Müügiressursid – Tänavavaade\nPanedia Vaadake seda Google Mapsis\nNeed ressursid aitavad professionaalsetel fotograafidel ja agentuuridel kaasautorina silma paista, annavad vahendid tehtud Tänavavaate tööde jagamiseks virtuaalreaalsuse kujul ning võimaldavad klientidel uhkusega reklaamida oma Tänavavaate olekut. Kui otsite selle sisu mõjujõu kohta kinnitavaid andmeid, vaadake ka meie virtuaalse ringkäigu statistikat.\nKleebised „Astuge sisse”\nReklaamige äsja pildistatud ettevõtteid, mis on Tänavavaatesse lisatud\nPrintige see kleebisekujundus enda valitud printimisteenuse abil\nLaadi kleebisekujundus alla\nUsaldusväärsuse märgi fail\nNõuetele vastavad Tänavavaate kaasautorid võivad kasutada usaldusväärsuse märki allolevate müügi- ja brändingujuhiste kohaselt\nKui te ei vasta (enam) nõuetele, ei tohi te märki kasutada\nLaadige usaldusväärsuse märk alla\n(vajalik on konto kinnitamine)\nNautige Tänavavaadet virtuaalreaalsuses\nDemonstreerige oma portfoolio parimaid külgi praegustele ja potentsiaalsetele klientidele\nSuurepärane kingitus või meene\nSaadaval on palju stiile\nLisateave ja tellimine\nUsaldusväärsete proffide roll\nFotograafi ja agentuuri jaoks võib Tänavavaate fotograafia pakkuda väärtuslikku müügivõimalust. Kui aga soovite oma ettevõttele tähelepanu pöörata, võib kogenud Tänavavaate kaasautor teil aidata kiiresti ja hõlpsalt nähtavust suurendada. Teie rollist olenemata on tähtis, et mõistaksite siin kirjeldatud kummagi osapoole kohustusi.\nGoogle ei osale fotograafide ja ettevõtete omanike või muude kolmandate osapoolte vaheliste lepingute sõlmimises.\nPange tähele, et see teave kujutab endast üksnes juhtnööre. Google ei auditeeri kolmandate osapoolte lepingute tingimusi.\nGoogle ei saa lahendada teie ja teie kliendi vahelisi vaidlusi, sh ka neid, mis puudutavad toote kvaliteeti või pildistamise kogutasu. Kui teil tekib omavahelisi probleeme, peate need koos kliendiga ise lahendama.\nKui otsustate oma ettevõtet pildistama palgata professionaalse fotograafi, siis pidage meeles, et ükski fotograaf ega agentuur ei tööta Google'i alluvuses ning me ei saa ka tagada nende teenuste kvaliteeti. Seega mõelge otsus hästi läbi.\nKui teil tekib pildimaterjali puudutav vaidlus, peate selle lahendama fotograafi või agentuuriga vastavalt omavahel sõlmitud lepingule. Google ei osale kolmandate osapoolte vaidluste lepitajana.\nKuigi Google ei palka fotograafe ega agentuure, võimaldame kaasautoritel saada usaldusväärsuse märgi. Sertifikaat tõstab esile meie kvaliteedijuhistest kinni pidavad fotograafid ja agentuurid, kes on avaldanud vähemalt viiskümmend 360-kraadist fotot, mis näitab nende võimekust jäädvustamisel ning avaldamisel.\nEttevõtete ja fotograafide/agentuuride kokkuviimine\nKui ettevõte on taotlenud professionaalset pildistamissessiooni, võib Google anda selle ettevõtte kontaktteabe usaldusväärsetele fotograafidele ja agentuuridele.\nUsaldusväärsed profid on iseseisvad osapooled, kes ei tohi jätta valet muljet oma seotusest Google'iga.\nGoogle soovib, et ettevõtete ja fotograafide/agentuuride vahel tekiksid positiivsed ärisuhted. Mõnel juhul jagame teavet ärivõimaluste kohta kõigi usaldusväärsete proffidega. Mõnikord jagame seda aga ainult osade usaldusväärsete proffidega.\nKinnitatud ettevõtete loend\nKinnitatud ettevõtted saavad värskendada paljusid oma kirjete üksikasju, mis ilmuvad Google Mapsis ja mujal Google'i teenustes. Usaldusväärsed fotograafid ja agentuurid võivad aidata oma klientidel teenuse Google'i minu ettevõte abil nende kirjeid kinnitada.\nKui ettevõttel ei ole ühtegi kirjet ning ettevõte asub riigis, kus teenust Google'i minu ettevõte toetatakse, saavad usaldusväärsed fotograafid ja agentuurid ettevõtte omanikke ettevõtte kirjete loomisel ja kinnitamisel aidata.\nKuigi te ei pruugi olla usaldusväärsusprogrammi liige, võivad mõned allolevad juhised olla teie jaoks siiski asjakohased. Kui olete huvitatud usaldusväärsusprogrammiga liitumisest, lugege nõuete kohta jaotisest Kuidas saada usaldusväärseks?.\nKaubamärgi kasutamise juhised\nGoogle Mapsi brändi Tänavavaade ja usaldusväärsuse märki saavad turunduseesmärkidel kasutada ainult ettevõtted, mis on saavutanud staatuse Usaldusväärne. Kui olete usaldusväärne proff, soovitame teil oma eristaatust esile tõsta. Usaldusväärsed profid tohivad kasutada usaldusväärsuse märki, logotüüpi ja brändinguelemente, sealhulgas Google Mapsi, Tänavavaate või muude üksustega seotud logosid. Allpool selgitatakse, mida nendega tohib teha ja mida mitte. Kui kahtlustate, et keegi rikub Google’i brändide kasutusõigusi, saate sobimatust kasutusest teavitada siin.\nAsjad, mida tohite teha\nKasutage usaldusväärsuse märki ja brändinguelemente ainult juhul, kui olete programmi sertifitseeritud liige.\nUsaldusväärsuse märki tohib kohast olenemata esitada ainult valgel taustal ja piisava äärisega.\nKasutage usaldusväärsuse märki ainult koos oma nime või ettevõtte nime ja logoga.\nVõite kasutada usaldusväärsuse märki ja brändinguelemente veebisaidil, esitlustes, ettevõtte rõivastel ja prinditud müügimaterjalides. Märk ja brändinguelemendid ei tohi olla lehe/rõiva kõige silmatorkavam osa.\nKui näitate sõiduki katusel graafilisi elemente, võite kasutada ainult oma brändi ja logo. Kui soovite brändi kuvada nadiiris/seniidis või kasutada usaldusväärsuse märki sõiduki muudel osadel, järgige allolevaid juhiseid.\nAsjad, mida ei tohi teha\nVeebis ettevõtetega suheldes ärge esitage usaldusväärsuse programmi kuulumise kohta valeandmeid ega varjake oma kuuluvust.\nÄrge liitke enda pakutavaid tasulisi teenuseid (näiteks turustate end Tänavavaate usaldusväärse teenusepakkujana) programmi Local Guides liikmesusega. Kui soovite nõuandeid selle kohta, kuidas müüa fotograafiateenuseid, osaledes samal ajal ka programmis Local Guides, jälgige postitust foorumis Local Guides Connect.\nÄrge muutke Google Mapsi, Tänavavaate ega usaldusväärsuse märke, logosid ega logotüüpe (sh ärge lisage graafikat, venitage pilte ega tõlkige neid).\nÄrge kasutage domeeni nimes termineid Google, Google Maps, Tänavavaade, usaldusväärsuse märki ega muid Google'i kaubamärke või nendega sarnanevaid kaubamärke.\nÄrge kasutage brändinguelemente ühelgi muul moel peale juhistes kirjeldatud viiside.\nÄrge kuvage Tänavavaate ikooni ega sõidukitele mõeldud usaldusväärsusprogrammi brändielemente:\nkui te pole usaldusväärsusprogrammi liige;\nmis on suuremad kui 30 cm × 12 cm;\nsõidukil kõige väljapaistvamate või ainsate brändielementidena.\nBränd 360-kraadiste piltide nadiiris/seniidis:\nVõite oma ettevõtte logo/nime kasutada nadiiris/seniidis vastavas suuruses. Vormingu kriteeriumid leiate eeskirjadest.\nSponsorluse/omistamise puhul peab brändi kuvamisel järgima järgmisi tingimusi.\nBrändiga koos ei tohi kuvada ühtki Google'i brändi elementi.\nBrändiga koos ei tohi kuvada reklaamgraafikat ega -lauseid (v.a juhul, kui see on kuvatud asukoha puhul asjakohane).\nBränd ei tohi sisaldada lauset „sponsor on” või mõnda samaväärset tõlgitud lauset.\nJärgige usaldusväärsuse märgi kasutamisel neid juhiseid. Siin on veel mõned juhised, mida järgida.\nGoogle'i sobiva kasutamise reeglid\nBrändi nõuded ja tingimused\nGeograafilise kasutuse juhised\nGoogle'i kaubamärkide kõik ülejäänud kasutusjuhised\nMärkus. Kui eirate juhiseid, võidakse teie sertifikaat ning usaldusväärsuse märgi ja muude brändinguelementide kasutamise õigus katkestada.\nTänavavaade soovib näidata maailma ehtsal kujul. Oma fototeenuseid müües tuleb teil kindlasti tegutseda sama läbipaistvalt ning mõista teiste inimeste, brändide ja kohalike seadustega seotud kohustusi ja õigusi.\nPiltide nähtavus Google Mapsis\nPange tähele, et Google ei arvesta piltide Google Mapsi paigutamisel kolmandate osapoolte mis tahes lepingulisi või ärilisi kokkuleppeid, sealhulgas ettevõtete omanike ja fotograafide vahelisi lepinguid.\nSee, et ettevõtte omanik on professionaalsele fotograafile pildistamise eest maksnud, ei mõjuta seda, kuidas või kus pilt Google Mapsis kuvatakse.\nFotograafid ei ole Google'i töötajad\nFotograafid või agentuurid ei tohi mitte mingil moel jätta muljet, nagu nad töötaksid Google'i alluvuses. Esitlege end õigesti kui täielikult iseseisvat juriidilist isikut ja teavitage klienti Google'i piiratud rollist piltide avaldajana.\nKohalike seaduste järgimine\nKlientide teenindamisel peate kindlasti järgima kõiki kohalikke ja riiklikke seadusi. Ärge jätke oma oskustest ega tehtava töö kvaliteedist väära muljet. Samuti veenduge, et teil oleks kindlustus, mis on teid tegema palgatud tööks vajalik.\nOmandiline kuuluvus ja kontroll piltide üle\nSoovitame fotograafidel/agentuuridel ja ettevõtete omanikel sõlmida kirjaliku lepingu, kus kirjeldatakse lepingu tingimusi, tagatisi ja tehtavate piltide omandilist kuuluvust.\nKindlasti määrake kindlaks, kellele jääb pärast pildistamist piltide omandiline kuuluvus. Kui omandiline kuuluvus jääb fotograafile/agentuurile, siis veenduge, et ettevõtte omanik teaks, kuidas ta võib pilte kasutada ilma fotograafi/agentuuri autoriõigusi rikkumata. Kui omandilise kuuluvuse saab ettevõtte omanik, siis peab ta kindlasti nõustuma piltide üleandmise tingimustega ja olema teadlik, mis õigused jäävad fotograafile/agentuurile.\nSama pilti ei tohi avaldada kahe konto alt (nt fotograafi/agentuuri ja ettevõtte omaniku konto alt).\nEhkki avaldatud pildid ilmuvad Google Mapsis tavaliselt sekunditega, võidakse need hiljem tagasi lükata, kui nad ei ole kooskõlas Google Mapsi pildieeskirjade või Google Mapsi teenusetingimustega.\nKui Google Maps peaks tellitud pildi tagasi lükkama, siis jääb probleemi lahendamine fotograafi/agentuuri ja ettevõtte omaniku ülesandeks.\nSoovitame fotograafidel eeskirjadele mittevastavad pildid kohe parandada või need välja vahetada – ja veenduda, et Google Maps kiidab need heaks. Kui aga probleemi lahendada ei saa, siis tuleb kliendile tagastada kogu töö eest saadud tasu.\nTeatud Google'i programmid – näiteks Local Guides – nõuavad mitteprofessionaalset osalemist (st teile ei maksta panustatud sisu eest kompensatsiooni). Kui pakute tasulisi teenuseid (näiteks turundate end Tänavavaate usaldusväärse teenusepakkujana), ei tohi te siduda professionaalseid teenuseid ühegi mitteprofessionaalse teenusega, mis viitab erapooletusele (näiteks võimalusele postitada programmi Local Guides liikmena hinnanguid või arvustusi).


KUULA I Tarvo Madseni uus singel “Vead” sündis ehedast emotsioonist – Melu | GoodNews\nAvaleht Muusikud muusikast KUULA I Tarvo Madseni uus singel “Vead” sündis ehedast emotsioonist\nViljandist pärit artist Tarvo Madsen avaldas täna oma viienda singli “Vead”, milles lööb kaasa ka laulja Johanna Randmann. Varasemalt pigem tempokamaid lugusid üllitanud Madseni lugu on seekord rahulikum ja veidi kurvameelsem.\nMadseni sõnul valmis lugu algselt juba mitmed aastad tagasi ning algselt oli see kirjutatud ingliskeelsete sõnadega. “See seisis mul kaua aega sahtlipõhjas ja eelmisel aastal otsustasin lõpuks siiski eestikeelsed sõnad kirjutada,” lisas noor muusik.\nSeejärel tehti loole koos kaaslastega uus seade, mis ka eelmisel sügisel linti mängiti. Seejärel jäi see ootama enda õiget aega, kuni Madsen kutsus loole lisavokaale laulma Johanna Randmanni. “Kuna see lugu on mulle endale väga tähtis, pidin ma võtma rahulikult aja maha ja leidma sellele õige inimese, kes seda täiendada aitaks,” ütles Madsen.\nRahuliku ja malbe kõla, kuid meeldejääva viisiga lugu võib Madseni sõnul esmalt tunduda üsna tumeda ja masendava sõnumiga, kuid on sündinud ehedatest emotsioonidest. “Väga paljud artistid kirjutavad lugusid armastusest, ilusast ilmast ja pidutsemisest aga mina seda ei oska,” tunnistas Tarvo Madsen. “Meil kõigil on see nukram, tumedam pool ning me kõik oleme aeg-ajalt õnnetud. On tähtis, et seda saaks välja elada.” Hiljuti ka koos Jaanus Saksiga singli välja lasknud Randmann rääkis, et ei kahelnud pakkumises hetkekski. “Tarvo teeb muusikat avatult ja ausalt mis on mind alati kõnetanud, sest mina teen ka muusikat nii. Kui kuulasin tema saadetud demo, paelus see mind esimesest hetkest,” ütles Johanna Randmann. “Selleks, et koos midagi teha ja luua peab kõik klappima – inimene klappis ja muusika ka klappis,” lisas ta.\nViljandist pärit laulja ja laulukirjutaja Tarvo Madsen on viimase paari aasta jooksul koos oma bändikaaslastega astunud üles suurematel ning väiksematel lavadel üle Eesti. Esimene avalik kontsert anti 800-pealisele publikule eelmisel kevadel ning ühel laval on publikut hullutatud koos paljude tuntud artistidega. (Terminaator, 5miinust, Shanon, Metsatöll, Kuldne Trio, Hellad Velled, Justament, Hunt ja Nedsaja Küla Bänd jpt.)\nMadseni varasemad lood on kiiresti leidnud tee kuulajaskonna südamesse ning neist kõige edukamad on siiani olnud “Üksinda” (2018) ja “Keegi teine” (2020), mis said raadiojaamades märkimisväärselt mänguaega ja on kogunud erinevatel platvormidel kümneid tuhandeid vaatajaid ja kuulajaid.\nUut muusikat lubab Madsen juba lähiajal ja lavalaudadel saab teda näha 8. augustil Tartu kesklinnas Green Room Cafe’s pika akustilise kontserdiga.\neelmine VIDEO I Elisa Kolk vallutab Ameerikat! Lauljatar avaldas värske singli nimega "Undercover"\njärgmine NAUDI ILUSAT SUVEMUUSIKAT I Tänasest algab Alen Veziko suvepoeesia “Tüdruk” tuur


Marat ja Sangar liitusid karusnahavabade moebrändide võrgustikuga | Bioneer\nEesti ühed vanimad tänaseni toimivad rõivafirmad Marat ja Sangar liitusid rahvusvahelise karusnahavaba programmiga Fur Free Retailer, milles osalevad disainerid, moemajad, rõivaketid ja kauplused ei tooda ega müü ehtsast karusnahast tooteid. Tänaseks on programmiga liitunud juba üle 20 Eesti ettevõtte, kes on ühinenud selliste tuntud tipptegijatega nagu Versace, Gucci, Armani, Hugo Boss, Tommy Hilfiger, Calvin Klein ja teised. Programmi esindab Eestis loomade eestkoste organisatsioon Loomus.\nLisateavet karusnahavaba programmi kohta leiab siinsel aadressil.\nTeadliku elustiili pood


YESHUA, KANALIKS PAMELA KRIBBE: SUUR MÕISTATUS - SÕNUMID TAEVAST - 2022\nYeshua kanalis Pamela Kribbe: Suur mõistatus\nUniversumis on suur müsteerium; ja see seisneb selles, et millegi asemel on midagi, et midagi on olemas. Universumis on elu, valgus ja teadvus ; Elu tantsib ja liigub.\nKuidas see kõik juhtunud on?\nOn oluline, et kõigepealt imestaksite elu, valguse ja teadvuse müsteeriumi üle . Need elemendid ei saa eksisteerida eraldi; kus on Elu, on ka Valgust ja Teadvust. Valgus muudab elu ilmseks. Valguses on liikumapanev jõud, mis põhjustab teadvuse tõusu, kuni see jõuab punkti, kus ta suudab iseennast peegeldada, muutuda eneseteadlikuks. Kui teadvus jõuab sellesse punkti, võib elu muutuda teadlikuks ja on võimeline vormima. Elu saab valida ja edeneda; ja siis toimub millegi nimega I moodustumine; See on hinge sünd.\nKuid ma pean minema ühe sammu tagasi ja kirjeldama elu, valguse ja teadvuse põhimõtteid. Kust nad pärit on? Mis on elu päritolu? Kosmose rinnas on tühjus, tühjus, mis hingab: Vaikuses tervik. See on elu päritolu; ja saate selle päritoluga ühenduse luua, vaikides hingates. Kui te hingate vaikust ja vaikust; ja juhite oma tähelepanu sissehingamisele ja väljahingamisele, ühendate olemise ürgse Allikaga.\nSee vaikne algus, kogu Elu alus, on endiselt olemas kõigis teist. Ela ja hinga ennast, hoolimata sellest, mida sa teed või mida sa ei tee. Päritolu, algus, tühjus, mis seal on ja millest kõik sünnib, eksisteerib endiselt teie sees. Mõistes, mis vabastab teid; ja eemaldage ka selle piirid, kes te olete. Paljastage oma individuaalsuse kahetine ja suhteline olemus.\nSelles esialgses tühjuses, selles ruumis, pole endiselt individuaalsust, pole ainulaadseid Hinge. On puhas eksistents või puhas olemine; tunnetage selle olemasolu saladust; See ümbritseb kõike. Ilma selle Olemise Fondita poleks teid olemas; See küllastab teid ja toidab.\nMis see on? Selles vaikuses elage Jumala hinge. Jumal on määratlemata, määratlemata; piiramatu Sellel puudub vorm, sellel pole individuaalsust. Jumal on kõigest teadlik, kuid sellel piiramatu teadvuse, mis on Jumal, suurel väljal on taskud või lüngad, milles domineerib teadvuse puudumine. See teadvuse puudumine võimaldab elul seal kasvada ja õitseda.\nJumal, Olend, on loonud kohad, kus elu on teadvuseta, millest saab välja areneda teadvuse ja valguse kasvu soov. Te asute ühes neist taskutest teadvuse valdkonnas, mis on Jumal. Jumal pidi looma väiksema teadvuse, nii et tekkis individuaalsus.\nIndividuaalse elu loomiseks pidi Jumal tegema midagi paradoksaalset, sest Tema olemuses on Jumal kõik. Kõik, mis eksisteerib, on jumalas, nii võimalik kui ka võimatu, nii et Jumal pidi looma madalama teadvuse kohad, et lubada Hingul sündida . Hing on määratletud ja piiratud teadvus, mis leiab tee läbi aja ja ruumi, otsides alati seda ühendust Jumalaga, millest ta sündis. Hinge sünd oli hüpe unustuse pimedusse.\nLuues teadvuse individuaalsel tasandil, on midagi uut, midagi suurepärast jumalas loodud: Elav teadvus, mis kasvab ja on dünaamiline ning muutub ; ja elu on muutus, see jääb muutuste seisundisse. Kui teadvus hõlmab kõike; ja hõlmab ka kõiki võimalusi, dünaamiline kasv teadvusest täieliku teadvuseni pole võimalik. Ainult selle dünaamilise protsessi kaudu luuakse Valgus hinge kasvu spiraalis: sünnist kuni nooruse ja küpsuseni. Ja see kasv aja ja ruumi valdkonnas on see, mis aitab kaasa Jumala teadvusele.\nHing elab armastuse suhetes Jumalaga. Jumal on hinge, tema emaka või maatriksi allikas ; ja see on eesmärk, mille poole kõik hinged püüdlevad. Ja Jumal loob hinge, et rahuldada hinge kiireloomulisust muutuda; koos sellest tuleneva tunnete sügavusega. Salapära seisneb selles, et Jumal ise saab omal moel nähtavaks, käegakatsutavaks, kogetavaks läbi hinges oleva individuaalse teadvuse. See on Hinge sünni eesmärk.\nHinget tõmmatakse vähemalt osaliselt teadvuse lünkadesse kaotama. See on vajalik Hinge teel, kuna Hingul on oluline laieneda ja naasta vabalt jumaliku teadvuse juurde, kõiketeadvusse, teada kõike. Sellepärast on kurjus, mida peetakse " ebasoodsaks ", tema teekonna osaks.\nKui hing laieneb printsiibi, oma olemuse, iseenda Jumala poole, siis just selles tühjuses, Jumala olemise piiramatus ja täielikult hõlmavas olemuses, kus ta vabaneb. Siis on Hing jõudnud koju.\nValgus ja pimedus on elemendid, mis kuuluvad hinge teekonda. Valguse ja pimeduse näidend on loodud seetõttu, et Jumal eemaldab oma teadvuse Kosmose teatud osadest või peidab selle; ja seal antakse hinge mängule vabadus. Hingeloome on tõesti kokkutõmbumine, teadvuse kitsendamine. Kuid sellel protsessil on eesmärk, sest just selles kokkutõmbumises toimub liikumine, oluline ja väärtuslik teostusprotsess; ja just see protsess loobki Valguse.\nValgus tekib seal, kus individualiseeritud teadvus avaneb jumalikule allikale. Mida rohkem valgust tugevdatakse, seda rohkem teadvus kasvab; ja veelgi enam on tunda seost Sellega.Siis avaneb kokkutõmbumine järk-järgult täielikuks teadvuseks. See kokkutõmbumise ja kõiketeadvuse koosmõju on loomingu olemus. Selles kahe pooluse vahelises tantsus saavutab Jumal oma suurima väljenduse.


Kunda Ühisgümnaasium - Ringitunnid\nRingitunnid 1. poolaastal 2018/2019.õa\nArvutiringis on võimalik õpilastel arendada oma oskusi arvuti kasutamisel. Luuakse teemakohaseid graafikatöid ja esitlusi. Animeeritakse ja helindatakse graafikat. Kasutatakse erinevat rakendustarkvara arvutidokumentide loomisel, õpitakse turvaliselt Internetti kasutama ja sealt vajalikku informatsiooni leidma.\nJuhendaja Gunnar Roov\nVene keele ring algklassiõpilastele\nRingitunde on nädalas kaks, üks eesti kodukeelega ja teine vene kodukeelega lastele. Tunnis tutvuvad lapsed vene keele sõnadega, enda tutvustamise ja viisakustega, lühikeste luuletustega, ringmängudega. Tunnis käsitletavad teemavaldkonnad on: mina ja teised, minu sõbrad, kool, aastaajad, mänguasjad.\nVene keelt kõnelevate laste probleemiks on vähene huvi emakeeles ilmunud raamatute vastu. Vähene kultuuriteadlikkus vene kultuurist, kesine sõnavara, ei teata enam vanasõnu ega kõnekäände. Neljapäevases ringitunnis tutvub osaleja vene tähestikuga, hääldusega, klassikaga ja multifilmi kangelastega. Suhtlemise käigus rikastub emakeele sõnavara ja suureneb omaealiste vene lastega suhtlus.\nJuhendaja Jelena Botškova.\nKunstiringis saavad osaleda 4.-8. klassi õpilased.\nJuhendaja Ruti Urban\nNuputa (nuputamise ring nutikatele)\nNutiring (nutikad arvutikasutaja)\nInglise keele ring 1. ja 2. klassile


Kärdlas korraldati väike jõudemonstratsioon rahu nimel « Hiiu Leht\n11.august, 2017 Ajalugu / Uudised\nBriti ja prantsuse liitlased, Eesti kaitseväelased ja Scoutspataljon tõid Hiiumaa militaarmuuseumi kümnendaks sünnipäevaks “väikese” kingituse – neli militaarmasinat, mida teisipäeva õhtul esitleti Kärdlas ja kolmapäeval Tahkunas.\nÜks militaarmuuseumi eestvedajaid, Ain Tähiste ütles, et väike militaarne jõudemonstratsioon on üks komponent rahva kaitsetahte kasvatamiseks. “Inimesed näevad seda tehnikat nii lähedalt kui võimalik ja näevad, et kui vaja, siis see tehnika liigub ka saarele,” selgitas Tähiste. “Saame siin Kärdlas pisikese paraadikese ära pidada, isegi kui ei ole vabariigi aastapäev, vaid kõigest militaarmuuseumi sünnipäev,” naljatas ta.\nHeino Laud, kes kohtus saabuvate soomukitega bussijaama juures, ütles, et mäletab veel vene tanke Hiiumaal. Ajal, kui need enam kui 60 aastat tagasi saarele tulid, oli ta veel väike poiss. See, et Eesti kaitsejõudude ja liitlaste sõjamasinad nüüd näitamiseks saarele toodi, talle meeldis.\nNatuke liiga palju\n“Väga võimas, kuigi mul pole õrna aimugi, miks need siin on,” ütles bussijaama juures sõjamasinate mahalaadimist jälginud Artur. Kuulnud militaarmuuseumi aastapäevast, lubas ta järgmisel päeval kindlasti ka Tahkunasse muuseumi sünnipäevapeole minna.\nNoormehed, kes saarel tenniselaagris, tunnistasid, et ka nemad ei tea, miks need masinad Hiiumaale toodi. Kuulnud, millega tegu, ütles üks noormeestest, et kõik see on väga äge, aga natuke liiga palju: “Miks seda kõike vaja on? Kui lihtsalt näitamiseks, siis ma arvan, et on üle pingutatud – kõikide nende asjade kohalevedamine on ju kallis.”\nAin Tähiste argumenti – tahame näidata, et kui vaja, tulevad nad meile saarele appi – noormees aktsepteeris: “See on hea.”\nKolm möödasõitnud jalgratturit ütlesid, et Kärdlas võiks selliseid asju sagedamini toimuda. “Muidu on sihuke vaikus siin,” ütles Margus.\n“Mina arvan samamoodi – peaasi, et midagi toimub,” lisas Taniel.\nÄsja abiellunud Tuukka Toiviainen oli koos abikaasa Minna Lipsaneniga Hiiumaal pulmareisil ja filmisid-pildistasid üles kogu sündmuse. “Hiiumaa on täis isamaalisi inimesi, kes armastavad oma kodumaad, ja Soome sõpru,” niisugune oli nende vastus imestunud küsimusele, miks nad ei võtnud ette pulmareisi Floridasse või mõnele soojale lõunamere saarele.\n“Eestlased on meie relvavennad ja tore on vaadata, et eestlased on NATOs, et neil on liitlased ja nad saavad aru, et liitlasi on vaja, sest üksi ei saa hakkama,” tõlkis Urmas Selirand Toiviaineni arvamuse. “Väga hea asi ja väga hea näeb välja,” kiitis ta.\nSündmuse korralduskulude kohta ütles Toiviainen, et Eestis ja Soomes võib ükskõik mille puhul tingida ja kulusid kokku hoida, kuid mitte mingil juhul riigikaitses.\nKeskväljakul esitles külalisi Hiiumaa militaarmuuseumi eestvedaja Ain Tähiste, kes kutsus kõiki ka muuseumi sünnipäevapeole.\nKülalisi tervitas Hiiu vallavanem Reili Rand. “Kui enam kui kuuskümmend aastat tagasi veeresid Hiiumaa teedel nõukogude tankid, mida me ei tervitanud, siis täna saame rõõmuga tervitada meie kaitseväelasi ja liitlasi, kes selle pika tee on ette võtnud,” ütles vallavanem.\nTa tänas militaarmuuseumi eestvedajaid Ain Tähistet, Mart Mõnistet, Urmas Seliranda ja nende abilisi, kes aastaid vedanud militaarajaloo temaatikat Hiiumaal.\nSünnipäevakingitusena ulatas ta Tähistele publiku aplausi saatel vana rohelise kohvikannu, millesse seatud lilled, sinivalge lillekimbu sai iga militaarmasina meeskond.\nSeejärel said meeskondade juhid sõna masinate tutvustamiseks: prantslaste luurevarustusega kergsoomuk Panhard, brittide 25tonnine Warrior, kaitsejõudude jalaväe lahingumasin CV 90, Scoutspataljoni soomuk SISU XA 188 ja suured treilerid, mis soomukid kohale tõid.\n“Jah, teekond oli küll pikk, kuid sellist masinat on lihtne juhtida, ka laevale – kõik läks kenasti,” vastas brittide tiimiliige Alice küsimusele, kuidas reis läks ja kas nii suurt veokit nagu treiler, millele mahub soomuk, oli keeruline laevale saada. “Kui aus olla, see oli päris pöörane,” lisas ta.\nKa tema ei arvanud, et tuua neli suurt lahingumasinat kohale ühe väikese muuseumi kõigest kümneaastaseks sünnipäevaks, oleks liig: “See on kohalikele tore võimalus näha, mida meie teeme ning meie näeme, kuidas tegutsevad retkel prantslased ja Eesti kaitseväelased,” lisas Alice.\nLaste jaoks seiklus\nSadakond täiskasvanut ja last, kes sõjamasinaid tervitama tulnud, uuris tehnikat huviga ja hetkega olid masinad lapsi täis.\nSigne, kelle tütar ja poeg mööda masinaid ronisid ja rõõmuga treileri signaalinööri tõmbasid, nii et terve väljak kajas, tunnistas, et lapsi on masinatelt raske alla saada.\n“Tutvumiseks võib neid masinaid küll tuua, sest lastel on põnev – nende maailmapildi ja silmaringi avardamiseks on mõtet neid siia keskväljakule tuua. Neid huvitab, miks see auto nii suur on ja mis selle sees on, nemad ju ei küsi, milleks need päriselt mõeldud on,” ütles Signe. “See on neile põnev, nagu seiklus ja endalgi on põnev.”\n“Väga huvitav on ja muidu neid ju ei näe – meeldib,” ütles Pääsukese Lilleäri omanik Piret Põllu, kes samuti oli tulnud lahingumasinaid vaatama. “Ei ole mõttetu kulutus, ikka asja eest ja tehakse ju palju mõttetumaid asju,” oli tema arvamus.\nVanemseersant Baillete esitles nende luuremasina varustuses olevat tehnikat: ööprille, termokaamerat ja binoklit, millega saab jälgida liikuvaid objekte. Huvilisi oli sealgi palju, kuigi prantslane eriti inglise keelt ei osanud. Talle tuli appi hiidlane Sven Kokkota, kes 90ndate algul kuus aastat Prantsusmaal töötas ja keel sellest ajast suus.\nÜks huvilistest, Toompea malevkonna naiskodukaitsja Marju Kiipus selgitas väga asjatundlikult, et seade, mille kaudu ta just ümbritsevat silmitses, on termokaamera. “See on tulevikurelv ja\nKevadtormil meile ka õpetati, et mida me siin kolme-nelja kilomeetri peal valvet peame, kui see fikseerib elusolendi kümne kilomeetri pealt,” rääkis Marju, kes militaarmasinate esitlusele sattus juhuslikult.\nVeigo Klee, kes töötanud nii Eesti piirivalves kui kaitseväes Scoutspataljonis, kuid praeguseks erus, rääkis, et just tema võttis transpordiohvitserina vastu soomukid XA 188, mida nüüd Kärdlas esitleti, vanu sõpru tervitas ta nii XA 188 kui CV 90 peal. “Väga mõnus ja ilus ettevõtmine, et inimesed näeks, missugused masinad meil Eestis kaitsejõududel on,” ütles Klee, kes praegu on Kaitseliidu liige.\nArnold-Aare Kivisikk, kes olnud ka militaarmuuseumi sünni juures, ütles, et seni on ta selliseid masinaid näinud läbi teleekraani ja fotodel ajalehes, nüüd oli väga vahva neid Hiiumaal näha ja oma käega katsuda: “Viimase peal üritus – au härra Tähistele!”\nSildid: Ain Tähiste, militaarmuuseum sünnipäev, tahkunas


Eiki Nestor presidendi otsusest: M.O.T. T. Soovitan loosungit, et süvariik lõi tagasi - Sotsiaaldemokraadid\nUudised Eiki Nestor presidendi otsusest: M.O.T. T. Soovitan loosungit, et süvariik lõi tagasi\nEiki Nestor presidendi otsusest: M.O.T. T. Soovitan loosungit, et süvariik lõi tagasi\nVaadanud ja kuulanud Vabariigi presidendi loogilisi ja põhiseaduse kohaseid mõtteid teise samba lammutamise eelnõu kohta tuli mulle miskipärast meelde keskkooliaegne matemaatika ja ütlesin valjult M.O.T.T. See kirjutati tahvlile, kui üks või teine teoreem lahendatud sai ja on lühend väljendist “mida oligi tarvis tõestada”. Eesti presidendil ei ole õigust seadust mitte välja kuulutada, kui see talle ei meeldi. Eesti presidendil on kohustus vastuvõetu riigikokku tagasi saata, kui tema arvates seadus ei vasta põhiseadusele, kirjutab riigikogu pikaaegne esimees, sotsiaaldemokraat Eiki Nestor Eesti Päevalehes.\nEsimest kord esitati nii pika aja jooksul meie elu ette kujundav seadus ilma laiema aruteluta. Miks seda tehti, on ka selge. Ettepaneku tegijad oleks kõik vastavad arutelud kaotanud. Mujal demokraatiates eeldatakse siinkohal suurt konsensust.\nEsimest korda esitas keegi riigikogule eelnõu, mille seletuskiri ei kutsu mitte poolt hääletama vaid vastupidi punast nuppu vajutama. Näitena kas või tabel 4 seletuskirjas.\nEsimest korda sidus valitsus usaldusega eelnõu, mille president jättis välja kuulutamata seoses mittevastavusega põhiseadusele. Kui nüüd Riigikogu seaduse muutmata kujul uuesti vastu võtab ja president on kohustatud Riigikohtusse pöörduma ning seal parlamenti võidab, kas siis valitsus astub tagasi? Häbeneb oma rumalust, vabandab ja siis astub tagasi, oleks veelgi õigem öelda.\nJa lõpetuseks mõned küsimused, millele me ei tea täna vastuseid. Kas Keskerakond on tõesti võimupimedusega löödud või lihtsalt lollitas oma koalitsioonikaaslasi ette teades, et esitatud kujul on tegu põhiseaduse vastase eelnõuga, mis mitte kunagi seaduseks ei saa. Kas tagatubades kokku lihvitud poliitiliste rumaluste aeg saab nüüd läbi? Kas Isamaa ühineb enne järgmisi parlamendi valimisi EKRE-ga või EKRE Isamaaga?\nEelnõu toetajatele soovitan aga loosungit – süvariik lõi tagasi! Mida Teil muud ikka öelda on.


Saksamaa hakkab järgmisest nädalast migrante välja saatma - Delfi\nSaksamaa hakkab järgmisest nädalast migrante välja saatma\nFoto: Kay Nietfeld, AP\nSaksamaa valitsus otsustas kibekiirelt vastu võtta rangema varjupaiga- ja väljasaatmisseaduse, mis võimaldab riigil hakata juba uuel nädalal põgenikke riigist välja saatma.\nAngela Merkeli lähim nõunik ja eriülesannete liiduminister Peter Altmaier ütles, et seadus, mis sai parlamendi nõusoleku eelmisel nädalal, jõustatakse homme ehk kaheksa päeva varem kui oli algselt kavandatud, vahendab uudisteportaal The Local.\n„Me suudame seda teha mõni päev varem,“ rõõmustas minister Altmaier uudistekanali ARD vahendusel inimesi, keda paneb riigi migratsioonipoliitika muretsema. „Me tahame olukorda parandada kiiresti ning saata välja need, kellele pole antud luba siia jääda.“\nBerliini plaani järgi hakatakse esimesi põgenikke, kelle varjupaigataotlus on tagasi lükatud, välja saatma juba järgmise nädala algul. Samuti kehtestab jõustuv seadus, et Lääne-Balkani riike nagu Albaania, Kosovo ja Montenegro defineeritakse edaspidi „ohututeks maadeks“, kelle kodanikel ei ole võimalik enam varjupaika paluda.\nKa vähendatakse asüülitaotlejatest põgenikele makstavaid toetusi.


Elektrode Tüübid | Töö kirjeldus - 2019\nPõhiline Töö kirjeldus Elektrode Tüübid\nIoonide selektiivsed elektroodid\nAbi-, töö- ja võrdluselektroodid\nElektroodid on juhi tüüp, mis võimaldab elektronidel läbida metallist osa mittemetalsest osast. Osa, kus elektronid elektroodidesse siseneb, on tuntud kui "katood" ja väljumist nimetatakse "anoodiks". Tänu nende võimele tõhusalt filtreerida elektrit ühest allikast teise, on elektroodid väga mitmekülgsed ja mitmed erinevad vajadused on loodud erinevat tüüpi.\nÜks kõige tavalisemaid elektroodide tüüpe on keevituselektrood. Keevitamine on protsess, mille käigus kaks metalli sulatatakse kokku äärmiselt kõrgel kuumutamisel, et saada uus tugevam metall. Sulatatud metall asetatakse tavaliselt keevitusvardale ja seda kasutatakse siis elektroodi anoodina. Keevituselektrood on protsessi väärtuslik osa, kuna elektrood, mida elektrood avaldab, võib kiirendada ja tugevdada keevitusprotsessi.\nIoon-selektiivne elektrood võimaldab ainult teatud tüüpi laetud aatomeid (tuntud kui "ioonid") anoodile välja. Ioonselektiivsetel elektroodidel on mitmesugused kasutusalad, nagu näiteks pH taseme mõõtmine vees, elektromeetrite lugemine või osana katsetest, mis mõõdavad aatomi tihedust konkreetses ühendis või aines.\nMitme elektroodi saab seadistada järjestikku nii, et elektrienergia liigub ühest küljest teise, filtreerides välja elektri või luues algsest allikast täiendava puhvri. Tavaliselt on need elektroodide ahelad kolmeks, kusjuures kolm elektroodi on abi-, töö- ja võrdluselektroodid. Kõiki neist kolmest võib kasutada anoodina või katoodina, olenevalt seadistusest.\nVideo Juhiseid: “EV Citroën 2CV” auto Dujunovi.\nKuidas Upsi Juhi Tööpäev Kulub?


Solaris tähistab sünnipäeva Eesti disaini eripakkumistega – Naisele | GoodNews\nAvaleht Ilu-uudised Solaris tähistab sünnipäeva Eesti disaini eripakkumistega\n8. oktoobril tähistab Solarise elustiilikeskus 12. sünnipäeva.\nSuurima Eesti disaini valikuga kaubanduskeskus toob sel päeval külastajate ette mitmed Eesti disainerid, kelle seas on Zack Marques, Kadi Veesaar, Hannes Rüütel, Kristi Liiva, Wodal, Bijou, Caos-Caos ja Turbliss. Solarise Disainitänavalt leiab üle mitmesaja Eesti disainibrändi.\n“Krutskeid täis Zack Marques pakub valikuid pusadest ja põnevaid ainueksemplare, mis just selleks sündmuseks on loodud. Omale parim hind on külastajal endal võimalik välja rääkida, sest just pop-up-üritustel on Zack eriti kauplemisaldis,” sõnas Mariann Lukka, Zack Marques’i brändijuht.\nTööpäeva lõppu tähistavat õhtust meelelahutusprogrammi juhib energiline Anu Saagim, kes tutvustab jooksvalt külastajatele sünnipäevaprogrammi ja juhatab sinna, kus toimuvad parasjagu põnevamaid pakkumised ja loosid. Muusikaga kostitab popdžässbänd Alfa Collective.\n“Meil on hea meel, et saame see aasta koostööd teha mitmete Eesti tegijatega nii disaini- kui ka toidusektorist. Näiteks pakub Saaremaalt pärit Lahhentage alkoholivabu sünnipäevajooke, mis on kõigile degusteerimiseks alates kella 16-st,” ütles Solarise turundusjuht Kristin Lepikson.\nÕhtu lõppedes loositakse kõigi 8. oktoobril ostu sooritanute vahel välja uhiuus Iphone 13. Keskuse poed on sel päeval avatud kuni 22-ni, keskus ise 23-ni.\neelmine Oksana Tandit esitles andekatele naistele pühendatud autorikollektsiooni\njärgmine Fotod! Ehetebränd Katta Grüner esitles Pariisist inspireeritud kollektsiooni


Tuleviku tegija | Paikuse Kool\nTuleviku tegija 09. juuni õp Monika Vaher\nTuleviku tegija 2022\nPaikuse Kool tunnustab Tuleviku tegija 2022 märgiga järgmisi kooli huvihariduses ja -tegevuses silma paistnud õpilasi:\nMarta Akk 4.b\nMarta näol on tegu väga pühendunud ja sihikindla neiuga, kes vaatamata potentsiaalsetele takistustele jõuab alati soovitud eesmärgini. Esitaja õpetaja Gerti Marus.\nMiia Hein 6.c\nMirja Hein 6.c\nKertu Kasemaa 6.c\nNeed neiud astusid Kodutütarde organisatsiooni 5 aastat tagasi, kui olid teises klassis. Kõik need viis aastat on nad olnud aktiivsed kodutütred, kes puuduvad ringitundidest haruharva. Ka koroonaaegne distantsõpe läbiti kohusetundlikult.\nRühma on nad esindanud erinevatel võistlustel.\n4 aastat järjest osalesid nad kuni 12-aastaste kodutütarde ja noorkotkaste võistlusmatkal Porgandijaht, mille nad ühel korral võitsid (auhinnaks pääs vabariiklikule võistlusele maakonda esindama) ning kahel korral lõpetasid esikolmikus. Sel aastal osalesid nad esimest korda ka mitmepäevasel võistlusmatkal Sirge Siht, kust kogusid hulganisti kogemusi ja teadmisi tulevasteks aastateks.\nMiia ja Mirja on osalenud Kodutütarde ja Noorte Kotkaste vabariiklikul olümpial.\nNende meeskonnatööoskused on väga heal tasemel, nad oskavad üksteise nõrkuste ja tugevustega arvestada ning märkavad oma kaaslasi. Niisamuti oskavad nad anda väga head tagasisidet, et milliseid teadmisi ja oskusi nad juhendaja abiga veel arendada soovivad. Nad tunnevad oma nõrkusi ja tugevusi ja neis põleb soov edasi areneda.\nRingkonnas on neid märgatud kui häid suhtlejaid, kes ka teiste rühmade noorte vastu on lahked ja avatud. Esitaja juhendaja Merilin Sepp.\nRianna Kõrboja 5.c\nSandra Lemvald 5.c\nVäga püüdlikud, töökad ja ettevõtlikud tüdrukud. Esitaja õp Oksana Johannes.\nMeribel Malviste 7.b\nOma andekuse ja töökusega jõudis vabariiklikule kunstiolümpiaadile, kus saavutas 7. koha. Oli parim seitsmendik terves vabariigis. Esitajad õpetajad Monika Vaher ja Annika Oltre\nMilana Hanson 1.b\nAurelia Timofejeva 1.b\nMette Mariin Pärnoja 1.a\nAktiivsed, kelle silmad säravad ning kel on teadmistepagas juba päris ilusasti olemas. Esitaja õpetaja Ingrid Lilles.\nAlexander Rand 5.c\nOsav käelistes tegevustes ja väga järjepidev. Võib ühe projekti kallal nokitseda kuude viisi. Esitaja õpetaja Einar Elbing.\nMart Vaar 2.b\n6. koht Eesti noorte MV tavamales U10. Osales mõttespordi olümpiaadil 1.-4. klasside arvestuses 4 etapil online males ja parim tulemus 6. koht. Esitaja õpetaja Eiki Lehemets.\nPätrik Mölder 8.b\nKunsti põhiõpe, vormiõpetus\nLoominguliselt mõtlev, sihikindel ja lahendusi otsiv tegija. Esitaja õpetaja Ene Tapfer.\nKarmen Hinnosaar 1.a\nIsikupärane ja hoolikas voolija. Esitaja õpetaja Ene Tapfer.\nSamantha Thalen 3.c\nDraama- ja loovusõpetus\nVäga julge ja ettevõtlik. Tema uudishimulik meel ja tohutult suur õpihuvi aitas kiiresti tagada eesti keele oskuse. Samantha on osavõtlik ja alati tähelepanelik kaasõpilaste suhtes. Esitaja õpetaja Kristi Soondra.\nReliis Uibomäe 3.b\nKohusetundlik ja püüdlik. Särasilmselt julge ja ideederohke tütarlaps, kes suhtub kõikidesse tegevustesse väga pühendunult. Meie reklaamfilmi peaosatäitja. Esitaja õpetaja Kristi Soondra.\nLiisbet Luhar 1.c\nLiisbet on alati rõõmsameelne ja valmis hoogsalt tegutsema, tema tööd on värvirõõmsad ja täis põnevaid detaile. Liisbet saavutas Tartu Kunstimuuseumi kunstikonkursil „Unistuste muuseum“ III koha (7-10aastaste vanusegrupis). Esitaja õpetaja Marju Rajasalu.\nNora Markus 5.c\nKunsti põhiõpe, joonistamine\nNora otsib ja katsetab julgelt uusi kujutamisvõimalusi ning tulemuseks on põnevad lahendused ja fantaasiarikkad tööd. Nora saavutas esikoha Pärnu üldhariduskoolide kunstikonkursil 5. klasside arvestuses.\nEsitaja õpetaja Marju Rajasalu.\nGrethe Kartsamaa 5.c\nKunsti põhiõpe, arvutigraafika\nGrethe tehtud tööd on põhjalikult läbi mõeldud, jutustavad põnevaid lugusid ja näitavad meile fantaasiarikkaid maailmu.\nEmili Aumeister 3.b\nKunsti huviala ettevalmistus\nEmili on oma töödes põhjalik ja oskab hea tulemuse nimel pingutada. Emili märkab abivajajaid ja oskab kaaslastele hea nõu anda. Tema tööd on värvirõõmsad ja hoolega tehtud.\nMärgi kujunduse autoriks on kunsti põhiõppe õpilane Grethe Kartsamaa.\nViimati muudetud: 09.06.2022


21:32 16. Veebruar 2020\n19:04 28.06.2018 (Uuendatud 19:29 28.06.2018) lühendatud link\nVälja arvatud ehk väga äärmuslikud tegelased, kes on oma poliitilise PR-tegevuse üles ehitanud eranditult russofoobiale, ei ole ülejäänud russofoobide nimekirja sattunud isikutele russofoobia peamine elumõte, vaid pigem vahend, mis siiamaani aitas neil saavutada ühtesid või teisi ametialaseid kõrgusi.\nVenemaa musta nimekirja on kantud ka noored aktivistid >>\nArvestades Eesti poliitika üldist meelsust võib kindlasti väita, et kõik need aastad, alates Eesti iseseisvuse taastamist 1991. aastal, oli "veidi" russofoob olla vägagi kasulik, sest see ühendas võitluses väljamõeldud ühise vaenlasega, mis pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist oli nõrk ega vastanud rünnetele. See tähendab, et kõik russofoobsusilmingud jäid karistamata, välja arvatud Venemaa välisministeeriumi ametlikud hukkamõistuavaldused.\nVenemaa suursaadik: russofoobide nimekiri ei ole lõplik\nOn aeg vastust anda\nNüüdseks on olukord muutunud. Ja asi polegi selles, et nimekirja kantud inimestel on keelatud Venemaale siseneda (kuigi mõnedel neist oli seal lisateenistus ja võimalus esineda kõrgetel rahvusvahelistel foorumitel), vaid selles, et nad paljastati otseselt käitumiselt, mis on vastuolus moraali ja demokraatlike põhimõtetega, mille järgimist ametlik Tallinn igal võimalikul juhul kuulutab.\nLoomulikult kandsid kõik nimekirja kantud isikud kõik etteheited kohe "totalitaarse Putini režiimi sepitsuste" arvele, kuid ei pruugi kahelda, et tegelikult sai igaüks neist suurepäraselt aru, mille eest ta selle "templi" ja mainekahjustuse sai. Loomulikult võib iga nimekirja kantu ka edaspidi mängida režiimi vastu võitlejat, kuid nüüdsest käsitleb publik iga tema sõna kahetiselt: kas inimene räägib nii sellepärast, et ta tõesti mõtleb nii, või mängib ta teadlikult "diplomeeritud russofoobi" kompleksi peale.\nSelles mõttes, vaevalt et väga paljud uue Eesti avaliku elu tegelased tahavad tegemist teha nendega, kelle sõnu ei saa enam tõsiselt võtta. Jah, ka "käeandmisekõlblikkus" (kuigi suhteline) tuli paljudele Eestis elavatele mitte-eestlastele vägagi kasuks. Kes kohalikest venelastest (välja arvatud nimekirjakaaslased) on nüüd valmis avameelselt rääkima russofoobide nimekirja kantud eesti ajakirjanikuga? Ja kes nimekirja kantutest saab valimistel mitte-eestlaste hääli? On ju paljud avaliku elu tegelased seni üritanud rääkida eestlastele üht ja venelastele hoopis midagi muud.\nVenemaa keelas Eesti russofoobidel sisenemise riiki >>\nKatsed leida süüdlast\nKibestumise näitajaks võib pidada ka sotsiaalvõrgustikes levitatavaid nn "russofiilide" vastunimekirju, mis sisaldasid palju Eesti vene kogukonna juhte. Süüdistada avalikult peamiselt venekeelseid inimesi armastuses oma ajaloolise kodumaa ja selle kultuuri vastu — selle peale andis ikka tulla! See oleks sama, kui süüdistada eestlasi Eesti armastamises. Rahva sajanditeks säilitamise eesmärk tuleneb ju riigi põhiseadusest!\nVeelgi ekstravagantsem oli Kaitseliidu struktuuri Propastop propagandistide (kes ise nimetavad ennast propagandaga võitlejateks) "vastus", milles ei suudetud välja mõelda midagi paremat, kui koostada infograafika ("salajased" võrgustikud) Eesti venekeelsetest ühiskonnategelastest, kes kahjustavad nende arvates Eesti omariiklust.\nSelle "loomingu" eripära seisneb selles, et absoluutselt kõik skeemides loetletud isikud ja organisatsioonid tegutsevad täiesti seaduslikel alustel. Kui sellise infograafikaga oleks välja tulnud Eesti ametlikud struktuurid, siis oleks ilmselt puhkenud rahvusvaheline skandaal ja kõik oleks lõppenud kohtuasjadega.\nKuigi Kaitseliidu tegevust rahastab riik, ei saa teda (ja tema liikmeiks olevaid vabatahtlikke) otseselt riiklikuks nimetada, mistõttu on väga mugav avaldada just selle kaudu teatud riiklikele struktuuridele vajalikku teavet. Nüüd saame juba otse öelda, et koos kaitsepolitsei aastaraamatuga on Propastopist saanud kanal, kus väljendatakse ideoloogilisi seisukohti isikute suhtes, keda pole võimalik võtta kriminaalvastutusele, sest nad ei ole mingeid kuritegusid toime pannud, kuid nende tegevus ei meeldi riigi ideoloogiat kindlaksmääravatele poliitikutele.\nKellele jääb viimane sõna?\nMilleni võib selliste nimekirjade avaldamine viia? Ainult pingete tõusuni ühiskonnas ja võimalike probleemide tekkimiseni nendesse sattunud vene aktivistide töises või äritegevuses.\nSeega tundub, Eestis on otsustatud saadud russofoobi "templi" eest end välja elada kohalike venelaste peal. Autoritel tuleks aga aru saada, et ka Venemaa võib igal ajal astuda järgmisi samme, kusjuures need võivad puudutada, mitte ainult avaliku elu tegelasi, vaid ka Eesti erakondi rahastavaid ettevõtjaid, see aga toob kaasa suuri probleeme enne valimisi sanktsioonide nimekirjade sõda alustanud Eesti poliitikutele endile.\nKas tasub selliseid valulisi mänge jätkata? Kes nende läbi rohkem kaotab, on alles suur küsimus. Minu arvates ei too nad kasu kellelegi.\nkeeld, analüütika, poliitika, must nimekiri, russofoobia, sanktsioonid, valitsus, Eesti, Venemaa


TSI e36 jalavalgustus lülitiga - Eesti BMW Klubi\nTänane kuupäev on 18.10.2019 02:20 48\nTSI e36 jalavalgustus lülitiga\nLiitunud: 31.10.2010 21:50 49\nPostitus Postitas k3nny » 23.08.2014 13:58 12\nTegemist tegelikult üsna lihtsa ja loogilise tööga, aga võibolla on kellelgi ka sellest juhendist kasu.\nAsjad mida vaja läheb:\n* 5 x 2pinnist pistikut (oomipoes komplektid saadaval, kus nii emane kui isane pool + pinnid)\n* 1 x 1pinnine pistik/klemmid\n* umbes 4-5m kaablit (soovitatavalt 2 erinevat värvi vähemalt)\n* termorüüs vastavalt juhtme paksusele\n* isekleepuvad led ribad (3 ledi ribas, 4 riba kokku) (siin võib kasutada ka teisi valgusallikaid, mulle sobisid need kõige paremini lihtsama paigalduse ja soodsa hinna tõttu) Oomipoes 30senti üks riba, värvi saab ise valida.\n* nuga või juhtmekoorija\n* puur vms lüliti jaoks koha tegemiseks\n* jootekolb koos tinaga\n* kruvikeeraja ristpeaga\n* 17 padrun koos narrega\nKuna mul oli juba varasemast ajast valgustus iseenesest tehtud, siis oli mul lüliti jaoks auk juba tehtud keskkonsooli el akende lüliti juurde. Mõistlik oleks valida lülitile kõigepealt koht ära, siis saab selle järgi juhtme pikkusi mõõta.\nVana süsteem oli tervete juhtmetega otsast lõpuni, seega ei saanud detaile, kuhu ledid kinnitusid ilma juhtmeid lõhkumata küljest võtta. Sellepärast otsustasingi kogu asja otsast lõpuni uuesti teha.\nAlustasin asjadest, mida sai mugavalt laua taga teha. Minu lülitil on alumisel küljel 4 klemmi.\nMass, Toide, lülitatav toide ja lüliti tulukese toide. Et asi oleks korralikum, saaks osta ka sobiva suurusega klemmid, mis otse lüliti otsa sobivad ning juhtmed nende külge joota. Minul tol hetkel neid klemme ei olnud, seega jootsin juhtmed otse pistiku klemmide otsa.\n2 pin pistik jätsin massi ja lüliti toite jaoks, ühene pistik jäi väljuva toite jaoks ning märguande tulukese toite võtsin samuti väljuva toite juhtmest.\nLüliti jaoks saab lauataga juba pistikute emased pooled ka valmis teha. Juhet ca 15cm varu ning pistik otsa.\nJärgmisena siis LED ribad. Mõistlik on mõõta juhtmejupid autos valmis ära vastavalt sellele, kuhu on plaanis valgusti kinnitada. Võiks olla mõningase varuga. Ledi ribal on ühes otsas märgitud + ja - klemmid. Sinna tulebki joota siis vastavad juhtmed. Enne seda tuleb noaga klemmide pealt kaitsekumm maha koorida. Jootmine ise on üsna ebamugav, kuna klemmid ei taha tina hästi külge võtta. Pärast jootmist võiks asi jääda midagi sellist(enne isoleerimist proovida veidi sikutada, kas ikka on korralikult kinni):\nSeejärel PIN'id ja pistikud külge. Mina eelistasin jätta autosse mineva juhtmestiku külge emased pistikud ja valgustite külge isased, aga suurt vahet pole. Et endal oleks hiljem veidi lihtsam, vaatasin koguaeg, et mass ja toide saaksid kõikidel pistikutel samasse pessa (antud pistikul siis oli üks pesa kandiline ja teisel üks nurk ümar). Klemmid pigistasin kokku lihtsalt tavaliste näpitsatega, kuna vastavat spetstööriista mul polnud käepärast.\nPistik külge, isoleerteibiga ring peale, et vähegi viisakam jääks ja ongi üks valmis. Sama teha ka ülejäänud kolmega, seejuures jätta meelde, millised käivad ette, millised taha. Esimestel peaks juhtmevaru pikem olema.\nEdasi juba autosse.\nTagumiste valgustite juhtmed\nMina kinnitasin tagumised valgustid esiistmete külge. Kõige etem viis sinnani juhtmed vedada on põrandavaiba alt. Sellejaoks on vaja autost välja võtta esiistmed. Mõned aastad tagasi said istmesoojenduse juhtmed sarnasel viisil veetud, seega oli vaibas juba õiges kohas auk olemas. Kellel pole, saab selle augu ise sisse lõigata.\nEt juhtmeid õigesse kohta vedama pääseks, peab eemaldama käsipidurit ümbritseva keskkonsooli plastiku.\nMinul oli kahte värvi juhe kasutusel, pruun ja punane. Neile panin otsa emase pistiku, isoleerisin mingi jao ära (see, mis vaiba alla jääb) ja ajasin pistiku vaiba alt läbi. Sättisin ta enamvähem nii kaugele kuhuni ta peaks ulatama (iste liigub edasi tagasi, sellega peab arvestama) ja mõõtsin ära juhtmete kogu vajamineva pikkuse (ohutulede lülitini + väike varu) ning lõikasin ülejäänu ära. Kordasin seda sama ka teise poolega.\nPildil valge pistik\nTagumiste valgustite massi võtsin mina kunagisest tuhatoosi klemmist, mis minul niisama keskkonsooli all vedeleb. Mõlema poole plussjuhtmed koorisin otsast ära ja keerasin omavahel kokku ning vedasin käigukangi juurde.\nEsimeste valgustite juhtmetega sama lugu - pistik otsa, plastikute-polstrite alt õigesse kohta pistik ära vedada ja üleliigne juhe otsast maha lõigata. käigukangi nupu alla peaks jääma 2 lahtist + juhet ja 2 - juhet.\nToimingud käigukangi juures.\nEt pääseks kuskilegi ligi, tuleb eemaldada käigukanginupp-, nahk ning svamm mis kõige all on.\nNüüd peaks näha olema ohutulede lüliti juhtmed ( Mõistlik oleks kasutada siiski tuhatoosi lambikese juhtmeid, kui need niisama vedelevad. Mina mingil arusaamatul põhjusel esimese paigalduse ajal mina neid ei märganud ja ühendasin juba ohutulede lüliti juhtmete külge asjad). Et termorüüsi saaks kasutada, tuleb nii toite kui massi juhe läbi lõigata.\nNüüd tuleb võtta lüliti-(eelnevalt valmis tehtud emane osa), juhi valgusti-, ja üks ohutulede lüliti poolsetest massijuhtmetest ning need külg külje kõrval omavahel kokku keerata. Seejärel nende kolme juhtme peale venitada termorüüs ja lükata see nii kaugele tahaotsa kui võimalik, muidu jootmisel tõmbab ta juhtme soojenedes varem kokku ja muutub kasutuks (omal juhtus mitu korda nii)(termorüüsi ostes tuleb seda meeles pidada, et rüüs peab mahtuma mitme juhtme peale). Järgmiseks võtta kundepoolne massijuhe ja see keerata kokku ohutulede lüliti massi jjuhtme teise poolega. Nüüd juhi ja kunde pooled kokku joota korralikult ning termorüüs peale tõmmata\n(pildil tuleb ka üks punane juhe teiste massi juhtmete sekka, sest minul sai poole tegemise ajal pruun juhe lihtsalt otsa)\nSama ka lüliti emase poole + juhtmega ning ohutulede + juhtmega.\nLüliti toitepistik peaks saama selline:\nPraeguse seisuga on veetud kõikide tulede mass ja toide lülitisse. Jäänud on veel lülitist tuleva toite ühendamine.\nLülitist tuleb veel üks juhe välja, kuhu siiani pole miskit ühendatud. Laua taga valmis tehtud emase juhtme külge tuleb ühendada nüüd KÕIK valgustite + juhtmed ning need seejärel termorüüsiga ja isoleerteibiga isoleerida.\nPärast seda on jäänud üle vaid kõik valgustid ja pistikud üle testida, enne kui ledi riba kleepima hakata.\nKui kõik toimib, on vaja kõik emased pistikud paika sättida ning ledi ribad sobivasse kohta kleepida ja ära ühendada. Tagmiste puhul tõmbasin mina paari nipukaga ka igaks juhuks tugevamalt nad kinni, kuna tagaistujatel on teinekord kombeks jalaga igalpool hõõruda. Varasemalt on paaril korral juba asi laiali hõõrutud kuid pärast nipukatega kinnitamist asi püsib.\nMinul jäi tulemus igastahes selline:\nValguse tugevus on kellaploki valgustusega koos reguleeritav\nAsi pole kindlasti mitte kõige vastupidavam ning ka mitte kõige professionaalsem. Kõige nõrgem osa asja juures ongi LED riba ning selle kinnitumis viis ja kui kehvasti juhtmed ta külge joodetuna jäävad. Aga LEDi riba asemel võib kasutada mistahes valgustit.\nKui on soov teha koos salongivalgustiga kustuvad ja süttivad jalavalgustid, tuleb kogu see lülititeema välja jätta ning vool võtta hoopis otse laelambist.\nLoodan, et kellelgi on sellest õpetusest abi.\nLiitunud: 02.07.2014 22:06 40\nPeamine sõiduk: Bmw e36\nVõta ühendust Voldemar\nRe: TSI e36 jalavalgustus lülitiga\nPostitus Postitas Voldemar » 02.08.2015 15:23 56\nSuured tänud, sain jällegi targemaks mis teist moodi nüüd teha, eelnevalt tegin mina nii ,et kui keegi avab ukse hakkavad ledid tööle.\nAsi pole autos vaid asi on see kes seda autot juhib.


Maaeluministeeriumi valitsemisala keskne kaasamiskava 2021 | Maaeluministeerium\nMaaeluministeeriumi valitsemisala keskne kaasamiskava 2021\nMaaeluministeeriumi seaduseelnõude koostamise ajakava »\nVabariigi Valitsuse ja maaeluministri määruste koostamise ajakava »\n"Põllumajanduse ja kalanduse valdkonna arengukava aastani 2030" (PõKa 2030) eesmärkidega seotud olulisemad tegevused ja teavitusüritused »\nMaaeluministeeriumi partnerite korraldatavad koostöö- ja kokkusaamisüritused »\nMaaeluministeeriumi seaduseelnõude koostamise ajakava\nEelnõude infosüsteemi tähtaeg\nVedelkütuse erimärgistamise seaduse muutmise seaduse eelnõu\nTeavitus, hilisemas etapis konsultatsioonid\nLiisa Kähr, liisa.kahr@agri.ee, maaelupoliitika ja analüüsi osakonna maamajanduse ja konkurentsipoliitika büroo nõunik\nMuudatuste eesmärk on vähendada erimärgistatud diislikütuse väärkasutamist. Muudatuse tulemusena ei ole eriotstarbeline diislikütus enam kättesaadav kõigile, vaid üksnes neile ettevõtjatele, kellele PRIA on andnud selle ostuõiguse. Väärkasutamise ennetamiseks luuakse eelnõuga nn õigustatud isikute register (PRIA), kust kütusemüüjad enne eriotstarbelise diislikütuse müüki saavad kontrollida, kas isikul on õigus seda osta.\nSöödaseaduse ja ravimiseaduse muutmise seaduse eelnõu\nKonsulteerimine (arvamuste ja ettepanekute küsimine)\nEda Ernes, eda.ernes@agri.ee, toiduohutuse osakonna toidu keemilise ja bioloogilise ohutuse büroo peaspetsialist\nSöödaseaduse ja ravimiseaduse muutmise seaduse eelnõuga rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/4, mis käsitleb ravimsööda tootmist, turuleviimist ja kasutamist. Määrust hakatakse kohaldama 28. jaanuarist 2022. a.\nMadis Võikar, madis.voikar@agri.ee, põllumajanduspoliitika osakonna põllumajandus- ja toidusektori arengu büroo peaspetsialist\nSeaduses tehakse muudatused seoses alkoholiregistriga. Sihtgrupiks on alkoholikäitlejad.\nVäetiseseaduse muutmise eelnõu\nErika Lõhmuste, erika.lohmuste@agri.ee, taimetervise osakonna nõunik\nVäetiseseaduse muutmise eelnõu puudutab eelkõige väetisetoodete tootjaid, kes soovivad oma toodangule saada CE-märgist. Euroopa Parlament on vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2019/1009, millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded.\nToidutarneahelas ettevõtjavahelistes suhetes esinevate ebaausate kaubandustavade takistamise seaduse eelnõu\nTeavitus, hilisemas etapis konsultatsioonid (arvamuste ja ettepanekute küsimine)\nJaneli Tikk, janeli.tikk@agri.ee, põllumajanduspoliitika osakonna põllumajandus- ja toidusektori arengu büroo juhataja\nEelnõuga võetakse Eesti õigusesse üle sätted, mis sisalduvad samal eesmärgil kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/633, mis käsitleb põllumajandustoodete ja toiduainete tarneahelas ettevõtjate vahelistes suhetes esinevaid ebaausaid kaubandustavasid. Eelnõu eesmärk on kaitsta põllumajandustooteid ja toitu müüvaid ettevõtjaid ostjate ebaausate kaubandustavade eest.\nEelnõu esialgse versiooniga saab tutvuda EISis aadressil https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/9fcc9c25-aebc-44a8-89e5-a... ning selle toimiku number EISis on 20-1286/01.\nKalandusturu korraldamise seaduse (KTKS) eelnõu\nTeavitus, konsulteerimine (arvamuste ja ettepanekute küsimine)\nOleg Epner, oleg.epner@agri.ee, kalamajandusosakonna kalanduse arengu büroo juhataja\nSihtrühmaks on kalandussektori ettevõtjad, rannakalurid, tootjaorganisatsioonid, avalik-õiguslikud organisatsioonid. KTKSi koostamisse ja kooskõlastamisse EISis on plaanis kaasata\nerialaliidud (Eesti Kalurite Liit,Eesti Kalaliit ja Eesti Kaugpüüdjate Liit),\ntootjaorganisatsioonid (Eesti Kalapüügiühistu, Eesti Kalatootjate Keskühistu, Eesti Kutseliste Kalurite Ühistu, Eesti Traalpüügi Ühistu, Kalakasvatajate Ühistu Ecofarm, Peipsi Kalandusühistu),\ntegevusgrupid ( Liivimaa-, Läänemaa-, Harjumaa-, Virumaa-, Hiiumaa-, Saaremaa-, Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve ning Võrtsjärve),\nPõllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet, Põllumajandus- ja Toiduamet, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Rahandusministeerium ja Keskkonnaministeerium\nTaimede paljundamise ja sordikaitse seaduse muutmise eelnõu väljatöötamiskavatsus\nMerjan Savila, merjan.savila@agri.ee, taimetervise osakonna peaspetsialist\nVäljatöötamiskavatsuse koostamisse kaasatakse seemnekartuli tarnijad ja nn pärandsortide kasvatajad. Väljatöötamiskavatsuse koostamise eesmärk on analüüsida seemnekartuli sertifitseerimise riigilõivude kehtestamise vajadust, vanade sortide kasvatamise ning puuvilja- ja marjakultuuride geneetilistele ressurssidele erisuse tegemist.\nTaimekaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu väljatöötamiskavatsus\nEvelin Hillep, evelin.hillep@agri.ee, taimetervise osakonna nõunik\nVäljatöötamiskavatsuse koostamise eesmärk on analüüsida taimekaitsekoolituse ja -tunnistusega seonduvad reegleid, taimekaitsevahendite kaugmüüki puudutavaid asjaolusid ja trahvimäärade ajakohasust ning ajakohastada tasude ja lõivudega seonduvad sätted.\nVäljatöötamiskavatsuse koostamisse kaasatakse taimekaitsevahendite professionaalsed kasutajad nii põllumajandus- kui ka muudes sektorites ning taimekaitsekoolituste korraldajad.\nVabariigi Valitsuse ja maaeluministri määruste eelnõude koostamise ajakava\nTähtaeg eelnõude infosüsteemis\nMaaeluministri määruse „Eritoidu koostis- ja kvaliteedinõuded, selle valmistamiseks kasutatavate ainete ja selle käitlemise nõuded ning eritoidu kohta toidualase teabe esitamise nõuded“ muutmine\nTeavitus ja konsulteerimine\nEvelin Kivima, evelin.kivima@agri.ee, toiduohutuse osakonna toidu üldnõuete büroo peaspetsialist\nMääruse sihtrühmaks on imiku piimasegu ja jätkupiimasegu turustav ja valmistav toidukäitleja. Eelnõuga pikendatakse maaeluministri 11. juuli 2016. a määruse nr 43 kehtivusaega seoses valgu hüdrolüsaatidest valmistatud imiku piimasegude ja jätkupiimasegude nõuetega.\nMaaeluministri määruse „Maaeluministri määruste muutmine seoses toetatava tegevuse elluviimise tähtaja pikendamisega“ eelnõu\nEelnõuga pikendatakse kolmes maaeluministri määruses toetusesaajate toetatavate tegevuste elluviimise tähtaegu.\nMeetme 4.2.2 „Keskmise suurusega ettevõtjate ja suurettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ning turustamise investeeringutoetus“ raames antavate toetuste puhul pikendatakse kavandatud tegevuste elluviimise tähtaega IV taotlusvoorus (2018. a) toetust saanud ettevõtjatel seniselt kahelt aastalt kolme aastani.\nMeetme 16.4 „Lühikeste tarneahelate või kohalike turgude kaudu põllumajandustoodete ja toidu turustamisvõimaluste arendamise toetus“ raames antavate toetuste puhul pikendatakse I taotlusvoorus (2015. a) taotluse rahuldamise otsuse saanud toetuse saajatel projektis kavandatud tegevuste elluviimise tähtaega kuni 2021.a 31. detsembrini.\nMeetme 4.2.3 „Tunnustatud tootjarühma põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetus“ raames antavate toetuste puhul pikendatakse toetatavate tegevuste elluviimise tähtaega III taotlusvoorus (2018.a) toetust saanud ettevõtjatel seniselt kahelt aastalt kolme aastani.\nMaaeluministri määruse „Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” eelnõu\nVeronika Vallner-Kranich, veronika.vallner-kranich@agri.ee, maakasutuspoliitika osakonna otsetoetuste büroo peaspetsialist\nNB! Tegelik ajakava sõltub Euroopa Komisjoni määruste vastuvõtmisest ja nende avaldamisest.\nPõllumajandusministri määruse “Tootmiskatse tegemiseks lubatud seemne ja seemnekartuli koguste piirmäärad” muutmine\nVahur Mõttus, vahur.mottus@agri.ee, taimetervise osakonna peaspetsialist\nMäärus mõjutab otseselt Eestis põllukultuuri sordi sordilehte võtmise taotluse või Eestis või teises liikmesriigis köögiviljakultuuri sordi sordilehte võtmise taotluse esitanud isikuid, kes soovivad Põllumajandus- ja Toiduameti loal teha seemne ja seemnekartuliga tootmiskatseid.\nEelnõu tuleneb nõuetest Euroopa Komisjoni 1. detsembri 2004. a otsuses 2004/842/EÜ rakenduseeskirjade kohta, mille alusel liikmesriigid võivad lubada turule viia nende sortide seemneid, mille kohta on esitatud taotlus riiklikku põllumajandus-taimesortide või köögiviljasortide kataloogi kandmiseks.\nMaaeluministri määruse "Põllumajandus- ja maaeluministri määruste muutmine" eelnõu\nMartin Ott, martin.ott@agri.ee, põllumajanduspoliitika osakonna põllumajandus- ja toidusektori arengu büroo peaspetsialist\nEelnõus tehtavad muudatused on tingitud vajadusest leevendada tulevikku suunatud müügitulu nõuete täitmist, et toetuse saajad ei peaks kogu toetusraha tagasi maksma, kui kavandatud müügitulu ei saavutata, kuid samal ajal saavutatakse toetuse andmisega soovitud eesmärgid. Eelnõuga muudetakse maaeluministri määrust „Põllumajandusliku tegevusega alustava noore ettevõtja toetus“ ja põllumajandusministri määrust „Väikeste põllumajandusettevõtete arendamise toetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord“ Muudatused puudutavad väikeseid põllumajandustootjaid ja noori põllumajandustootjaid.\nMaaeluministri määruse "Põllumajandusministri määruste muutmine" muutmine\nMuudatus puudutab seemne ja seemnekartuli tootjaid. Selle eesmärk on ajakohastada seemne ja seemnekartuli sertifitseerimise taotluse esitamise tähtaega.\nMäärusega muudetakse järgmisi määrusi:\n"Köögiviljakultuuride seemne kategooriad ning köögiviljakultuuride seemne tootmise ja turustamise nõuded";\n"Peediseemne kategooriad ning peediseemne tootmise ja turustamise nõuded";\n"Seemnekartuli kategooriad ning seemnekartuli tootmise ja turustamise nõuded";\n"Söödakultuuride seemne kategooriad ning söödakultuuride seemne tootmise ja turustamise nõuded";\n"Teraviljaseemne kategooriad ning teraviljaseemne tootmise ja turustamise nõuded";\n"Õli- ja kiudtaimede seemne kategooriad ning õli- ja kiudtaimede seemne tootmise ja turustamise nõuded".\nTeadmussiirde-, nõuande- ja innovatsioonimeetmete rakendamise määruste muutmine\nTeavitus, konsultatsioonid huvilistega\nLehti Veeväli, lehti.veevali@agri.ee, teadus- ja arendus-osakonna peaspetsialist;\nHelena Pärenson, helena.parenson@agri.ee, teadus- ja arendusosakonna nõunik;\nGret-Kristel Mällo, gret-kristel.mallo@agri.ee, teadus- ja arendusosakonna peaspetsialist\nKõigis määrustes muudetakse tegevuste elluviimise lõpptähtaega seoses vaheaastatega. Teadmusiirde ja teavituse toetuse puhul laiendatakse sihtrühma – toetust saab edaspidi anda ka tegevustele, mille peamiseks sihtrühmaks on valdkonnaga seotud kutseõppeasutuste õppijad, toetatava tegevusena lisandub õppereis.\nInnovatsiooniklastrite toetuse puhul on võimalik põhjendatud juhtudel tegevuste elluviimise tähtaega pikendada kahe aasta võrra senise ühe aasta asemel.\nMuudetakse järgmisi määrusi:\n"Teadmussiirde pikaajaliste programmide rakendamise toetus"\n"Teadmussiirde ja teavituse toetus"\n"Uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamise toetus"\nMaaeluministri määrus "Farmis tapetud kodulindude ja jäneseliste liha väikeses koguses käitlemise hügieeninõuded"\nKatrin Kempi, katrin.kempi@agri.ee, toiduohutuse osakonna toidu keemilise ja bioloogilise ohutuse büroo peaspetsialist\nMääruse eesmärk on kehtestada toidukäitlemisettevõtte ehituse, projektlahenduse ja seadmete kohandatud hügieeninõuded ning tapahügieeni ja turustamise nõuded loomapidamisettevõttes (farmis) tapetud kodulindude ja jäneseliste liha väikeste koguste kohta, mida käitleja tarnib otse lõpptarbijale või kohalikesse jaekaubandusettevõtetesse, kes tarnivad sellist liha värske lihana otse lõpptarbijale.\nMaaeluministri määruse "2021. aastal antava kalamajandusliku riigiabi, kalamajandusliku vähese tähtsusega abi ja muu kalamajandusliku abi liigid" eelnõu\nKairi Šljaiteris, kairi.sljaiteris@agri.ee, kalamajandusosakonna turukorralduse ja kaubanduse büroopeaspetsialist\nKalamajandusturu korraldamise seaduse § 5 lõike 3 kohaselt kehtestab maaeluminister eelarveaastaks antava kalamajandusliku riigiabi, kalamajandusliku vähese tähtsusega abi ja muu kalamajandusliku abi liigid. Eelnõu eesmärk on määrata kindlaks 2021. aastal kalandusturu korraldamiseks antavate toetuste liigid, milleks on kalamajandusliku vähese tähtsusega abina koolitustoetus ning muu kalamajandusliku abina praktikatoetus.\nMaaeluministri määruse „Mikro- ja väikeettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ning turustamise investeeringutoetus“ muutmine\nJaneli Tikk, janeli.tikk@agri.ee, põllumajanduspoliitika soakonna põllumajandus- ja toidusektori arengu büroo juhataja\nMääruses tehakse muudatused tulenevalt sellest, et pikendati praegust programmiperioodi. Peamise muudatusena suurendatakse toetuse maksimaalset suurust. Eelnõu sihtgrupiks on ettevõtja, kelle põhitegevusalaks on toiduainete tootmine (EMTAKi jao C alajagu 10), välja arvatud kala, vähilaadsete ja limuste töötlemine ja säilitamine (EMTAKi jao C alajagu 102) või joogitootmine (EMTAKi jao C alajagu 11).\nMaaeluministri määruse "Põllumajanduskindlustustoetus" muutmine\nHarry Pässa, harry.passa@agri.ee, põllumajanduspoliitika osakonna põllumajandus- ja toidusektori arengu büroo peaspetsialist\nEelnõus tehakse muudatused tulenevalt sellest, et 2017. aasta 13. detsembril vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 muudatusega (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2393) täiendati nende meetmete loetelu, mille puhul ei pea enam toetuse taotlusi hindama. See tähendab, et edaspidi ei pea hindama toetusetaotlusi ka nende meetmete puhul, mida võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 18 lõike 1 punkti b alusel. Nende meetmete hulka kuulub ka põllumajanduskindlustustoetus. Seetõttu tehakse määrusest muudatused, mille tulemusena saab hoida toetuse taotlusvooru avatuna aasta ringi, mis tähendab, et põllumajandustootjad saaksid kindlustada loomi, taimi ja saaki olenevalt vajadusest.\nMuudatus puudutab põllumajandustootjaid, kes tegelevad taime- või loomakasvatusega.\nMaaeluministri määruse "Ohtliku taimekahjustaja ja eriti ohtliku loomataudi tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamise toetus" muutmine\nEelnõus tehakse muudatused tulenevalt sellest, et 2017. aasta 13. detsembril vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 muudatusega (EP ja nõukogu määrus (EL) 2017/2393) täiendati nende meetmete loetelu, mille puhul ei pea enam toetuse taotlusi hindama. St, et edaspidi ei pea hindama toetusetaotlusi ka nende meetmete puhul, mida võetakse EP ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 18 lõike 1 punkti b alusel. Nende meetmete hulka kuulub ka ohtliku taimekahjustaja ja eriti ohtliku loomataudi tõttu kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamise toetus. Muudatuse tulemusena saab hoida toetuse taotlusvooru avatuna aasta ringi, et põllumajandustootjad saaksid alustada põllumajandusliku tootmispotentsiaali taastamisega varem. Muudatus puudutab põllumajandustootjaid, kes tegelevad taime- või loomakasvatusega.\nMaaeluministri määruse "Vaba püügivõimsuse arvel kalalaeva segmenti 4S3 kandmise tingimused ja kord" eelnõu\nEpp Meremaa, epp.meremaa@agri.ee, kalamajandusosakonna kutselise kalapüügi korralduse büroo juhataja\nEelnõu eesmärk on kehtestada kutselise kalapüügi registri kaugpüügilaevastiku segmenti (4S3) kalalaeva kandmise tingimused ja kord, et segmendis 4S3 kasutamiseks määratava täiendava vaba püügivõimsuse arvel kalalaeva segmenti 4S3 kandmisel lähtutaks kalavaru säästliku kasutamise printsiibist.\nPõllumajandusministri määruse "Sordi registreerimiseks esitatava taotluse vorm, taotlusel esitatavad andmed, taotlusele lisatavate dokumentide loetelu ja sordi registreerimise taotlemise kord"\nTiina Roos, tiina.roos@agri.ee, taimetervise osakonna peaspetsialist\nMuudatus tehakse taotluses esitatavate andmete ühtlustamiseks.\nMaaeluministri 2018. a määruse nr 72 „Ehitamise dokumenteerimise ja ehitusdokumentide täpsemad nõuded ning ehitusdokumentide säilitamise ja üleandmise nõuded“ muutmine\nHannes Puu, hannes.puu@agri.ee, MKO maaparanduse ja maakasutuse büroo peaspetsialist\nMäärust muudetakse, kuna majandus- ja taristuministri 2015. a määrus nr 115 „Ehitamise dokumenteerimisele, ehitusdokumentide säilitamisele ja üleandmisele esitatavad nõuded ning hooldusjuhendile, selle hoidmisele ja esitamisele esitatavad nõuded” on muutunud kehtetuks.\nSelle asemel rakendus uus, majandus- ja taristuministri 2020. a määrus nr 3 "Ehitamise dokumenteerimisele, ehitusdokumentide säilitamisele ja üleandmisele esitatavad nõuded ning hooldusjuhendile, selle hoidmisele ja üleandmisele esitatavad nõuded.\nMuudatuse sihtrühmaks on maaparandusehituse ja maaparanduse omanikujärelevalvega tegelevad ettevõtjad.\nMaaeluministri määruse „Kohaliku tegevusgrupi toetus ja LEADER-projektitoetus“ muutmine\nKea Mäesepp, kea.maesepp@agri.ee, maaelupoliitika ja analüüsi osakonna maamajanduse ja konkurentsipoliitika büroo peaspetsialist\nMääruse muutmise eesmärk on võimaldada kohalikel tegevusgruppidel korraldada üleminekuperioodil taotlusvoore. Selleks korrigeeriti lisanduva eelarve jaotust tegevusgruppide vahel, pikendati nõutavate dokumentide esitamise lõpptähtaegu ning tegevuste elluviimise perioodide pikkust. Põhisihtrühmaks on Leader-meetme kohalikud tegevusgrupid.\nVabariigi Valitsuse määruse „Kutselise kalapüügi loa taotlemisel esitatavate dokumentide loetelu, kalapüügiloa andmise, kehtivuse peatamise ning kehtetuks tunnistamise kord, kalapüügivõimaluste arvutamise metoodika ja kalapüügiloa taotluse ning kalapüügiloa vormid“ muutmine\nSihtgrupp on kutselise kalapüügi loa taotlejad. Täpsustatakse loa taotlemisel esitatavate andmete loetelu lähtuvalt nõuetest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügi-laevastike jätkusuutlikku majandamist.\nMaaeluministri määruse „Kutselise kalapüügi registri põhimäärus“ muutmine\nEgle Härm, egle.harm@agri.ee, kalamajandusosakonna kutselise kalapüügi korralduse büroo peaspetsialist\nSihtgrupp on kutselise kalapüügi andmete esitajad. Täpsustatakse, milliste andmete muutumisest teavitab andmete esitaja registripidajat ning kui kaua saab registripidaja andmetes parandusi teha. Sätted viiakse kooskõlla sätetega Vabariigi Valitsuse määruses „Kalapüügiga seonduvate andmete esitamise kord“.\nMaaeluministri määruse „Lühikeste tarneahelate või kohalike turgude kaudu põllumajandustoodete ja toidu turustamisvõimaluste arendamise toetus“ muutmine\nMadis Võikar, madis.voikar@agri.ee, põllumajanduspoliitika osakonna põllumajandus- ja toidusektori arengu büroo peaspetsialist;\nKerli Nõges, kerli.noges@agri.ee, põllumajanduspoliitika osakonna ekspordi ja turuarenduse büroo nõunik\nMuudatusega laiendatakse meetme sihtgruppi. Edaspidi saavad toetust taotled koostöövormid, millesse on kaasatud vähemalt kaks osalist.\nVabariigi Valitsuse määruse „Kalapüügiga seonduvate andmete esitamise kord“ muutmine\nEpp Meremaa epp.meremaa@agri.ee KMO kutselise kalapüügi korralduse büroo juhataja\nSihtgrupp on kutselise kalapüügi andmete esitajad. Määrus viiakse kooskõlla Euroopa Liidu õigusega seoses tehtud muudatustega ELi õiguses. Muudatusega lihtsustatakse osa andmete esitamisega seotud nõudeid ning täpsustatakse esitatud andmete parandamise tähtaegade korda.\nMaaeluministri määruse "Põllu- ja metsamajanduse taristu arendamise ning hoiu investeeringutoetus riigi poolt korrashoitavate ühiseesvoolude uuendamiseks" muutmine\nHannes Puu, hannes.puu@agri.ee, maaelupoliitika ja analüüsi osakonna maaparanduse ja maakasutuse büroo peaspetsialist\nPeamiselt puudutab muudatus Põllumajandus- ja Toiduametit. Eesmärk on toetada uuendusprojektide koostamist riigi korrashoitavate eesvoolude uuendamiseks.\nMaaeluministri määruse "Tootjaorganisatsiooni ja tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamine" muutmine\nRagne Lokk, ragne.lokk@agri.ee, põllumajanduspoliitika osakonna põllumajandus- ja toidusektori arengu büroo peaspetsialist\nMuudatused tehakse seoses sellega, et muudetakse ja ühtlustatakse eri sektorite nõudeid tunnustamiseks. Peamiselt muudetakse koondatava tooraine koguseid ja tunnustuse taotlemiseks vajalikku liikmete arvu.\nSihtgrupiks on tulundusühistud.\nMaaeluministri määruse "Põllumajandusministri ja maaeluministri määruste muutmine" eelnõu\nMarika Ruberg, marika.ruberg@agri.ee, taimetervise osakonna nõunik\nMääruste muutmise eesmärk on viia need vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/848, mida kohaldatakse alates 1.01.2022.\nMaaeluministri määruse "Põllumajandustoote, toidu, piiritusjoogi ja veini kaitstud päritolunimetuse, kaitstud geograafilise tähise ja garanteeritud traditsioonilise toote, registreerimise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord" eelnõu\nLiis Raska, liis.raska@agri.ee, põllumajanduspoliitika osakonna ekspordi ja turuarenduse büroo peaspetsialist\nPraegu reguleerib Euroopa Liidu kvaliteedimärkide taotlemist riigisiseselt kaks määrust. Eesmärk on koondada ELi kvaliteedimärkide taotlemise kord ühte määrusesse. Lisaks on muutunud ka ELi kvaliteedikavasid reguleerivad ELi õigusaktid ning seetõttu tuleb kehtiv riiklik taotluste menetlemise kord üle vaadata ja ajakohastada.\nMaaeluministri määruse „Keskmise suurusega ettevõtjate ja suurettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ning turustamise investeeringutoetus“ muutmine\nMääruses tehakse muudatused tulenevalt praeguse programmiperioodi pikendamisest. Peamise muudatusena suurendatakse toetuse maksimaalset suurust ja laiendatakse toetatavate tegevuste loetelu (lisatakse juurde ehitiste ehitamine). Eelnõu sihtgrupiks on ettevõtja, kelle põhitegevusalaks on toiduainete tootmine (EMTAKi jao C alajagu 10), välja arvatud kala, vähilaadsete ja limuste töötlemine ja säilitamine (EMTAKi jao C alajagu 102) või joogitootmine (EMTAKi jao C alajagu 11).\nMaaeluministri määruse "Põllumajandusettevõtja tulemuslikkuse parandamise investeeringutoetus" muutmine\nEelnõuga muudetakse toetuste taotluste hindamiskriteeriume.\nPõllumajandusministri määruse „Nende tegevusalade ja käitlemisel kasutatavate ainete täpsustatud loetelu, mille puhul peab sööda käitleja esitama majandus-tegevusteate või mille puhul peab sööda käitlejal olema tegevusluba” muutmine\nMääruse muutmise eesmärk on lahendada praktikas tekkinud probleeme. Sihtrühmaks on söödakäitlejad.\nMaaeluministri määruse "Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord" muutmine\nAllar Korjas, allar.korjas@agri.ee, maaelupoliitika ja analüüsi osakonna maamajanduse ja konkurentsipoliitika büroo peaspetsialist\nMääruse muutmisega on kavas vähendada loetelu tegevusvaldkondadest, mida ei toetata. Sihtrühmade info täpsustub pärast Euroopa Komisjoni määruse kinnitamist.\nMaaeluministri määruse „Toidu-, sööda- ja veterinaar-järelevalve toimingute tegemise eest võetava tunnitasu määra kehtestamine 2022. aastaks” eelnõu\nAllan Aleksašin, allan.aleksasin@agri.ee, toiduohutuse osakonna nõunik\nTuleneb seadustes (söödaseadus, toiduseadus, veterinaarkorralduse seadus) sätestatud volitusnormidest, mille alusel minister kehtestab neis sätestatud järelevalvetoimingute tegemise eest võetava tunnitasu määra igaks aastaks. Eelnõu esitatakse infoks ja soovi korral arvamuse avaldamiseks Eesti Toiduainetööstuse Liidule, Eesti Põllumajandus-Kaubanduskojale ja Eesti Kaubandus-Tööstuskojale.\nMaaeluministri määruse "Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikava tunnustamise taotlemise ning taotluse menetlemise täpsem kord" muutmine\nMuudatusega täiendatakse loetelu andmetest, mida on vaja esitada tunnustamiseks.\nMaaeluministri määruse „Põllukultuuride geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne ja seemnekartuli turustamiseks lubatud kogused 2022. aastaks“ eelnõu\nMäärus mõjutab otseselt geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne turustajaid. Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi seemne turustamiseks lubatud kogused 2022. aastal on seotud Eestis 2021. aasta põllukultuuride külvipindade statistiliste andmetega.\nEelnõu vastab nõuetele komisjoni direktiivis 2008/62/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete ning seemnekartuli turustamiseks.\nMaaeluministri määruse "Taimetervise järelevalve tasu määra kehtestamine 2022. aastaks" eelnõu\nMarge Nõmmik, marge.nommik@agri.ee, taimetervise osakonna peaspetsialist\nMäärus kehtestatakse taimekaitseseaduse § 441 lõike 6 alusel, mille kohaselt kehtestab maaeluminister igaks aastaks järelevalvetoimingu tegemise eest võetava järelevalvetasu määra. Seda rakendatakse ametliku kontrolli puhul, mida esialgu ei olnud kavas teha, kuid mis on vajalik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 kohase ametliku kontrolli käigus avastatud asjaomase ettevõtja rikkumise tõttu ning mida tehakse selleks, et hinnata rikkumise ulatust ja mõju, või selleks, et teha kindlaks, kas rikkumine on heastatud.\nMaaeluministri määruse "Toimeaine, taimekaitseaine ja sünergisti heakskiitmise taotluse nõuetekohasuse kontrollimise ning toimeaine, taimekaitseaine ja sünergisti hindamise tasude määrad 2022. aastal" eelnõu\nRelika Raja, relika.raja@agri.ee, taimetervise osakonna peaspetsialist\nTriin Kraav, triin.kraav@agri.ee, maakasutuspoliitika osakonna otsetoetuste büroo peaspetsialist\nMääruse eelnõuga muudetakse vajadusel põllumajanduslike otsetoetustele kohalduvaid sätteid 2022 aastaks. Määruse ettevalmistamine algas augustis 2020.\nVabariigi Valitsuse määruse "Volitatud laborina tegutsemise õiguse andmise, muutmise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord" muutmine\nSeoses alkoholiseaduse muutmisega tehakse tehnilised muudatused ka määruses (eelnõu EISi esitamise tähtaeg võib muutuda seoses seaduseelnõu menetlemisega).\nMaaeluministri määruse "Veini kohta aruande esitamise kord ja aruande vorminõuded" muutmine\nVabariigi Valitsuse määruse "Alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise nõuded" muutmine\nMaaeluministri määrus "Põllumajandusministri ja maaeluministri määruste muutmine" seoses heterogeense materjaliga\nTegu on eelnõu projektiga, sest Euroopa Liidu tasandi õigusakti ei ole veel avaldatud. Kavandatav muudatus puudutab seemne ja paljundusmaterjali tootjaid. Ministri määrusi muudetakse taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse § 24 lõigete 6 ja 7 alusel (tootmise ja turustamise nõuded mahepõllumajanduslikule heterogeensele materjalile tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 artikli 13 lõikest 2). Muudetakse järgmisi määrusi:\n"Dekoratiivkultuuride paljundusmaterjali tootmise ja turustamise nõuded";\n"Õli- ja kiudtaimede seemne kategooriad ning õli- ja kiudtaimede seemne tootmise ja turustamise nõuded";\n"Köögiviljakultuuride paljundusmaterjali tootmise ja turustamise nõuded";\n"Puuvilja- ja marjakultuuride paljundusmaterjali tootmise ja turustamise nõuded".\nMaaeluministri määruse ,,2022. aastal antavad tootmiskohustustega seotud toetused ja väikepõllumajandustootja toetus" eelnõu\nBirgit Pai, birgit.pai@agri.ee, maakasutuspoliitika osakonna otsetoetuste büroo peaspetsialist\nMäärusega kehtestatakse 2022. aastal antavad tootmiskohustusega seotud otsetoetused ja väikepõllumajandustootja toetus.\nVabariigi Valitsuse määruse "Põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri põhimäärus" muutmine\nVajadus määruse muutmiseks on tingitud vedelkütuse erimärgistamise seaduse muudatusest (eelnõu EISi esitamise tähtaeg võib muutuda seoses seaduseelnõu menetlemisega).\nMaaeluministri määruse „Sordi sordilehte võtmise kord ning sordilehte võetavate taimeliikide loetelu, põllu- ja köögiviljakultuuri liigi kontrollimisel minimaalselt hõlmatavad tunnused ning järelevalve käigus sordi säilimise kontrollimise nõuded” eelnõu\nMääruse muutmine tuleneb Euroopa Liidu direktiivide 2003/90 ja 2003/91 muutmisest (jõustumise eeldatav tähtaeg 1.01.2022). Direktiivide muudatust pole veel avaldatud.\nMaaeluministri määruse "Turuarendustoetus" muutmine\nMaaeluministri määruse "2022. aastal toetatavad „EMKF 2014–2020“ meetmed ja tegevuste liigid" eelnõu\nMerle Vesiloo, merle.vesiloo@agri.ee, kalamajandusosakonna kalanduse arengu büroo nõunik\nMaaeluminister kehtestab Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi meetmete ja vajaduse korral tegevuste liigid, mida 2022.a toetatakse. Määruse jõustumisel saavad EMKFi toetuse taotlejad teada, milliseid toetusi EMKFist 2022.a antakse, ning neil tekib nende taotlemise õigus. EMKFi toetuse taotlemise õigust ei teki, kui asjakohase meetme või tegevuse toetamist ei ole eelarveaastal ette nähtud.\n"Põllumajanduse ja kalanduse valdkonna arengukavaga aastani 2030" (PõKa 2030) eesmärkidega seotud olulisemad tegevused ja üritused\nKaasamise vorm ja eesmärk / ülesanne\nVastutav üksus ja kontaktisik / e-post\nEesti toidu programmi üritused\nHõlmab mitmesuguseid tegevusi koostöös toidutootjate, erialaliitude ning tootjaorganisatsioonidega\nKadi Raudsepp, kadi.raudsepp@agri.ee, põllumajanduspoliitika osakonna ekspordi ja turuarenduse büroo juhataja;\nKerli Nõges, kerli.noges@agri.ee, põllumajanduspoliitika osakonna ekspordi ja turuarenduse büroo nõunik;\nIiris Saluri, iris.saluri@agri.ee, avalike suhete osakonna nõunik\n2021. aasta jooksul korraldatakse mitmesuguseid Eesti toiduga seotud üritusi ja kampaaniaid (nt Eesti toidu, maitsete aasta, toidutööstuste nädal jne), mida toetab teavitustöö.\nIiris Saluri, iiris.saluri@agri.ee, avalike suhete osakonna nõunik\n2021. aastal algab kaks aastat kestev kalapüügi- ja vesiviljelustooteid isuturunduslikult propageeriv kampaania, mille eesmärk on panna Eesti elanikud rohkem kala sööma. Tegevuskava hõlmab meediakampaaniat, koostööd kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootjatega, töötlejaid ja turustajaid koondavate erialaliitudega, Tervise Arengu Instituudiga, Turundajate Liiduga, Eesti Kaupmeeste Liiduga, Eesti Toiduliiduga jt ühendustega. Koostöös luuakse Eesti tarbijale võimalused teha teadlik valik kala senisest enam tarbimiseks. Kampaaniategevuste e-süda on veebileht www.kalatoidud.ee.\nMaaelu- ja innovatsioonivõrgustiku tegevused\nMitmesugused (veebi)seminarid, kus tutvustatakse põnevaid teemasid, luuakse platvorme jms\nReve Lambur, Põllumajandusuuringute Keskuse maaelu võrgustikutöö osakond, reve.lambur@pmk.agri.ee\nAasta jooksul erinevad üritused, sh (veebi)seminarid jms erinevatel teemadel, nt toidukadude vähendamine, arukas küla – kogukonnas pakutavad teenused, sotsiaalne hoolekanne, maaettevõtlus jne.\nLisainfo: www.maainfo.ee kalender. Iga kuu toimub vähemalt 1–2 (veebi)seminari.\nPõllumajanduse ja maaelu arengu nõukogu (PMAN) istung\nViktoria Bobõljova, viktoria.boboljova@agri.ee, vanemabi;\nTriin Kraav, triin.kraav@agri.ee, maakasutuspoliitika osakonna nõunik\nTegu on esialgse plaaniga, mis võib muutuda olenevalt aruteluteemade tõstatamise vajadusest. Kutse edastatakse nõukogu liikmetele ja Riigikogu maaelukomisjoni liikmetele. Materjalid avaldatakse pärast istungit Maaeluministeeriumi kodulehel https://www.agri.ee/et/pollumajanduse-ja-maaelu-arengu-noukogu.\nLaiemale avalikkusele tutvustatakse kohaliku kala maitseid, kalandust ja kalasadamaid ning soodustatakse tootjate ja tarbijale otsesuhteid. Üritust veavad Kalanduse Teabekeskus ja Maaeluministeerium koostöös sektori organisatsioonidega.\nIiris Saluri, iiris.saluri@agri.ee, avalike suhete osakonna nõunik;\nToomas Armulik, toomas.armulik@ut.ee, Kalanduse Teabekeskus\nNeljas üle-eestiline avatud kalasadamate päev, kus laiemale avalikkusele tutvustatakse kohalikku kala, kalandust ja kalasadamaid ning soodustatakse tarbijate ja tootjate vahelist vahetut suhtlust. Üritus ajastatakse kevadisele räimepüügi kõrghooajale.\nViktoria Bobõljova, viktoria.boboljova@agrilee, vanemabi;\nJuuni Maamess Tutvustatakse Maaeluministeeriumi suuremaid üritusi ja peamisi tegevusvaldkondi, jagatakse infomaterjale, korraldatakse läbi harivaid mänge ja vastatakse külastajate küsimustele. Anne-Liisi Mändmets, anne-liisi@mandmets@agri.ee, avalike suhete osakonna nõunik\nJagame infomaterjale ja suhtleme inimestega. Maaleluministeerium ja allasutused on väljas ühise stendiga. Maamessi tähtaeg täpsustub.\nToiduga seotud keemiliste riskide kampaania\nKampaania eesmärk on tõsta tarbijate teadlikkust toiduhügieenist ja toiduga seotud keemilistest riskidest\nMartin-Erich Torjus, martin-erich.torjus@agri.ee, avalike suhete osakonna nõunik\n2021. aasta II pooles toimuv kampaania, mille eesmärk on tõsta tarbijate teadlikkust toiduhügieenist ja toiduga seotud keemilistest riskidest. Kampaania vajadus tuleneb põllumajanduse ja kalanduse valdkonda aastani 2010 juhtivast arengukavast (PõKa 2030), mille toiduohutuse tegevussuuna üks eesmärke on tõsta tarbija teadlikkust.\nLaiemale avalikkusele suunatud sündmus, mis tutvustab maaelu ja toidutootmist. Päev toimub koostöös Põllumajandusuuringute Keskusega ja PõKa 2030 koostada aidanud partnerorganisatsioonidega.\nAndres Kärssin, andres.karssin@agri.ee, avalike suhete osakonna nõunik\nToimub seitsmes üle-eestiline avatud talude päev, kus talud ja põllumajandustootmised avavad 1–2 päevaks oma uksed huvilistele. Tegu on Eesti suurima põllumajandust- ja maaelu tutvustava üritusega, kus maaettevõtted tutvustavad oma tegevusi.\nLisainfo Põllumajandusuuringute Keskuse kodulehelt https://pmk.agri.ee.\nPõllukultuuride sortide majanduskatsete tutvustamine\nAndrus Rahnu, andrus.rahnu@pmk.agri.ee, Põllumajandusuuringute Keskuse asedirektor\nPõllumajandusuuringute Keskuse põllupäevad Viljandi, Kuusiku ja Võru katsekeskuses. Täpsemad kuupäevad ja kohad alles selguvad.\nInnovatsiooniteemalised töötoad ja projektide tutvustused\nHanna Tamsalu, hanna.tamsalu@pmk.agri.ee, Põllumajandusuuringute Keskuse maaeluvõrgustik\nKoostöös Euroopa Liidu maaeluvõrgustiku üksustega tutvustatakse eri liikmeriikide uuenduslikke projekte. Täpsemad kuupäevad alles selguvad.\nLeader-meetme suveseminar „Roheline Leader“, sh näituse esitlus\nIga-aastane Leader-meetme tegevusgruppide suurüritus\nAve Bremse, ave.bremse@pmk.agri.ee, Põllumajandusuuringute Keskuse maaeluvõrgustik\nTänavu toimub seminar Läänemaal. Teemaks on keskkond. Muu hulgas esitletakse Leader-meetme keskkonnanäidete plakateid.\nEesti põllumajanduse aastanäitus (EPA)\nMaaeluministeeriumi töötajad esinevad foorumitel ettekannetega ja maaeluminister vastab infotunnis küsimustele\nAnne-Liisi Mändmets, anne-liisi.mandmets@agri.ee, avalike suhete osakonna nõunik\nEesti põllumajanduse aastanäitus 2021.\nInfopäevad, kus tutvustatakse maaelu arengukavaga seotud uuringuid, häid näiteid toetuste kasutamisest jne\nKonsulentide teabepäevad toimuvad Põllumajandusuuringute Keskuse maaeluvõrgustiku ja Maaelu Edendamise Sihtasutuse koostöös. Täpsemad kuupäevad alles selguvad.\nMaaeluministeeriumi 103. aastapäev\nMinisteeriumi ajaloo ja kaasaja aktuaalsete teemade tutvustus\nAare Kasemets, aare.kasemets@agri.ee, strateegia- ja finantsosakonna mõjude hindamise ja kaasamise nõunik\nMaaeluministeeriumi aastapäeva sündmuse teema, vorm ja võimalikud esinejad selguvad hiljem. Nt mullu toimunud veebiseminar keskendus kahele kriisile: 1930ndate majanduskriisi õppetunnid Põllutööministeeriumi ja kohalike konsulentide tasandil ja 2020. a koroonaviirusest tingitud kriisi juhtimise õppetunnid.\nMaaeluministeeriumi strateegilise partnerluse ning nõuandvate kogude analüüsi- ja arendusprojekt\nProjekti esmaste tulemuste tutvustus ja arutelu ning järgmise etapina poliitikasoovituste sõnastamine. Kavas on kaasata PõKa 2030 eelnõu koostamises osalenud ja teemast huvitatud ühenduste esindajaid.\nProjekti eesmärk on analüüsida nõuandvate kogude töö planeerimise, juhtimise, kaasamise ja koosloome tavasid ning luua eri juhtimistasanditele töövahendid, mis aitaksid suurendada asjaosaliste koostöö tulemuslikkust ja rahulolu protsessiga. Sh otsime võimalusi, kuidas nõuandvate kogude töös osalevate huvirühmade pädevust koondada ja otsustusi läbipaistvamaks muuta.\nMaaeluministeeriumi partnerite korraldatavad koostöö- ja kokkusaamisüritused\nTegevus / üritus\nPõhi- ja kaaskorraldaja(d)\nToiduohutuse konverents 2020\n15. veebruar –18. juuni\nKonkurss „Aasta küla 2021“\nAvalik konkurss, millega selgitatakse välja aasta 2021 parim küla\nTegu on üle-eestilise avaliku konkursiga, kus tunnustatakse külasid ja kogukondi. Konkursi eesmärk on teadvustada ja esile tuua maapiirkonna elukeskkonda läbi aktiivse kogukondliku tegevuse. Konkurss korraldatakse koostöös ministeeriumi ja teiste valdkondlike partneritega.\nKontakt: Krista Habakukk, krista@kodukant.ee, Eesti Külaliikumise Kodukant juhatuse liige\nKeskkonnafoorum 2021: „Põllumajandustegevust mõjutavad keskkonnapoliitikad“\nVirtuaalfoorum. Osalejaks saab registreeruda kuni 1. märtsini 2021 Google’i vormi kaudu.\nTeaduslik-praktiline konverents „Terve loom ja tervislik toit“\nEesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut, Publicon OÜ\nKonverents „Terve loom ja tervislik toit“ toimub virtuaalselt.\nToiduainetööstuse XV aastakonverents\nToidutööstuste ja töötlejate aasta suursündmusena konverents, kus kuulutatakse välja ka tootekonkursi „Eesti parim toiduaine 2021“ võitjad. Üritus toimub tõenäoliselt hübriidkonverentsina. Koht ja aeg täpsustub.\nKontakt: Sirje Potisepp, sirje@toiduliit.ee, Eesti Toiduainetööstuse Liit\nEesti Maaülikooli üliõpilaste äriideede konkursi „Tärkav Idu“ finaal\nKonkursi finaal toimub videokonverentsina. Kümmekond parimat üliõpilaste tiimi tutvustavad oma äriideid, mille seast žürii valib välja parimad. Kuupäev on täpsustamisel.\nKontakt: Jüri Lehtsaar, jyri.lehtsaar@emu.ee, Eesti Maaülikooli majandus- ja sotsiaalinstituudi vanemlektor\nToidumess toimub Tallinna Lauluväljakul. Eesti Toiduainetööstuse Liit korraldab ettevõtete toodete tutvustamise ja maitsmise.\nHollandis Amsterdamis toimuv mess, kus Eesti toidu- ja joogitootjad on väljas ühisstendiga.\nÜks suurimaid hea toidu toidufestivale, mis toimub Pärnus, Vallikääru aasal. Lisainfo: auris@eestimessid.ee\nTeadmussiirde pikaajalise toiduohutuse programmi raames organiseeritav konverents toiduohutusest, mis toimub plaanide kohaselt juunis. Info täpsustub.\nParima talutoidu konkurss, mille eesmärk on tõsta esile kodumaist talutoitu ja tunnustada meie tublide talunike tööd.\nParima talu konkursiga teadvustab ja tunnustab keskliit talutootmise olulisust. Parimat talu on Eestis valitud 27 aastat; tänavu tehakse seda juba 28. korda. Parimad selgitatakse välja kolmes kategoorias: parim alternatiivtalu, noortalunik ja tootmistalu. Lisaks kuulutatakse välja üldvõitja, kes pälvib parima talu tiitli.\n30. juuli – 1. august\nEesti külade XIV maapäev ja aasta küla väljakuulutamine\nKülakogukondadele ja siduspartneritele suunatud avalik sündmus. Üritust korraldab Külaliikumine Kodukant koostöös partneritega (sh Põllumajandusuuringute Keskuse maaeluvõrgustik)\nKahepäevane üritus toimub Harjumaal Nelijärvel. Tegemist on ühe suurima üle-eestilise üritusega, kus kahel päeval osaleb ligi 400 maapiirkonnas toimetavat kogukondade eestvedajat, avaliku ja erasektori esindajat. Sündmuses tutvutakse küladega, jagatakse omavahel kogemusi ja vaetakse maaelu arendamiseks olulisi teemasid.\nKontakt: Ivika Nõgel, ivika@kodukant.ee, Eesti Külaliikumise Kodukant juhatuse liige\nKülaliikumine Kodukant, Eesti Leader Liit, Põllumajandusuuringute Keskuse maaeluvõrgustik, kohalikud omavalitsused, Eesti Talupidajate Keskliit, Maaelu Edendamise Sihtasutus, Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda, Eesti Maaomavalitsuste Liit jt\nMainekujunduslik külastuspäev toimub juba kolmandat korda. Tegu on ühe suurima üle-eestilise üritusega, mille käigus omavalitsused avavad oma uksed külastajatele, tutvustades koos kogukondade ja ettevõtjatega elukeskkonda koos pakutavate avalikke teenustega, kogukondlikku ühistegevust ja vabu töökohti. Päev on suunatud maal elavatele inimestele ja sinna elama tulla soovijatele ning on jätkuks senisele programmile „Maale elama“.\nKontakt: Krista Habakukk, krista@kodukant.ee, tel 5553 3990, Eesti Külaliikumise Kodukant juhatuse liige\nLihaveisekasvatuse aastakonverents 2021\nKonverents „Maheturg 2021“\nMetsandusfoorum 2021: „Kliimamuutuse ohud ja võimalused“\nEesti põllumajanduse aastanäituse (EPA) seminarid\nKonverents „Aasta põllumees 2021: Eesti põllumajanduse suured eesmärgid“\nKonverents „Veterinaarmeditsiin 2021“\nEesti Loomaarstide Ühing, Eesti Väikeloomaarstide Selts, Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut\nKonverents keskendub põllumajandus- ja toidusektori ning maaettevõtete majanduslikele, ettevõtlus- ja juhtimisküsimustele. Kuupäev on täpsustamisel.\nKontakt: Ants-Hannes Viira, ants.viira@emu.ee, Eesti Maaülikooli majandus- ja sotsiaalinstituudi direktor\nPõllumajandusuuringute Keskuse maaeluvõrgustik koostöös MTÜga ETNA Eestimaal\nKonverents toimub Jänedal rahvusvahelise maanaiste päeva paiku. Üritusel kuulutatakse välja MTÜ ETNA Eestimaal tunnustuse "Ettevõtlik naine 2019" laureaat.\nKontakt: Ave Bremse, ave.bremse@pmk.agri.ee, Põllumajandusuuringute Keskuse maaeluvõrgustik\nLamba- ja kitsekasvatajate aastakonverents\nProfexpo, Eesti Toiduainetööstuse Liit\nEesti suurim toidumess, kus Eesti Toiduainetööstuse Liit korraldab ühisstendi Eesti toidutootjatele. Info täpsustamisel. Lisainfo: tiit.sarv@profexpo.ee ja sirje@toiduliit.ee\nTraditsiooniline koostööle keskenduv konverents, mis toimub messi Tallinn Food Fair ajal ja raames. Info täpsustamisel.\nGarage48 Food Hybrithon\nEesti Maaülikooli biomajanduse arenduskeskus\nAasta lõpus plaanib Eesti Maaülikool korraldada Garage48 abil toidu- ja söödateemalise mõttetalgu. Üritus toimub ilmselt hübriidvormis – esimene osa veebis ja teine osa nn makeathon’ina, kus meeskonnad saavad teha oma ideedega haakuvaid katseid Eesti Maaülikooli laborites Tartus ja Pollis.\nKontakt: Katrin Kepp, katrin.kepp@emu.ee, Eesti Maaülikooli biomajanduse arenduskeskuse projektijuht