tuleks need salvestada vastloodud kausta.


Šamaanide salapärane abiline Peruu karvutu koer sirgus põlatud tõust rahvuslikuks kultuuripärandiks - Lemmikloom\nŠamaanide salapärane abiline Peruu karvutu koer sirgus põlatud tõust rahvuslikuks kultuuripärandiks\nPeruu karvutu koera kutsikad\nPeruu karvutu koer oli aastasadade jooksul põlatud tõug: konkistadoorid pidasid teda seotuks saatanaga ning süüdistasid nagu pärismaalasigi šamanistlikes rituaalides. Praegu on sellest tõust saanud ametlikult rahvuslik kultuuripärand.\nArvatakse, et karvutud koerad on Peruu aladel elanud juba alates 200. aastast eKr. On vähe koeratõuge, kelle välimus oleks aastatuhandete vältel püsinud nii muutumatuna. Arheoloogid on avastanud tuhandeaastaseid haudu, kus inimskelettide kõrval lebavad ka koerad, kelle luustik annab alust arvata, et tegemist on karvutute koerte esivanematega. Kolumbuse-eelsetes müütides ja legendides on karvutul koeral väga oluline koht. Inkade joonistustel ja keraamikas on selliseid koeri kujutatud väga sageli: alati peremehe kõrval, valvsad nagu kotkad.\nNende tagakiusamine algas XVI sajandil pärast katoliiklastest konkistadooride sissetungi, kes musti ja kiilaid olendeid arvasid olevat pärit saatanast. Karvutud koeri seostati pärismaalastest šamaanide ja nende ravitsemisrituaalidega. Niisugune arusaam püsis pea XX sajandini. Tõug oli selleks ajaks väljasuremise äärel, koerad muutunud lemmiklooma asemel tänavakrantsideks.\nTõu omalaadne välimus annabki alust teda salapäraseks pidada. Rahvusliku folkloori hulka kuulub näiteks see, et karvututel koertel on oma sooja naha tõttu reumat ja hingamisteede haigusi leevendav mõju.\n1985. aastal jõuti viimaks nii kaugele, et Peruu karvutu koer klassifitseeriti ametlike koeratõugude hulka, kuuludes špitside alajaotusesse. See tähendab, et erinevalt näiteks puudlitest või buldogitest on tegemist täiesti segamata tõuga. Alates tõu tunnistamisest tähistatakse 12.juunil iga-aastaselt Peruu karvutu koera päeva.\n2001. aastal sai karvutust koerast ametlikult Peruu kultuuripärand. Viimasel 20 aastal on teda rohkelt eksponeeritud kõikvõimalikel kunstialadel ning valminud ka koeri kujutavad skuptuurid. Valitsuse korralduse kohaselt peab igas Peruu muuseumis elama üks niisugune koer. Peruulased on nimetanud seda koeratõugu üheks oma rahvusliku identiteedi osaks.\nPeruu karvutute koerte sõprade liidu esinaine Claudia Galvez iseloomustab neid koeri kui väga kiinduvaid, sooje, hästi alluvaid loomi, kes kunagi ei hammusta ning sobivad seetõttu suurepäraselt lemmikloomadeks ka lastele.\nKoeri, kelle hüüdnimi calato tuleneb quechua keelest ja tähendab "paljast", on mugav pidada ka seetõttu, et jääb ära mure kirpude pärast. "Neid on olemas igat värvi - täpselt nii, nagu loodus on andnud," kirjeldab Galvez.


MKM tellis analüüsi, mis näitab järgmiseks suveks, kuidas panna Tallinnas ning Harju- ja Põhja-Raplamaal rong, buss, troll ning tramm sama sammu käima ning muuta erinevad ühistranspordivahendid üksteise pikendusteks. Pikas pildis on soov luua üle-Eestiline transpordisüsteem, kus inimene ei osta enam eraldi piletit bussi ja rongisõiduks, vaid ostab sõiduõiguse sihtkohta jõudmiseks, olenemata liiklusvahendist.\nPealinnapiirkonna ühistranspordisüsteemi uurimiseks sõlmiti oktoobri teises pooles leping Soome ettevõttega Flou, kes koos Eesti partner Inphysicaga loob esmase nägemuse sidusast ühistranspordi liinivõrgust, mis läheb üle omavalitsuste piiride ja transpordiliikide. Teine lepingupartner on Civitta, kes otsib võimalusi, kuidas Tallinna linn, Põhja-Eesti Ühistranspordikeskus ja Elron peaksid koostööd tegema, et pakkuda inimestele mugavat ja sidusat ühistranspordi kasutust, olgu see rong, buss, tramm või troll. Järgmiseks suveks jõutakse tulemuseni, mis näitab ette, kuidas pakkuda parimat ühistransporditeenust kogu Tallinna regioonis.\nEelmise aasta lõpus loodi Tallinna regiooni liikuvusnõukoda, kelle esimeseks ülesandeks sai Tallinna ja Harjumaa ühistranspordisüsteemi ühildamine. Algav analüüs on esimene samm selle suunas.\nVeel pole teada, kui kiiresti loodav süsteem on võimalik kasutusele võtta, kuid esialgne nägemus on, et järgmise aasta teises pooles saaks ühistranspordisüsteemi uuendamisega alustada, et järgnevate aastate jooksul uuendus ellu viia. Täpsemad tegevused ja ajakava selgub pärast analüüsi valmimist.\nAnalüüsi maksumus on 110 000 € ning seda rahastab Euroopa Liidu Sotsiaalfondist.


Asjade Internet ehk IoT - PMR IT Consulting\nPosted on 01/10/2021 02/06/2022 by pmritconsulting\nPange asjade internet (IoT) enda heaks tööle!\nOrganisatsioonid kõikides tööstusharudes loovad tänu IoT-le uusi teenuseid, lihtsustavad toiminguid ja parandavad kasutajakogemust. Alates ülikoolidest kuni hotellideni, kontoritest kuni kodukasutajateni välja muudab IoT äri- ja isikliku elu kogemust.\nKuna ühendatud seadmete arv võib aastaks 2025 ulatuda kuni 70 miljardini, siis kuidas plaanite kasutada asjade interneti võimekust oma klientidel ja kodukasutajatel?\nUusi IoT võimalusi arendatakse välja pea igas ja igasse tööstusharusse. Lisaks juba täna toimivatele temperatuuri anduritele ja õhupuhtuse kontrollile.\nHotellipidajad kasutavad Interneti tehnoloogiaid, et võimaldada isikupärastatud külastajakogemust, mis eristab nende hotelli vara ja brändi. Hotellid võimaldavad nutitelefonidel toimida digitaalsete võtmekaartidena, et hõlbustada külalistetubade avamist ja lihtsustada sisseregistreerimisprotsessi, ning paigaldada selliseid mugavusi nagu nutikas valgustus ja nutikad aknakatted, et pakkuda isikupärasemat ja tipptasemel külaliste kogemust.\nLinnad kasutavad IoT rakendusi linnateenuste tõhusamaks osutamiseks ning elanikele, ettevõtetele ja külastajatele uute teenuste pakkumiseks. Ühendatud avalik parkimine hõlbustab avatud ruumi leidmist, vähendades liiklusummikuid ja juhi pettumust. Ühendatud turvakaamerad ja andurid parandavad avalikku turvalisust, tuvastades kuritegevust ja pakkudes hädaabiteenustele täpseid koordinaate. Linnad kasutavad ka IoT andureid, et jälgida õhu kvaliteeti, vee- ja jäätmekäitlust, vähendada kulusid ja parandada rahvatervist.\nVäikesed linnakud (MDU – Multi-dwelling units)\nLinnakute omanikud ja operaatorid kasutavad Interneti-rakendusi, et luua „targa kodu” kogemusi, mis meelitavad ligi uusi elanikke ja aitavad nende kinnistutel rahvahulgast eristuda. Sellised mugavused nagu nutikas valgustus, keskkonnakontroll ja ühendatud turvalisus muudavad MDU -d seal elavate inimeste jaoks atraktiivsemaks, suurendades kinnisvara väärtust, vähendades samal ajal energiatarbimist ja tegevuskulusid.\nIoT-toega nutikad ülikoolilinnakud muudavad kolledžid ja ülikoolid turvalisemaks ja tõhusamaks ning annavad üliõpilastele uusi võimalusi ülikoolilinnakus tegelemiseks. Teekonna leidmise rakendused ülikoolilinnakus ringi liikumiseks, ühendatud ühistranspordi ja jalgratta jagamised ning isegi nutikad parkimisrakendused on kõik osa ülikoolilinnakust. Ühendatud CCTV, nutikas valgustus ja nutikad lukud – kõik ühendavad kõikjal leviva traadita õues – muudavad ülikoolilinnakus kõik turvalisemaks. Ja ühendatud HVAC andurid vähendavad energiatarbimist ja vähendavad kulusid.\nÜhendatud klassiruumid annavad õpilastele köitvama ja isikupärasema 1:1 õppimiskogemuse, lisades iga päev uusi „edtech” (haridustehnoloogia) tööriistu. AR/VR, 3D -printimise tegijaruumid, STEM -projektid ja palju muud on osa tänapäeva digitaalsest klassiruumist. IoT -lahendused võivad parandada ka õpilaste turvalisust CCTV abil, automatiseerida kohaloleku võtmist ja hõlbustada kooliandmete lisamist digitaalsele õppekavale – säästes samal ajal kooli eelarvet aruka energiakasutuse kaudu.\nKui kauplused mõistavad oma kliente, kuidas nad ostavad, kus nad viibivad, millistel teedel on ruumis kõige rohkem liiklust, on neil parimad võimalused pakkuda poes paremaid kogemusi ja suurendada müüki. Alates lihtsatest ostlejate loenduritest kuni uute keerukate jaemüügi tehisintellekti analüütiliste mootoriteni, mis on ühendatud IP -valvekaameratega, aitavad ühendatud süsteemid jaemüüjatel kaupluse kohta suuremat tulu saada.\nKuna haiglatel ja kliinikutel on raskusi parema ja isikupärasema tervishoiuteenuse pakkumisega, saab koondatud juurdepääsuvõrgustik aluseks kõikidele seadmetele ja teenustele, mis pakuvad turvalisemat, tervislikumat ja reageerivamat patsientide kogemust. Lisaks hakkavad patsientide heaolu jälgivad arstid, õed ja administraatorid nõudma võrgustikke, mis toetavad patsiendi asukoha jälgimist, patsiendi hoiatusi ja palju muud.\nIoT partnerid Ruckuse tehnoloogiale\nTüüp Ettevõte Link\nConnected Entry Assa Abloy https://www.assaabloy.com/en/com/\nIP Video Management IPConfigure https://www.ipconfigure.com/\nEnergy Management Telkonet https://www.telkonet.com/\nLocation Services Kontakt.io https://kontakt.io/\nLocation Services AV Systems https://www.avsystems.com/\nVape Detection Soter Technologies https://www.sotertechnologies.com/\nSafety Alert (Panic Buttons) TraknProtect https://traknprotect.com/\nSafety Alert (Panic Buttons) REACT Mobile https://www.reactmobile.com/\nPrevious PostEelmine Interneti turvalahendused väike- ja keskettevõttetele\nNext PostJärgmine Kohtvõrgu aktiivseadmed …\nPitBull Pro koduvalvekeskus\nSoodsaim “Kindlustus”, mida oma kodule soetada!


Risttolmnemine Eesti näitlejate moodi ehk kes, keda ja kellelt üle on löönud - Eesti staarid - Staarid - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nRisttolmnemine Eesti näitlejate moodi ehk kes, keda ja kellelt üle on löönud\nJaanus Rohumaa ja Heidy Purga\n2008. aastal hakati kuluaarides sahistama, et toona Eesti Laulu eestvedajana töötanud Heidy Purga on läinud lahku oma kauaaegsest kallimast, DJ Critikalina tuntud Bert Prikenfeldist.\nEV91. Heidy Purga.\nFOTO: Raigo Pajula / PM / Scanpix\n2009. aastal räägiti, et lavastaja, näitleja ja president Toomas Hendrik Ilvese koosseisuvälise kultuurinõuniku Jaanus Rohumaa abielu teatrikunstnik Mae Kiviloga olevat karil ning Rohumaa uueks väljavalituks olla just nimelt Heidy Purga. Paar oma suhet ei kinnitanud, kuid samal aastal nähti neid käsikäes jalutamas vanalinna öös ja suundumas ühise elamise poole. Praeguseks on Purga ja Rohumaa paar olnud pikka aega ning nende peres kasvab poeg Villiam. Purga ja Prikenfeldt mängivad siiani koos sõbralikult DJ-dena plaate.\nRiigikogu liige Heidy Purga ja Eesti Vabariik 100 korraldustoimkonna juht Jaanus Rohumaa.\nRaivo E. Tamm ja tema kolm naist\nRaivo E. Tamm oli abielus näitleja Külli Palmsaarega, kes pärast lahkuminekut oli suhtes Heino Seljamaaga. Viimane omakorda on olnud abielus näitlejanna Liina Tennosaarega, kes oli pikalt suhtes Egon Nuteriga. 1997. aastal abiellus Raivo E. Tamm näitlejanna Katariina Lauguga, kes hakkas kandma perenime Lauk-Tamm. Enne Raivot oli Katariina abielus näitleja Indrek Sammuliga, kellega heideti paari lavakateedri päevil.\nAbc Motorsi Renault esinduses anti üle Aasta Auto tiitel ja mürtsus rokenroll Rock Hotel'i esituses. Raivo E. Tamm\nAastal 2005 tuli avalikuks, et Raivo on uues õnnelikus suhtes näitlejanna Helena Merziniga, kel seljataga kooselu Jüri Lumistega. Raivol on kolm last, üks ühine Helenaga.\nMarten Kunigas ja naised\nElina Pähklimägi käib Marten Kuningaga / Elu24.ee\nElina Pähklimägi-Purde deitis kunagi Marten Kuningaga, kes on koos olnud ka Anni Arroga. Samamoodi nagu Ivo Uukkivi on olnud koos nii Anni kui Britta Vahuriga ja on Marten olnud suhtes nii Anni Arro kui Elina Pähklimägi-Purdega.\nAnni Arro ja Marten Kuningas läksid lahku Hollywoodi taksopeatuse ees laupäeva öösel kella ühe paiku 27.02.10\nElina Pähklimägi-Purde ja Andrus Purde abiellusid 2014. aasta mais ning juunis sündis paari perre tütar Mia.\nPohla, Kaljujärv, Tuisk ja Kuurmaa\nNäitlejad Mirtel Pohla ja Rasmus Kaljujärv olid koos kuus pikka aastat. 2006.aastal kirjutas Kroonika, et Mirtel ja Rasmus olid lahku läinud just Tambet Tuisu pärast. Rasmus Kaljujärve omakorda seostati lauljatar Lenna Kuurmaaga. Kuigi mõlemad kinnitasid, et on vaid sõbrad, käidi koos predidendi vastuvõtulgi.\nRasmus Kaljujärv ja Lenna Kuurmaa tänavusel presidendi vastuvõtul\n2009. aastal sahistati teatrikuluaarides, et Tambet ja Mirtelgi on oma tormiliselt alanud suhte lõpetanud. 2010. aastal aga räägiti, et nii Tambet kui ka Rasmus püüavad mõlemad Mirtelit tagasi võita.\nEesti Vabariik 93. Vabariigi aastapäeva kontsert ja presidendi vastuvõtt. MIRTEL POHLA ja VEIKO ÕUNPUU.\nAasta 2010 tõi Mirteli ellu karismaatilise filmirežissööri Veiko Õunpuu. Tänaseks on Mirtel ja Veiko aga Kroonikale teadaolevalt lahus.\nLenna Kuurmaa ja Mirtel Pohla muutusid Roy Strideri jõulumuinasjutus Pilvepiiri kuningriigi printsessideks\nIvo Uukkivi ja tema kaunid kallimad\nNäitleja Ivo Uukkivi oli pikka aega suhtes näitleja Kristel Leesmendiga ning neil on ühine tütar Ulrike Brett. Pärast Leesmendist lahkuminekut sai Uukkivist kokapreili Anni Arro kallim. 2004. aasta alguses tunnistas Anni ema Epp-Maria Kokamägi, et Ivo ja Anni on tõesti paar, seejuures üsna värske. 2007. aastaks sai seegi suhe läbi ning Uukivit seostati uue kaunitariga, Britta Talvinguga, kes hiljem oli suhtes filmiprodutsent Juhani Sauliga. 2013. aastal abiellus Britta ärimehe Allan Solliga.\nNäitlejad Mari-Liis Lill ja Ivo Uukkivi.\n2008. aastal sahistati, et Uukivi on leidnud uue kaaslase Mari-Liis Lille näol. Nüüdseks on Mari-Liisil ja Ivol poeg Uku Kutt.\nPärast Ivost lahkuminekut ei jäänud Annigi kauaks vallaiseks ning heitis ühte muusiku Marten Kuningaga. 2010. aastaks oli asi aga igatahes otsas ja ka Anni tunnistas, et nad on lahku läinud. 2014. sai Anni esimest korda emaks kallima Marko Erlachiga. Mõni kuu tagasi sai esimest korda isaks Marten Kuningaski - Marteni lapse emaks on barista ametit pidav Keit Lillemäe.\nAnni Arro koos abikaasa Marko Erlachiga / Elu24.ee


Kuidas kustutada kriminaalmenetluse ajalugu - Tips for you - Tipsed.Com\nVõite võtta kaks legaalsed kustutada oma kriminaalse tausta.Sul võib olla oma karistatus suletud või kustutatud.Iga riik erineb oma menetluste ja eeskirjade tihendus või kustutas karistusregistrisse.Ainult kohus, kus sa olid süüdi mõistetud kuriteo jurisdiktsiooni alla selles küsimuses.Föderaalne rekord ei saa kunagi olla suletud ega kustutatud, isegi kui presidendi armu ei antud.\nIga pädevus on erinevad seadused määramisel, kes võivad saada kustutatud või suletud rekord.\nlaenutus Kogenud Attorney\nEsimene samm kustutamisel oma kriminaalse tausta oleks pöörduda American Bar Association ja leida advokaat kogenud kustutas või sulgemise karistusregistrisse.Advokaat peab ka asuma riigis, kus sa olid süüdi mõistetud kuriteo.\nMine kohtusse, kus sa olid süüdi mõistetud kuriteos ja avalduse kas teie rekord suletud või kustutatud.\nminna kohtusse kuupäeval, mis on olnud planeeritud.Teil on teie puhul kohtuniku poolt ära kuulatud, kui vastav paberimajandus on esitatud.Kohtunik vaatab sinu puhul kindl\naks teha, kas ta on oma karistatus kustutatud või suletud.\nKui te ei saa endale advokaadi, võtke ühendust kohaliku õigusabi kontoris või avalikus kaitsjate asukoht on koht, kus sa olid süüdi ja küsida abi.Mitmed veebilehed reklaamida odav viis on teie rekord kustutatud või suletud.Te saate vaadata neid läbi Better Business Bureau veebilehel.Seal on palju huijauksilta seal, ja sa tahad, et kaitsta end ohvriks need petuskeemid.\nKui olete edukas kustutamisel oma kriminaalse tausta ja hiljem süüdi mõistetud kuriteos, siis ei saa käsitleda nii, nagu sa ei ole eelnevalt süüdimõistetud.Kui te rakendate osta tulirelva Florida ja teie andmed on suletud, relv jaemüüjad saavad vaadata karistusregistrisse ning siis ei lubata võime osta relv.Kui teie rekord on kustutatud, relv jaemüüjaid keelata juurdepääsu oma kriminaalkorras karistatud, kuid jaemüüjad teatatakse, et teil on rekord.\nRecords Seal & amp;Pühkida


На главнуюEdendamineVeebilehtede analüüs ja audit\nSihtrühma meelitamiseks veebilehele viiakse läbi põhjalik uuring, mille eesmärgiks on veebilehe sihtrühma, nende nõudmiste ja huvide väljaselgitamine. Samuti veebilehe kujunduse ja selle sisu vastavusse viimine sihtrühma huvidega jne., s.t. täisväärtuslik turuuuringu tegemine.\nKompleksuuringute läbiviimise tulemusel koostatakse aruanne, milles kajastatakse, kui hästi on läbitöötatud veebileht lähtudes struktuurist, mugavusest, positsioonist otsingusüsteemides. Aruande tulemuste alusel antakse soovitusi, missuguseid muudatusi on vaja teostada veebilehel, et teha seda mugavamaks ja ilmekamaks kasutajatele, tagada otstarbeline traffic, s.h. selle edendamise abil otsingusüsteemides.\nÜldiselt võib kõik meetmed jaotada järgmisteks etappideks:\nVeebilehe struktuuri analüüs ja usability\nTermin „usability“ tähendab mugavat navigeerimist mööda veebilehte, mis on oletatavasti tähtsam, kui sellel esitatud informatsioon. Kuidas saab kasutaja leida teda huvitavat informatsiooni, kui ta lihtsalt ei saa seda leida?\nMe analüüsime Teie veebilehte kasutaja vaatevinklist, s.t. kasutaja silmade läbi.\nOn vaja pidada meeles, et kasutajale, kes leidis Teie veebilehte Internetist, on vaja tagada täielik kasutusmugavus ja informatsiooni kiire leidmine.\nKahjuks ei ole traffic otsingusüsteemides mingitel põhjustel alati otstarbeline, väga tihti kasutatakse ressurssi 1-2% ulatuses. Samuti on võimalik, et kasutajad lihtsalt ei leia veebilehte otsingusüsteemide kaudu.\nAntud etapil viiakse läbi traffic`u analüüs, s.t. kust saabuvad kasutajad veebilehele: kas otsingusüsteemide, kataloogide, reklaampindade vms kaudu. Edasi analüüsitakse traffic`u allikaid vastavalt efektiivsuse kriteeriumitele, ühe kasutaja maksumusele, potentsiaalsete klientide mahule. Näiteks kasutajate massilisel sattumisel veebilehe just otsingusüsteemidest, viiakse läbi nende positsioonide analüüs, kus asub Teie veebileht otsingusüsteemides otstarbeliste otsingupäringute järgi.\nKuna veebilehe külastatavus on üks tähtsaimatest Teie äri edukuse näitajatest, siis sõltub sellest potentsiaalsete klientide arv ning järelikult ka Teie ettevõtte tulu.\nSoovitused veebilehe arendamiseks\nVeebilehe kompleksanalüüsi ja auditi läbiviimise tulemuste alusel saab anda üksikasjalikud soovitused veebilehe edendamiseks otsingusüsteemides ning sihtrühma kuuluvate külastajate arvu suurendamiseks.\nVeebilehe analüüsile ja auditile järgneb VEEBILEHE OPTIMEERIMISE etapp, mille käigus kodulehel rakendatakse kõik väljatöötatud soovitused.


Eraettevõte sai loa Kuule minna\n4. august 2016 kell 18:30\nMoon Express on esimene eraettevõte, millel on lubatud Kuule minna, vahendab CNN Money.\nNoor kosmosefirma võtab osa Google’i Lunar XPrize võistlusest, mille auhinnafond on enam kui 25 miljonit dollarit. Esimene eraettevõte, mis enne 2017. aasta lõppu Kuule jõuab, võidab. Kuni praeguseni on Kuule rakette saatnud ainult USA, Venemaa ja Hiina riiklikud kosmoseprogrammid.\nKolmapäeva õhtul avalikustatud heakskiit tuli mitmelt organisatsioonilt – USA lennuametilt, välisministeeriumilt, NASAlt ja Valgelt majalt.\nSelleks, et auhinnaraha saada, peab Moon Express maandama Kuule sondi, mis sõidab 500 meetrit ning saadab sellest kõrge kvaliteediga (HD) videopildi maale.\nKuul käimine võib isegi auhinnarahata olla kasumlik, ütles ettevõtte tegevjuht Naveen Jain.\n„Ühe reisi maksumus on praeguseks langenud alla 10 miljoni dollari,“ ütles ta. „Ajal, mil reisid maksid miljard dollarit, olid praktiliselt kõik ideed kahjumlikud. 10 miljoni puhul nii öelda ei saa.“\nJuba praegu on Moon Expressil maksvaid kliente. Näiteks viiakse Kuule ka teleskoop ja mitmete inimeste põrm, kes on soovinud ennast sinna matta.\nJain ennustab, et peagi saavad ka inimesed Kuule reisida. „Ennustan, et see juhtub 10-15 aasta pärast,“ ütles ta.


Õhtust hommikuni – Loodusmatkad\nÜhel novembrikuu õhtul kodus loodusfilme vaadates tekkis jällegi meeletu tõmme loodusesse minna. Ikka ja jälle avastasin ennast ise seal filmis osalevat... End juba nii palju teades, et ega see tunne enne üle lähe kui... Mõeldud-tehtud, pakkisin kiirelt asjad, et öö metsas komberdada. Sihtkoht oli Tartust umbes 90 minuti autosõidu kaugusel, lihtsaks mulle seda minekut ei tehtud. Suurt lumesadu trotsides ja 60 kilomeetrist tunnikiirust taludes jõudsin siiski kohale, umbes 20.00 ajal. Varustust selga upidades nägin, et tulek tasus ära, loodus oli saanud ilusa lumevaiba ning tekkis tunne, et oleksin selle ala esimene külastaja. Ja see vaikus mis kottpimedas metsas... Pealamp tundus justkui meeletu valgusreostuse allikas. Aeg-ajalt kustutasingi tule ja katsusin pimedas käia, kuigi radadelt eemal olles oli see üsna vaevaline, laudteel sai vähemalt mingitki eledamat rada jälgida. Pärast esimest kokkupõrget metsalistega otsustasin ikka lambivalguses matkata. Nimelt sattusin uut rada käies peale metsloomadele ja valguse näitamise asemel otsustasin kuulata mis nüüd saab. Pärast pooleminutilist maapinna müdinat saabus taas vaikus ja tundsin kuidas mu pulss oli uued tuurid saanud. Kui jälgi kontrollima läksin, selgus, nagu arvata oli, et need olid magavad metskitsed Selles pimeduses käisid mul muidugi kõik meie fauna silme eest läbi. Paari tunni möödudes järve äärde jõudes otsustasin veidi kõhtu kinnitada - klassikaline põdrakonserv, paar viilu leiba ja termosest tee.\nÖine näks tehtud, sammusin edasi ja tunnikese pärast jõudsin ühe metsamaja juurde. Kuna kohati sadas veel lund siis otsustasin oma magamiskoti laotada metsamaja verandale, oli nii tuulevari kui ka kuiv küljealune.\nKuigi magamiskott, mis on mõeldud ekstreemsetes oludel ligi 30 kraadisesse külma siis ka tunduvalt väiksemate külmakraadidega oli uni suhteliselt "karge". See-eest oli hommik enam kui lummav.\nJärve kaldad olid kaanetunud ja vee kohal piimjas udu. Ja endiselt see uskumatu vaikus, mis sundis vahel silmad sulgema ja lihtsalt nautima seda kõike. Kui gaasipõletil valmistatud kohvi ja puder söödud siis jätkasin oma matka ideega, et minna paadiga sellesse udusse... Siin väike trikipilt mis on lihtsalt teistpisi pööratud, originaal jutu lõpus.\nKa paadisadam oli omaette nähtus, ühe üksiku paadiga selles paksus udus.\nTegin õigesti, et paadi kasuks otsustasin - vaade oli imeline Sellise ilmaga oleks ükskõik kellele juurde hiilinud, kahjuks olid selles vaikuses peegelkaamera jäädvustused nõnda valjud, et enamus pilte tegin mobiiliga. Ei juhtunud kokku ka ühegi linnuga vee peal.\nIlma GPS-ita oleks siin päris keeruline oma asukohta aimata. Paari tunni möödudes hakkas udu hajuma ja kaldad tulid nähtavale. ... ja saigi võtta sihi kodupoole...\nMinu soovitus jääb endiseks, minge metsa! :)


Paaride üks kõige tüütum harjumus on hoopis õnneliku suhte märk - Suhted & seks - sõbranna.ee\nPaaride üks kõige tüütum harjumus on hoopis õnneliku suhte märk\n12. oktoober 2018, 20:04\nPaarid, kes räägivad endast mitmuses, võivad küll teisi tüüdata, kuid tõenäoliselt on neil väga hea suhe.\nCalifornia Riverside’i Ülikoolis tehtud uuringu järgi on edukamad ja õnnelikumad need paarid, kes «meietavad» ehk kasutavad oma partnerist rääkides isikulisi asesõnu nagu «me» ja «meie», edastab NY Post.\nTeadlased analüüsisid rohkem kui 30 varasemalt tehtud uuringut, milles osales kokku üle 5300 inimese. Võrreldes erinevaid paarisuhteid ja neis kasutatavat keelt leiti, et «meietamine» on iseloomulik nii meestele kui naistele, kes on enda sõnul suhtega rahulolevamad kui teised. Seejuures võeti arvesse nii paaride sissetulekut, käitumist, vaimset tervist, füüsilist tervist kui tervisekäitumist.\nUuringu kaasautori Alexander Karani selgitusel annab «meietamine» märku vastastikusest sõltuvusest ja üldisest positiivsest suhtumisest oma paarisuhtesse. Kuna see leid selgus niivõrd erinevates kontekstides tehtud uuringute põhjal, on alust oletada, et see ei ole juhuslik ja on üldisemalt hästi toimiva suhte tunnus.\nTeadlaste sõnul võib olla inimesel hea meel kuulda, et kaaslane räägib temast endaga seotult ning see suurendab omakorda lähedustunnet ja teineteisest sõltumist.\nUuring paljastab: erinevate põlvkondade keskmine sekspartnerite arv on tõusuteel Loe artiklit\nEesti naise mure: abielu on puruks, aga lahutada ei oska Loe artiklit


Menstruatsioon | Tantra\nHome » Events » Tantramassaaz ja menstruatsioon\nTantramassaaz ja menstruatsioon\nPosted by on Sep 20, 2015 in Events | Comments Off on Tantramassaaz ja menstruatsioon\nTantra teraapia positiivsete mõjude avaldumiseks soovitame oma naisklientidel teha järjest umbes nädalaste vahedega kolm tantramassaazi seanssi. Naistel toimub keskmiselt kord kuus lühem või pikem menstruatsiooni tsükkel ja tihi satub massaaži sessioon tsükli ajale.\nEnamusel naistest tekitab see ebameeldiva olukorra, kus nad tahavad tulla massaazi seansile aga pelgavad, kuna menstruatsiooniga on seotud häbi ja piinlikkuse tunded. Menstruatsiooni ja verd häbenetakse ning naised on sellel ajal ka emotsionaalselt ebastabiilsemad ja enesehinnang madalam. Tegelikult on naistel seksuaalsus päevade ajal väga kõrge ja need naised ning nende partnerid, kes on saanud üle menstruatsiooniga seotud häbi, piinlikkuse ja süütundest, naudivad sellel ajal seksi väga ja saavad võimsaid seksuaalseid kogemusi.\nMenstruatsioon ja tantramassaaz\nMenstruatsiooni ajal tantramassaazi tegemine aitab naistel üle saada sellega seotud häbi ja piinlikkuse tundest ning aktsepteerida endas ka seda poolt. Mõistes, et see on naiseks olemise loomulik ja eluterve osa. Kuna päevade ajal on naistel seksuaalsus tavalisest kõrgem, siis võivad nad kiiremini avaneda ja saada ka massaazi seansil väga võimsaid kogemusi.\nKui naised kogevad võimsaid sisemisi orgasme, siis liigub seksuaalenergia kehas sisse ja üles poole (protsess, mida nimetatakse sublimatsiooniks). Selle tulemusel muutuvad päevad ajaliselt lühemaks ning väheneb vere kaotus. Vahel on juhtunud ka seda, et menstruatsioon on täielikult peatunud kui lisaks toitub naine puhtalt ja tegeleb jooga ning meditatsiooni praktikatega. Mida vähem verd naine päevade ajal kaotab, seda vähem eluenergiat annab ta endast selle protsessiga ära, seda vitaalsem ja elujõulisem ta on.\nKui naine tunneb ennast päevade ajal enamvähem normaalselt, tal ei ole tugevaid alakõhu või seljavalusid, siis soovitame menstruatsiooni pärast massaazi sessiooni mitte edasi lükata. Vaadata otsa oma hirmudele, häbi ja süütundele ning mõista, et selleks ei ole tegelikult mingit põhjust. Tantra terapeut ei pelga menstruatsiooni verd ja ta aitab oma mõistva ning eluterve suhtumisega ka naisel näha seda normaalse ja loomuliku osana Naiseks olemises.


Blogi statistikast | Virgo Kruve blogi\nTänaseks päevaks on blogis tehtud 16 postitust, neist 13 juulis. Külastajaid kokku tänaseks 2457 ehk keskmiselt 153 postituse kohta. Tundub, et olen leidnud üsna rahvalähedase või kui soovite, siis ka kollase maigulise kirjutamise stiili.\nVaadates nädalate ja kuude lõikes siis üle 95 % külastustest on tulnud viimasel kuul. Täpsemalt siis 4 nädala jooksul.\nPean vist tänusõnad ütlema Anu Saagimile, kelle Õllesummeril käimine andis omakorda loetuima artikli tiitli:\nEputrilla Anu Saagim ei kuluta raha aluspesule, 898 views\nEestlased tulid maailmameistriks naise kandmises., 437 views\nPaljad naised kuusnurga all, 269 views\nTäna tegi südame soojaks ka kiiremini kasvavate blogide hulka jõudmine. See on isegi kummaline, sest viimati postitasin teisipäeval\nPole teist jumalat peale RAHA ja Pank on tema Prohvet\nÜks huvitav saavutus oli ka kõigi wordpressi blogide hulgast 6. juulil postitusega 80. kohale jõudmine. http://botd.wordpress.com/2008/07/07/top-posts-801/ Esimesed 14 kohta on puhtalt ingliskeelsed blogid. Esimene venekeelne oli 44. kohal ja ainsa eestikeelsena 100 hulka jõudmisele aitas tõenäoliselt kaasa pühapäevane päev.\nKokkuvõttes tundub, et blogi on mõttekas kirjutada edasi wordpress.com süsteemis, sest eraldi aadressil millel algselt tahtsin edu saavutada, pole üldsegi hästi läinud. Tõenäoliselt on wordpressi edu põhjus just selles samas wordpressi loetavuse võimenduses läbi Dashboardi peal nähtavate päeva populaarsemate artiklite ja kiiremini kasvavate blogide tõttu. Samas on kõigile teada, et blogspot.com või wordpress.com tähendavad blogi ja teatakse mille otsimiseks sinna viitavale lingile klikkida.\n← Soome valitsuse suur miljardite probleem\nPostimees põeb Tallinna riigihanke pärast →\nOne thought on “Blogi statistikast”\n12. august 2008 at 12:48\nkuskohast see statistika? :O


Vooremaa Karvased ja sulelised akvarellis\nKarvased ja sulelised akvarellis\nInimene on oma eluruumi planeedil Maa ikka loomadega jaganud ning koopas elamise ajast peale loomi-linde ka pildis kujutada püüdnud. Palamuse kihelkonnakoolimuuseumi ärklisaalis saab juuli lõpuni näha akvarellinäitust “Karvased ja sulelised”, mis, nagu pealkiri ütleb, koosneb looma- ja linnupiltidest.\nNagu Jõgeval tegutseva akvarelligalerii Kala korraldatud näituste puhul enamasti ikka, on ka “Karvased ja sulelised” rahvusvaheline: sellel saab näha Leedus ja Eestis elavate akvarellistide töid, kusjuures Eestis elavad akvarellistid pole sugugi kõik eesti rahvusest.\nGalerii Kala omanik Gennadi Lapin ütles näituse avamisel, et loomad on paremad kui inimesed. Lähtus ta seda väites siis millistest kriteeriumidest tahes ning vastaku see siis tõele või mitte, aga linde ja loomi kujutades on väike oht küll, et pilt liiga “magusaks” muutub. Palamuse näituse tööde puhul seda juhtunud pole. Mõnusat huumorit leiab mõnelt pildilt küll. Näiteks sobib jõgevalanna Eike Salu musta koeranässi kujutav “Jõuluvana ootel”. Või narvalanna Irina Jugolaineni “Puhkehetk”, millel punaka kasukaga hulkurkass päikese käes pikutab, tehes näo, nagu magaks, ent hoides ühe silma pilukil laugude vahelt tegelikult kogu ümbrust kontrolli all: mine tea, kus mingi kõhutäitmise võimalus avaneb!\nHumoorika varjundiga on ka tallinlanna Ülle Meistri kuuest pildist koosnev sari, millel kujutatud kakulisi ehk rahvakeeli öökulle. Tööde pealkirjadki on humoorikad: “Luurekull”, “Unekull”, “Udukull” jne. Eelkõige tabab vaatajat Meistri meisterlikke akvarelle vaadates aga äratundmisrõõm: teeneka raamatuillustraatori pildid tunneb stiili järgi ära ka kunstikauge inimene.\nErilise viimistletusega paistavad silma tallinlaste Slava Semerikovi ja Anatoli Strahhovi tööd. Semerikovi pildid – üks neist kujutab reaalselt eksisteerivat ninasarvikut, teine pakub välja autori versiooni müütilisest libahundist (sellel on hundi pea ja inimese keha) – polekski nagu akvarellid, vaid pigem õrnad värvipliiatsijoonistused.\n“Sellise tulemuse saab, kui värvikihte läbimõeldult ja kannatlikult üksteise peale kanda,” ütles enam kui 35 aastat akvarelliga tegelnud Semerikov.\nTema sõnul kiputakse akvarelli tihti alahindama. Mõeldakse, et mis see siis on – võtad pintsliga vett ja värvi, kannad paberile ja ongi valmis! Tegelikult on akvarell keeruline ja häid oskusi nõudev tehnika.\nNii, nagu Semerikovi piltide puhul, tekkis ka Strahhovi omapärase pildipinnaga tööde puhul esialgsel vaatlusel küsimus, kas need ikka üldse on akvarellid. Autorit, kellelt selgitusi küsida, paraku kohal polnud.\n“Ma võin kolleegi ametisaladustelt natuke katet kergitada,” tuli appi Slava Semerikov. “Need on akvarellid küll, ent enne akvarellidega maalima asumist on paberile metallplaadi ja graafikapressi abil tekitatud omapärane struktuurne pind. Mõnikord tõukub see, mida kunstnik maalima asub, just sellest pinnast, mis on märksa inspireerivam kui lihtsalt valge paber.”\nStrahhov on oma müstilist stiili kasutanud müstiliste fantaasiaolendite kujutamiseks. Tulemus on paeluv.\nJõgevamaa kunstihuvilised võivad Palamuse näitust vaadates rõõmustada selle üle, et meie kandi akvarellistide hulka on lisandumas uus nimi – Žanna Toht. Ta alustas hiljuti Gennadi Lapini käe all akvarelliõpinguid ning kaks Palamuse näitusel väljas olevat tööd näitavad, et need õpingud on edukad.\n“Olen pärit Marimaalt ning käisin seal lapsena kunstikoolis,” ütles Žanna Toht. “Nüüd hakkasin tasapisi uuesti maalima. Hiljaaegu olid mu õlimaalid väljas Jõgeva haigla ruumides. Kui Gennadi Lapin neid nägi, kutsus ta mu enda juurde akvarelli õppima. Läksingi, sest loodan nii kiiremini areneda kui üksi kodus pusides. Sellel näitusel osalemine on minu jaoks samuti huvitav ja arendav, sest saan siin oma töid paljude teiste autorite omadega võrrelda.”\nŽannaga käisid näituse avamisel kaasas ka tema füsioterapeudist abikaasa Martin ning tütred Danna ja Kristin. Kõigil oli pereema edu üle hea meel.\nÜhtekokku saab näitusel “Karvased ja sulelised” näha 17 autori töid. Neist noorim on sügisel kooliteed alustav Osmo Lapin. Näituse korraldamist toetas Jõgeva linnavalitsus.


Luupainaja?? | Para-web\nMa ei tea kas ma postitan selle probleemi õigesse kohta või kas ma nimetan seda õigesti.\nMul on olnud varem ka selle sarnast juhtumit, kuid lihtsamal kujul, kus ma näiteks lihtsalt ei suuda ennast liigutada, ilma igasuguse tähenduseta, samal ajal nähes mingit varju. Nüüd hiljuti olen tundnud seda vähemalt kaks korda. Olen usklik, kristlane.\nEsimene kord juhtus suve lõpus, kui jäin magama ja järsku tundsin midagi või kedagi enda peal istuvat hästi raskelt(see ei olnud enam unenägu). See keegi või miski olend võttis mu peast kinni ja raputas seda ühele ja teisele poole, hingata sain väga raskelt. Siis hetkeks sain üles ennast ja terve tuba oli varje täis, kukkusin seejärel kohe tagasi pikali ja ta istus uuesti mu peale, hoidis kinni ja ütles et see ei ole veel kõik, siis vajutas ta mulle hästi tugevalt kõhu peale ja ma ärkasin nö üles. Paar nädalat hiljem juhtuski õnnetus, pimesool opereeriti välja. Nüüd juhtus see minuga uuesti, ma olin nagu une eel ja minuni jõudis selgus ning ütlesin endamisi, et kõik on seotud vaimudega (ma ei kujuta ette mida see tähendabki), ma tahtsin seda millegi pärast just oma emale öelda. Olin jälle nagu korraks ärkvel ja tuba oli täis varje, kukkusin voodi tagasi, miski nagu tõmbas ja siis oli tunne nagu mingi vaim või miski oleks mu sisse tulnud, mu kättesse ja hoidis neid tugevalt kinni.. See oli nüüd täna. Küsimus tekib nüüd, kas midagi on juhtumas minu kätega? Millega on tegu?\nOlen varem enda kehast nö välja tõusnud ja näinud teisi inimesi niiet nad magavad. Sel ajal olen näinud hästi rohelist puud, nagu haljaspuud, mis hõljub aeglaselt.. Need asjad hakkasid minuga juhtuma peale seda, kui käisin Iisraelis palverännakule.\nSiin on niisugune teema nagu Uneparalüüs ehk unehalvatus:\nMis puutub kehast väljumissse, siis tegu astraalprojektsiooniga\n(ingl. OBE – out-of-body experiences ´kehast väljumise kogemus`).Selle kohta siin mitmeid teemasid.\nKehast väljumist põhjustavad asketism, nälgimine, depressioon, šokk, stress; samuti kogetakse seda mediteerimisel, enesehüpnoosil ja religioossetel riitustel.\nNeid luupainaja kogemusi on foorumis paljud kirjeldanud ja lohutuseks võin öelda, et kestma need ei jää.\n(26-11-2013 11:01 )Linda95 Kirjutas: Tere!\nTäiesti õige koht, kuhu sääraseid anomaalseid teemasi postitada.\nOlen taolise "kehapeal istuja" momenti kogenud, kui olin 12-ne aastane ja seda juhtus isegi kaks korda.\nLisan oma kirjutavas raamatus antud temaatikaga lõigu:\n...tundus, et ta mõistus oli kärakast ära kedratud ja kõne sogaselt seosetu. Ta mainis Nelisilmse kunagist nägemust, kes alkoholi deliiriumi segases hoos hiljem tõsimeeli kõneles: nähes ükskord, kuis vetsu potis prussakad sünkroonujumist harjutasid, tundlad kõigil taeva poole ja kõneles veel, et kaks rongi sõitsid täiega üksteise poole, põrgates ilge hooga karsumdi kokku. Rongid ei lennanud seejärel mitte tükkidena kraavi laiali, vaid kihutasid samas rütmis üksteise ratastele toetudes vertikaalses suunas üles. ... mäletas veel Nelisilmse kummalisi nägemusi. Ta pajatas, et kunagi lakkununa nägi ta voodis lõsutades taas nägemust, kus tumedates hilpudes võõras kiitsakas vanamutt ta jalgade peal rahumeeli istus ja kökitas sel öösel rõvedalt naeru ajada. Kummituse nägu polnud võimalik eristada, ehk oligi parem, arvas hiljem Nelisilmne. Tume pearätikukalts varjas kontuure ja palju sa poolpimedas toas ikka silmad. Nelisilmne üritas vähemalt üht jalga küüraka vanaeide istumise alt vabastada. Eit tundus üliraske olema. Pika sikutamise peale õnnestus kuidagi jäse välja saada ja äsas kohe sellega moori, et ta oma käitumises nii nõme on. Korrapealt lõppes painajalik vägivaldne viirastus. See sündmus pani ta ligematel päevadel tõsiselt kaaluma edasise joomise suhtes, kuid üsna pea oli see ununenud, aga alateadvusest mitte täielikult, sest ööseks jättis ta tule igaks juhuks särama, et mitte teist õuduste kordust läbi elada...\nInimesed, kes käivad kehast väljas - neid ühendab hõbeniidike füüsilise kehaga, mis algab pealaest. Täpselt küll ei tea, kas see on kõigil nii aga niidike pole ta nii hõbedane miskit ja algab parema jala kannast. Katki ei lähe ja venib lõpmatuseni. Puruneb ainult läbi mõtte jõu, juhul kui oled otsustanud, et enam tagasi minna ei soovi sinna niiskesse ja julma materiaalsesse maailma. Kui lõpuks oma kehha tagasi kulgesin, valutas rinnus kolm päeva miski.\nSurnute Riiki minnes, kasvab seal veekogu ääres nn. kuldne Elupuu (mitte selline elupuu, mis meitel siin, vaid laia võraga ja sarnaneb rohkem õunapuule). Hinge saatja ei luba seda puud puudutada. Selle imepärase puu oksad tekitavad liikudes õrna Kõiksuse meloodiat, mida ei ole ma veel maises elus kuulnudki. Ma ei ole tihanud nendest nägemustest teistele suurt kõnelda, sest vene ajal oleks sellised raudselt visatud psühhoneuroloogia haiglasse.\nSinu kätega ei juhtu mitte midagi halba ja võimalik, et hoopis antakse Sulle märku, mida Sa võiksid oma kätega inimkonna heaks teha. Ära pabista ja ole vapper, see on kõik mööduv, nagu kirjutas ka Müstik.\nKäin ka ühes koguduses ühte tugigruppi aitamas ja sellega seonduvalt julgen tõdeda, et patuga ei ole siin midagi tegemist. Arvan, et religioon kuulub ka esoteerilisse valdkonda. Sulle antakse läbi unenägude lihtsalt teada, et Universumis eksisteerivad ka teised jõud ja Jumalaid on mitmeid. Palverännakuga avasid oma imelise tee hingede maailma. Mõningaid inimesi pannakse astraalsete olendite kaudu proovile, sondeerimaks kui kaugele ollakse jõutud. Alguses on see teadmatus kõle, hiljem muutub huvitavaks.\nMinu arvamus oleks selline , et nad (vaimud) ei olnud sinu suhtes pahatahtlikud. Oleksid nad seda olnud oleks kõik palju hirmsam olnud.\nMitte sellepärast ei opereeritud sult pimesoolt välja, et vaim sulle kõhu peale surus.\nKõigepealt raputas ta su pead. Sellest peaks aru saama nii - tule ometi mõistusele!\nTeiseks - surudes su kõhule andis teada et pead oma tähelepanu sinna pöörama.\nTuleta meelde kuidas sa enne oppi toitusid. Ka minul opereeriti pimesool välja kunagi sest sõin valesti ja valesid asju.\nNii et ära pabista. Nad soovisid sind lihtsalt hoiatada (aidata).\nKui midagi veel juhtub anna teada. Kasvõi erakirjas.\nKätega ei juhtu midagi.\nRääkisid luupainajast, kes sind ahistamas käib.\nKuna sa oled kristlane, siis proovin sulle asju selgitada läbi Piibli, kuna seda tunned sa kõige paremini.\nEsmalt vaatlen seda, millise olendiga on üldse tegemist.\nPiiblis esitatud kurjade vaimude klassifikaatori leiad Ef 6:12. Selle eestikeelne tõlge on üpriski armetu. Kreeka keeles on tegemist siis 1) archas – valitsejad, kõrgeima klassi olendid saatana (pimeduse) kuningriigis; 2) exousias – archastele alluvad valitsejad, kes saavad oma jõu nendelt; 3) kosmokratopas – maailmavalitsejad selle aja pimedusemaailmas, vaimsed maailmavalitsejad; 4) pneumatica ponerias – vaimne kurjus, Saatana (pimeduse) kurjad vaimud kes asuvad või on taeva alustes (epouranois).\nNagu näed on selline klassifikaator väga ebatäiuslik. Siiski näeb ka selle klassifikaatori järgi, et sind ründas madalama klassi vaimolend. Üldjuhul kutsume me teda luupainajaks või ahistajaks. Olenevalt sellest, millise alaliigiga on tegemist, võib ta olla või temaga koos olla ka rüve vaim (kasutades Piibli terminoloogiat). Eelnev tähendab seda, et osad luupainajad, ei kipu mitte ainult seljas istuma ja kinni hoidma jne vaid puudutama ohvrit ebasobivatest kohtadest ja tegema muudki …\nKui sa oled uurinud kristluse ajalugu, siis peaksid teadma, et päris paljud raamatud on Piiblist aegade jooksul kas välja jäetud (viimasena jäeti kirikukonsiili otsusega välja Apokriiva e. Aprokrüüfilised raamatud). Kahjuks on Piiblist välja jäetud ka need raamatud, milles selgitati täpsemalt, kuidas vaimolenditega võidelda, kuivõrd olgem ausad – varakristluse ajal olnud kirikuisad ei hiilanud just mitte oma vaimuskäimisega vaid oli ka palju neid, kes lähtusid omakasust jne. Välja on jäetud ka kogu kaitseinglite osa jne. Idee oli ju selles, et miks peaks kristlane otse suhtlema jumalaga ja vaimse maailmaga – vaja on vahemeest (näit preester) kes seda teha võiks. Reformatsiooni käigus, mida viisid läbi näiteks Martin Luther jt jõuti küll selleni, et igal inimesel on õigus vaimse maailmaga otse suhelda, aga ega siis veel Piiblit seetõttu muutma ei hakatud. Pealegi olid paljud käsikirjad hävitatud koos muistsete ketseriks kuulutatud isikutega (tüüpiline tuleriidale saatmine – tuli pidi hävitama kõik paha, nii kirjatükid kui ka inimese enda) nii et nende Piiblisse lisamine ei olekski enam võimalik olnud.\nSeetõttu ei tea enamus tänapäeva kristlasi eriti midagi vaimsest sõjapidamisest. Väike osa kristlasi on küll aru saanud, et kõige lihtsamalt saab vaimolenditega toime tulla neid välja ajades (vaimolendit ei saa ju mitte ainult inimesest välja ajada vaid sundida neid ka mingist kohast lahkuma jne) ja selleks vaimukeeli kasutades (Piiblis ära toodud võõraste keelte all), kuid kristlasi, kes vaimukeeli räägivad on samuti kaduvväike osa. Veel hullem on olukord kaitseinglitega suhtlemise osas.\nKuna sul puudub enamjaolt kaitse, siis käies palverännakul tuli lihtsalt luupainaja sinuga kaasa. Hetkel ei näe ma, kas ta tuli üksi või mitte. Nii palju kui selle halva pidepunkti kaudu (trükitud kiri) näen, et suhtle sa eriti oma kaitseinglitega. Nad on üpriski tegevusetud ja õnnetud. Enamus inimesi lihtsalt ei tea, et kaitseinglid üldjuhul niisama ei tegutse, vaid ka nendele tuleb konkreetselt öelda, mida teha. Nendega tuleb pidevalt suhelda.\nSinul on kaitseingleid rohkem kui tavalistel inimestel – samas on nad tegevusetud.\nVaimolend (antud juhul luupainaja) tuleb lihtsalt minema ajada. Ma loomulikult võin rääkida, kuidas seda luupainaja puhul teha, aga kardan, et see võrdub samaga, kui õpetada kirja teel pimesoole operatsiooni tegema – ka sellised asjad vajavad praktikat.\nÜldiselt on see lihtne – puhastad ruumi ja sulged ringi, kohustad teda ütlema oma nime ja edasi hakkad teda vaimukeeltes välja ajama. Moodused on muidugi mitmeid. Osad kasutavad ka loitse, aga sellega läheb palju aega.\nMuuseas kirjutasid, et sul oli tunne, nagu mingi vaimolend oleks su sisse tulnud. Nendes asjades ära usalda oma tundeid. Vaimolend ei saa niisama sinusse siseneda. Küll aga saab ta rünnata sinu keha (Piibli järgi siis liha) kui sul ei ole kaitset.\nPalun jäta meelde, et hirm on see, mille kaudu sind kõige paremini rünnata saab. Tundmata vaimset sõjapidamist aitab ka see kui halva vaimolendi peale kogu hingest ja kõrist karjuda. Ja ära nüüd väida, et sa ei saa seda teha kuna kas magad või kui oled juba ärkvel, siis hääl jääb kurku kinni. Ka Piiblis kirjutatakse sellest, et sulle saab see, mida sa ütled. Niisiis usu õigetesse asjadesse ja hakka neid ka välja ütlema. Pea meeles, et ilma usuta on võimatu rõõmustada Jumalat. Niisiis olgu sul usku ja ära karda.\nJa vastus sinu küsimusele – sinu kätega on midagi juhtumas siis, kui sa lased sellel juhtuda. Jumal on vaim ja need kes teda teenivad, peavad seda tegema vaimus. Niisiis oodatakse sinult vaimuskäimist.\nKas tarvitad ka ravimeid pidevalt ja milliseid?\nVõib-olla on abiks järgnev info:\nTsitaat: Luupainaja ei ole tegelikult vaimolend, vaid konkreetne füüsiline tegelane, kes sõna otseses mõttes ei julge näole enda, aga tahaks kangesti. Ja vaadata. Ja mitte ainult silmadega vaadata, vaid ka kätega vaadata ja väikseimagi võimaluse korral mõne kohaga veel. Aga ei julge, isegi silmadega avalikult vaadata mitte. See tähendab, luupainaja taga on puhas seksuaalne iha, kirg. Selline, millele lisandub veel meeletu allasurutus, tagasihoidlikkus, ülimadal enesehinnang vm sarnane nurka seinavärviks liigitav olek.\nLuupainaja - Kehavaldaja ??? Palun abi! Kittekassitar 22 9,268 21-02-2016 11:24\nKohutav luupainaja Actress 1 2,239 22-02-2008 11:13


VOODI BASILIO LED-VALGUSTUSEGA, 140X200 CM, KUNSTNAHK, TUMEPRUUN HIND | kaup24.ee\nVoodi Basilio LED-valgustusega, 140x200 cm, kunstnahk, tumepruun\n0€ transport mööblile 11p. 22t\nToote kirjeldus: Voodi Basilio LED-valgustusega, 140x200 cm, kunstnahk, tumepruun\nvalmistatud täispuidust, puitkiudplaadist (MDF) ja kaetud kunstnahaga;\nKõik need modernse mööbli omadused kinnitavad asjaolu, et selle stiili tooted on lihtsad ja samal ajal väga universaalsed. Seega on neid lihtne sobitada igas suuruses ruumidesse. Voodi Basilio LED-valgustusega, 140x200 cm, kunstnahk, tumepruun meeldib neile, kes soovivad luua minimalistliku ja avara ruumi korraliku ja värske olemusega.\nÜldine informatsioon tootest: Voodi Basilio LED-valgustusega, 140x200 cm, kunstnahk, tumepruun\nSoovitame osta koos: Voodi Basilio LED-valgustusega, 140x200 cm, kunstnahk, tumepruun\nKüsimused ja vastused toote kohta: Voodi Basilio LED-valgustusega, 140x200 cm, kunstnahk, tumepruun


Hetked telefonist |\nMarch 13, 2016 ~ Liivi\nSorteerisin paar kausta ära, kuhu olin karjuva vaba mäluruumi vajaduse järel oma telefoni tühjendanud. Kaustades olid pildid, millest enamus on nii halva kvaliteediga, et ei kõlba neid isegi 10×15 piltideks trükkida ja albumisse panna. Tegelikult polegi suurem osa neist sellise väärtusegagi, et tahaks albumisse panna. Instagrami pole ma neid ka lisanud, sest see võtab ebamõistlikult palju aega. Nii et mul polegi nendega suurt muud teha, kui siia lisada, sest teie ju ikka tahate näha halva kvaliteediga igavaid hetki argielust. Ei, ma ei solvu, kui te neid vaadata ei viitsi, aga ma lisan ikka ja lobisen veidi juurde ka. Järjestus on täiesti juhuslik ja ajaliselt igatepidi segamini.\nSiis, kui Neljandale veel kiikumine meeldis… Mõnus kevadeootus tekib neid pilte vaadates.\nSuvi 2014, kui ma hakkasin poisipead välja kasvatama ja võitsin tänu sellele aasta koledaima soengu peaauhinna – mütsi! Kahjuks ei olnud see paari päeva, nädala ega kuu töö, aega läks hoopis 2 aastat, aga õnneks enam ei pea kogu aeg mütsi kandma. Ainult siis, kui juuksed on rasvased.\n“Lillepeenar”, kus kasvas ainult umbrohi.\nSee on küll Looduse Aasta Foto nominent! Tegelikult oli neid tegelasi kümneid ja nad kõik peesitasid vaatetorni serva pealt, aga kaugelt pildistades jäid nad vaid pisikeste täppidena näha ehk ma ei saanud jäädvustada seda vaatepilti, mis meile avanes.\nMina niisama laeva peal teel Soome! Kohale jõudsin villis jalgadega ja kuna mul teisi jalanõusid kaasas polnud, siis järgmisel päeval oli valida, kas liigun tagasi koju inimese moodi (aga valust kõveras) jalanõusid kandes või lasen kõikjal paljajalu ringi. Valisin viimase ja selle ainus miinus oli oksemaitse, mis tuli suhu, kui avastasin, et astusin tänaval kellegi kollase rögaläraka sisse. Selline glamuurne taustalugu siis ühel “olen niisama ilus” pildil.\nLapsed toovad ellu (või sombusesse ilma) värve!\nSelle pildi taga on lihtsalt mõnus emotsioon. Tulime kõik just põllult, poisid olid jagatud kahte traktorisse ja kombaini. Esimesed olid juba koju (minu vanaemate juurde) jõudnud ja ootasime kõik koos kombaini – rohutirtsud siristasid, õues oli nii hea värske lõhn, täiskuu paistis ja siis tuli kombain mõnusa mürina ja kollaste vilkuritega. See oli nii idülliline põllumehe tütre hetk.\nKolmas ja Neljas lehvitavad lasteaeda jäänud Teisele.\nOma aia puhul armastasin kõige rohkem vaatepilti marjapõõsastes nosivatest lastest. Nad võisid pikalt ühe põõsa juures marju noppida või siis mööda vaarikahekki ühest otsast teise liikuda ja meetrikõrguselt kõik vaarikad nahka pista. Ka ussitanud.\nSel päeval oli haiglas “kaks kanüüli ühe hinnaga” kampaania. Tookord ärkas Esimene haiglase näoga (nagu pildil näha) ja kurtis, et tal käelabad valutavad, olid teised punased ja paistes. Minul oli jälle kurk nii valus, et ei saanud neelatagi. Läksime koos EMOsse (oli nädalavahetus), arst vaatas lapse üle, vaatas minu kurku ning saatis õe lapselt vereproovi võtma. Kui õde tuli, siis ta keskendus ainult minule, kuigi ma ütlesin, et ma sain aru, et ma ei pea vereproovi andma. Tema vaidles vastu ja kokkuvõttes võttis ainult minult ja paigaldas igaks juhuks kanüüli ka. Kui uuesti arstiga rääkis, siis tuli tagasi, vabandas ette ja taha ning kordas protseduuri lapsega. Vähemalt saime ühtekad olla.\nOOTD ehk kuidas 20 € eest hästi riietuda: Müts (nüüdne BredenKids, soodushind 7 €), jakk (nimetu, taaskasutus 3 €) kleit (nimetu, taaskasutus 2.50 €), sukkpüksid (nimetu, taaskasutus, 2.50 €), jalanõud (Kavat, taaskasutus 5 €).\nKolmanda esimesed lasteaiapäevad. Vaatasime koos, kuidas suured vennad bussiga matkale läksid.\nKombainis laiutamisruumi väga ei ole.\nTulime lasteaiast ja jäime hommikuse ergutava vihmasaju kätte. Neljas võttis vihmast viimast.\nMa ei saa aru, kuidas lapsed selliseid asju fännavad. Minul hakkas juba väikesest sõidust halb, aga nemad võiksidki end keerutama jääda. Issand, mul hakkas isegi pildi vaatamise peale sees keerama…\nKui Kolmas sai muhu, siis need nägid enamasti just sellised välja.\nNeljas, Kolmas (vankris) ja Teine (rattaga) ootasid akna all, kuni ma Esimese rühmast ära tõin. See oli hirmus tüütu aeg, palju tüütum, kui praegu koos pesamunaga kolme lapse lasteaeda viimine ja sealt tagasi toomine. Tol ajal tuli minna ühele poole maja, enamasti ei leppinud pisemad ootamisega ja nad tuli rühmaruumi kaasa võtta (üks süles, teine käe otsas), samal ajal tuli aidata Esimesel/Teisel riietuda, pesamuna süles hoida ja 2,5-aastast Kolmandat jälgida, et ta laste tehtud meisterdamistöid oma maitse järgi ümber ei kujundaks, siis kolme lapsega teisele poole maja minna, et korrata sama järgmises rühmas. Üldiselt oli higimull otsa ees.\nNüüd on palju kergem – kõik käivad omal jalal, Esimene läheb üksi oma rühma, me viime Neljandaga Teise ja Kolmanda nende rühmaruumidesse, liigume läbi maja, ei pea vankriga ühelt poolt teisele poole maja liikuma, viimase asjana kontrollime Esimese üle ja lähemegi tagasi koju. Higimull on ikka otsa ees.\nSee ei ole veel lõpp, kaks korda sama palju pilte jäi veel albumisse ootama, aga mul saab kohe sülearvuti aku tühjaks, nii et hiljem tuleb vol 2 ja võib-olla ka vol 3. Aga kui praegu jäi nendest piltidest väheks, siis tegin hiljuti ajutiselt avalikuks oma Facebooki albumi “Kolm Põrsakest ja Printsess Herneteral”. See oli pikalt päris peidus, sest mingil põhjusel läksid seal pildid valesse järjekorda ja minusuguse korraarmastaja jaoks oli see nii suur katastroof, et selline korralagedus tuli avalikust ruumist eemaldada. Nüüd ükspäev jäin albumit vaatama ja mõtlesin, et mul tulid varem pildid ikka palju paremini välja, lausa nii hästi, et ma ei saa sellist annet ainult endale hoida. Nii siis jagangi teiega mõnda aastat laste elus.\nSiia postituse lõppu lisan oma isikliku lemmiku, mille kvaliteet sai veidi kannatada, sest salvestasin selle Facebookist. Arvutist otsimine oleks võtnud lihtsalt liiga palju aega.\n< Previous Pagana lamellrehvid!\nNext > Suletud uste taga\n10 thoughts on “Hetked telefonist”\nOlgu see kvaliteet nagu on aga pildid on muhedad, ehe emotsioon ongi põhiline. Ootan järgmisi vol`e.\nSama siin, ootan põnevusega vol kahte 😉\nMa tulen sulle arvutiga külla ja teen sulle kohe järjest 12 volli. Vaatame, kui põnev sul siis on. 😀\nPÜHA TAEVAS, mis muhk :O\nMarch 14, 2016 at 16:46\nTal olid need alati hullud, jah, aga õnneks alanesid paari tunniga.\nmeil kukuvad nägu ees siit-sealt alla ikka küllalt tihti, aga ma pole ühtegi muhku siiamaani näinud 😀\nMarch 14, 2016 at 17:16\nTemal lihtsalt tekkisidki need väga kergelt. Siiani tekivad, aga nii suuri pole enam näinud. 🙂\nOhhhh, milline kullafond! Imelised pildid, imelised lapsed 🙂 Kõik nii iseloomulikult omamoodi, aga samas nii äratuntavalt sidruni-pere.\nNii ägedad olete, ja müts maha, superema oled 🙂\nMarch 15, 2016 at 23:43\nMarch 16, 2016 at 21:48\nMulle nii väga meeldivad su pildipostitused!! Sellised poseerimata pildid teevad südame soojaks ja meenutavad iseenda lapsepõlve. 🙂


Aasta kool 2020 on Võru Gümnaasium - Uudised.tv3.ee\n11:14 30. oktoober 2020\nTänavuse aasta kooli tiitli pälvis Võru Gümnaasium, mis kogus žürii ja rahvahääletuse tulemusena kõige enam punkte, napilt järgnes Viimsi Gümnaasium ja punktiarvestuses tuli kolmandaks Tartu Forseliuse Kool.\nHaridus- ja teadusminister Mailis Reps tunnustas kõiki kooliperesid, kes leiavad koolitööde kõrvalt aega konkursil osalemiseks. "See annab imelise võimaluse ka laiemal avalikkusel näha kui palju vahvaid ja omanäolisi koole, mis tekitavad õpilastes koolirõõmu, leidub üle Eesti." Minister lisas tiitlit üle andes, et Võru Gümnaasium on suutnud end hoolimata lühikesest tegutsemisajast tõestada suurepärase hariduskeskusena, kus nii õpilased kui õpetajad tunnevad end hästi.\nRiigigümnaasiumide võrgustikku kuuluv Võru Gümnaasium jõudis eelmisel aastal Viljandi Gümnaasiumi järel teisele kohale. Võru Gümnaasiumi direktor Karmo Kurvitsa sõnul on koolipere rõõm tänavuse tiitli üle seda suurem. "See on väga hea näide, kuidas pärast esimest katsetust ei tohi käega lüüa ja alla anda. Tuleb ühiselt pingutada ja siis tulevad ka tulemused," tõdes Kurvits. "Arvan, et meie koolile aitas tiitili tuua õpilaste, töötajate ja vilistlaste koostöö ning meie kooli suur sõpruskond. Minu isiklik arvamus on see, et oleme midagi enamat kui kool. Võru Gümnaasium on kool, kus on ruumi nii loovusel ja ettevõtlikkusel kui ka süsteemsusel ja akadeemilisusel," rääkis koolijuht ning lisas, et aasta kooli konkurss on tema hinnangul suurepärane võimalus kooliperel ühiselt peeglisse vaadata ja seda peegelpilti loovalt ja lõbusas võtmes ka teistele näidata.\n2020. aastal kuulusid žüriisse Marcus Ehasoo Eesti Õpilasesinduste Liidust, Aivi Jürgenson Haridus- ja Teadusministeeriumist, Reilika Kaasik haridus- ja noorteametist, Laura Kõrvits, kes on ERR ETV2 noorte saate "Nova" toimetuse liige ja näitleja Karl Robert Saaremäe.\nAasta kool on haridus- ja teadusministeeriumi poolt välja kuulutatud aasta õpetaja konkursi "Eestimaa õpib ja tänab" osa, et väärtustada lisaks üksikisikutele ka koole tervikuna. Loovkonkursi eesmärk on näidata kooli inspireerivas ja lõbusas võtmes – kool ei ole lihtsalt õppeasutus, vaid laste ja noorte kohtumispaik, kus lisaks õppetööle saab sisukalt ja toredalt aega veeta ning koostöös ja üksteist toetades ühiselt tegutseda. Aasta kooli valitakse kolmandat korda, varem on tiitli võitnud Viljandi Gümnaasium ning Tallinna 32. Keskkool.


kuidas õigesti masturbeerida videotundi kuidas masturbeerida kukk videoid Hupnoos Kuidas suurendada liige\nIlmselt on halb ventilatsioon. Ma usun, et kui asju nutikalt teha, ei ole see ka üle jõu käivalt kulukas. Its members are elected at general elections for a term of four years.\nSelleks oleks ostjal tarvilik teha väike eeltöö. Klient peaks täpselt teadma, mida ta soovib. Samuti peaks ta teadma, millised on olemasolevad eeldused ja tingimused. See üks toidukord võib veenda sinu keha, et ta ei nälgi. See surub alla alateadliku häirekella, mis lülitub sisse iga kord, kui keha hakkab kasutama rasvu energia saamise eesmärgil.\nNendes tubades kus on hallitus, ei ole kipsplaati ega ka plastikaknaid. Plastikaknad on kolmes toas ja seal ei olnud enne ega ole ka praegu hallitust. Ilmselt on halb ventilatsioon. Siin on juhiseid, mida teha kui kaal ei lange. Jälgi kava!. Urmas autodidakt Postitusi: Liitunud: 17 AprOn tänanud: korda On tänatud: korda Re: lagunevad plokid kivimaja all servas, hupnoos Kuidas suurendada liige on õige.\nSoovime pakkuda teie keeles kõige ajakohasemat spikrisisu niipea kui võimalik. See leht on tõlgitud automaatselt ja sellel võib leiduda grammatikavigu või ebatäpsusi. Tahame, et sellest sisust oleks teile.\nSamuti saab neid kasutada koos proteesidega, et suurendada stabiilsust ja vähendada igemete kudede ärritust. Happy Smile hambakliinikus kasutatav tehnoloogia annab võimaluse saada fikseeritud protees.\nMe ei hakka igaks juhuks päris detailidesse laskuma, kuid kindlasti väärib mainimist, et kõige räpasem asi hotellitoas on kahtlemata telekapult.\nSelle olukorra leevendamiseks on sul mõned võimalused: võta kaasa antibakteriaalsed salvrätikud, lae alla rakendus. Niisiis, ma arvan, et oleks viga postuleerida need 10 näpunäidet lihtsaks tegevuseks, mida depressioonis inimene ei saa veeta kogu päeva voodis. Toimimise nõuetekohane moduleerimine depressiivse oleku ajal võib olla peamine taastumist määrav tegur. Tegelikult ennustab depressioonide ravis kõige tõhusamalt tõestatud psühholoogiline ravi oma aluseid käitumises.\nTuleb tuua välja konkreetsed põhjused, miks sellisele seisukohale jõuti. Tänavu heitis see komisjon kõrvale isegi ühe linnavolikogu liikme. Ma mõtlen, et on olemas nii palju asju, mida saate teha ja otseteid, mida saate avada valikuklahvi abil. Valikuvõti aitab teil teha asju ühe klõpsuga, mis vastasel juhul oleks võtnud vähemalt paari klõpsu.\n7 põhjust, miks armastus on minu jaoks keelatud!\nTarkvara võimaldab helistada mobiil-ja lauatelefoni telefonid madala hinnaga. Skype suhtleb Facebook ja võimaldab suhelda sotsiaalne võrgustik, uuendada staatus ja vaatamiseks uudistevoo. Põhijooned: Hääl-ja.\nNagu nägime, võib kriisiolukorras. Kliinikus Moskvas suurendada peenist; Vitiliigo seksuaalse chelen; Site Map. Kuidas suurendada oma Sa ei mõista oma tugevaid ja mida olete läheb teile.\nVIDEO: 13 sammuga töötervishoid ja tööohutus kontrolli alla Teated; Iga organisatsioon, kellel on vähemalt 1 töölepinguline töötaja, peab tegelema töötervishoiu ja tööohutuse hupnoos Kuidas suurendada liige.\nRaskustesse sattunud muusikafestivalil Weekend tööd teinud ettevõtjad ootavad oma raha, kuid Weekend Festival Baltic on esitanud pankrotiavalduse ning pankrotihaldur arvab, et nad saavad loodetud tasust heal juhul vaid mõne protsendi. Weekend Festival Baltic. Mida teha, kui tekivad võlad ja likviidsusprobleemid?


Tiina Tuum | Hirmutav kontsert ja liigutav kala | Õhtuleht\nTiina Tuum | Hirmutav kontsert ja liigutav kala (11)\nTiina Tuum, kolumnist, 2. märts 2018, 17:16\nKuvatõmmis presidendi piduliku vastuvõtu kontsertist "NO31 Teekond"Foto: ERR\nMa ei teagi, kellest mul rohkem kahju on – kas Kristiina Aigro kaheaastasest tütrest, kes telerist vabariigi aastapäeva kontserti nähes karjus: “Emme, appi, kardan!” või naisest, kes nägi Pärnu turul kalaletil liigutavat kala ning rebis oma lapsed sellest eemale kui kohutavast ja rüvedast loomapiinamisest.\nParem oleks muidugi süüa nädalaid surnud mereelukaid ja saada toidumürgitus ja ajusurm? Ja vaadata kontserti, mis ei pane liikuma ühtegi lihast ega ajukääru? See-eest on kõigile üheselt mõistetavalt nunnu ja ohutu, armas ja pühalik. Meie Eesti!\nSest ega Aigro ka ju teinud muud, kui kirjeldas oma lapse piina ja hirmu. Ja ilmselt ka rõhuva osa eesti rahva oma, kes tundsid, et purkis***uvad kunstnikud sunnivad neid armsast väikekodanlikust mugavustsoonist välja tulema, mõtlema, valu ja ebamugavust või arusaamatust tundma. Või pigem lihtsalt ebamugavust tundma. Kõige lihtsamal tasandil hirmu. Sest hirmu tuntakse ju ikka asjade ees, millest aru ei saada. See ebamugavus ei lase olla meil lapsepõlve heleroosas ja muretus mullis. Sellises donaldtrumpilikus plastmaailmas.\nMõneti on ju ebamugav kontsert ja liigutav kala üks ja seesama asi. Oh neid kilusid ja rosoljekausse, mis kõik pidulaudadele kokku kuhjati, et siis pidurõivais pühenduda rahulolevalt aastapäeva kõrghetkele ehk hiiglaslikust plasmatelerist aastpäevavastuvõtu jälgimisele. Aga oh ebaõnne – vastuvõtu kontsert, mis oleks pidanud oma traditsionaalsuses olema juba ammu surnud kala, tegi paar kiiremat hingetõmmet ega vastanud ootuspärasele igavusele.\nOleks ta olnud sama ootuspärane nagu emade- ja isadepäevaaktused Estonias, poleks keegi viitsinud kulmugi liigutada, sellest juttu tegemisest rääkimata. Kuid ometi kord varjutas kleidisaagat ning isegi presidendi kõnet sisuline vaidlus – kontsert tõmbas käima terve ärrituste saaga.\nEhkki ameerikalikult väljendudes oli ärrituskang maksimumi peal juba enne, kui kontsert üldse alata jõudis. Väikekodanlik tuumapomm oli eelarvamusena juba ammu plahvatanud.\nTurvaline ja ettearvatav koguperemeelelahutus?\nKas aastapäevakontsert peaks aga olema nagu keskmine ameerika animafilm, kus on esindatud ja süvendatud kõik stereotüübid, kaetud kõik ettearvatavad teemapüstitused ning kõige ebakorrektsem nali oleks midagi puuksu ja pepuga seotut?\nOlles lapsevanemana vaadanud kümneid selliseid (laste)filme, suurkorporatsioonide poolt ära nuditud ja turvaliselt muudetud muinasjutte, kus keegi ei saa viga, sure, nuta ega tunne valu ning iga katsumuse kohta tead, et kohe see lahendatakse, tekib küsimus, et mis on see elu, mille jaoks me oma lapsi ette valmistame.\nTahaks me siis igal võimalusel sirutada neile alla pehme sulepadja, et ükski lapsukese emotsioon ei saaks liiga sügavaks muutuda ega ükski mõte lõpuni mõelduks kogu oma mustvalguses ja võimalikus valus? On see siis tõesti maailm, kus kõik „halb ja ohtlik“ on keelatud ja vastavalt märgistatud?\nVõimalik, et kaheaastasele isamaalisi tundeid läbi mõistukõne seletada ongi raske kui mitte võimatu. Mina näiteks kartsin lapsena pööraselt “Väikese nõia“ etenduse nõidu (umbes nelja-aastaselt), siis hundikutsikaid Uugut ja Uudut „Mõmmist ja aabitsast“ (nii kolmeselt) ja ma ei hakka ütlemagi, mida ma algklassides Kivinõia ekraanile ilmumisest arvasin. Mõistagi võiks veel praegugi esitada ETV-le hagi lapsepõlves korvamatu moraalse kahju tekitamise eest ning ratsutada selle diskussiooni otsas elupäevade lõpuni. Näiteks kas praeguste täiskasvanute emotsionaalset labiilsust pole põhjustanud Nõukogude Eesti lastesaadete ebaturvaline maailm?\nIlmselt olen oma lastega midagi valesti teinud, et piduõhtul, kui valgete linadega laudade taga istuti ja suurelt ekraanilt kontserti vaadati, suutis telekas toimuv lapsi köita vaid korraks – kui näidati seda kolli. Nad kihutasid kohale kohe, kui kõrkjamees nähtavale ilmus ja hakkasid arutama, et millisest „Sõrmuste isanda“ osast see ork pärit on. Ilmselgelt oli see kui otse maast ärganud vaim. Kooljad neid väga ei häirinud.\nAga noh, nad on üles kasvanud „Sõrmuste isanda“, „Harry Potteri“ ja „Star Warsiga“. Ükski popkultuuri peletis pole põhjustanud neile läbielamisi. Kui siis Voldemorti mõni kehastus. Orkidega nad pigem samastavad end.\nIsamaalistest tunnetest olid lapsed sellel pidunädalal niigi läbi imbunud. Aktused koolis ja lasteaias, presidendivastuvõtu mahamängimine lasteaiakaaslastega, lipu heiskamine ja paraadi autodel ronimine. Peale selle perekondlikud väljasõidud pere ajalooga seotud paikadesse. Õhtul saabus pigem rahu ja pidu sõpradega ning teler oli sekundaarne. Ma ei pea teleprogrammi isamaalise kasvatuse osaks.\nKas „Teekond“ vajab tsenseerimist?\nMul on kiusatus soovitada Ojasoo tiimile teha „Teekonnast“ tsenseeritud variante eri sihtrühmadele.\nNäiteks väikesed armsad printsessid saavad näha versiooni, kus kooljate ja mullakollide asemel tantsivad sinimustvalged ponid kadrilli. Hiljem jätkub juba harjumuspärane osa.\nSeevastu teismeliste versioonis on kõik viisakad pärimuslikud kaadrid kaetud Metsatöllu ja ulguvate etnofuturistlike kooljatega.\nMetsamehi ärritanud langetustraktori stseenide asemel saab taaskasutada parimaid hetki Georg Otsaga filmitud „Valgus Koordist“ – panna kogu rahvas raielankidel ehitud langetustraktorite koori saatel võidutantsu tantsima. Või et laulukaare alla on koondunud palgikoormad ja nendel jooksevad tabelid, palju see SKPsse sisse toob.\nÜhtlasi võiks ka järgmise aasta kontserdi valmis teha. Üks sotsiaalmeedia stsenarist pakkus välja pildi pooleks rebenevast Eestist, mida poolitavad okastraat ja rööpad ning rahvariietes, loomanahkades, lillepärgades ja šamaanitrummiga pärismaalaste pisarate saatel sõidab mööda neid rong Euroopasse. Põdrad, metssead, jänesed, mägrad on kogunenud tee äärde ja nutavad, sest sugulased on teisele poole jäänud.\nSamas, kas tõesti on televiisor ja seal näidatav programm meie rahvuskultuuri ja selle kehandi nii vahetu osa, et selleta ei möödu ükski tähtpäev? Paneme siis väeti, ent austusväärse vanaema kõrvale pereringi aukohale ekraani ja ootame sellest endiselt, et ta oleks meie pereliige, sõber ja südametunnistus.\nehk kuldsed ajud päästavad Eesti 4. märts 2018, 16:24\n1.Hirmuäratav on see kuidas on meeletult metsasid maha võetud\n2.Hirmutav on see kui meie maa loodus varad maha müüakse\n3.Kohutav, et meie vi...\nnõus 3. märts 2018, 21:56\nKui tibin tahab midagi öelda, siis tuleb seda arusaadavalt teha. Ei piisa ainult sõnade ritta ladumisest. Ja et enda arvates asi huvitavam oleks, kasutabki ta lihtsat sõnamulinat, nagu eelnev kommenteerija on öelnud. Üldiselt võttes väga mage kirjutis, mis ei vääri avaldamist.\nLoobu alkoholist või suitsetamisest kahe tunniga – proovi Pärnus kodeerimist!


Kammermuusika päevades on kvaliteeti (3)\nKuressaare Kammermuusika Päevad on juba aastaid rahvusvaheline, tunnustatud ja hinnatud muusikasündmus, mida võib nii esinejate kui korralduse poolest julgelt lugeda üheks Eesti kõrgeima tasemega muusikaürituseks. Kunstilise juhi Andres Paasi hea […]\nPõllumehed paluvad võrdset kohtlemist\nEesti põllumeeste keskliit ja Eesti põllumajandus-kaubanduskoda pöördusid maaeluminister Urmas Kruuse poole, et paluda Eesti piimatootjate võrdset kohtlemist. Arvestades ministri otsust piimakarja pidajate täiendavaks toetamiseks otsetoetuste ümberjaotamise teel, milleks kulub alates […]\nPoolakad särasid professionaalsusega\nHomme lõppevad üheksandad Saaremaa ooperipäevad. Saarte Hääl uuris, mis mulje Wroclawi ooperiteatri etendused (Georges Bizet) “Pärlipüüdjad” ja (Giuseppe Verdi) “Otello” vaatajatele jätsid. Salme kultuurijuht Maire Sillavee: Vaatamas käisin Giuseppe Verdi […]\nJUHTKIRI: Küll see rääkimine on ikka raske\nKommunikatsioon on üks võõras ja justkui mittemidagiütlev sõna. Enamasti tuleb selle olemasolu jutuks vaid siis, kui kuskil midagi valesti ei ole. Nii ka seekord. Põllupidajate viimase aja kaebused metsloomade suhtes […]\nAllar Jõks: minu väljavaated on head (1)\nKuressaares Angerjaturniiril osalenud vandeadvokaat Allar Jõks hindab oma võimalusi presidendiks saamisel heaks: “Seda kinnitab ka mitmete poliitikute poolt hirmutamiseks öeldud, et kui riigikogus ära ei valita, võib valijameeste kogu valida […]\nJÄÄR Nüüd on uute avastuste ja intellektuaalse eneseväljendamise aeg. Sinu ideed leiavad toetust ning võivad realiseeruda. Hea suhe teistega. SÕNN Otsid kaastunnet ja headust, kuid püüa hoiduda enesehaletsusse laskumisest. Soovitatav […]


Harku valla esimene discgolfi rada ootab mängijaid — Meelis Härms | Harku valla ettevõtja, vallavolinik ja kodanikuaktivist\nMuraste paemurdu rajatud discgolfi rada on valmis, 23. septembril kell 12.00 on mängijad oodatud seda järele proovima ning huvilised mänguga tutvuma.\nValla esimene kettagolfirada Muraste paemurrus on valmis saanud. Alasniidu Seltsi discgolfi entusiastid koostöös Harku valla ja OÜga Strantum korrastasid 11 korviga harjutusraja tegemiseks vajaliku piirkonna ning puhastasid rajaaluse maa võsast; rajale paigaldati kunstmurumatid, korvid ja korvide alused, samuti infoviidad. Tarvikute ja vahendite soetamist ning paigaldust finantseeris Harku vald.\n23. septembril kell 12.00 avatakse rada kõigile mänguhuvilistele vabaks ja vastutustundlikuks kasutamiseks. Kel aga kettagolfiga varasem kogemus puudub, siis raja avamisel on kohal ka asjatundjad, kes jagavad õpetust; samuti on kohapealt võimalik soetada discgolfi varustust.\nPikisilmi oodatud lisarada\nDiscgolfi raja projekti eestvedaja, Harku vallamajanduse spetsialist Mihkel Jürisson teab aktiivse kettagolfi mängijana, et üha populaarsust koguva spordiala harjutusväljakuid oodatakse Tallinna lähiümbruses pikisilmi juurde. Valminud paeplatsi parki rajati sealseid looduslikke võimalusi arvestades esialgu 11 korviga harjutusrada, mida on aegamööda võimalik ka laiendama hakata; standardse võistlusraja pikkus on 18 korvi. „Eestis on täna üle 100 discgolfi pargi, millest paljudes on sageli vaid 5–9 korviga harjutusrajad," tõi Jürisson võrdluseks. Oma 11 korviga peaks Muraste kettagolfirada pakkuma mänguentusiastidele piisavalt võimalusi.\nDiscgolf on oma olemuselt ja etiketilt sarnane tavalise golfiga, sobides samas erinevas vanuses ja füüsilises vormis inimestele. „Korvide vahel liikudes kogunevad tervisekilomeetrid, mida läbitakse ükskõik millise ilmaga heameelega," tõi Jürisson välja mängu eelised neile, kellele kõndimine või jooksmine tavaliselt pinget ei paku. Mängu baasvarustuse saab tema sõnul kätte kuni 50 euro eest, värskes õhus radadel liikumine on aga puhta muidu. Lisaks ei olevat sõbralikumat ja abivalmimat seltskonda kui discgolfimängijad – nende jaoks on auasi mängu koodeksit järgida ning ka maailmaklassi mängijad pakuvad vähem kogenud mängijatele rajal lahkelt abi ja annavad nõu. Mängu koodeksis on kolm reeglit, mis hakkavad kehtima ka Muraste harjutusväljakul: mängi targalt, austa rada ja esinda sporti.\nPildi autor: Mihkel Jürisson\nUUENDUSKUURI LÄBINUD TABASALU SKATEPARK ON TAAS KASUTAJATE PÄRALT!