Vastuvõetud tekstid - Serbia 2015. aasta eduaruanne - Neljapäev, 4. veebruar 2016\nSerbia 2015. aasta eduaruanne\nEuroopa Parlamendi 4. veebruari 2016. aasta resolutsioon Serbia 2015. aasta aruande kohta (2015/2892(RSP))\n– võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta arvamust Serbia Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta (SEC(2011)1208),\n– võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Serbia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis jõustus 1. septembril 2013. aastal,\n– võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244(1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise vastavust rahvusvahelisele õigusele, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni A/RES/64/298, milles seda arvamust tunnustati ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada dialoogi Serbia ja Kosovo vahel,\n– võttes arvesse Euroopa Liidu ja Serbia parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 7.–8. oktoobril 2015. aastal toimunud neljanda kohtumise deklaratsiooni ja soovitusi,\n– võttes arvesse 8. oktoobril 2015. aastal Luxembourgis toimunud Vahemere idaosa ja Lääne-Balkani rändemarsruudi teemat käsitlenud kõrgetasemelise konverentsi tulemusi,\n– võttes arvesse 9. novembril 2015. aastal kohtunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu järeldusi pagulas- ja rändekriisiga toimetulemiseks võetavate meetmete kohta ning 12. oktoobril 2015. aastal kohtunud välisasjade nõukogu järeldusi rände kohta,\n– võttes arvesse 17-punktilist tegevuskava, milles rändajate ja pagulaste sissevoolust mõjutatud ELi liikmesriikide ja ELi mittekuuluvate riikide juhid leppisid kokku 25. oktoobril 2015. aastal toimunud Lääne-Balkani rändemarsruuti käsitleval kohtumisel,\n– võttes arvesse komisjoni 10. novembril 2015. aastal avaldatud Serbia 2015. aasta eduaruannet (SWD(2015)0211),\n– võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Serbia 2014. aasta eduaruande kohta(2),\n– võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni rahvusvahelise romade päeva puhul romavastasuse kohta Euroopas ning II maailmasõja ajal toime pandud romade genotsiidi mälestuspäeva tunnustamise kohta ELis(3),\n– võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 2015. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta,\n– võttes arvesse väliskomisjoni alalise Serbia raportööri David McAllisteri tööd,\nA. arvestades, et Euroopa Ülemkogu otsustas 28. juunil 2013. aastal, et Serbiaga alustatakse ühinemisläbirääkimisi; arvestades, et esimene valitsustevaheline konverents toimus 21. jaanuaril 2014. aastal; arvestades, et läbivaatamisprotsess jõudis lõpule 2015. aasta märtsis; arvestades, et Serbia moodustas lõpliku läbirääkimisrühma 2015. aasta septembris;\nB. arvestades, et 2015. aasta aruandes Serbia kohta annab komisjon ülevaate Serbia edusammudest Euroopaga integreerumisel ja hinnangu Serbia püüdlustele täita Kopenhaageni kriteeriume ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimusi; arvestades, et komisjon on aruandmise suhtes kohaldanud uut lähenemisviisi, mis tagab asjaomastele riikidele palju selgemad suunised selle kohta, millele nad peavad keskenduma;\nC. arvestades, et Serbiat, nagu ka kõiki teisi riike, kes soovivad ELi liikmeks saada, tuleb hinnata saavutuste järgi ühiste kriteeriumide täitmisel, rakendamisel ja järgimisel, ning arvestades, et riikide pühendumus vajalike reformide teostamisele ja nende kvaliteet määravad ära ühinemise ajakava;\nD. arvestades, et Serbia on teinud olulisi samme suhete normaliseerimiseks Kosovoga, mille tulemusel sõlmiti 19. aprillil 2013 esimene kokkulepe, mis käsitleb suhete normaliseerimise põhimõtteid; arvestades, et 25. augustil 2015. aastal saavutati neli olulist kokkulepet; arvestades, et läbirääkimisraamistiku kohaselt tuleb Serbia liitumisläbirääkimiste edusammud saavutada paralleelselt Kosovoga suhete normaliseerimise protsessi edusammudega; arvestades, et täiendavad pingutused on vajalikud nende suhete püsivalt rahumeelseks muutmiseks; arvestades, et see on ülioluline, et mõlemad pooled rakendaksid täielikult kõiki kokkuleppeid;\nE. arvestades, et Serbiast sai 2015. aasta juulis 33. riik, kes osaleb ELi kodanikukaitse mehhanismis;\nF. arvestades, et EL on toonitanud vajadust tugevdada majanduse juhtimist, õigusriigi põhimõtet ja avaliku halduse suutlikkust kõigis Lääne-Balkani riikides;\nG. arvestades, et EL on seadnud laienemispoliitika keskmesse õigusriigi põhimõtte järgimise;\nH. arvestades, et 2015. aasta jaanuaris sai Serbiast Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) eesistuja;\n1. väljendab heameelt läbirääkimiste ning peatükkide 32 (finantskontroll) ja 35 (muud küsimused, punkt 1: Serbia ja Kosovo suhete normaliseerimine) avamise üle 14. detsembril 2015 toimunud valitsustevahelisel konverentsil Brüsselis; väljendab heameelt Serbia jätkuva pühendumuse üle Euroopa integratsiooniprotsessile; kutsub Serbiat üles aktiivselt edendama seda strateegilist otsust Serbia üldsuse seas; märgib rahuloluga, et Serbia on alustanud ulatusliku reformikava rakendamist; kutsub Serbiat üles viima otsejoones ja otsustavalt ellu süsteemseid ja sotsiaal-majanduslikke reforme; nõuab tungivalt, et Serbia pühendaks oma reformide elluviimisel erilist tähelepanu noortele;\n2. väljendab heameelt Serbia ettevalmistuste üle, et alustada tõhusaid ühinemisläbirääkimisi, mille käigus viiakse lõpuni 23. peatüki (kohtusüsteem ja põhiõigused) ja 24. peatüki (õigus, vabadus ja turvalisus) sõelumisprotsess ja koostatakse ja esitatakse põhjalikud tegevuskavad; väljendab lootust, et need peatükid saab avada 2016. aasta alguses; rõhutab, et põhjalikud läbirääkimised 23. ja 24. peatüki üle on erakordselt olulised, et käsitleda reforme, mida tuleb ellu viia ja rakendada kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas; tuletab meelde, et nendes valdkondades tuleb teha edusamme paralleelselt läbirääkimiste üldise edenemisega; rõhutab, et läbirääkimised 35. peatüki üle on otsustava tähtsusega Serbia edenemiseks ELiga integreerumisel; on seoses sellega seisukohal, et Serbia ja Kosovo suhete täielik normaliseerimine on oluline eeltingimus Serbia ELiga ühinemiseks;\n3. rõhutab, et integratsiooniprotsessi edukuse peamine näitaja on endiselt õigusaktide ja poliitikameetmete põhjalik rakendamine; julgustab Serbia juhtivpoliitikuid jätkama reforme, mis on vajalikud vastavuse saavutamiseks ELi standarditega; kutsub Serbiat üles parandama uute õigusaktide ja poliitikapõhimõtete kavandamist, kooskõlastamist ning rakendamise järelevalvet;\n4. väljendab heameelt Serbia edusammude üle seoses ettevõtluskeskkonna, eelarvepuudujäägi vähendamise ning tööturuga, sealhulgas tööalaste õigusaktide ja tööhõivepoliitikaga; julgustab Serbia ametivõime veelgi parandama investeerimiskeskkonda kogu Serbias ja vähendama piirkondadevahelist majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, tagama välisinvesteeringute kaitse ja lahendama investeeringuid käsitlevad pikaajalised vaidlused ning, tunnustades riiklike ettevõtete restruktureerimisel saavutatud edu, rõhutab, kui olulised on asjakohased edasised edusammud ja läbipaistvus erastamisprotsessis; rõhutab, et Serbia peab viima riigiabi kontrollimist käsitlevad õigusaktid vastavusse ühenduse õigustikuga;\n5. tunneb heameelt majanduse reformimisel saavutatud edusammude üle, millega parandati Serbia eelarve olukorda, ja kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama valitsuse kavatsust jätkata reforme, eelkõige eelarve tasakaalustamatuse probleemi lahendamise ja majanduse tähtsamate sektorite reformimise eesmärgil;\n6. avaldab Serbiale tunnustust konstruktiivse lähenemisviisi eest rändekriisiga tegelemisel; märgib siiski vajadust edendada konstruktiivset lähenemisviisi naaberriikide suhtes; märgib, et Serbia on ELi jaoks Balkanil oluline ja abivalmis partner, mistõttu on möödapääsmatu, et EL annaks vahendeid ja osutaks piisavalt rahalist abi; väljendab heameelt asjaolu üle, et Serbia on teinud märkimisväärseid pingutusi tagamaks, et kolmandate riikide kodanikele antakse peavarju ja humanitaarabi ELi ja rahvusvahelise toe abil; kutsub Serbiat üles suurendama kiiresti oma vastuvõtusuutlikkust; märgib, et vaja on põhjalikke reforme, et ratsionaliseerida kogu varjupaigasüsteemi ning viia see vastavusse ELi õigustiku ja rahvusvaheliste standarditega; märgib, et Serbia on võtnud täiendavaid meetmeid, et tegeleda Serbia kodanike esitatud põhjendamatute varjupaigataotlustega ELi liikmesriikides ja Schengeni lepinguga ühinenud riikides; kutsub Serbiat üles aitama kaasa põhjendamatute taotluste edasisele vähendamisele; rõhutab, et suutlikkus ja vahendid, mis võimaldavad tagasitulijatel uuesti integreeruda, on jätkuvalt piiratud;\n7. kutsub Serbiat üles tegema suuremaid jõupingutusi oma välis- ja julgeolekupoliitika, sh Venemaa-suunalise poliitika kooskõlla viimiseks ELi vastava poliitikaga; peab seoses sellega Serbia ja Venemaa ühiste sõjaliste õppuste korraldamist kahetsusväärseks; tunnustab Serbia aktiivset osalemist rahvusvahelistes rahuvalveoperatsioonides;\n8. toonitab õigusriigi põhimõtete keskset tähtsust; rõhutab sõltumatu kohtusüsteemi tähtsust; märgib, et kuigi kohtusüsteemi valdkonnas on tehtud mõningaid edusamme, nimelt on võetud vastu eeskirjad kohtunike ja prokuröride hindamiseks, esineb ikkagi väga palju poliitilist sekkumist; märgib, et professionaalsetele kohtuorganitele tuleb tagada piisavad vahendid; kutsub ametivõime rakendama kohtureformi riiklikku strateegiat, nagu on sätestatud 23. peatükki käsitlevas tegevuskavas, ning tagama kohtusüsteemi sõltumatuse ja selle, et kohtunike ja prokuröride töö oleks vaba poliitilisest mõjutamisest; kutsub valitsust üles võtma vastu uue õigusakti tasuta õigusabi kohta ja kehtestama õiguslikud muudatused, et lahendada kohtupraktika ja õigusalase hariduse kvaliteedi ja järjepidevusega seotud probleemid; väljendab muret kohtuasjade jätkuva kuhjumise üle, vaatamata kõrgema kassatsioonikohtu programmile nende vähendamiseks, ja palub tungivalt Serbial astuda edasisi samme kohtusüsteemi usaldusväärsuse parandamise nimel;\n9. tuletab meelde, et Serbia valitsusel tuleks rakendada rehabiliteerimist käsitlevat seadust täielikult ja mittediskrimineerivalt; soovitab Serbia valitsusel teha tagastamist käsitlevas seaduses täiendavaid muudatusi, et kõrvaldada kõik mitterahalise hüvitamisega seotud menetluslikud ja õiguslikud takistused;\n10. märgib, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on piirkonnas laialt levinud ning see takistab ka Serbia demokraatlikku, sotsiaalset ja majanduslikku arengut; märgib, et võitluses korruptsiooniga, mis on Serbias jätkuvalt murettekitav probleem, on tehtud mõningaid edusamme õigusaktide jätkuva rakendamisega ning rikkumisest teatajate kaitset käsitleva õigusakti vastuvõtmisega; rõhutab vajadust saavutada tulemusi korruptsiooni, sealhulgas kõrgetasemelise korruptsiooni uurimisel ja lõplike kohtuotsuste tegemisel, ning vajadust koordineerida ja kontrollida 23. peatükki käsitlevas tegevuskavas sätestatud korruptsioonivastase strateegia täielikku rakendamist kõigis tähtsaimates institutsioonides; kutsub ametivõimusid üles tagama, et korruptsioonivastase võitluse amet ja korruptsioonivastane nõukogu suudaksid täielikult ja tõhusalt täita oma mandaati ning et riigiasutused järgiksid nende soovitusi; on seisukohal, et nende probleemide tulemuslikumaks lahendamiseks on hädasti vaja piirkondlikku strateegiat ja tõhustatud koostööd kõikide piirkonna riikide vahel; kutsub teadusasutusi võtma koos riigiasutuste ja -teenistujatega selles valdkonnas vastu eeskirjad, et uurida plagiaadijuhtumeid ja need tulevikus ära hoida;\n11. kutsub Serbia ametivõimusid üles muutma ja rakendama karistusseadustiku majandus- ja korruptsioonikuritegusid käsitlevat jagu, et tagada usaldusväärne ja õiguskindel kriminaalõiguse raamistik; väljendab veel kord sügavat muret karistusseadustiku artikli 234 ametiseisundi kuritarvitamist käsitlevate sätete ja nende rakendamise üle; nõuab veel kord ametiseisundi kuritarvitamiseks liigitatud juhtumite sõltumatut ja põhjalikku läbivaatamist, et oleks võimalik viivitamatult ümber lükata pikaajalised ja ebaõiglased süüdistused;\n12. märgib, et võitluses organiseeritud kuritegevusega tuleb teha suuremaid pingutusi ning tuleb saavutada tulemusi lõplike süüdimõistvate kohtuotsuste tegemisel, nagu on sätestatud 24. peatükki käsitlevas tegevuskavas; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles osutama asjatundlikku abi institutsioonilise raamistiku loomisel ja jagama asjatundlikke teadmisi tõhusaks võitluseks organiseeritud kuritegevuse vastu; nõuab sellega seoses, et Serbia ja Kosovo õiguskaitseasutused ning Belgradi ja Priština kontaktbürood teeksid vahetut koostööd;\n13. märgib jõupingutusi, mida on tehtud konsultatsiooniprotsessi parandamiseks parlamendis ja parlamendi osaluse suurendamiseks ELiga ühinemise läbirääkimiste protsessis; on jätkuvalt mures kiirmenetluste laialdase kasutuse pärast õigusaktide, sealhulgas ELi ühinemisprotsessiga seotud õigusaktide vastuvõtmisel, kuna selliste menetluste käigus ei ole alati võimalik sidusrühmade ja laiema üldsusega piisavalt konsulteerida; rõhutab, et parlamendi järelevalvet täitevvõimu üle tuleb veelgi tugevdada; rõhutab, kui oluline on opositsiooni aktiivne ja konstruktiivne osalus otsuste tegemises ja demokraatlikes institutsioonides; rõhutab, et erakondade rahastamine peab olema läbipaistev ja kooskõlas rangeimate rahvusvaheliste normidega;\n14. rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuse olulisust demokraatlikus ühiskonnas; märgib, et koostöö valitsuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel on paranenud; julgustab Serbia ametivõimusid võtma lisameetmeid, et tagada läbipaistev dialoog kodanikuühiskonna ja riigiasutuste vahel ning suurendada kodanikuühiskonna ja rahvusvähemuste esindajate tulemuslikku osalemist otsuste tegemises; palub ametiasutustel tagada piisav rahaline toetus kodanikuühiskonna organisatsioonide tõhusaks toimimiseks; nõuab, et kodanikke, organisatsioone ja üldsust teavitataks aegsasti ja läbipaistvalt ühinemisläbirääkimiste protsessi edusammudest ja aidataks kaasa nende laiaulatuslikule osalemisele selles protsessis;\n15. kordab oma palvet Serbia valitsusele, et see arvestaks täielikult Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/OHDIR) valimiste vaatlemise missiooni soovitusi, eriti neid, mille abil tagatakse, et kampaania rahastamine ja valimiste protsess oleksid läbipaistvad; palub ametiasutustel nõuetekohaselt uurida kohalike valimiste ja muude kampaaniaürituste ajal aset leidnud vägivaldseid vahejuhtumeid ning väiteid hirmutamise ja pettuste kohta;\n16. rõhutab veel kord, kui olulised on sõltumatute reguleerivate asutuste, sh ombudsmani olemasolu täitevvõimu järelevalve ja vastutuse tagamisel; palub ametivõimudel tagada ombudsmanile tema töös täielik poliitiline ja haldustoetus ning hoiduda põhjendamatust kriitikast tema suhtes;\n17. kiidab heaks avaliku sektori reformimise põhjaliku tegevuskava, kontrollimeetmete järelevalvet käsitleva õigusakti, kohaliku omavalitsuse koolitamise riikliku strateegia ning avaliku sektori töötajate maksimaalset arvu käsitleva õigusakti vastuvõtmise, ning nõuab, et neid hakataks viivitamatult rakendama; rõhutab, et avalik haldus tuleb depolitiseerida ja professionaalseks muuta ning töölevõtmis- ja koondamismenetlused tuleb muuta läbipaistvamaks, et tagada avaliku halduse ülesannete täitmisel asjatundlikkus, erapooletus ja järjepidevus;\n18. väljendab heameelt asjaolu üle, et Serbial on inimõiguste ja põhivabaduste kaitsmiseks piisav õigus- ja institutsionaalne raamistik; märgib siiski veel esinevaid puudujääke selle rakendamisel, eriti seoses haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas puudega inimeste, HIV-positiivsete või AIDSi põdevate inimeste ning lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI-inimeste) diskrimineerimise vältimisega; väljendab heameelt seoses 20. septembril 2015. aastal edukalt toimunud geiparaadiga; rõhutab, et LGBTI-inimeste vastu suunatud diskrimineerimine ja vägivald tekitab siiski muret; ergutab sellega seoses valitsust arvestama Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust liikmesriikidele CM/Rec(2010); väljendab muret haavatavate elanikkonnarühmade liikmete vastu suunatud arvukate rünnakute pärast, mida ei ole veel täielikult uuritud; lisaks väljendab muret seoses jätkuva koduvägivalla probleemiga; kutsub ametiasutusi üles edendama kõigi inimeste inimõiguste austamist;\n19. väljendab muret asjaolu pärast, et sõna- ja meediavabadusega seotud olukorra parandamisel ei ole saavutatud mingit edu; märgib murelikult, et pidev poliitiline surve kahjustab meedia sõltumatust, mille tagajärjel suureneb meediaväljaannete enesetsensuur; tunneb muret selle pärast, et ajakirjanikud seisavad oma erialal tegutsedes silmitsi poliitilise surve, hirmutamise, vägivalla ja ähvardustega; kutsub ametivõime üles uurima kõiki ajakirjanike ja meediaväljaannete vastu suunatud rünnakujuhtumeid, mille on resoluutselt hukka mõistnud ka rahvusvaheline ajakirjanike ühendus; toonitab veel kord vajadust uute meediavaldkonna õigusaktide täielikuks rakendamiseks; rõhutab vajadust täielikuks läbipaistvuseks meedia omandisuhetes ja rahastamises ning mittediskrimineerimiseks avalik-õigusliku reklaami valdkonnas;\n20. on tõsiselt mures asjaolu pärast, et teave pooleliolevate kriminaaluurimiste kohta on korduvalt meediasse lekkinud, mis on vastuolus süütuse presumptsiooniga; kutsub Serbia ametiasutusi üles tõsiselt uurima mitmeid tähelepanu äratanud juhtumeid, mille puhul meedia on esitanud tõendeid väidetavate rikkumiste kohta;\n21. rõhutab rahvusvähemuste nõukogude tähtsat rolli rahvusvähemuste õiguste edendamisel ja nende demokraatlikku iseloomu, ning julgustab nende tegevust asjakohaselt ja tõendatavalt rahastama; tervitab Serbia võetud kohustust koostada asjakohane rahvusvähemuste tegevuskava, millega tagatakse rahvusvähemusi käsitlevate tavade ja õigusraamistiku parem rakendamine ja väljaarendamine; kordab Serbiale esitatud üleskutset tagada omandatud õiguste ja pädevuste taseme hoidmine õigusaktide ühtlustamisel Serbia konstitutsioonikohtu otsusega ning palub tungivalt võtta esimesel võimalusel vastu rahvusvähemuste nõukogusid käsitlev seadus, et täpsustada nende õiguslikku seisundit ja tagada kindlustunne nende pädevuste suhtes; väljendab tõsist muret vähemuskeelsete programmide katkemise pärast seoses meediaväljaannete väljakuulutatud erastamisega; kutsub Serbiat üles suurendama kogu riigis jõupingutusi vähemuste kaitset käsitlevate õigusaktide tõhusa ja järjepideva rakendamise ning rahvusvähemuste mittediskrimineeriva kohtlemise suhtes, sealhulgas hariduses, eelkõige seoses vähemuskeelsete õpikute õigeaegse rahastamise ja tõlkimisega, vähemuskeelte kasutamisega, esindatusega avaliku halduse asutustes ja kohaliku, piirkondliku ja riigi tasandi esindusorganites ning meedia ja usutalituste vähemuskeeltes kättesaadavusega; kutsub Serbia valitsust üles rakendama kõiki vähemuste õigusi käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid ja kahepoolseid kokkuleppeid;\n22. märgib, et Vojvodina kultuuriline mitmekesisus kuulub samuti Serbia identiteedi juurde; rõhutab, et Vojvodina autonoomiat ei tohi nõrgestada ning et viivitamata tuleb vastu võtta Vojvodina omavahendeid käsitlev õigusakt, nagu on ette nähtud põhiseaduses;\n23. kutsub Serbia ametivõimusid üles võtma konkreetseid meetmeid, et parandada romade olukorda, eriti isiklike dokumentide, hariduse, eluaseme, tervishoiu ja tööhõive tagamise osas; samuti kutsub Serbia ametiasutusi üles tagama romade võrdne esindatus avaliku sektori institutsioonides ja avalikus elus, pöörates muuhulgas eritähelepanu romadest naiste kaasamisele; rõhutab, et romade integratsioonipoliitikat tuleb veelgi tugevdada ning et, võttes arvesse vähemusi esindavate valitsusväliste organisatsioonide suhtes aset leidnud vägivallajuhtumeid, tuleb tulemuslikult lahendada diskrimineerimise probleem; ootab seetõttu huviga, millised on tulevase romade kaasamist käsitleva strateegia ja tegevuskava meetmed; tervitab seoses sellega Priština deklaratsiooni, milles kutsutakse valitsusi ning rahvusvahelisi, valitsustevahelisi ja kodanikuühiskonna organisatsioone üles põhjalikult kohaldama mittediskrimineerimise ja võrdõiguslikkuse põhimõtteid, kui nad töötavad ja tegutsevad romade õiguste edendamise ja austamise nimel;\n24. hindab kõrgelt Serbia valitsuse konstruktiivsust naaberriikidega suhtlemisel, kuna see on võimaldanud olulisi edusamme nii piirkondlikus koostöös kui ka tihedamate suhete loomisel ELiga, ja nõuab tungivalt, et Serbia jätkaks oma heanaaberlike suhete arendamist; kutsub Serbiat üles edendama heanaaberlikke suhteid ja vaidluste rahumeelset lahendamist, mis hõlmab salliva õhkkonna edendamist ning mis tahes vormis vihakõne või sõjaaegse retoorika hukkamõistmist ning hoidumist sellistest sammudest nagu sõjakuritegude eest süüdimõistetud isikute avalik tervitamine naasmise puhul; märgib, et lahendamata vaidlused ja küsimused, eelkõige piiride mahamärkimise, õigusjärgluse, kultuuriväärtuste tagastamise ja Jugoslaavia arhiivide avamise küsimused, tuleks lahendada kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja väljakujunenud põhimõtetega, sealhulgas rakendades õiguslikult siduvaid lepinguid, muu hulgas õigusjärgluse küsimusi käsitlevat lepingut, ning et kahepoolsed vaidlused tuleks lahendada ühinemisprotsessi varastes etappides kooskõlas rahvusvahelise õigusega; juhib tähelepanu Serbia konstruktiivsele rollile Berliini protsessi ning Lääne-Balkani kuuiku algatuse ja selle ühenduvust käsitleva tegevuskava raames; väljendab heameelt ka teiste Lääne-Balkani riikide tulevikku käsitlevate algatuste, eriti Brdo protsessi üle, mis tõotab olla oluline raamistik koostöö tegemiseks nii poliitikas kui ka tehnilistes valdkondades, ja on seisukohal, et konkreetne koostöö vastastikuste huvide valdkonnas võib aidata kaasa Lääne-Balkani riikide stabiliseerimisele; peab sellega seonduvalt tervitatavaks Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviina esimest ühist ministrite tasandi kohtumist, mis toimus 4. novembril 2015. aastal Sarajevos; kutsub Serbiat üles toetama Bosnia ja Hertsegoviina edasist stabiliseerimist ja institutsioonilist tugevdamist olemasolevate kontaktide ja kahe riigi vaheliste heanaaberlike suhete kaudu; kordab oma palvet Serbia ametiasutustele võtta täiendavaid meetmeid, et teha tema naabruses asuvate ELi liikmesriikidega piiriülest koostööd, sealhulgas 2014.–2020. aasta piiriüleste ja riikidevaheliste koostööprogrammide ning ELi Doonau piirkonna strateegia raames; väljendab heameelt kavatsuse üle alustada läbirääkimisi heanaaberlike suhete lepingu sõlmimiseks naaberriikidega ning loodab, et see avaldab piirkondliku arengu kontekstis soodsat mõju; peab tervitatavaks Bulgaaria, Rumeenia ja Serbia peaministrite vahelist kohtumist energeetika- ja transporditaristu koostöö teemal;\n25. ergutab Serbiat jätkama leppimise ja heanaaberlike suhete vaimus koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (EJRK); rõhutab tervikliku riikliku strateegia olulisust sõjakuritegude siseriiklikuks menetlemiseks; nõuab tungivalt, et ametivõimud jätkaksid tööd teadmata kadunud inimeste saatuse väljaselgitamiseks ning ohvritele ja nende perekondadele hüvitise maksmise süsteemi ettevalmistamiseks, mis on leppimise oluline eeltingimus, tagades ohvrite perekondadele õiguse saada teavet kadunud pereliikmete saatuse kohta; juhib tähelepanu sellele, et tsiviilohvreid käsitlev seadus tuleks ilma põhjendamatu viivituseta vastu võtta, arvestades, et kehtivas õigusaktis ei tunnistata mitmesuguseid sõjakuriteoohvrite rühmi; märgib, et esineb veel vastuolusid, eriti lähiajaloo erinevate tõlgenduste kontekstis; kordab oma toetust RECOMi algatusele, millega luuakse piirkondlik komisjon sõjakuritegude ja muude endises Jugoslaavias toimepandud inimõiguste rikkumiste väljaselgitamiseks;\n26. peab tervitatavaks, et avaldati riikliku sõjakuritegude strateegia projekt, mis hõlmab kava 1990. aastatel endises Jugoslaavias toime pandud kuritegude eest vastutusele võtmisega tegelemise kohta; rõhutab vajadust sõjakuritegudega tegelevate Serbia institutsioonide tugevdamiseks ja depolitiseerimiseks; kutsub Serbiat üles looma tõhusa süsteemi tunnistajate ja ohvrite kaitseks ning tagama ohvritele ja nende perekondadele õiguse kahjutasule; nõuab piirkondliku koostöö parandamist sõjakuritegudega seotud kohtuasjade käsitlemisel; kordab oma üleskutset Serbiale vaadata leppimise ja heanaaberlike suhete vaimus koos komisjoni ja naabritega läbi õigusaktid, mis käsitlevad kohtualluvust sõjakuritegude menetlemisel;\n27. väljendab heameelt Serbia jätkuva osalemise üle suhete normaliseerimises Kosovoga, ning peamiste kokkulepete lõpuleviimise üle 25. augustil 2015, s.o Kosovo serblaste enamusega kohalike omavalitsuste liidu/ühenduse loomise, energeetika, telekommunikatsiooni ning Mitrovica silla kohta; palub tungivalt, et Serbia täidaks kiiresti kõnealuste lepingutega endale võetud kohustused ja teeks Kosovoga konstruktiivselt koostööd edasiste kokkulepete väljatöötamiseks ja rakendamiseks; märgib, et edusamme on tehtud sellistes valdkondades nagu politsei ja tsiviilkaitse, sõidukikindlustus, tollisüsteem, sidepidamiskord ja katastridokumendid; kordab, et dialoogi edukust tuleks mõõta selle kohapealse rakendamise põhjal; kutsub Serbiat ja Kosovot üles hoiduma negatiivsest retoorikast ning võtma heas usus ja õigeaegselt meetmeid kõigi juba sõlmitud kokkulepete täielikuks rakendamiseks, jätkates sihikindlalt normaliseerimisprotsessi; kutsub mõlema riigi valitsust ja ELi institutsioone üles tegema jätkuvaid jõupingutusi selle nimel, et teavitada saavutatud kokkulepete punktidest ja neid selgitada, et tuua albaanlaste ja serblaste kogukonnad Kosovos üksteisele lähemale; peab kiiduväärseks kaubanduskodade eestvedamisel tehtud äriringkondade jõupingutusi suhete normaliseerimise edendamiseks, alustades Serbia ja Kosovo kaubanduskoja vahelist dialoogi, et kaotada tõkked kahe poole vahelistes ärisuhetes ning hõlbustada ettevõtjate vahelisi kontakte ja koostööd; kutsub komisjoni üles toetama edaspidi selliste ettevõtmiste jätkamist ja arendamist; julgustab Serbiat ja Kosovot kindlaks määrama uusi aruteluvaldkondi peetavas dialoogis, eesmärgiga parandada inimeste elu ja normaliseerida põhjalikult suhteid; kutsub Euroopa välisteenistust üles hindama mõlema poole tulemuslikkust oma kohustuste täitmisel; palub tungivalt, et Serbia tegutseks heanaaberlike suhete vaimus, ja avaldab lootust, et dialoog ja Kosovo edasine integreerumine piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ei kannata Kosovo ebaõnnestunud katse tõttu saada UNESCO liikmeks ning et koostöö ja jõupingutused kultuuripärandi kaitsmiseks jätkuvad ka edaspidi; kutsub Belgradi ja Prištinat üles säilitama heanaaberlikke suhteid; tunneb heameelt Serbia peaministri Vučići ja Kosovo peaministri Mustafa vaheliste kõneluste taasalustamise üle 27. jaanuaril 2016; märgib, et arutatud teemad hõlmasid ülikooli- ja kutsediplomite vastastikust tunnustamist ning maantee- ja raudteeühenduste parandamist; rõhutab, et kohapeal tehtud edusammud toovad kasu kogu piirkonnale;\n28. toetab Berliini protsessi raames Lääne-Balkani riikide kodanikuühiskonna foorumi loomist, kuna see annab piirkonna kodanikuühiskonna esindajatele võimaluse vahetada mõtteid, väljendada oma muresid ja koostada poliitikakujundajatele konkreetseid soovitusi, ning nõuab selle protsessi jätkamist 2016. aastal Pariisis toimuval järgmisel tippkohtumisel, ühtlasi nõuab piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonidele ettevalmistavate seminaride korraldamist;\nEnergia, keskkond ja transport\n29. rõhutab, et Serbia peaks energiaühenduse osalisena jääma aktiivseks energiaühenduse institutsioonide töös ning rakendama jätkuvalt liidu õigustikku, et ehitada üles jätkusuutlikud ja turvalised energiasüsteemid; kutsub ametivõime üles alustama energiasektori arengustrateegias kindlaks määratud eesmärkide rakendamist, kuna taastuvenergia sektorisse ei ole tehtud mingeid märkimisväärseid investeeringuid; julgustab Serbiat edendama konkurentsi gaasiturul ja võtma meetmeid, et parandada õigusaktide vastavust liidu õigustikuga taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas, ning palub Serbial panustada rohkem taastuvenergiasse; kutsub komisjoni üles toetama Serbia valitsust tema jõupingutustes vähendada riigi sõltuvust energia impordist ja mitmekesistada Serbia gaasitarneid; märgib, et hiljuti vastuvõetud IPA II 2015. aasta pakett sisaldab eelkõige 155 miljoni euro suurust programmi, mille abil rahastatakse Lääne-Balkani riikides energia- ja transpordisektori peamisi piirkondlikke taristuprojekte; julgustab Serbiat viima endale võetud kohustused kooskõlla ELi keskmiste kliimamuutuste kohustustega ja Pariisis COP21 konverentsil saavutatud kokkuleppega;\n30. kutsub Serbia valitsust üles, arvestades Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKR) tähtsust ELi liikmesriikide ja nende naabrite piiriülese koostöö edendamisel, tagama vajaliku õiguskeskkonna Serbia osalemiseks nendes rühmitustes;\n31. väljendab muret jäätmeid käsitlevate õigusaktide jõustamata jätmise pärast ning kutsub Serbia ametiasutusi üles suurendama jõupingutusi, et sulgeda ja puhastada ebaseaduslikud prügilad ning arendada välja usaldusväärne jäätmete vähendamise poliitika kooskõlas jäätmete raamdirektiiviga;\n32. peab tervitatavaks kava rekonstrueerida, ajakohastada ja uuendada osa raudteevõrgust ning julgustab Serbia ametiasutusi edendama jätkuvalt ühistranspordisüsteemi koostöös naaberriikidega;\n33. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Serbia valitsusele ja parlamendile.\n(2) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0065.\n(3) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0095.


pilve koht: 2009\nselle filmi, “Kaameramehe kättemaks”, on teinud Vladislav Starevitš aastal 1912 (poolapäraselt Władyslaw Starewicz, prantsusepäraselt Ladislas Starevitch, 1882-1965). Starevitš on multifilminduse pioneer - oma rahvusliku multifilmi rajajaks peavad teda nii venelased kui poolakad, peale selle on ta nukuanimatsiooni kui sellise leiutaja. ta sündis küll Moskvas, kuid tema vanemad olid Kaunasest ehk Kownost pärit poola aadlikud. Starevitš ise kasvas üles samuti Kaunases oma tädi juures. muuhulgas mainitakse tema elulugudes, et ta on gümnaasiumis käinud ka Tartus, kuid visati koolist sõnakuulmatuse pärast välja. tal oli kaks suurt harrastust - fotograafia ja entomoloogia; ilmselt sai ta ühel hetkel aru, et liikumatutel fotodel on midagi loomuldasa sarnast tema kollektsioonis olevate kuivatatud putukatega - ja kui film on liikuma pandud foto, siis võib ka putukad sel viisil uuesti elustada. nõnda olidki maailma esimesed filminukud pärit Starevitši putukakogust. esimese nukufilmi tegi ta juba 1909 Kaunases, läks aga varsti Moskvasse ja kogus uute filmidega tohutult populaarsust; nukuanimatsioon oli tollal täiesti ennenägematu asi ning ajalehtedes arutleti tõsimeeli selle üle, kas tõesti on tegu dresseeritud putukatega. 1919 emigreerus Starevitš Prantsusmaale, kus jätkas nukufilmide tegemist, mis paistsid silma nukkude miimilise ilmekusega. üks tema tunnustatumaid teoseid oli “Reinuvader Rebane”, mis valmis 1930, kuid jäi tummfilmina esialgu “sahtlisse”, kuna just oli leiutatud helifilm; seitse aastat hiljem helindati see Goethe teosel põhinev film saksa keeles Saksamaa valitsuse tellimusel. teine tuntud ja kiidetud film on “Mängukoer” (1934), kus üks mängukoer teeb läbi ränki katsumusi, et tuua haigele neiule üks apelsin.\nmuuseas, Kafka “Metamorfoos” ilmus 1915 - kes teab, äkki oli temagi Starevitši putukafilme näinud?\nPostitaja: Aare Pilv kell 21:11 0 kommentaari\nVõtmed aeg, esimene, film, vene\njõulujuttu - sõdadeta ühiskond\nviimatises Rahvuslikus Maateaduses on huvitav lugu hadza rahvast - tuhatkond inimest Põhja-Tansaanias, kes on elav tunnistus selle kohta, milline võis inimühiskond välja näha enne loomade kodustamist ning põllupidamist, st enne omandi tekkimist.\nnad elavad Ida-Aafrika riftivööndis selle koha lähedal, kust on leitud vanimad inimolendi fossiilsed jäänused, ning geneetilised uuringud näitavad, et hadzad esindavad ilmselt inimrassi arengupuu kõige esmasemaid juuri.\nnende keel on keeleisolaat, sel pole teadaolevaid sugulasi, kuigi hadzade keele erilised imihäälikud on omapära, mis on ühine mõnede teiste Aafrika keeltega; nende keeles saab loendada ainult kolme või neljani, mis tähendab, et hadzade kultuuris puudub ka üldisem aja loendamise süsteem - neil pole selliseid ühikuid nagu aasta, kuu, nädal, päev, tund; aega tajutakse lihtsalt teatavate perioodide vaheldumisena - öö vaheldub päevaga, kuivaperiood vihmaperioodiga, kuu kasvab ja kahaneb. kuid mingit ajalist planeerimist pole - pole muret homse pärast ega ideed asjade arengust, progressist; hadzade kultuur on olevikuline kultuur. pole ka mingit selget päevarežiimi - magada võib millal tahes, siis, kui parajasti uni peale tuleb.\nhadzadel pole kindlaid elupaiku, nad elavad laagrielu, vahetades asupaika umbes iga kuu tagant. kuivaperioodil ööbivad nad lihtsalt lõkete ääres, vihmaperioodil ehitavad endale võsarohust onnid, mida saab valmistada ühe tunniga. riides nad ometi käivad, ilmselt on see aga tsivilisatsiooni ligitulekuga tekkinud komme. nad elavad kampadena, kus võib olla kuni umbes 30 liiget (rohkem inimesi ei saa lihtsalt korraga ühest suurest ulukist söönuks), kuid need kambad või laagrid pole püsiva koosseisuga, inimesed liiguvad kampade vahel ringi. tavaliselt on ühel kambal püsiv vaid kese - mõni vanem ja jahis kogenum mees koos oma laste ja naisega, seda laagrit nimetatakse siis tema nime järgi. meeste autoriteet sõltubki peamiselt jahioskustest, kuid samas ei anna autoriteet võimu teiste inimeste üle - hadzade juures on iga täiskasvanud inimene autonoomne ning ei allu kellelegi (ehk siis - igaüks on iseenda pealik). laagri keskse vanamehe autoriteet piirdub enamasti sellega, et jahisaagist antakse talle parimaks peetav osa - looma pea (ja sedagi jagab ta teistega). jahti peetakse sageli individuaalselt, suuremate loomade puhul või ahvikarja puhul kollektiivselt, kuid saak jagatakse alati kogu laagri vahel - õigemini seda ei jagatagi, kõik lihtsalt söövad saaki ühiselt koos.\nmehed tegelevadki jahiga ning mee korjamisega ja valmistavad jahiriistu, naised korjavad taimi ning on rohkem seotud söögi valmistamisega. ometi kulub hadzadel selleks “tööks” päevas kokku neli-viis tundi, ülejäänud aeg on jõudeaeg. kuigi soorollid on suhteliselt kindlad, ei ole ühe sugupoole domineerimist teise üle; “abielu” sõlmimisel ja lahutamisel on aktiivsemaks pooleks sageli just naine - tema valib endale mehe ning lõpetab kooselu, kui mees pole osutunud piisavalt heaks kütiks või ei käi lihtsalt naisega piisavalt hästi ümber. need hadza naised, kes on abiellunud väljapoole, põllupidajate hõimudesse, on sageli hiljem tagasi pöördunud, sest neid pole piisavalt väärikalt koheldud.\nhadzade abielu on nn seriaalne monogaamia, mis tähendab, et korraga elatakse koos vaid ühe paarilisega, kuid paarilisi vahetatakse aeg-ajalt (kuigi mõned üksikud paarid jäävad ka kogu eluks kokku). mingit spetsiifilist abielurituaali pole, abielupaariks loetakse lihtsalt mees ja naine, kes on juba mõnda aega sama lõkke ääres ööbinud. kui mitte arvestada rinnalapsi, olevat laagris üsna raske kindlaks teha, kes on kelle laps, lapsi kasvatatakse ühiselt, kusjuures tähtsat osa mängib laste kasvatamises mõni “vanaema”, mõni laagris elav vanem naine (nooremad naised tegelevad toidu varumisega).\nhadzadel pole omandit selle sõna tõsises mõttes, maa ei ole kellegi territooriumiks jaotatud. kogu hadzade omand koosneb söögi valmistamise riistadest, veenõudest, kirvest, meestel ka vibu ja nooled ning - mis ei puudu peaaegu ühelgi mehel - kivist voolitud piip suitsetamiseks. suitsetamise komme pärineb ilmselt koloniaalajastust, suitsetatakse kas kanget tubakat või kanepit, ning seda tehakse tavaliselt pärast söömaaega jutte vestes (kas jahijutte või siis mingeid müüte-muinasjutte esiaegadest). peale jutuvestmise on hadzade “meelelahutuseks” ka laulmine ja tantsimine, mis on mõnikord seotud mõnede rituaalidega, aga sageli tehakse seda ka lihtsalt lõbu pärast.\net hadzadel pole omandit, siis ei pea nad ka sõda, sest pole ressursse, mille nimel võidelda - kogu toit on looduses vabalt kättesaadav, ainult mine ja korja või küti. hadzade ajaloost pole teada ühtki näljahäda, pigem on põlluharijatest hõimudest mindud näljahäda aegadel hadzade juurde, kus toitu on pidevalt. ka nakkused ei ole suureks probleemiks, sest hadzad ei ela tihedalt koos.\nkui mõni tõsisem lahkheli laagri sees tekibki, siis lahendub see mitte vägivallaga, vaid sellega, et üks osa laagrist läheb lihtsalt minema - kui ei sobi, siis ei sobi, kah mul asi.\nrituaale on hadzadel üldse vähe - pole pulmarituaale, ei tähistata ka mingeid muid tähtpäevi, ka matuserituaali pole, surnule kaevatakse lihtsalt haud ja maetakse maha (varasemal ajal isegi mitte seda - surnukeha jäeti lihtsalt maa peale metsloomadele söömiseks). ka religioosseid rituaale pole, sest pole spetsiaalseid teadmamehi ega nõidu, ja surmajärgse elu koha pealt olevat hadzad “agnostikud” - kui neilt selle kohta küsida, siis ütlevad nad, et ei tea, mis pärast surma saab. pole mingeid erilisi märke müstitsismist või usust vaimudesse. kristlikel misjonäridel pole hadzade juures erilist lööki olnud. kui küsida, mida hadzad arvavad Jumala kohta, hakkavad nad rääkima päikesest. kui mõni rituaal ongi - näiteks “epeme”, tants, mida tantsitakse ilma kuuta öödel ja mis oletatavasti võib olla esivanematega suhtlemise rituaal, aga kindlasti on see paarilise otsimise rituaal - siis on iga hadza isiklik asi, kui tõsiselt ta selles osalemist võtab.\nmuidugi ei saa hadzade elu päris paradiisiks pidada, sest nad kannatavad kuumuse, sagedase janu ja putukate käes, nende lastest sureb viiendik esimesel eluaastal ja pool enne täisealiseks saamist.\nhadzade asualale tungivad üha tihedamalt põllupidajad ning tõenäoliselt on hadzade kultuur sellisena kaduma määratud. osa hadzasid on juba praegu senisest eluviisist loobunud ning hakanud raha eest tööle elava etnograafilise eksponaadina, näidates turistidele hadzade jahipidamisviise ning laule-tantse. nende hulgas on aga hakanud levima nähtused, mida traditsioonilistes hadzade laagrites ei tunta - alkoholism, tuberkuloos ja koduvägivald. Tansaania riigi püüded hadzasid harida ja tsiviliseerida tähendab kõige tõenäolisemalt lihtsalt hadza rahva assimileerumist ja “iseenese pealike” sulandumist Tansaania linnade ja külade alamklassi hulka.\nPostitaja: Aare Pilv kell 02:07 1 kommentaari\nVõtmed aafrika, esimene, kõrb\nMis mõtteteaduses kõige kaugemale püsib:\net inimene iseenesesse väsib,\nkasuga väsib - mõtlema õpib - mõtetes väsima,\nviisakalt väsima - tülita.\nVõtmed filosoofia, tsitaat\nkäisin laupäeval tol Juhan Liivi maastike ekspeditsioonil, millest on lähemalt juttu siin blogis. mina nii kange ja vinge polnud nagu Chanel või Signe-Fideelia Roots, kes kõndisid kogu maa Tartust Rupsini jalgsi (võib-olla oli neid veelgi, ei tea täpselt; mõned tulid jala Kallastelt, Mehis Heinsaar näiteks eksles Liivi muuseumini Meomalt läbi Välgi metsade - neist on nii palju oma Poeedirahu-lugudes jutustanud Andrus Kasemaa).\nmina sõitsin Alatskivile ja käisin lihtsalt Peipsi ääres ära, Nina külas, mis on oma nime saanud väikselt järve ulatuvalt maaninalt. jõuda pärast peaaegu kahetunnist tundmatute metsade ja põldude vahel kõmpimist (läksin isegi pisut eksi, ainult üldine ida-suund oli selge) videvikus lainetava ja mühiseva järveni, külmas tuules plinkiva tuletornini ning selle taga pimedalt vaikiva kirikuni, avastada, et seni, kui olin ninal, on vahepeal külas tänavalaternad põlema läinud - selles kõiges oli mingit hästi õnnestumise rõõmu. selline oli mu päralejõudmise koht:\nmuuseumis toimunud seminarile jäin hiljaks, Valdur Mikita (ja võib-olla keegi veel, Chanel ise?) jäi kuulmata, aga Mehis rääkis lühidalt ja väga huvitavalt Liivi “välgulisusest”, Erkki Luuk luges ühe luuletuse Liivi ja Laabani teemadel ning Martiini tegi talumajas väga naljaka ja vinge monoetenduse (keegi võttis selle ka videosse, nii et kuskil on see tallel). ja pakuti soojaleibamõtelge koos põdrakanepiteega. lõpuks aeti niisama juttu, Vanemuise nahast ja reaktiivmootoriga lendavatest inimestest. väga hea mõte Chanelil kogu see üritus.\nkui ma enne toda matka lugesin Liivi luuletusi üle, siis hakkas mind huvitama seesama tuntud “igav liiv ja tühi väli” - mis see “igav liiv” on? mõistagi on see lihtsalt mingi liivik, liivane männimetsa-alune, nõmme-alune. otsisin veelgi, kus Liiv tollest igavusest kirjutab, aga avastasin, et väga palju ta sellest otsesõnu ei kirjutagi. on näiteks sellised salmid nagu\n(“Ilus ta ei ole”)\naga need on üksikud igavuse-kohad, neist ei teki omaette "kogumit". ometi tundus mulle, et see igavus, mingi igatsema panev või igatsema jättev, aga ometi igatsuse-tagust tühjust tulvil tuikav laokilolek, korraga nii terav kui tuhm, on Liivil kuidagi läbivam. eks ta ongi, aga teistsuguses ja emotsionaalsemas sõnastuses.\nma pean silmas mingit sellist igavust, mis on nii igav, et isegi sõnu ei vaheldata luuletuses, aetakse läbi ühesama igavavõitu, aga seda pähetilkuvama lapidaarsusega:\njust nimelt, ei ole “algab nõmmetee”, nagu kõigil meeles on (sest luuletus peaks ju olema mingi verbaalse mitmekesisuse asupaik), nõmmetee “tuleb” samamoodi nagu luuletuse mina, nii igav on see liiv, kus see sügiseselt üksluine tulemine aset leiab.\naga see kuulus luuletus kuulub oma motiividelt ühte pisut suuremasse pessa, mis ongi just see päris igavuse-pesa, ja selles pesas pesitseb igavuse pidev kaaslane - mänd; siinsamas luuletuses tuleb ju edasi veel “pedak heleroheline”. samasugune inimese ja männi vastastikune igavuse-vendlus on veelgi ilmekamalt esil vähem tuntud luuletuses “Mänd”:\nMänd haljendab üksinda\nOh mänd, kas sinul igav ka\nSääl sõidab postipoiss kiirega\noh kas sinul sõites läbi maa\nJa postipoiss tuleb ja trararaa!\nta puhub ja mänd vastu kostab ka\n“Oh tere, seltsimees! Tere ka!”\nKas üksinda üle maa - läbi maa igav ka?\nja veel intensiivsem männi-igavus on luuletuses “Tali”:\nPedak eemal üksi\nnagu pilvitanud taevas\nsuigub kurvalt temagi.\nkujutage nüüd ette üksikut männipuud, mis on igavuses lausa otseti, laupapidi, peaaegu et näotsi. just mänd. mis on männis sellist, et just tema on suuteline inimesega tema “igavust” jagama?\nsiia juurde kuulub ka luuletus “Sõbrad”, mis räägib vanast tuttavast suurest männist mäe peal, kellele luuletaja kõneleb, kuidas ta on ilma peal ringi käinud ja ikka pole kuskil õnne kohanud, mille peale mänd vastab, et “Minagi ei näinud / teda [õnne] siin, ei sääl, / ehk küll kaua juba / vahin mäe pääl.”\nvõi veel üks luuletus “Kaugel!”, mis algab samuti üksiku männiga mäe peal, kes näeb kaugel vee peal ilusat venet, kuid paadi puri hüüab talle vastu “Kaugel!”, jada läheb edasi, venele hüüab niimoodi metsast karjapoiss, karjapoisile hüüab seda tema enda kaja metsas ja seejärel päike, ning lõpuks hüüavad seda päiksele teised päikesed kuskil kaugel ilmaruumis; üleüldine vastastikune kaugel-olek, mis algab sellest otseti igavuses olevast männist ja laieneb lõpuks universumisse.\nmõned igavad pildid Alatskivi ja Nina vahelt veel:\nPostitaja: Aare Pilv kell 00:32 0 kommentaari\nVõtmed ilm, loodus, ruum, tsitaat\nPaari viimase aasta jooksul külastab mind aeg-ajalt esimesena kohe pärast ärkamist paari minuti jooksul üks tunne või mõte - ühe mõtte tunne. Ta pole lühidalt kirjeldatav, aga talle on iseloomulik selline kergus, vahetus, lihtsus, ja ühtlasi selline paratamatu tõesus, mis on tavaliselt omane unenäole. Tavaliselt käib see tunne mingi teema või probleemi (selle asja) kohta, millest ma olen eelmisel päeval tõsisemalt mõelnud või vestelnud (mõnikord algab selle tundega näiteks päev, mil ma pean mingi ettekande pidama ning olen eelmisel õhtul selle kirjutamise lõpetanud; mõnikord aga puudutab see mingit täiesti tavalist elulist asja; mõnikord aga midagi üldisemat ja eksistentsiaalset). Kui ma püüan seda tunnet tema teokarbilisuses artikuleerida, siis oleks see ligilähedaselt midagi sellist: “Tegelikult pole sellel asjal tähtsust, tähtis on hoopis miski muu, aga samas see miski muu sisaldab endas ka seda, et polegi üldse tähtis, et see asi pole tähtis - nii et hoolimata selle asja tähtsusetusest ei ole temaga tegelemine mõttetu.” Või siis nii: “Tegelikult pole see asi üldse nii, ta on hoopis teistmoodi, hoopis komplitseeritum, aga oma komplitseerituses ka palju lihtsam, see tähendab - kui ma mõistaksin seda asja tema täies komplitseerituses, siis näeks ma, et ta on tegelikult palju lihtsam, kui ma praegu aru saan; aga ühtlasi sisaldaks see komplitseeritud/lihtne arusaam ka seda, et minu praegune poolik arusaam sellest asjast on tegelikult täiesti loomupärane, sellele asjale endale omane - nii et õigupoolest polegi ma eksiteel.”\nJa see unepärase kerguse ja paratamatuse modaalsusse mähitud tunne - mis aga samas on alati kuidagi värskendavalt ja lahedalt üllatuslik ning oma näilisest ennast-tühistavusest hoolimata toekalt ja toitvalt tihke - on kuidagi vabastav, nii et hakkan endalegi märkamatult midagi ümisema, teen endale hommikukohvi ning unustan selle tunde täies rahus, et oma päevamõtete juurde pöörduda.\nPostitaja: Aare Pilv kell 18:12 1 kommentaari\nVõtmed esimene, koan, muusika, unenägu\nsõitsime millegi või kellegi otsinguil sõiduautoga ringi mööda Vene Kaug-Ida, sõitsime ühest linnast läbi, järsku vaatan, et vasakut kätt on täpselt Vanemuise moodi hoone, siis vaatan, et teisedki majad on täpselt nagu Tartu kesklinnas, ainult et nagu umbes üheksakümnendail, ilma uue kaubamajata ja Taskuta. see mõjus mulle päris põrutavalt, et kuskil Venemaa pärapõrgus on olemas linn, mille kesklinn sarnaneb Tartuga. küsisin, mis on selle linna nimi. natukese aja pärast anti vastus:\nPostitaja: Aare Pilv kell 10:56 0 kommentaari\nVõtmed hiphop, muusika, ruum, unenägu, vene\ntäna bussis Tallinnast Tartusse sõites lugesin Bourdieu "Visandusi eneseanalüüsiks" ning Puurmani ja Hollywoodi vahel tuli viieks minutiks tukk peale. selle aja jooksul nägin põgusat, aga selget und - seisin kuskil poes (või apteegis?) riiulite vahel ja nägin, et teispool riiulit on üks mu tuttav; vaatasin teda ja mõtlesin, et kui ta nüüd mind peaks nägema, jääb tal küll minust veider mulje: seisan poes, silmad kinni, ja magan püstijalu.\nPostitaja: Aare Pilv kell 23:33 0 kommentaari\nVõtmed koan, unenägu\nhämar laupäevaõhtu viljandis\ntamme tänav ja viljandi vanilla sky\nPostitaja: Aare Pilv kell 14:31 1 kommentaari\nVõtmed ilm, ruum\nkäisin eile õhtul Genialistide klubis seda naist kuulamas - Jelena Sabinina. minu teadvusse on ta jõudnud viimase nädala jooksul, kuid tegelikult on ta siinsete venelaste hulgas (ja ehk mujalgi) tuntud juba pikka aega. elab ja tegutseb Narvas, korraldab sealset autorilaulude festivali, on Narva rahvalaulukamba Suprjadki liige ja ilmselt on veel muulgi moel Narva kultuurielus oluline inimene. oma laulude plaati tal ilmunud pole, kuigi ma kuulaksin seda hea meelega; seni võib kuulata kahte laulu tema MySpace'ist ning ühe kevadise kontserdi salvestisi kas tema enda kanalilt või siis siit, kus on veidi parem kvaliteet ja pisut rohkem laule.\nVõtmed muusika, vene\nsee on üks Jan Saudeki varasemaid pilte, tehtud 1959 tõenäoliselt Prahas. Saudek oli tollal 24-aastane ja veel tundmatu, ta ei teinud tollal veel ekspressiivseid ihast ja lagunemisest tulvil stuudiopilte määnduva Seina taustal, millega ta kuulsaks on saanud. pildi tonaalsus pole mingi retro-töötlus, vaid mõjub algupärasena - "just seda värvi pilte pildistatigi viiekümnendate lõpu Ida-Euroopas". hämmastav pilt minu meelest - ühtaegu väga nukker ja samas kuidagi lootusrikkalt värske. kevadsügis. ilus tüdruk ei seisa, ta kõnnib kuhugi - suitsevate korstendega vabrikuhoonete poole all orus, tema minek on mõistatuslik ja samas lihtne ning alasti. ei mõistagi midagi ütelda selle pildi kohta, ta lihtsalt meeldib mulle, väga puudutava meeleoluga pilt.\nSaudekite kodulehel on hulk Jan Saudeki ja Sára Saudková fotosid; Sára on Jani andunud õpilane, kuid ta pole vana fotograafi noor naine, nagu võiks arvata, vaid hoopis minia. sel leheküljel on ka üks võluvamalt kirja pandud autobiograafiaid, mida olen kohanud. tõlkisin selle ära:\nMu ema sünnitab poja Kareli ja kohe seejärel minu, nagu kaasandena, ja see määrab mu kogu eluks olema number 2.\nKohe pärast mu sündimist teeb mu pere minust pilte, samasuguseid, nagu tehakse igast väiksest lapsest. Hiljem pildistan ma neid pilte: meie kõigi instinktiivne püüdlus mälestusi jäädvustada.\nMärtsis näen ühel Prahasse siseneval tankil Saksa sõdurit, keda pean Adolf Hitleriks. Ilmselt oli see lihtsalt samasuguste vuntsidega sõdur.\nLoen esimest korda Celine’i “Teed öö lõppu”. Ma ei saa eriti aru, aga tema stiil võlub mind väga.\nNäen inimesi suremas. Teeveertes, põldudel, maha lastud. Mõnedel tõmblevad veel jalad nagu filmis. Nad surevad ja näevad välja, nagu oleks nad vahast või kipsist. Ma vaatan neid kaua ja lähedalt, nagu lapsed ikka vaatavad.\nLoomalik igatsus füüsilise armastuse järele, aga mul ei õnnestu seda realiseerida: ma näen alati välja viis aastat nooremana.\nInimhulk riputab saksa sõdurpoisi jalgupidi lambiposti otsa. Isegi laps näeb, et ta on Wehrmachti kutsealune, mitte SS-lane. Nad valavad ta bensiiniga üle ning panevad põlema, karjudes “Mutti! Mutti!” Iga sõja eest maksab keegi süütu.\nAmeerika abipakkidest leian ma ajalehti Sunday Comic Sectioniga, neid kasutati pakkepaberina. Õgin võõraid sööke ning koomikseid: Li’l Abner, Captain Marvel, Spirit… Ma olen vaimustusest oimetu.\nAjakirjast Life näen ma Margaret Bourke-White’i, Eugene Smithi ja Gisele Freundi reportaaže Eva Peronist. 1977 kingib Gisele Freund mulle Rolleiflexi, millega ta oli Eva Peroni pildistanud. Ma kasutan seda tänini. “Don’t cry for me Argentina”.\nMingis raamatus näen Jackson Pollocki, Norman Rockwelli (milline kombinatsioon!) ja Wyethite pilte: ma olen põrmus. Samal ajal hakatakse minu kodumaal maalima Komari ja Melamidi laadis, ainult et täiesti tõsiselt. Aastaid olen ma püüdnud neid kuskilt taas leida, kuid neid ei eksisteeri enam. Aga ma olen kindel, et Pollockid on alles.\nMa sõidan esimest korda mootorrattaga (CZ 125?).\nOlen naisega vahekorras, aga vaid hetkeks. Pean ootama veel tervelt kolm aastat, kuigi ka siis polnud asi palju parem. Viiekümnendate algus - Frankie Laine laulab ning see haarab mind. Isa sõjaeelsest ajast pärit raadioaparaat keeldub mängimast ning saab minult külge löögijäljed.\nMa saan oma esimese kaamera, Kodak Baby Brownie. See töötab väga hästi ja ma kasutaksin seda tänini, kui vaid tehtaks filme, mis sellesse sobiks.\nKomponeerin ja hiljem koloreerin oma esimese foto. Meie perekonna tohter, kellele ema seda häbelikult näitab, kuulutab ilma kõhklemata, et see on lootusetult halb, kitšilik ja vanamoodne: ma usun iga ta sõna ning loobun pildistamisest (aastaid hiljem leian ma selle foto taas: see on kaunis, nii nagu noorus on kaunis! Praegu ei oskaks ma sellist enam teha! Ma olen selle foto jälle ära kaotanud - kuid ma olen selle vähemalt korra ära näinud - ja sellest piisab. Vähemalt korra, vähemalt korra…).\nMagan neitsiga - olen isegi tegelikult neitsi. See peaks olema suurepärane hetk inimese armuelus - kuid ennäe: me lähme varsti lahku, kauaks, alatiseks.\nSõjaväes öiste manöövrite ajal saadetakse mind kuhugi sõnumit viima, jään teel lõksu kinni. Tundide kaupa kuni hommikuni rabelen, et lahti pääseda. Esimest korda elus tunnen ma ennast abituna - edaspidi tunnen seda juba pidevalt.\nIkka veel sõjaväes, kuskil läänepiiril, kuulen Müncheni Ameerika sõjaväe raadiost Pat Boone’i laulmas “When I Lost My Baby”. Ta kõlab nii kergelt ja loomulikult! Meie tollased lauljad laulsid porgandihäältega nagu operetis.\nSõidame koos vennaga Itaalia rolleriga, kujutledes ennast Itaalia filmidesse. Siin kõrgel põhjas kohtume tihti mõistmatuse, solvangute ja isegi peksuga. See loomalik tõsidus valdab tänini: keegi ei naerata, kõigil on ees hõivatud ja murelikud näod.\nMu noor naine kingib mulle esimese korraliku kaamera FLEXARET 6x6. Ma kasutan seda senini - kinkija on haihtunud.\nMinu kätte satub näituse “Family of Man” kataloog, olen võlutud ja otsustan, et hakkan ise pildistama samasugust raamatut inimese perekonnast. Sel ajal laulab Roy Orbison, ja Rolling Stones laulab “I can’t get no satisfaction”. Sellel on mulle tohutu mõju. Tantsin metsikut rock’n’rolli - mõnikord ei pea mu purjus tantsupartner mu ekstsentrilistele figuuridele vastu ning oksendab mu täis - 26 aastat hiljem näen, et see, mida üritasin tantsida, on lõpuks leiutatud: seda nimetatakse nüüd breiktantsuks.\nLoen Kafka “Protsessi” - olen hingetu. 1988 loen “Olemise talumatu kerguse” ühe öö jooksul läbi (ja veel inglise keeles) - situatsioon kordub.\nTüdruk imeliku nimega Bojmira pöörab oma palja tagumiku kutsuvalt minu poole. Ma ei teadnud, mida sellega peale hakata, hiljem olen ma seda väsimatult otsinud.\nKuulen raadiost Dylani laulu “Blowin’ in the Wind”. Ma ei saa sõnadest päris hästi aru, kuid mulle on kohe selge, et see on keegi, kes mõjutab kogu põlvkonda.\nSeisan Ameerika tänaval, New Yorgi 42. tänaval. Üksi. Sestsaadik olengi üksi. Kui tagasi jõuan, ei tunne mu lapsed mind ära.\nUSA Kesk-Läänes kuulen Simonit ja Garfunkelit laulmas “Scarborough Fair/Canticle”. Laul jääb mind kummitama 14 aastaks.\nPärast ebaõnnestunud abielu lõpetan mingis keldris - tulin siia natukeseks ajaks, kuni ma toibun. Seinu mööda voolab vesi, öösiti kuulen ligunenud krohvi alla kukkumas. Jään siia tervelt seitsmeks aastaks. (Seitsmekümnendate alguses tuleb sellesse keldrisse mu Veronika: avastatud, viljastatud, hüljatud ja lõpuks portreteeritud - kõike seda minu poolt!)\nNutan kogu öö kuni hommikuni ühe oma lapse pärast (David, sündinud 1966). Ma kardan, et ta sureb. Ta elab edasi - kuid ma olen ta ikkagi kaotanud.\nMa leian oma Seina - kuid ma ei tea veel, kui tähtsaks see minu jaoks saab.\nProovin ka maalida ja kirjutada. Kõik on üksmeelel - see on pask. Minu fotode ümber valitseb minu riigis täielik vaikus; hiljem saan ma aru, et see polnud sihilik - mind lihtsalt ei teadnud keegi.\nKohtun Jana D-ga - esimest korda olen silmitsi tõelise põlgusega kõlbeliste väärtuste suhtes.\nTeen lapse Veronikale, kes nii hästi lõhnab. Selle käigus kaotab ta teadvuse - ma kardan, et ta sureb, kuid ta elustub ilma probleemideta.\nLähen mägedesse. Lähen üksi ja eksin ära, kuid astun visalt edasi läbi tiheda kääbusmännivõsa. Järsku jõuab mulle pärale, et olen jõudnud kohta, kus ükski inimene pole varem olnud, ja kui ma siin sureks, ei otsiks ega leiaks siit mind keegi.\nMaist juulini - armastan üht punapäist tüdrukut ja veel neljakümmet: AIDS pole veel moodi läinud.\nMinu kahe väikse lapse ema saab traagiliselt surma. Ta unustatakse varsti. Ah, ma igatsen teda ikka veel! Kes teab, millal ma teda jälle näen… Ka mu isa suri: pikk ja võib-olla isegi õnnelik elu. Vähemasti sain ma temaga hüvasti jätta.\nÖösügavusest ilmub mu keldrisse väike Zuzanka. Ta sööb pille, šokolaadi ja soolapulki, ta võib ennast oma süljest purju juua, kui vaid soovib.\nÄrkan keset ööd, pisarad silmis. Poolunes kritseldan midagi seinale ja jään nuttes uuesti magama. Hommikul on seinal kiri AUSCHWITZ.\nVõtan barbituraate - paradiisiuni.\nZuzanka lahkub. Kui ma küsisin, miks ta minuga nii pikalt kokku jäi, vastas ta: “Sest sa ei küsinud kunagi midagi.”\nTeenin oma esimesed 1000 dollarit, mis on sama palju kui terve mu aastapalk töölisena, kellena ma veel siiski jätkan.\nVõidan meie grupi parimat jooksjat pikamaajooksus (8 km). Hiljem seletatakse mulle, et “ega ta tegelikult nii hea jooksja polegi”. Illusioonipurustajad…\nMinu lõpmatu igapäevane tuim töötamine vabrikus on läbi: ma saan (imekombel) Tšehhi Kujutavate Kunstnike Fondi liikmekaardi. Ma olen vaba. Mu ülemus tahab, et ma töötaksin veel 9 kuud - tema seaduslik õigus. Kuid mis on kolmveerand aastat mõttetut ja sisutut tööd võrreldes eelnenud 33 aastaga?\nLeian end alastirannast: hämmastunud meie, inimeste ilust ja armetusest.\nMulle antakse väike katusekorter: pimik, voodi ja laud. Muud pole vajagi. Elan selles tänini.\nÜheksateistkümnene tüdruk ütleb mulle täie siirusega, et ta ei suuda uskuda, et vanad inimesed (40-50) võiksid seda veel teha. Ja mulle meenub mu enda kooliaegne päevik, kus ma kirjutan koristajanaise kohta, et “eit on neljakümneselt jälle lõkkele löönud”.\nMa üritan enesetappu - ma pole kunagi olnud põhjalik ning seegi läheb nurja. Esimest korda on mu laiskus mulle kasuks tulnud.\nMu sõbratar ütleb, et me saame lapse. Mõtlen, et see võiks olla hea põhjus lähemalt tuttavaks saada.\nMu naine ähvardab, et kui ma korralikult makseid ei tee, laseb ta mu panna psühhiaatriahaiglasse, kus “nad teevad minust tõelise hullu”. Mul on tunne, nagu oleks ma midagi sellist juba varem kuulnud.\nKeset ööd kohtun oma kunagise lemmiktütre Karolinaga. Me ei tunne teineteist ära, sest mina mäletan teda lapsena ning tema mind tumedajuukselise noormehena - nüüd pole me ei üks ega teine.\nMu perekond võtab minult mu negatiivid ära - kogen suurejoonelist väljapressimist. Lõputu vägikaikaveo jooksul kuulen ilustamata tõtt iseenda kohta: olen tola ja lollakas ja kehv kunstnik, ma ei saa kunagi selliseks nagu Anderle. Ma olin seda tegelikult ise alati aimanud! Viie kuu pärast saan negatiivid tagasi. Aeg ilma nendeta oli ilmselt halvim aeg mu elus.\nMinust saab kunstnike liidu liikmekandidaat. Mitte veel liige, kuid liikmeks kõlblik isik: madalaim positsioon selles tiitlite hierarhias, mida kunstnikud omavahel jagavad. Laevapoiss laeval, mis kõigub laisal merel.\nMa üritan maalida heledates toonides: armastuse, andumuse, hauani kestva ustavuse võrdkuju. Kodu, mida olen igatsenud, aga mida mul kunagi olema ei saa. Ma olen võimetu seda kogema, kuid ma oskan seda kujutada. Ma vaatan tumeda horisondi poole, mille taga ootavad naised, kullatükid ja kuulsus.\nTerve õhtu armatsemist Monikaga, kelle perekonnanime ma ei saagi teada. Kirjeldamatult kaunis keha - ja kõige selle sees arvuti: armatsemise ajal vaatleb ta mind külmavereliselt ja mõtleb uute jeanside peale, mis ta minult saab. Ah, ma tahtsin teda! Tänapäevani meenutan ma teda.\nNoor prantslanna heidab mulle ette, et mu sõrmeküüned on mustad, et ma ei vaheta aluspesu ja üks kord isegi seda, et ma olen purjus - ta joodab mind piimaga, mis on liiga hea, et olemas olla.\nSöön õhtust Pariisi parimas restoranis. Loba sellest, et “punast veini peab jooma toatemperatuuril”, osutus valeks, nagu ka kõik muu, mida mulle kodus räägitud oli: seda serveeritakse väga külmalt, maailma parim.\nMinu Prantsuse armukese Nathalie vahetab välja Moraavia kaunitar. Klassikaline juhtum, kus vana (31) vahetub noorema vastu.\nMitu inimest tunneb mu tänaval ära ning palub autogrammi: ma olen õnnelik, aga hoian end vaos, et mitte hakata rõõmust pöörlema nagu derviš.\nFebio filmikompanii valib mind GEN-projekti (Tänapäeva 100 tšehhi). See on suurim (ja ainus) tunnustus, mis ma olen oma elu jooksul kodumaal saanud, sest kõrgkiht, nii endine kui uus, on mu peale alati sülitanud.\nAh, unustasin! Isegi mu armastus lahkus! Ta oli olnud pikka aega haige - ja sel hommikul, kui ta lakkas elamast, läksin ma orgu, üle silla ning ronisin järsakule ning vaatasin, kuidas jõevool kannab kõik minema: mu lootused, unelmad ja lubadused, kuid ka kurbuse ja kõntsa - ja ma nägin, kuidas jões peegeldus tõusev päike, mis paistab ühtmood kõigi peale: heade ja kurjade peale. Flow, river, flow…\nPanen oma pildid näitusele välja viimast korda oma kodumaal - tulu (7 miljonit 200 tuhat krooni) annan heategevusele. Liiga palju jäljendajaid - ma ei taha enam kellelegi teenäitajaks olla…\nOtsustan, et pean jõudma 100 kätekõverduseni - kahe aastaga (2001) jõudsin 80-ni. Ma usun, et ma saan sellega mõne aasta pärast hakkama - enne, kui vanaks jään. Hohoo!\nIstun oma laua taga - kõikjal pliiatsid, kirjad kogu maailmast, üks tagasihoidlik lillekimp, kristallkivi, mille mu pojake on mulle kinkinud, unenäokatkendid, fotod - vaid viirastused. Akna taga öö, mustem kui tint. Silmapiiril paar tuld - mõne aja pärast kustuvad needki. Ja silmapiiri taga, mis pilti poolitab, on vaid öö ning selle järel uus päev - ja kuskil seal, jah, seal ootavad naised, kullatükid ja kuulsus. Sinna ma ei jõua, kuid vähemasti saan ma sinnapoole vaadata - ja sellest piisab. Nõnda ma siis vaatan kättesaamatute kauguste poole, lootes näha teemandi helki, tähesära, kaugelt kutsuvat valgust üle aastate kuristiku, hoolimata tunnustamatusest ja unustusest, ikka ja alati. Ma jään alati sellesse pimedusse vaatama, jään alati valgust otsima - ja kui ma ükskord näen valguskuma, siis ma annan teile teada…\nAssisteerin sünnituse juures - silmapilgu jooksul sain aru, et kõik, mida ma olin tähtsaks pidanud, oli vaid tühine pettekujutlus, ja ma sain alatiseks teada (ma tõesti ei teadnud seda varem), mis on armastus ja Emadus: üks ja seesama.\nKirjastus Slovart annab välja mahuka raamatu mu piltidest - samal ajal tegi mu sõber Sára mu seitsmekümnenda sünnipäeva kingituseks minu näituse. Raamat müüdi kiiresti maha ning sellest tehti kordustrükk. Kas see tähendab midagi?\nPärast pikka, peaaegu lõputut ignoreerimist kõrgkihi poolt saan ma kultuuriministrilt Artis Bohemiae Amicis kõrgeima auhinna koos kirjanike Vladimír Körneri ja Milan Kunderaga - panuse eest riigi maine tõstmisse välismaal. Tahan teha kuulsate inimeste portreede raamatu. Samal ajal luban Rahvusteatri direktorile teha üheksa kuu jooksul sada portreed draama-, ooperi- ja balletinäitlejatest. Suve lõpuks olen võimeline tegema kaksteist lõuatõstet ning lõpetuseks tõstma ennast ühe tiiru üle kangi.\nPostitaja: Aare Pilv kell 22:13 1 kommentaari\nVõtmed aeg, kunst, tsitaat\nPostitaja: Aare Pilv kell 00:54 7 kommentaari\nkõlagu sireenid ja möiraku masinad - ALEKSEI GASTEV on eesti keeles ilmunud!\nsee mida kuulete (kui kuulate), on vene avangardse helilooja ning nõukogude helifilmi ühe pioneeri Arseni Avraamovi suurteos “Vabrikuvilede sümfoonia” (Simfonija gudkov), õigemini selle uueaegne rekonstruktsioon. teos ise on algupäraselt mõeldud esitamiseks kogu linnas tõeliste vabrikuvilede, vedurivilede, autosireenide, kahurite, lennukite, kuulipildujate, tornikellade, puhkpilliorkestrite ja kooride poolt, lisaks selleks spetsiaalselt auruviledest ehitatud instrument nimega "Magistral". ning tõepoolest seda ongi laivis esitatud kahel korral - 1922 Bakuus ja 1923 Moskvas; käesoleva aasta 29. mail esitati seda Peterburis helilooja Sergei Hismatovi tehtud elektroonilises versioonis kaheksa Peeter-Pauli kindlusse laiali paigutatud kõlari kaudu (see, mis siin kõlab, pole seesama, selle tegijaid ma ei tea).\n"Vabrikuvilede sümfoonia" on loodud otseselt Aleksei Gastevi mõjul, kuna Avraamov oli ise suur Gastevi austaja, tsiteeris Gastevit rohkelt oma muusikateoreetilistes kirjutistes, muuhulgas ka Gastevi "Orderipaki" kuuendat orderit:\nAasia - kõik noodil re.\nAmeerika - akord kõrgemal.\nAafrika - si-bemoll.\nTsükkeltšello - soolo.\nMööda neljakümmet torni - poognaga.\nOrkester piki ekvaatorit.\nSümfoonia piki 7. paralleeli.\nKoorid piki 6. meridiaani.\nElektrikeeled maa keskpaiga külge.\nHoida maakera muusikas neli aastaaega.\nKõlada orbiidil 4 kuud pianissimo.\nTeha neli minutit vulkaanfortissimo't.\nhoida seda vulkaanpoolaasta jooksul.\nLasta see nullini.\nPöörata orkestraad ümber.\nnii et tegu on Gastevi raamatu algupärase ja loomupärase soundtrackiga.\n1943 tegi Avraamov Stalinile ettepaneku ümber vahetada Nõukogude Liidu hümn; klassikalise harmoonia asemel pidi selles kasutatama nn ultrakromaatikat, helisüsteemi, mille Avraamov oli ise leiutanud ja mille aluseks on 48 noodist koosnev helirida. kuna Avraamov tegeles ka inimkõne sünteetilise jäljendamise uurimisega, pidi Nõukogude hümni laulma sünteesitud Majakovski hääl. Avraamovi ettepanekud ei leidnud loomulikult mõistmist.\nkahjuks ei jaga ma muusikalistest mõistetest eriti palju, soovi korral võib Avraamovi põhilisi muusikateoreetilisi seisukohti ning pikemat käsitlust ta sümfoonia kohta lugeda vene varase elektroonilise muusikaga tegeleva Theremin-Tsentri leheküljelt. igal juhul pidas ta bachilikku tempereeritud helisüsteemi eksituseks ja inimeste muusikaliste võimete kuritegelikuks piiramiseks; 1920. aastail tegi ta Nõukogude riigi kultuurijuhile Lunatšarskile isegi ettepaneku hävitada või ümber ehitada kõik klaverid.\nDoni kasakate hulgast pärinev Avraamov polnud niisama kummaline mees, vaid muusikateoreetik ning akustikateadlane, unustatud geenius, kes juba tsaariajal mõtles heli tehisliku sünteesi üle ning kes juba 1930. aastail tegeles praktikas elekroonilise helisünteesiga ja süntesaatorite loomisega. tema helilooming on "konkreetse muusika" ja spektraalmuusika, aga ka 1960. aastatel Läänes esile kerkinud elektroonilise muusika eelkäija.\nAvraamovil olnud 11 last ning suur osa tema enda tehtud eksperimentaalsalvestistest olevat ta lapsed lihtsalt hävitanud, kuna lindid võtsid hästi tuld ning olid sobilikud poisikeste püromaanlike mängude jaoks. mõned salvestised on siiski säilinud.\nka siit võib seoses ühe näitusega lugeda nii Avraamovi kui ka muu sõjaeelse vene elektroonilise muusika kohta (nt kolhoosi "Gigant" partorgist Štrjaninist, kes leiutas 1932. aastal 23-keelelise elektrikitarri!)\nhõisaku see sümfoonia siis nüüd Gastevi raamatu ilmumise puhul. raamat ise valmis gastevliku efektiivsusega - veel kaheksa kuud tagasi ei teadnud ma Gastevist midagi, hakkasin teda lugema ja ajaviiteks tõlkima, lõpuks oli tekste kogunenud nii palju, et kevadel pakkusin neid katseks Loomingu Raamatukogule - ning näkkaski, käsikiri võeti vastu; juulis kaks nädalat intensiivset toimetamistööd (Triinu Tamm on tore toimetaja) ning siin ta on. kuna alguses oli mõte teha väiksem Gastevi-valik Ninnikusse, siis oli saatesõna lõppu plaanitud ka väike valik Gastevi-linke, millel aga raamatus polnud mõtet; lisan need nüüd siia:\nhttp://www.odinvopros.ru/lib/gastev_01.php?mode=1&id=0#0 - lõike raamatust “Töölislöögi poeesia”\nhttp://futurum-art.ru/autors/gastev.php - “Orderipaki” originaaltekst\nhttp://ruslit.ioso.ru/gastev.htm - varaseid luuletusi\nhttp://www.aptechka.agava.ru/statyi/teoriya/manifest/proletcult1.html - viimane osa “Proletaarse kultuuri tendentsidest” ja muid Proletkulti programmtekste\nhttp://www.pseudology.org/people/Gastev_AK.htm - Gastevi elukronoloogia\nhttp://serafim.msk.ru/index.php?lan=0&module=193 - Gastevi nurk almanahhis “Krasnõi Serafim”\nhttp://slawkenbergius.blogspot.com/2008/09/alexey-gastevs-post-futurist-imaginary.html - kommentaar NYs resideeruva Greg Afinogenovi blogis\nhttp://www.languagehat.com/archives/002967.php - Gastevi kui Proletkulti tegelase tutvustus\nhttp://minaev.blogspot.com/2007/12/alexey-gastev.html - veel üks blogikommentaar Gastevi kohta\nhttp://www.elitarium.ru/2004/04/08/kak_nado_rabotat_pamjatka_sovnarkoma.html - Gastevi “Kuidas tuleb töötada” üks variante vene ärijuhtimiskoolituse leheküljel\nhttp://www.stulchik.net/ras.shtml?ras2203_1 - “Kuidas tuleb töötada” on paigutatud erootilise huumori kollektsiooni\nhttp://www.world-art.ru/lyric/lyric.php?id=10365 - “Lefi” luuletaja Nikolai Asejevi pühendusluuletus Gastevile 1922. aastast\nja see ka - http://aaree.blogspot.com/2009/01/futurism.html - Gastev siinsamas blogis paaris tänapäeva futuristi Jacque Frescoga\nsiin pildil aga dirigeerib Avraamov "Vabrikuvilede sümfoonia" Moskva-ettekannet:\n25. august. lisan mõned lingid raamatu kajastustele:\nPeeter Helme Päevalehes\nMario Pulveri blogi\nJonah F. Mitchell Kriteeriumis (Gastevi ja Jüngeri võrdlus)\nlisaks on seda mainitud Delfi Naistekas ning lisatud eestikeelse Vikipeedia anarhistliku kirjanduse loetellu\n1. november. vahepeal on ilmunud ka arvustused Jackilt ja Jamesilt. tänud. ning üleeile, st 30. oktoobril, toimus Tartu Kirjanduse Maja Krüptis Veljesto luuleperformance, kus 11 inimest esitasid Gastevi tekste. et Gastev sellise möllu esile kutsub, seda poleks ma tegelikult julgenud oodata, kui teda tõlkisin.\nPostitaja: Aare Pilv kell 21:37 1 kommentaari\nVõtmed aeg, elekter, esimene, muusika, tsitaat, vene\nmöödunud nädala Sirbis ilmus mu suvejutt "Niivõrd nüüd". tahan õiendada ühe eksituse, mis on juhtunud tõenäoliselt keeletoimetuse või korrektuuri käigus.\nlause Mihkel Raua raamatu kohta: "Kuid ometi on tal välja kukkunud raamat, kus nonde rollide vahelise ambivalentsuse poolt loodud lüngast paistab teatav taandamatu ja autentne minamuster, isiksus, kes ütleks midagi sellist (tsiteerin siin tema kirja Jan Kausile): „Jah, minu moraal on see, et nood ideaalid, mille kohaselt ma nooruses toimisin, viivad krahhini! Aga – ma ei kahetse midagi, sest minu enesega-leppimine tuleb mujalt kui oma nooruse eitamisest, ja osa selle enesega-leppimise jõust pärineb ka noist nooruses kogetud ekstaatilistest kogemustest”."\nMihkel Raud pole sellesisulist kirja Jan Kausile kirjutanud; see kujuteldav Mihkel Raua lause pärineb minu kirjast Janile, nii et lugeda tuleb "...tsiteerin siin oma kirja Jan Kausile...". tõenäoliselt tundus selline enesetsiteerimine kellelegi teksti toimetamisprotsessi jooksul liiga ajukas ning ta "rekonstrueeris" selle tervemõistuslikuks.\nkui ma oleksin tahtnud olla veel rafineeritum, oleksin tekstile lisanud tegelikult viite Jan Kausi proosaülevaatele ning ennast Kausi kaudu tsiteerinud.\n7. august. selle kirjutisega seoses vt lisaks ka Jaanus Adamsoni lisandusi (seda ja seda) koos minu ja tema kommentaaridega.\nPostitaja: Aare Pilv kell 15:44 0 kommentaari\nVõtmed film, tsitaat\nkätte on jõudmas pööripäev - mispuhul lahkun mõneks ajaks levist ja jätan siia ette ühe Noizmakazi hiti, pärit viie aasta tagant\n...tähelepanu, orkester - sammu marss...\nmineviku poolt paika pandud, üle kantud läbi aja\npidanud vastu ajaproovile, sisaldab kõike mida vaja\ntaevas, tuli, vesi, õhk, maa ja pilved pea kohal\nmuutuvad vaid inimesed ja olukorrad ning mandrite asukohad\nevolutsioon kohtab revolutsiooni, segi lüüakse kaardid\nüks jõuab lõpuni, kaks sootuks kaob kaardilt\nvõidab teooria mis polnud plaanis ning saurusest saab sisalik\nkõlab imelik ja võimatuna justkui mustkunstniku imetrikk\nparimad hetked jäädvustab kollektiivne mälu läbi kroonikute sulgede\ntulevikku välja kulgeme\nvalitute seltskond ei ole kinnine, astuge kaasa kõik kes te julgete\njäädvustudes yhte hetke nagu superarvuti tehted\najatu teravik mis lööb masse kahte lehte\nkivikõva mitte pehme salvestades nagu meisel nimesid marmoril\najju sööbides läbi aja iga viimne kui element\nüks rütm, üks riim, üks mees, üks monument\nvali taevast üks täht - säravaim\nsee mille poole püüdled\nlas kannavad sind kriitika pluss joovastushüüded\ntugipunktiks saagu usk endasse kui pretsedenti\nloojasse, indiviidi - usk viide hiphop elementi\npidev areng, progress sisse tallab oma rada\nlas naabrikoerad hauguvad, sest sind on yks ja neid on sada\ntuhat miljon halli nägu ajahammasratas töötleb\ntuhat miljon inimkogu seda suht ükskõikselt vaatleb\nneelab, seedib, situb ilma mälumata\ntants ümber aurukatla, meedia propaganda atra\nveavad bürokraadid, kuivikud ja rahakummardajad\npaljud praagitakse välja, aga sellised on ajad\ntõusuteel on sinu aktsia, oma kaalukaussi ise pööra\nemotsioon on rohkem väärt kui iga kroon mis teenid tööga\nsulle monumendi püstitan, kes sa kuulad ainult seda\nmida ihkab hing, ütleb mõistus, tunneb süda\nma ei vaja seda tunnustust, mis on valatud betooni\nminu jaoks on tähtsam mõelda, tunda, olla omamoodi\nunustage see sotsiaalne nõudlus, tung karjääriredelil\nmul on omad eesmärgid ma elan oma elumudelit\nliigub seier päripäeva ja kivi kogub sammalt\ntuhmub tuli silmades ning välja langevad ükshaaval hambad\nmust pleegib valgeks, ümber progetakse planeedi aju\nuus peatükk nõuab muutust\nKa sina Brutus?\nlangeb Caesar seljas nuga, huultel etteheide\nsama muster kordub jälle täna, homme, üleeile\nkuigi vastuseisu pole, sest kõik on osa suurest ringist\nsaatusesõrm aeg-ajalt klikib siiski valel lingil\nmarmor mureneb, deformeerub, jättes alles peotäie tolmu\nmis silmist on kadunud, pole olemas olnud\nsest mälul on lühemad jalad kui tõupuhtal taksikoeral\nvalel tuhat uut rubriiki mida lapse silmad loevad\nmis on jäädvustamist väärt igaüks küsigu nüüd eneselt\n...doktor, jätkake teemat...\n...kukun su peale nagu metafoor...\n...näitan teid, suunan radu...\n...las naabri koerad hauguvad,\nkui ma laval riime paugutan...\n...lubage ma muigan...\n...kas saad temaga räägitud...\n...midagi nagu peaks tulema...\n...käes on pööripäev...\n...sähvatas, säras ja siis kadus...\nPostitaja: Aare Pilv kell 20:16 0 kommentaari\nVõtmed hiphop, muusika, tsitaat\nPostitaja: Aare Pilv kell 21:05 0 kommentaari\ntäna on Bloomsday, sest 16. juunil 1904 toimus James Joyce'i "Ulyssese" tegevus. sel puhul üks video, kus Joyce loeb ise oma suurteost ette:\nPostitaja: Aare Pilv kell 15:10 0 kommentaari\nKäisin Tartu Kunstimajas vaatamas Tartu Ülikooli maalieriala värske magistri Veiko Klemmeri näitust. Näitusel on pikk autori saatesõna (mille jätsin pooleli, sest kuigi ta ilmselt on näituse suhtes adekvaatne, oli mul piltide põhjal juba natuke teine sisemonoloog tekkinud, ei tahtnud enam autori seletust sinna juurde), ja hulk suuremat sorti maale, mis moodustavad kokku ühe suure tsükli. Ei hakka siin asja ümber jutustama, aga soovitan vaatama minna küll. Mulle mõjusid eriti nood tühjust täis mustvalged maalid otsaruumis (“Lapsed söövad revolutsiooni”, “Tool ühele”, “Voodi kahele”, “Jäljed” - too viimane oleks tegelikult võinud olla ilma pealkirjata, sest pärast pealkirja lugemist hakkasin kohe mõtlema, et seal on kujutatud mingi masina rataste kaugusse kaduvaid jälgi keset ühtlast tühermaad, kuid enne pealkirja lugemist mõjus pilt palju mõistatuslikumalt ja sisukamalt, noid “jälgi” võis vaadata nt aimatavate pikali ritta pandud inimestena vms).\nAga üks maal tundus mulle eriliselt hea, just selle maali tõttu ma seda näitust kiidangi. Pildi nimi on “Vaikelu sügavikuga”.\nMaal on mustvalge (monokroomne öeldakse vist selle kohta), sellel on kujutatud mingit osa ruumist, mis näeb välja nagu mingi trepikoja ülemine osa. Kaks külgmist seina ja otsasein, mille keskel on ühest ruudust koosnev keskmise suurusega aken, aknast ei paista midagi, aknatagune on üleni valge, aga akna ees ripub pooleldi läbi paistev ilma mustrita kardin, mis ulatub ülalt poole aknani. Külgseintele langeb aknast valgust. Pildi alumises osas on must pind, mis kujutab põrandat, millel asub see, kelle vaatepunkti pilt esitab. See põrand lõpeb mingilt maalt ära ning on selgesti aru saada, et tolle põranda ning vastasseina vahel on tühimik, mis jätkub allapoole - põrand ei jõua vastasseinani ning perspektiivireeglitega on mõista antud, et seinad jätkuvad allapoole (ka tumedamat tooni rant seintel annab märku, et allpool ranti jätkuvad seinad juba allpool põrandapinda). See ongi sügavik. Mis seal sügavikus on, pole näha. Mis aga kogu pildile tema iva annab, on see pildi alumine must osa, mis peaks kujutama enne sügavikku ära lõppevat põrandat. Kõik ülejäänu on kujutatud väga arusaadavalt, kuid see must alumine osa on kuidagi ebaselge, kuigi tegemist on lihtsalt musta pinnaga. See must pind pole päris ühtlane, seal on mingid läikiva ja tuhmi õrnad vaheldumised, aga pole selge, mida need kujutama peaks. Kõige olulisem on selle musta pinna ülemine serv, mille tagant algab sügavik, “mingi alumine ruum” - sellest servast pole selgesti aru saada, kas enne põranda lõppu on sügaviku ees mingi piire või lõpeb põrand enne sügavikku järsult, ilma piirdeta. Sellest pole aru saada, sest seda pole näha, kõik on must, varjus. Mis õigupoolest tollele pildile tema mõjuvuse ja teatava õõva annab, on see, et too serv ei ole sirge - ta on mõnes kohas natuke lainjas, aga see ei meenuta midagi, seda ei saa pidada mingiks realistlikult kujutatud põranda murdunud servaks vms - see serv ei kujuta tegelikult midagi, ta kujutab ainult seda, et selle põrandapinna lõppemise ja serva kohta ei saa midagi selget öelda. Just see on point - mõistatus pole mitte see, mis on seal serva taga sügavikus (ju seal on lihtsalt alumine korrus), vaid see, mis asi see serv ise sellisena on, millest see serv koosneb. Kogu sügaviku ähvardavus on koondunud sügaviku servale.\n19. juuni. tänases "Sirbis" arvustab maaliosakonna lõpunäitusi Tiiu Talvistu, ja tema ütleb tolle pildi kohta seda: "mustjas, pooleldi veega täidetud ruum, mida valgustamas helenduv aknaava." nii et Talvistu arvates on see põrandapinnaga samal kõrgusel seintel olev pisut tumedam rant hoopiski vesi! olgu nii, võib-olla tõesti, see muudab muidugi natuke pildi meeleolu ja atmosfääri. aga tolle serva kummaline ebamäärasus jääb siiski samaks, seda vesi ei muudaks.\nPostitaja: Aare Pilv kell 02:40 0 kommentaari\nVõtmed kunst, ruum, unenägu\nLauri Sommer on Andres Allani raamatu "Öötrükid" järelsõnas kirjutanud: "Jutt sisemise pildi endast välja laskmisest mõjub nyyd, kui jaapani teadlased on silmalt ajju mineva impulsi visualiseerimise kaudu leidnud võimaluse unenägude kujutiste pildistamiseks, taas värske ja prohvetlikuna. Kes teab, võib-olla avab unenägude visuaalide nägemine meis mingi alateadliku uksegi."\nsellest asjast saab lugeda nt siin ja siin. praegu tundub asi olevat üsna-üsna algusjärgus, põhimõtteliselt uuritakse praegu seda, kuidas mingi kujutise vaatamisel tekkivat ajutegevust tagasi tõlkida parajasti nähtavaks kujutiseks; eesmärgiks on aga see, et saada kätte puhtalt aju poolt kujuteldavat pilti äratuntaval kujul. no eks näis. iseendast põnev, kuigi mul on kahtlusi, kas unenäo visuaal on võrreldav nt filmi sidusa ja lineaarse visuaaliga, mida on võimalik piiritletud tasapindsele ekraanile ühtlaselt laiali laotada; enda unekogemusest arvan teadvat, et vahel on käigus mitu "pildikanalit" korraga, samuti seda, et visuaal pole unenäos omaette kvaliteet, vaid võib muudesse meeleregistritesse sujuvalt üle minna. asjal on muidugi ka tume pool, sest eks võib sellist asja alati ka kurjasti ära kasutada. põnev ikkagi.\navastasin netist ka ühe teise "dream recorderi" projekti, autoriks Maria Paula Villamil; see tundub olevat pooleldi kunstiline projekt, mis ei jahi unes nähtavaid kujutisi, vaid püüab visuaali tõlkida unetegevuse muid parameetreid, registreerides magava kehaga toimuvat.\nPostitaja: Aare Pilv kell 16:59 0 kommentaari\nVõtmed film, muusika, telekas, unenägu\nnägin täna otse Tartu kesklinnas, Emajõe äärses pargis (Ülejõe poolel, Oeconomicumist pisut Kaarsilla poole) üht rähna pärna kallal nakitsemas ja pisut isegi toksimas. ta nägi välja nagu siin pildil (see siin pole tänane rähn, mul polnud fotokat käepärast), st vastas kõige täpsemini valgeselg-kirjurähna tunnustele, kuigi ma pole päris kindel, kas see ei võinud olla tamme-kirjurähn; kirjelduste järgi on tamme-kirjurähn väiksemat sorti, see siin oli aga vähemasti rästa-suurune, kui mitte suuremgi. pealagi oli punane, tiivad musta-valgekirjud, kaela- ja põsemustreid ei märganud väga täpselt tähele panna, ega ta ei tahtnud eriti näidata ka, keksis mu eest kogu aeg puutüve teisele küljele, spiraalis muudkui kõrgemale.\ntoo valgeselg olevat vist üsna haruldane või ohus rähnaliik Eestis - nii et kui ta nüüd Tartu kesklinnas ringi keksis, siis vist on rähnavaatlejatele oluline info?\nsiin pisut juttu ja siin kaks ilusat pilti.\nPostitaja: Aare Pilv kell 18:00 0 kommentaari\nVõtmed ilm, loodus\nkäisin vaatamas Mehis Heinsaare kirjutatud ning Kalev Kudu lavastatud tükki "Daniil Harms ehk Geeniuse elu" - mu meelest nii näidend kui ka lavastus on hästi õnnestunud (ja kui arvestada, et tegu on harrastusteatriga, on tulemus ikka väga hea). näidendis on läbi põimitud Harmsi elulugu, kolmekümnendate Peterburi atmosfäär ning Harmsi enda sõge looming, ja tervik on veenvalt välja kukkunud. näitlejatest meeldisid ehk kõige rohkem peaosa mänginud Richard Naar, Lipavskit mänginud Lennart Peep, mitmeid osi (Tšukovski, julgeolekumees, mitu vanamutti) mänginud Enor Niinemägi ning Paan Fagoti osas Peeter Piiri; aga teisedki näitlejad olid sümpaatsed. täismahus teatriõhtu, kolm tundi, igav ei hakanud hetkekski, ning nii Harmsi loomingu eriline õhustik kui ka tema ajastu õudus on veenvalt välja mängitud. ma siin pikemalt ei hakka arvustama, igal juhul soovitan vaadata, kel võimalik. arvustuse on kirjutanud Aapo Ilves ning vist tuleb Sirbis Rait Avestiku lugu ka.\nMehis on näidendis osalt kasutanud minu tõlkeid Harmsi luuletustest (vt Vikerkaar 2006(10/11), lisan siia maitseks paar asja, mis olen tõlkinud, aga pole ilmunud.\nKoka Brjanski: Ma abiellun täna.\nKoka Br.: Ma abiellun täna.\nKoka: Ma ütlen, et ma abiellun täna.\nEma: Mis sa räägid?\nEma: bi? mis see bi on?\nEma: lu? Kuidas lu?\nKoka: Mitte lu, vaid a-bi-e-lu!\nEma: Kuidas siis pole lu?\nKoka: Lihtsalt, pole lu ja kõik!\nKoka: No ei ole lu. Saad aru? Ei ole lu!\nEma: Jälle sa oma lu-ga. Ma ei tea, milleks lu.\nKoka: Ptüi sind! bi ja lu! No mis see nüüd siis on! Kas sa siis ise aru ei saa, et ütelda lihtsalt bi on mõttetu.\nKoka: Bi, ma ütlen, on mõttetu!!!\nKoka: No mis see siis on nüüd! Kust sa tuled selle peale, et kuulda ainult tükikest sõnast, ja veel kõige kohatumat: tet! Miks just tet!\nEma: näe jälle tet.\nKoka Brjanski kägistab ema ära.\nSiseneb mõrsja Marusja.\nKAZIMIR MALEVITŠI SURMA PUHUL\nKatki rebinud mälunire,\nVaatad sa ringi, uhkusega põrmustades oma näo.\nSinu nimi on Kazimir.\nSa vaatad, kuidas tuhmub sinu pääsmise päike.\nOtsekui ilust käristatud sinu maa mäed,\nPole paika, kus alal hoida su figuuri.\nAnna mulle oma silmad! Avan akna oma peanupul!\nMis sa inimene, uhkusega põrmustasid oma näo?\nAinult kärbes on su elu ja su tahtmine on rasvane roog.\nEi sära su pääsmise päike.\nÄike asetab jalgade ette kiivri su peast.\nPe – sinu sõnade tindipott.\nTrr – sinu tahtmine.\nAgalton – sinu kidur mälestus.\nHei Kazimir! Kus on su laud?\nOtsekui polekski teda ja sinu tahtmine on trr.\nHei Kazimir! Kus on su sõbranna?\nKa teda pole, ja sinu mälestuse tindipott on pe.\nKaheksa aastat laksutas su kõrvus,\nViisteist minutit koputas su südames,\nKümme korda voolas jõgi su eest läbi,\nMuutus sinu tahtmise tindipott Trr-iks ja Pe-ks.\n"Vat kus värk," ütled sa, ja sinu mälestus on Agalton.\nSeal sa seisad ja otsekui lükkaksid kätega suitsu eemale.\nTuhmub sinu uhkusest murelik näoilme;\nKaob su mälestus ja sinu tahtmine on trr.\n(5.,13. mail 1935. aastal Daniil Harms – Šardam)\n[Šardam oli üks Daniil Harmsi pseudonüüme. Luuletuse 5. mail kirjutatud algvariant kandis pealkirja "Läkitus Nikolaile", arvatakse, et sellega on mõeldud Nikolai Oleinikovi, Harmsi kaaslast OBERIUs, kuid see pole kindel. Igal juhul on näha, et luuletus on adresseeritud elavale inimesele; selle taga on kommentaatorid näinud seost folkloorsete talistepühaaegsete surnumängudega. Pärast Kazimir Malevitši surma kirjutas Harms teksti ümber ja pani daatumiks 13. mai (Malevitš suri 15. mail). Harms luges teksti ette Malevitši ilmalikul leinatalitusel.]\nMa kinkisin teile supi\nvõite teda vastu võtta kui külalist\ntahate pange tugitooli istuma, tahate sööge ära.\nAnnan teile nõu:\nRebige hammastega kartulat\nluid murdke silmahammastega\nliha kugistage ilma närimata\naga vett jooge läbi ninasõõrmete.\nGrigori: Mul läks kooruke kurku\nKoputage vastu mu selga\nehk teengi ukse lahti\nGrigori: Kes seal on?\nGrigori: No näed no näed\njälle hakkab unenägu peale.\nMaša: No mis sa näed?\nGrigori: Ma näen maja\nmajas on supp\nnii hirmus kuum ja hirmus upp\nMaša: Miks see küll nii on?\nGrigori: Ära minult küsi\nära vaeva oma klaaskõrikest\nnäe seisan siin ühel jalal\nei kõigu ei kuku\nmind tõukavad kuklasse kihulased\nkuid õhk toetab mind õhtujahedusega\nnäe liigutan kiiresti jalgu\nkerkin maast üles\nküünla kohal lendan raamatu kohal\nkärbsed hakkasid mu kannul tuiskama\nPüüa mind kinni Maša!\nMaša: Huhh huhh\npüüan sind päkkipidi kinni\nei sa pääse sääseke\nnii on kergem joosta\nAi, Griša, aed jäi ette!\nnoh tähendab lendas ära\nja lõpetuseks üks väike multikas\nPostitaja: Aare Pilv kell 17:56 3 kommentaari\nVõtmed teater, tsitaat, unenägu, vene\n▼ dets 2009 (4)


Google Mapsis saab nüüd navigeerida Mario abil - Geenius\nGoogle Mapsis saab nüüd navigeerida Mario abil\n12.03.2018 kell 08:36\nNintedo on viimastel aastatel muutnud traditsiooniks tähistada tuntud mängutegelase Mario päeva, milleks on 10. märts. See aasta on koostöös Google’iga Mario toodud Maps kaardirakendusse, kus teda navigeerimiseks kasutada saab.\nSelleks, et Google Mapsis Mariot navigeerimisel näha, tuleb tegutseda järgnevalt. Kui sisestad teekonna ja lased kaardirakendusel juhised anda, tuleb “Alusta” või “Start” nupu kõrvalt valida küsimärgiga aken. Selle alt ilmub nähtavale Mario ning laseb sul valida, kas soovid teda kaardil juhiste järgi sõites näha või mitte.\nKasutajad saavad seda režiimi valida nii Androidiga kui ka iOS-iga seadmetel. Kindlasti tuleb veenduda, et kasutusel on viimane Google Maps rakenduse versioon, vastasel juhul ei pruugi legendaarse mehikese valikut ilmuda.\nMariot näeb kaardil kõigest nädal aega, seega kes seda varianti proovida tahavad, saavad seda teha loetud päevad.\nSoovitame jõulukinke: targad mänguklotsid, üks alahinnatud mängukonsool ja see vana telefoniküsimus\nGoogle Maps saab disainiuuenduse ja muutub oluliselt selgemaks\nGoogle näitab nüüd sulle, kui kaua sa restoranis sööki ootama pead\nPeagi saad Google Mapsi abil teada, millal oleks parim hetk kodust lahkumiseks


Elon Muski kolm edu, mida sa arvad | Rahandus - 2019\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 4239\nSelles eksklusiivses intervjuus jagab miljardär ettevõtja elon musk 3 reeglit, mida ta elab, sest ta ehitab selliseid ettevõtteid nagu spacex, tesla motors, solar city jne.\nKas otsite loodusliku sõidu läbi rock-star-ettevõtja meele? Andke Elon Muskile kõne ja paluge tal jagada edu saladused. Ma tegin just seda ja 39-aastane miljardär ei andnud mulle kõike kolm õppetundi, mida ta õppis. Siin nad on oma sõnades.\nSisestage toode esmalt: „Ma ütleksin, et keskendun väga toote kvaliteedile. Inimesed saavad tõepoolest kokku kõikvõimalike esoteeriliste arusaamade kohta, kuidas juhtida jne. selle paremaks ehitamiseks. Ma arvan, et inimesed saavad sellest kõrvale. "\nRendi aeglaselt: „Ma arvan, et te ei taha kindlasti liiga kiiresti kasvada. Veenduge, et iga inimene, kellega te tööle võtate, peab seda isikut tööle võtma. "\nTule kiiresti: „Üks õppetund, mille ma õppisin [PayPalis], on inimeste kiirendamine. See kõlab kohutavalt, aga ma arvan, et kui keegi ei tööta, siis on parem, kui teed pigem varem kui hiljem. On viga proovida liiga raske teha midagi tööd, mis tegelikult ei toimi.\nKuigi paljud ettevõtted panevad inimesed ja ärikultuuri kõigepealt (mõtle Zappos ja Google), võtab Elon värskendava vaate ettevõtte missiooniks on luua suurepäraseid tooteid. Tema jõupingutused ei olnud õhkhoki laudade ja tasuta lõunasöögi kohta… ta on 110 protsenti keskendunud äri ülesehitamisele ja maailma muutmisele. Kosmoseuuringud, elektrisõidukid, päikeseenergia…. Suured küsimused vajavad suuri lahendusi ja Elon ei soovi palgata kedagi, kes ei kavatse ühise eesmärgi suunas nii kõvasti ja võimalikult kiiresti liikuda.\nAga oota. Probleemiks võib olla ka see, et rõhk „aeglane ja tule kiire“ võib olla probleemiks. nagu siis, kui seate oma saidid tööle maailma parimate lennundusinseneride ehitamiseks, et ehitada SpaceXis rakette. Siin on negatiivne külg, kui ta seda kirjeldas:\n„Suurim üksik väljakutse, mille mul on, on inimeste palkamine. Mul on erakordselt kõrgel tasemel töötajad, eriti SpaceXi jaoks. Me tõesti soovime palgata üsna sõna otseses mõttes maailma parimaid inimesi oma töös.\nSelliste inimeste leidmine on nii raske. Kui neid leida, suudame neid üldiselt ettevõttesse meelitada... Aga minu jaoks on kõige tähtsam küsimus leida ülimalt andekaid inimesi. Ma arvan, et oleme olnud õnnelikud, kui leidsime SpaceXis väga väga andekaid inimesi, kuid see on alati majanduskasvu juht. "\nOn selge, et ta on kinni oma kolmest reeglist… ja see peab töötama. Elon jätkab šoki ja aukartust. Peale selle, kui nüüd on Tesla Motors, Solar City ja SpaceX tegevjuht, saab Elon 29. juunil 2011 $ 250,000 Hienleni auhinna erakordse panuse eest kosmoseuuringutesse.\nPalun lugege ka selle intervjuu 1. osa, kus Elon kirjeldab olulist käivituspunkti.\nPühendatud teie (Rocket-Powered) kasumile,\nPS: Olen ettevõtte omanik nagu sina. Palun külastage minu veebisaiti huvitavaid intervjuusid, tapja äriideid ja aja säästmise vahendeid.\nVideo: YouTube Rewind 2018, BUT MEMES, so a waterfall of memories washes over you as you think back to pre


E-Betoonelemendi tehases muudetakse igav materjal põnevateks vormilahendusteks - E-Betoonelement\nB E-Betoonelement заводe внесены изменения тусклый материал захватывающие форматные решения\nKoduvald, издание муниципалитета Saue\nE-Betoonelement, действующий в деревне Вацла, в муниципалитете Сауэ в муниципалитете Харку, быстро утверждал, что бетон был холодным, серым и скучным.\nTegelikult on betooni näol tegemist äärmiselt põneva ja hulgaliselt erinevaid võimalusi pakkuva materjaliga. Betooni viimistlus võib kõikuda hallist vormipinnast kuni eksklusiivse kõrglihvitud sinise pinnani. Lõputu hulga kordumatuid variatsioone pakub erinevate pinnatöötlusviiside omavaheline kombineerimine ning betooni eksponeerimine koos klaasi, terase, plastiku, puidu ja teiste materjalidega. Isegi graafilise pildi iseendast võib soovi korral oma kodumaja välisfassaadile vormida. Seda, et betoonist majaseinu, katuseid ja teisi suuremõõdulisi ehituselemente valmistatakse, on üldteada. Aga E-Betoonelemendis valmistatakse ka väikevorme - pinke, prügikaste ja skulptuure. Näiteks sai just mõned nädalad tagasi ettevõte Aasta Betoonehitise konkursil eripreemia Tallinnale ja Pimedate Ööde Filmifestivalile kingitud kuu poole ulguva hundiskulptuuri eest.\nE-Betoonelement kuulub rahvusvahelisse kontserni Consolis Grupp ja opereerib Eestis kolme tehast. Lisaks Vatsla külas tegutsevale tehasele on tootmisüksused veel ka Tamsalus ja Rakveres. Vatslas töötab ühtekokku ca 120 inimest, tõsi küll, vallaelanikke on nende seas paar-kolm. Tehas töötab kolmes vahetuses ja ööpäevaga toodetakse umbes kolme Veskimöldre lasteaia mahus betooni. Oma lähema kogukonna – Saue valla – peale mõeldes, on ettevõte toetanud näiteks Harku Hooldekodu ja pooleli on projekt Laagri Lasteaiale mänguväljaku elementide paigaldamisega. Aga ollakse valmis kaasa lööma rohkemgi - valla oma vapilooma (kui see peaks tekkima) vormi valama või läbi ekskursioonide koolilastele insenerteadusest esimesi vihjeid andma. Kooskõla keskkonnaga – see on ettevõte moto nii ehituses ja samavõrd kehtib kokku kõlamise tahe ka tegutsemiskeskkonnaga.\n(справа) менеджер по производству элементов стен Андрес Аас, главный исполнительный директор Вайдо Леоск, менеджер по маркетингу Мари-Лиис Тенно\nEttevõte on osaline olnud suurehitiste valmimisel nii Lätis, Venemaal kui ka koduses Eestis. Veel enam - ka Saue vallast saab näiteid tuua. Eramud ja ridaelamud Laagris, korterelamud Veskimöldres, aga ka kõigile teadatuntud Laagri Maksimarket ja RAM lasteaed Veskimöldres.\nКомпания: E-Betoonelement AS\nРасположение: деревня Вацла www.betoonelement.ee\nСфера деятельности: разработка конкретных бетонных решений, проектирование, изготовление и монтаж элементов\nОборот в 2009 году: 177 миллионов крон\nАссортимент продукции: рама, кровля и плиты, системы стен и фасадов, лестницы, мачты ветряных турбин, системы парковки, мосты, виадуки, туннели, небольшие формы (скамейки, скульптуры) и т. Д.


Eterniiti hakatakse taas tasuta koguma sügisel - Saarte Hääl\nKeskkonnainvesteeringute keskuse (KIK) nõukogu otsustas eelmise kuu alguses rahastada keskkonnaprogrammi “Jäätmekäitlus” kaudu projekti “Kuressaare linna, Lääne-Saare ja Pihtla valla elanikelt eterniidijäätmete kogumine” ligikaudu 28 000 euroga.\nKuressaare linnavalitsuse keskkonnaspetsialist Katrin Koppel ütles, et sel kolmapäeval toimunud koosolekul selgus, et praegu ei saa eterniidi vastuvõtmist jätkata.\n“Vastavalt KIK-i tingimustele tuleb eelnevalt läbi viia lihthange, leidmaks nendele jäätmetele käitlejat,” selgitas Koppel.\nProjektijuht Mihkel Paljak kinnitas, et kolmest omavalitsusest (Kuressaare linn, Lääne-Saare ja Pihtla vald) on planeeritud eterniidijäätmeid koguda 80 tonni. “Praeguseks on ära toodud 27,74 tonni,” märkis ta.\n“Projektiga saame jätkata pärast hanke läbiviimist ja sihtfinantseerimislepingute sõlmimist loodetavasti sügisel. Projekti jätkumise kuupäevast anname inimestele teada meedia ja omavalitsuste kaudu,” lubas ta.\nLisatud: 03.07.2015 / 21:34\nmille poolest need vallad paremad on, et teistele võimalust ei anta?\nLisatud: 03.07.2015 / 23:38\nPakun, et teised vallad pole ise asja ajanud. Kandikul ei too sulle keegi midagi kätte.


Office‘i toodete kohta spikri otsimine kiirklahvide abil - Office'i tugi\nOffice‘i toodete kohta spikri otsimine kiirklahvide abil\nOffice 2016 Rohkem... Vähem\nOffice 2016 ja Office 365 pakuvad palju kiirklahve, mis võimaldavad kasutajatel sisu luua, omavahel suhelda ja end väljendada. Siin on loetletud mõned ressursid, millest on kasu ekraanilugereid ja muud abitehnoloogiat kasutavatele inimestele.\nMärkus.: See teema eeldab, et ekraanilugeri JAWS kasutajad on virtuaalse menüülindi funktsiooni välja lülitanud.\nFunktsioon Juhata mind\nOffice‘i toe veebisait\nTehniline tugi erivajadustega klientidele\nWordis, Excelis, PowerPointis, OneNote‘is, and Outlookis on saadaval funktsioon Juhata mind – kiire ja hõlbus viis vaid paari toiminguga funktsioonidele juurdepääsemiseks.\nVäljale Juhata mind liikumiseks vajutage Office‘i rakenduses klahvikombinatsiooni Alt+Q.\nKuulete teksti „Tell me“ (Juhata mind). Fookus viiakse välja Juhata mind tekstiväljale.\nTippige oma küsimus või otsingufraas ja vajutage sisestusklahvi (Enter).\nTulemiloendis saate liikuda üles- või allanooleklahviga. Kui fookus viiakse tulemile, loetakse see ette.\nMõne tulemitega seotud käsu valimiseks vajutage sisestusklahvi (Enter). Fookus naaseb redigeerimisalale.\nOffice'i tugiteenuste veebisaidi, https://support.office.com ja Office'i hõlbustusfunktsioonide Center - ressursid erivajadustega inimestele on suur hoidlate teabe. See hõlmab kõikide praeguste Office'i toodete üksikasjalikke kasutusjuhised.\nLehel support.office.com otsimise näpunäited\nTäpse fraasi otsimiseks (tõstutundlikult ja koos tühikutega) ümbritsege see jutumärkidega.\nNäiteks "Visio veebirakendus" leiab dokumendid, mis sisaldavad täpselt fraasi "Visio veebirakendus", kuid ei loetletakse dokumentide Excel 2016 või Wordi veebirakendus kohta.\nVisio veebirakendus (ilma jutumärkideta) otsib dokumente, mis sisaldavad mõnda neist sõnadest:\nExcel, Excel ja Visio veebirakendus\nExcel või Online.\nSõna „ekraaniluger“ alusel otsitakse dokumente, mis sisaldavad fraasi „ekraaniluger“, aga Excel 2016-ga seotud dokumente, kus mainitakse ekraani või viidatakse lugejale (nt „dokumendi lugeja“), ei loetleta.\nKasutage operaatorit AND (suurtähtedega), et otsida dokumente, mis sisaldavad kõiki loetletud sõnu või fraase.\nNäiteks "Visio veebirakendus" ja "ekraanilugeja" leiab dokumendid, mis sisaldavad täpselt fraasi "Visio veebirakendus" ja täpselt fraasi "ekraanilugeja." Dokumente, mis sisaldavad ainult ühte neist, ei loetleta otsingutulemites.\nKasutage operaatorit OR (suurtähtedega), et otsida dokumente, mis sisaldavad mõnda loetletud sõna või fraasi (aga mitte kõiki).\nNäiteks "Visio veebirakendus" OR "ekraanilugeja" leiab dokumendid, mis sisaldavad täpselt fraasi "Visio veebirakendus" või täpset fraasi "ekraanilugeja." Dokumendid, mis sisaldavad "Visio veebirakendus" ja "kuval lugeja" pole otsingutulemites. .