AVON'i võistlus, jumestus ''Päikseline suvemeik'' - Ann Buht art\nAvon, beauty, Canon EOS 760D, featured, video, vlog\nSain hiljuti kutse AVON'ilt osaleda nende poolt korraldatud võistlusel. Loomulikult oli mul kohe kõrv kikkis ja huvi suur. Igasugune Eesti blogijate boost on minu silmis väga hinnaline. Isegi kui üldiselt ma osaleja ei ole, loodan ma alati sellele, et meid ikka väärtustatakse siin ja seal.\nVõistlus ise on äärmiselt lihtne. Selleks saadeti osalejatele ports AVON'i tooteid (mida oli juba nii palju, et vahet pole kas võidad, juba see tootekarp on hirmsuur kink) ning juhiks kolm erinevat jumestusjuhti! Võib muidugi kõiki kolme proovida, aga osalemiseks peaks vähemalt üks olema pildis või filmis üles võetud!\nEsialgu olin üldse natuke skeptiline kas peaksin osalema... ma pole ju ei jumestaja ega ilublogija. Aga äkki ongi see minu võlu osalejana? Mitte kõik inimesed ei pea blogi ja ei õpi jumestajaks... on ka täiesti tavalisi inimesi kes end mukivad.\nMeigiks valisin endale ''Päikselise suvemeigi''.\nVõtsin kaardi näppu ja tegin ära, Kuna ma tahtsin jubedalt video näol end näidata, siis olin sunnitud oma natuke ebaõnnestunud katse ümber tegema. Nimelt kavas oli jutustada jumestuse saatel, kuid kuna mul erilist meigiharidust pole, siis kujunes see jutt pehmelt öeldes üleliigseks. Selle lahendasin muusikaga! Selgitus on selleks, et videos laterdav suu oleks lahti seletatud! Plaanid olid algul teised! ;)\nNüüd tuleb küll pilte palju, aga ega ma muudmoodi ei saa. PS! Tootefotosid oli väga lõbus teha! :D\nSuurem osa ajast olin kõhuli maas ja maadlesin kaameraga! ;)\nJaanika April 04, 2016\n"kamarajura"-tuli sul igatahes väga hästi välja!;)👍👍\nAnn Buht April 04, 2016\nAlati võiks paremini, aga isegi 'SEE' versioon imes minust kõik energia välja :D


Erinevus lehekülje "Valimised" redaktsioonide vahel – Vikitsitaadid\nErinevus lehekülje "Valimised" redaktsioonide vahel\nRedaktsioon: 23. august 2020, kell 22:48\nLisatud 1073 baiti , 6 kuu eest\nRedaktsioon: 15. august 2020, kell 11:20 (redigeeri)\nRedaktsioon: 23. august 2020, kell 22:48 (redigeeri) (eemalda)\n'''Valimiseks''' kutsutakse rahvahääletust, mille tulemusel jagatakse ametikohti või positsioone. Valimisi kasutatakse esindusdemokraatia [[riik]]ides rahvaesindajate ametissemääramisel. Valimise teostavad valijad, kes on tavaliselt riigi hääletusõigusega kodanikud, valides vastavate positsioonide kandidaatide vahel.\n* Kohalikud valimised on väga hea harjutamise koht, kus õppida lugema väljakäidud mõtteid ja programme ning saada aru, mis on teile tõeliselt oluline.\n:Soovitan mõelda, kumb on olulisem: kas see, kui keegi lubab tasuta lõunaid või see, kui keegi lubab teid toetada, kui te tahate ette võtta midagi oma kodukandi elu parandamiseks. Need on kaks erinevat poliitilist kultuuri, tasub mõelda, kumb teile rohkem sobib.\n:Tasub jälgida [[poliitik]]ute moraalset palet, vaadata, milline on nende minevik ja millega nad on varem tegelenud, kas nende kappides on luukeresid, kas on põhjust arvata, et nad on võinud teha oma otsuseid mitte tingimata oma kogukonna parematest huvidest lähtudes.\n* [[Kersti Kaljulaid]] [https://arvamus.postimees.ee/4265367/kersti-kaljulaid-mul-on-raske-moista-kui-inimesed-utlevad-et-neil-oli-noukogude-eestis-helge-lapsepolv "Kersti Kaljulaid: mul on raske mõista, kui inimesed ütlevad, et neil oli Nõukogude Eestis helge lapsepõlv"] Postimees, 4. oktoober 2017 (intervjuu Luksemburgi eesti laste ajalehele Mõnikord)\n* Paljud on kutsutud, aga vähesed on valitud.▼\n** [[Matteuse evangeelium]] 20:16▼\n* Tähtis pole see, kuidas hääletatakse, tähtis on see, kuidas hääli loetakse.▼\n** [[Jossif Stalin]] 1936. aastal, Partei XVII kongressil▼\n* Hääleta inimese poolt, kes lubab kõige vähem, tema valmistab kõige vähem pettumust.\n** [[Bernard Baruch]]\n* Halbu ametnikke valivad head kodanikud, kes ei hääleta.\n** [[George Nathan]]\n▲* Paljud on kutsutud, aga vähesed on valitud.\n▲** [[Matteuse evangeelium]] 20:16\n▲* Tähtis pole see, kuidas hääletatakse, tähtis on see, kuidas hääli loetakse.\n▲** [[Jossif Stalin]] 1936. aastal, Partei XVII kongressil\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/34901"


Punane samet ehk Red Velvet ehk midagi Sõbrapäevaks :)\nPostitaja: Triin veebruar 12, 2011\nPeaksin süvenema, mis on muffinite ja cup cake'ide vahe, aga praegu veel ei tea. Aga see kook igatahes on cup cake ehk minu jaoks topsikook =) ning sobib imehästi läheneval sõbrapäeval, sest on värvilt nii armsasti punane ja tekstuurilt mõnusalt sametine.\nJa retsept on pärit Ameerikamaalt koduperenaiste kuninganna Martha Stewarti retseptikogust. Pildil näha olevad kaunistused on pärit Williams Sonomast samuti Ameerikamaalt. Vahel ju võib nii natuke liiga magus olla :)\nKogus 24 tükki\nPane ahi 180 C peale sooja või 160 C pöördõhuga ahi.\n2 1/2 kruusi sõelutud jahu\n2 spl kakaod (kasutan Fazeri kakaod)\n1 1/2 kruusi suhkrut\n1 1/2 kruusi taimeõli\n3 spl punast toiduvärvi [jep, just nii, kellele ei sobi, no siis ei sobi :( ]\n1 tl brändit\n2 tl valge veiniäädikat\nVooderda muffinipann pabervormidega. Sega kokku jahu, kakao, sool ja sooda. Teises kausis sega kokku elektrilise mikseriga õli ja suhkur, lisa ükshaaval munad ning siis toiduvärv ja vanilje & brändi.\nVähenda mikseri kiirust ning lisa kuivainete segu kolmes osas, vahepeal valades sisse kahes osas peti. Lõpuks lisa äädikas ning vahusta kõrgeimal kiirusel kuskil 10 sekundit.\nJaga taigen topsidesse, täites 3/4 topsi kõrgusest. Küpseta 20 minutit ning poole pealt võiks panni ahjus keerata. Jahuta koogid ning määri peale juustukreem.\n(see on retsepti järgi tehtud kogus ning mul jagus seda kreemi 48 topsikoogile, nii et 24 koogi jaoks võib teha pool kogusest)\n230 grammi võid, toatempereatuuril\n340 grammi toorjuustu (Philadelphia näiteks), toatempereatuuril\n4 kruusi / 450 gr tuhksuhkrut, sõelutud\n3/4 tl vaniljet\n3/4 tl brändit\nKlopi või ja toorjuust mikseriga õhuliseks (keskmisel kiirusel kuskil 2-3 minutit). Vähenda kiirus kõige madalama peale ning hakka lisama 4 osas tuhksuhkrut ning lõpuks ka vanilje ja brändi. Sega kuni kreem on ühtlane. Määri topsikoogikeste peale ning kaunista meelepäraselt.\nLabels: Ameerika retsept cup cakes küpsetised Sõbrapäev toorjuust topsikoogid Valentinipäev\nAnonüümne 12:05 AM\nÜks tuntum erinevus on, et cupcake on glasuuriga ja muffin ilma.\nTeine on see, et cupcake'i sisse läheb tavaliselt poole rohkem rasvainet, suhkrut ja muna (minu meelest see alati küll nii ei ole).\nTriin 4:43 PM\nTänan info eest! Lugesin Heidi Parki tegemistest ning tema nimetab neid tassikookideks. Täitsa armas nimi :)


Jooga ja müük - RUDRA jooga ja tervisliku toidu pood\n/ Jooga ja müük\nNagu ma raamatu alguses kirjutasin, oli idee raamatu kirjutamiseks minu teadlik otsus ja andmise praktika. 2014. aasta sügisel kutsuti mind esinema konverentsile “Müügivalem”, kus jagasin oma müügikogemust. Arvestades, et teoreetilised vestlused ei jäta sageli midagi soovida ja sisukad, põhines mu jutt ainult praktilistel näidetel ehk enda müügitöös kogetutel. Pärast konverentsi sain tagasisidet oma loo kasulikkusest ja soovist ettepanekuid oma elus proovida. Näiteks tekitasid hingamistehnikad, positiivsete väidete skandeerimine ja konverentsil osalejate juhendamine huvi nende kohta rohkem teada saada. Intuitsioonist juhindudes otsustasin kirjeldada lähemalt oma müügi-, jooga- ja coachingu kogemust. Huvitaval kombel tundus kirjutamine mulle nii põnev, et ma ei suutnud lõpetada, nii et järgmine otsus oli see kõik raamatusse panna. Kirjutasin oma teise lapsega kodus elades ja see osutus eriliseks rituaaliks, sest tegin seda ainult siis, kui oli vaba aega ja inspiratsiooni. Selge see, et emade jaoks on vaba aeg ja inspiratsioon üsna kokkusobimatud mõisted ja nii oli ka minuga, kui raamatu loomise vahele jäi järjest lühemaid ja pikemaid vaheaegu. Teema aktuaalsusest rääkides, siis viimasel ajal joogatundi tulijatega vesteldes näen üha enam, kui väljakutsuv on praktikas töö ja vaimse valdkonna ühendamine. See aeg on nii dünaamiline ja kiire ning infot nii palju, et oma lähenemise leidmine pole sugugi lihtne. Samuti peab vaimsele arengule keskendunud inimene end sundima olema aktiivse äri igapäevaelus, kus "töö ajab tööd". Joogas ja müügis on palju erinevaid praktilisi näiteid, mida olen ise katsetanud. Kolm "vaala" - müük, coaching ja jooga õpetavad mind teadvustama ning on erinevaid praktikaid, mille kaudu on õnnestunud saavutada paremaid tulemusi nii äri- kui eraelus. Palun valige raamatu keel!\n151 retsepti maitsvaks eluks, Inese Dāvidsone *\nVaikepealkiri - € 24.99\nVaikimisi pealkiri - € 24.99 EUR\nUue Maa sõnaraamat, B.Kranāte *\nKodu harmoonia (Vashtu Shastra), latv.val *\nHea toitumine, Dr. Torsunov *\n9 arhetüüpi veeda numeroloogias, läti *\nMe kõik tahame olla õnnelikud, et meid hinnatakse ja mõistetakse. See raamat räägib sellest, MIS MA OLEN EL-IS JA MUJAL KUI EL. See raamat on praktiline juhend neile,...\nMe kõik tahame olla õnnelikud, et meid hinnatakse ja mõistetakse. See raamat räägib sellest, MIS MA OLEN EL-IS JA MUJAL KUI EL. See raamat on praktiline juhend neile, kes otsivad vastuseid küsimustele, millist partnerit valida? Miks mul on oma lapsega nii raske? Kus on minu anded ja...


Sel aastal on metsas palju seeni ja nende hulgas ka 2017. aasta seeneks kuulutatud kukeseeni. See ülesanne ongi pühendatud harilikule kukeseentele, mida ladina keeles kutsutakse Cantharellus cibarius. Selleks, et perekonna ja liigi ümberkirjutamisel mitte eksida, võib need siit tekstist kopeerida.\n1. real luuakse muutuja nimega aasta ning selle väärtuseks saab 2017 (arvuna);\n2. real luuakse muutuja nimega perekond ning selle väärtuseks saab Cantharellus (sõnena);\n3. real luuakse muutuja nimega liik ning selle väärtuseks saab cibarius (sõnena);\n4. real luuakse muutuja kirje, mille väärtuse saamiseks ühendatakse muutujate perekond, liik ja aasta väärtused üheks sõneks (vajadusel tuleb kasutada funktsiooni, mis teisendab arvu sõneks). Väärtuste vahele pannakse tühikud;\nAasta seene kohta võib lugeda siin.


Minu väikesed remondid - Page 3 - Volvo Club Eesti\nMinu väikesed remondid\nRe: Minu väikesed remondid\nPostitusPostitas gljuk » 26 Sept 2019, 11:09\nP2 CCM jamadest natuke.\nPähe tuleb hetkel 3 põhiprobleemi:\n-temp. anduri jamad. Üldiselt on põhjustatud sellega, et omanik pistab avadesse hambatikke, kruvikeerajaid jne ning teevad temp.anduri traadikesed katki. Aitab anduri vahetus.\n-jamavad nupud. Ei lase DSTC maha võtta, peegleid kokku klappida jne. Remonditav.\n-ei lase ventilaatorit reguleerida. Nupu keerates kas ei juhtu midagi või reageerib nii, kuidas ise tahab. Suurenemise asemel laseb hoopis väiksemaks pöördeid, või tõmbleb edasi-tagasi.\nSatuski mu kätte selline plokk, millel ei saanud pöördeid reguleerida.\nVideo testimisest (peale parandust):\nTuli meelde veel üks häda. 1999-2002 masinatel on seda juhtunud, et peale akuklemmi maha võtmist kaob programm seest ära ning plokk sureb täielikult ära. Aitab tarkvara tagasi panemine.\nPostitusPostitas PorisedRattad » 26 Sept 2019, 11:44\ngljuk kirjutas: omanik pistab avadesse hambatikke\nPostitusPostitas gljuk » 26 Sept 2019, 11:52\nSinna koguneb tolmu ja seda tahetakse kätte saada sealt.\nPostitusPostitas gljuk » 18 Okt 2019, 13:43\nP2 FL CEM/REM jamad\nCEMil on tihtipeale veekahjustused. Kui auto hakkab peale paduvihma jamama, tuleb KOHE tegutseda. Drenaaži puhastamine, pistikute ja konkaktide puhastamine on kohustuslik! CEMi tuleb ka üle vaadata.\nCEM + REM plokkidel on lisaks ka selline omapära, et vahest ei jõua katsmeteni voolu. Näiteks: ei tööta ABS, esituled jne jne, DEM plokkile ei jõua vool peale. Mind on palutud plokke lausa kloonida sellel põhjusel, kuigi saab ainult jamavaid elemente vahetada.\nViimati muutis gljuk, 09 Jaan 2020, 12:23, muudetud 1 kord kokku.\nPostitusPostitas gljuk » 19 Nov 2019, 14:48\nKiire postitus DIM parandajatele. Pole vaja näppida EPSON kirjaga kiipi! Viga on väga väga harva seal. Seda on liiga lihtne üle kuumutada, ja kiibi jalgade vahe on nii väike, et leian sealt sageli lühiseid, peale teisi "parandajaid".\nSeda kiipi on üle kuumutatud ja KIIBI SEES tekkis lühis. Nüüd on kaks äärmist vasakut sümbolit poolpimedad.\nPostitusPostitas gljuk » 22 Apr 2020, 11:17\nPole ammu midagi postitanud. Tegelesin suht tavaliste asjadega, nagu kellaplokkid.\nMeeldiv oli laki valik. Kiibi jalad olid kaetud vana odava naise küüntelakiga, mida saaks nii tatt, kui ka sülg lahustada. Ei kaitse selline midagi.\nSaadeti Omnivaga. Sain remonditud ja saatsin tagasi. Nii lihtsalt see käibki.\nJa teisipäevane väljakutse. Autot toodi treilaga. Konstruktor. CEM on vahetatud, immo seadistamata. Aku tühi ja aku 100% tapmiseks oli võti asendis 1.\nSain siis kahest moodulist töötava CEM programmi kokku, mootoriajuga tutvustatud, võtmed programmeeritud. Sain isegi akut targa laadijaga mõningal määral taastatud. Esialgu ei tahtnud üldse laadima hakata, pinge hüppas kohe 14.5 peale. Pärast elustamist laadis 1.5 tundi 25A juures ja tahtis isegi veel, aga läksin juba autot käivitama.\nTervitan kõiki, kes aku seisukorda ja laadimist ei jälgi. Tere tulemast IMMO taastamisele!\nPostitusPostitas ants » 22 Apr 2020, 11:28\nNo aga ampermeetrit ei ole, voltmeetri panemine on ju nii "raske",\nmis seda laadimist peaks näitama, kui tuluke ei sütti.\nPostitusPostitas gljuk » 22 Apr 2020, 11:59\nRaskelt läheb käima ju\nPostitusPostitas gljuk » 18 Juul 2020, 11:00\nRäägiks natuke diislite mootoriajude progemisest. Kui omanik tahab jõulisa, või on vaja tegeleda EGR ja muude tahmaasjadega, see eeldab mootoriaju tarkvaraga nokitsemist. P2 autod on üldiselt loetavad/kirjutavad läbi OBD. Nendega probleeme eriti pole. P3 masinatel ei saa aga tarkvara läbi OBD lihtsamal moel lugeda, ja siin algab huvitavam osa.\nEsialgu kasutati sellist viisi, et tehti ajukarp täiesti lahti. Probleem on selles, et EDC16 aju on kõvasti silikoniga kokku liimitud. Lahti võtmisega kaasneb plaati painutamine ja kuumutamine. Plaati on väga lihtne kahjustada. Painutamisel võivad puruneda trükkplaadi rajad, kihtidevahelised ühendused, BGA kiip võib lahti tulla. Pärast on sellised jamad käes, et aju ei näe andureid, annab igasugu veakoode, ei taha käima minna jne.\nJärgmine variant on ajukarpi lõikamine seal kohas, kus plaadil asuvad vajalikud kontaktid, mille kaudu loetakse/kirjutatakse tarkvara. Palju turvalisem viis, kuid ei ole nö elegantse väljanägemisega. Probleemid: Ajusse satub metalltolm, auk vajab katmist ja see omakorda raskendab järgmist progemist, kui seda vaja läheb.\nJa kolmas variant, mis eeldab küll üsna kalleid vahendeid. Saab otse aju pinnide pealt tarkvara lugeda ja kirjutada. Kõige turvalisem viis. Ei mingeid kahjustusi ajule. Ei pea lõikama, saagima, freesima. Soovitan kasutada just seda varianti! Saab mitte ainult remappida, vaid ka kloonida ajusid, kui nad said kahjustatud esimese või teise varianti kasutades\nPostitusPostitas gljuk » 29 Juul 2020, 19:40\nJätkame. Tuli kõne, et auto läheb käima ühel korral kümnest. Omanik sai auto minu juurde toimetatud. Ei saanud autole esialgu isegi diagnostikaga ligi. Hakkasin uurima. Esimeseks kahlustusaluseks osutus CEM plokk. Kuna oli teist plokki kohe võtta, kloonisin prooviks ära (IMMO andmete päästmiseks pidin igal juhul CEMist backupi tegema). Tuli välja, et teise CEMiga oli pilt täpselt sama. Siis hakkasin kapoti all tegutsema. Sai ostsiloskoobiga signaalid vaadatud, ja oli näha, et CAN võrgu töö oli häiritud. Lõpuks jõudsin järelduseni, et ECM on läbi. Esialgu oli raske seda arvata, sest need plokkid on VÄGA töökindlad ja hakkavad jamama üldiselt ainult siis, kui keegi on remapi tegemiseks neid lahti kakkunud (loe eelmist postitust). Kui võtsin ECM kätte, oli kõik selge.\nÕnneks, õnnestus programmi ja immo andmeid kätte saada, kuigi plokk ei suhelnud läbi CAN siini ja takistas ka teistel plokkidel suhelda. Doonorit oli kohe riiuli pealt võtta, sai sinna softi sisse puhutud ja voila. Auto käib. Klient on õnnelik.\nKui lasete remapi teha, või DPF / EGR asju näppida, kindlasti uurige, kuidas tegema hakatakse. Omanik sõitis 3a jamava masinaga ja probleem muud kui süvenes. Aasta-kahe pärast ükski töökoda/remapi regija ei tunnista, et probleemid on tema pärast juhtunud. JA omanik ei lähe ka 1-2-3 aasta pärast oma raha tagasi nõudma\nPostitusPostitas -taf- » 30 Juul 2020, 13:44\nVäga hariv lugemine. Jõudu sulle su tegemistes!\nPostitusPostitas gljuk » 30 Juul 2020, 14:02\nPostitusPostitas vanapeer » 30 Juul 2020, 14:54\nMulle tuleb ka meelde, et auto olla chipitud VMK Motorsis. Vaja tulla ülevaatusele.\nPostitusPostitas gljuk » 30 Juul 2020, 15:09\nMa ei oska öelda, kus see auto chippitud oli. Ei tee kedagi maha ja VKMist juttu polnud.\nPostitusPostitas vanapeer » 01 Aug 2020, 11:04\nvanapeer kirjutas: Mulle tuleb ka meelde, et auto olla chipitud VMK Motorsis. Vaja tulla ülevaatusele.\nMu lausest jäi välja mu. Oma autost jutt.\nKasutajad foorumit lugemas: sanderk ja 5 külalist


FOTOD: Bowlingu maailmameister kutsus Eesti pallurid joonele, et avada uuenenud Kuulsaal\nFOTOD: Bowlingu maailmameister kutsus Eesti pallurid joonele, et avada uuenenud Kuulsaal (1)\nÕhtuleht.ee, 23. august 2017 18:16\nBowlingu maailmameister kutsus Eesti pallurid joonele, et avada uuenenud KuulsaalFoto: Sylvia Kress\nTäna õhtul taasavati sportlikult Eesti külastatuim bowlingukeskus Kuulsaal, mis läbis suvekuudel nii vormilt kui sisult uuenduskuuri. Avamissündmusel kutsus bowlingu maailmameister Kimmo Lehtonen võistlustulle nii Eesti korv-, võrk- ja jalgpallurid, et selgitada välja tipptasemel bowlingusaali tugevaim tiim.\nEesti bowlingu- ja vabaajakeskus Kuulsaal võttis suvel kasutusse maailma tipptasemel tehnoloogia, uuendas bowlinguradasid ja –kuule ning värskendas ka Kuulsaali lounge’i.\nTehke järgi: bowlingukunn purustab vaid 76 sekundiga ideaalse mängu rekordi\n“Kui varem oli meil kaasaegsel tasemel tehnika ja seadmed, siis nüüd on Kuulsaal varustatud veel uuemate radadega, mida kasutatakse ka professionaalsetel maailmatasemel bowlinguvõistlustel. Kasutuses on ka uus programm Sync, mis võimaldab mängijatel oma tulemusi saata e-mailile ja jagada neid Facebookis. Lisaks on võimalik mängida bowlingu sees erinevaid mänge virtuaalse ekraani kaudu - näiteks Angry Birdsi ning teisi erinevaid mängukombinatsioone,” kirjeldas Kuulsaali tegevjuht Indrek Kikas Kuulsaali uuendusi.\nUuenenud saali avavõistluses võtsid bowlingu maailmameistri Kimmo Lehtoneni juhitud bowlingutiimiga mõõtu mulluse korvpalli meistriliiga hõbemedali meeskond AVIS UTILITAS Rapla, jalgpalli meistriliiga pronksimeeskond FC Levadia, võrkpalli Balti liiga meistrid Rakvere Võrkpalliklubi.\nBowlinguvõistlus oli tasavägine, kuid parima skoori tegid Kimmo Lehtoneni publikuvõistkond, teiseks jäi AVIS UTILITAS Rapla, kolmandaks FC Levadia ning neljanda koha sai Rakvere Võrkpalliklubi.


Arvamusfestivalil toimuvad ka arhitektuuriteemalised arutelud — Sirp\nArvamusfestivalil toimuvad ka arhitektuuriteemalised arutelud\nReedel, 15.augustil toimub Paides Arvamusfestival, kus tänavu on ka üles seatud Linnaruumi lava. Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskond ja Eesti Arhitektide Liit kutsuvad kõiki huvilisi osalema arhitektuuriteemalistel aruteludel.\nVestlusringide seerias astuvad üles Eesti Arhitektide Liidu esimees Indrek Allmann arhitektuuripoliitikas päevakajalise teemaga „Riigiarhitekti vajalikkus“,\nMüürilehe ja ajaleht Sirp arhitektuuri- ja linnaruumitoimetaja Veronika Valk teemaga „Kes ja kuidas kujundavad meid ümbritsevat ruumi?“, Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri- ja linnaplaneerimise osakonna õppejõud arhitekt Indrek Rünkla teemal „Kahanevad linnad ja väljasurevad linnakeskused“.\nVestlusringides osalevad: Tartu Ülikooli inimgeograafia professor Rein Ahas, majandusteadlane ja endine riigikogu liige Heido Vitsur, linnaplaneerija ja Telliskivi Seltsi juhatuse liige Toomas Paaver, Kultuuriministeeriumi arhitektuurinõunik ja Tallinna linnavolikogu liige Yoko Alender, arhitekt Andres Alver, LHV Groupi juhatuse liige ja riigifirmade asjatundja Erkki Raasuke, EKA arhitektuuriteaduskonna dekaan Toomas Tammis, Riigikogu liige Mart Meri jt.\nReedel 15. augustil kell 12.00 juhatab Arvamusfestivali Linnaruumi lava sisse Eesti Arhitektuurikeskuse Arhitektuuri huvikool lastele (juhendajad Kadri Klementi, Katrin Koov, Kaire Nõmm).\nLaupäeval, 16. augustil jätkuvad arutelud samal laval jalgrattakultuuri ja linna teemadel, mida korraldab Tallinn Bicycle Week.\nLisaks Linnaruumi lavale on üle pikkade aastate taas võimalus tutvuda Paide arhitektuuriliselt ühe huvitavama hoonega – endise tütarlastegümnaasiumiga aadressil Posti 12. Hoones avatakse 15. augustil kaks arhitektuuriteemalist väljapanekut. Eesti Arhitektuurimuuseumi koostatud näitus “30 sammu läbi 20nda sajandi eesti arhitektuuri” on tagasivaade meie arhitektuuri lähiminevikule ning Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriosakonna magistritööde näitus “Eesti ruumiline tulevik”.\nNäitused on avatud 15.-24. augustini kell 12.00-18.00. Sissepääs tasuta.


Keerispea | mesindus.ee\n16. mai 2014 - 20:11 — oskamatu5\nTere. Olen otsinud andmeid keerispea nektari koguse kohta hektarilt. Millegi pärast leidub väga erinevaid andmeid.Näit.alates 150-2000kg.See ei saa ju loogiline olla et nii suur erinevus. Meil on kasutamata pöllumaad ja olen huvitatud,kas tasub katsetada keerispea kasvatamist meetaimena. Palun avaldage arvamust kellel sellega kogemusi.\n‹ Perede poolitamine Mesilased taru ees surnud ›\n16. mai 2014 - 22:21 — kammu\nkindlasti külva, kui põld sumiseb siis järelikult nektarit tuleb. Hektari peale läheb 8 kg-i seemet. 3 euri korda 8 kg =24 vaevalt, et alla viie kilo mett saad .\n16. mai 2014 - 23:55 — Taruman\ntasub keerispead külvata. palju sa sealt mett saad sõltub mitmetest teguritest. eelkõige ilmastik õitsemise ajal, palju ja kui tugevad on mesilaspered, kui pikk on õitsemisperiood jne. see varieerub suurtes piirides, seetõttu ongi antud suur nektari koguse vahemik. õitsemisperioodi pikendamiseks soovitan seda külvata mitmes jaos kusagil paari nädalaste vahedega. see tagab ühtlase korjega "meekonveieri". näiteks kolmes jaos külvatuna tekib ca 1,5-2 kuu pikkune korje. õitseb kuni külmade tulekuni. ei maksa unustada, et kasumi hulka tuleb lugeda keerispea kui väetis ja huumusekihti parandav toime põllule. olen seda aastaid kasutanud ja võin öelda, et tegu ühe parima ja lihtsamini kasvatatava meetaimega.\n17. mai 2014 - 19:43 — oskamatu5\naga kuidas keerispea pöldu koristatakse.Väidetavalt kasvab keerispea päris körgeks.Vöi kyntakse lihtsalt sisse.\n17. mai 2014 - 22:33 — Sammalhabe\ntundub, et kombaini teema. Kui seda foorumit uskuda: http://foorum.rodnas.ee/viewtopic.php?f=1&t=3183&sid=6f41b06921e1e597a09...\n19. mai 2014 - 22:09 — teemas\nolen kasvatanud meesikat ja keerispead.\nmölemaid seemneid on vöimalik kombainiga vötta, kuid kombainil tuli miskit teha , ma ise kombainer pole olnud, kuid vist oli tuulele papp ette panna et tuult vähem tuleks. kui täpsemalt tahad teada küsi kolhoosi aeksete kompainerite kääst, kuidas ja mida tuleks teha et heina seemet saaks vötta.\nmeesikaga oli nii et kui seda kombainiga vöeti siis et kombain ei peaks seda 2m sodi massi läbi kombaini laskma siis vöeti poole meetri körguselt.\nKui aga loodad et sa seemet ära ei korja kombainiga et ehk külvab ise siis kipub nii olema et keerispea on laikuti ja ülejäänud on umb rohi. see on minu poolt järgi katsetatud.\nkui katsetada seda et sügisel kulti vaatori vöi muuga mulda segada. vöipolla siis on parem tulemus. seda ma katsetanud pole.


CM: Baieri keldri privaatsed peo- ja koosolekuruumid - Sekretar\nCM: Baieri keldri privaatsed peo- ja koosolekuruumid\nTallinna südalinnas asuva Hotell St Barbara allkorrusel on juba 17 aastat tegutsenud söögikoht Baieri kelder, mis modernse saksa köögi ja maitsva grillmenüü kõrval pakub suurepärast võimalust vastuvõttudeks, koosolekuteks ning seminarideks.\n„Baieri kelder pole sugugi tavapärane koht, kuhu külalistega sööma ja nõupidamisele tulla või koosolekuid ning koolitusi läbi viia. Tegemist on enam kui sajandivanuse muinsuskaitse all oleva hoonega, mille kaunid kivivõlvid, suur kamin ning hubane interjöör koos professionaalsete kokkade valmistatud grillimenüüga jäävad kauaks meelde,“ lubab Hotell St Barbara ja restorani Baieri kelder tegevjuht Dmitri Garber.\nRestoranis on lisaks suurele söögisaalile mitu pisemat ruumi – kuni 10le inimesele mõeldud Väike Kamber, kuni 20 inimest mahutav Sakste Kamber ning uuemas stiilis väike saal 25-30 külastajale. Seminari läbiviijate tarvis on olemas pabertahvlid, ekraanid, dataprojektor. Kambrites olevad massiivsed lauad ja toolid lisavad igale sündmusele veidi omanäolist suurusugusust. Kuna Baieri keldri põhitegevus on restoranipidamine, on ruumide kasutamine pidudeks, sünnipäevadeks ja õhtusöökideks broneerimistasuta. Klientidele on tasuta ka parkimine restorani sisehoovis.\n„Meie tänasest menüüst leiab nii vanu kui ka uusi hõrgutisi nagu krõbedat seakooti, mee ja kaneeliga küpsetatud vürtsikat parti, Viini vasikalihašnitslit, valgeid vorste ning lambakooti kõrvuti moodsas Josperi ahjus grillitud steigi, kana või kalaga,“ tutvustab Garber. Magustoitudest on hittideks saanud kohapeal valmistatud jäätis ning ahjusoe õunakook. Restorani eripäraks on maksimaalsed naturaalsed maitsed ning seetõttu küpsetatakse ise leiba, valmistatakse majoneesi ning kasutatakse võimalusel kohalikke tooraineid.\nPilkupüüdvatele ruumidele ja maitsvale menüüle lisandub sõbralik ning meeldiv teenindus, sest Baieri keldri teenindajate jaoks on oluline iga kliendi meelehea.\nBaieri keldri ja Hotell St. Barbara maja peetakse üheks ilusaimaks paekiviehitiseks Tallinnas – see huvitava ajalooga maja valmis arhitekt Bernhardi idee järgi 1904. aastal. 1394. aastal asus samal kohal Püha Barbara kabel, mille järgi sai oma nime ka tänane 53 toaga kolme tärni hotell St Barbara. Hoone restaureeriti 1996. aastal.\nÄripäevade lõunaajal üllatab Baieri kelder eripakkumistega – esmaspäeviti tuleb Josperi ahjust maitsev sealihapraad, teisipäeviti loomaliha, kolmapäeviti hautised, neljapäeviti on kalapäev ning reedeti pakutakse linnuliha. Menüüd muudetakse igal nädalal.\nJaanuarist kuni märtsini on restoranil plaanis korraldada tüdrukute õhtuid, kus alates kahest naistest kehtib kuni 25-protsendiline soodustus kogu menüüle. Pühapäeviti toimuvad laste kokanduse töötoad, mis on ühendatud lapsevanemate klubiga ehk ema ja isa saavad lõunat nautides vaadata suurelt ekraanilt oma võsukeste tegutsemist kokkade käe all teises ruumis.\nJaanuari algusest märtsi lõpuni on lõunasöögi ja kahe kohvipausiga seminaripäeva tellijatele ruumide kasutamine tasuta.\nBaieri kelder/Hotell St Barbara\nTel +372 640 0047 ja +372 640 0045\nAutor: Baieri kelder


Plastist magamistoamööbli tootjad ja tarnijad - Hiina tehas - Jieyang Hadeli Plastic & amp; Riistvara Co., Ltd.\nKodu > Tooted > Kabinet > Plastist kapp > Plastist magamistoakapp\nPlastic Bedroom Cabinet on väga hea praktilisus ja see ei võta palju ruumi. Eriti siis, kui seda kasutatakse mõnes väikese suurusega kodudes, võib see säästa palju ruumi ja maht ei ole väiksem kui keskmine puidust garderoob.\nFunktsioon:Keskkonnasõbralik, kokkuklapitavad, varustatud\nKirjeldus:3 4 5 Layers Ladustamine Drawer\n1. saatke teile proov\n2.Tere tulemast OEM-elemendisse (kui tellimuste väärtus on teie poolt tagastatud vormi maksumus).\n3.aktsepteerige proovikorraldus (oleme manufaktuur, aktsepteerime madalat MOQ-d)\n4. teame, et teil võib olla vaja sertifikaati, ok, me võime täita teie nõude, et see teile anda.\nTänan teid meie lehekülje sirvimise eest, teie tagasiside on väga tänulik, Ootame sinult varsti kuulda\nV: Oleme manufaktuur, meie tehase eesmärk on "Kõrge kvaliteet ja parim hind".\nK: Kas teete OEM-i?\nV: Jah, me saame teha OEM tooteid. Meie tehases on üle 10 aasta OEM / ODM kogemus ja meil on oma professionaalne hallituse tootmisliin\nK: Kuidas ma saan mõned proovid?\nV: tasuta proovid, peate maksma saatmiskulusid\nHot tags: Plastist magamistoa kapp, odavad plastist magamistoakapid, soodsad plastist magamistoa kapid, madal hind plastist magamistoaga kapis, plastikust magamistoa kapp laos, plastist magamistoaga kabinetitarnijad, plastist magamistoaga kapis\nMagamistoaga plastikust kapidMagamistoa kabineti disaini ideed väikestele ruumidelePlastist kappMagamistoakappPlastist riidekappMagamistoa riidekapp Plastist riidekappPlastist magamistoamööbelMagamistoa plastikukapid


Danske loobub Eestis rahapesu vahendamise teel saadud kogutulust. Kui palju tuleb 200 miljonist eurost ära anda? - ärileht.ee\nDanske loobub Eestis rahapesu vahendamise teel saadud kogutulust. Kui palju tuleb 200 miljonist eurost ära anda?\nDanske juhid leiavad, et pank ei peaks Eestis aset leidnud kahtlastest tehingutest rahalist kasu saama, teatab panga kodulehel ilmunud pressiteade.\nDanske plaanib nimetatud tehingutelt teenitud koguteenistuse (gross income) ühiskonna hüvanguks anda, näiteks ärikuritegude vastu võitlejatele.\nPanga tegevjuht Thomas F. Borgen leiab, et rahapesu uurimise ajal on vara mingeid järeldusi teha, aga kinnitab, et pank pole omaenda kõrgeid standardeid järgida suutnud ja kahetseb seda.\nTa ei oska veel öelda kahtlaste tehingute kaudu liikunud rahasummade täissuurust ega seega nendelt teenitud kogutulu.\nKüll aga on teada, et Danske Eesti mitteresidentide valdkonna kogutulu ajavahemikus 2007-2015 (kuni selle sulgemiseni) oli arvestuslikult 1,5 miljardit Taani krooni. Ehk praeguse kursi järgi 200 miljonit eurot.\nRahapesu uurimine ei ole lihtne Uuritav periood katab üheksa aastat ja sisaldab palju andmeid, mida läbi vaadata, sh 9 miljonit e-kirja, 7000 dokumenti ja miljoneid tehinguid. Uuringutulemusi võib mingil kujul oodata praeguse kava järgi tänavuseks septembriks.\nBrowderi kuriteoteade pani poliitikud ja prokuratuuri tegutsema


Euroopa Kohus: käitise asukoha valikuks koostatud planeeringu avalikustamisest ei saa keelduda ärisaladusele viidates\nTööstusheite seadus Riigikogus menetlemisel\nEuroopa Parlament ja EL Nõukogu jõudsid kokkuleppele kliimamuutusi käsitlevat teavet puudutava määruse uuendamise osas\nPlaanis on muuta välisõhu kaitse seadust seoses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemisega\nOodatakse avalikkuse seisukohti ebatraditsiooniliste fossiilkütuste (sh kildagaas ja põlevkivi) kasutamise kohta Euroopas\nEelnõuga plaanitakse muuta kütustele kehtivaid keskkonnanõudeid\nAvalikustati uuring eurooplaste arvamustest õhukvaliteedi kohta\nJõustusid standardi Euro VI nõuded\nAvaldati teatud mootorite heitgaaside nõuetele vastavuse hindamise muudatused\nJõustusid uued nõuded laevakütustele\nEelnõuga kehtestatakse pädevusnõuded osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate seadmete käitlejatele\nVeeseaduse muutmise eelnõu puudutab põhjavee kaitse ja veekogu paisutamise nõudeid\nPuurkaevu ja -augu rajamise ja likvideerimise asjaajamiskord võib muutuda internetipõhiseks ja lihtsamaks\nKooskõlastamisel on Põlevkivi kasutamise riikliku arengukava 2016-2030 koostamise ettepanek\nEsiteks peab Iirimaa maksma 1,5 milj eurot selle eest, et ei täitnud õigeaegselt 2008. aastast pärinevat Euroopa Kohtu otsust, mille kohaselt Iirimaa ei võtnud õigesti üle EL keskkonnamõju hindamise (KMH) direktiivi (85/337). Iirimaa oli sätestanud KMH kohustusega projektide künnised (st projektide mahud) leebemana kui direktiivis ette nähtud.\nKuna jäätmedirektiivi pole ikka veel täielikult üle võetud, lisandub trahvile 12 000 eurot iga viivitatud päeva eest\nLisaks peab Iirimaa maksma 2 milj eurot selle eest, et ei ole täielikult täitnud 2009. aastast pärinevat Euroopa Kohtu otsust, mille kohaselt Iirimaa ei täitnud EL jäätmedirektiivist (75/442/EMÜ) tulenevaid kohustusi seoses maapiirkondades olmereovee kõrvaldamise süsteemidega. Kuna selle direktiivi nõudeid ei ole Iirimaa kohtu hinnangul tänaseni täielikult täitnud, peab Iirimaa maksma lisaks jooksvalt trahvi 12 000 eurot päevas iga päeva eest, mil nõuete täitmisega veel viivitatakse.\nVarasemas praktikas on vaid kolmele EL liikmesriigile määratud trahvisummad Euroopa Kohtu otsuste täitmata jätmise eest (Kreekale seoses ohtlike jäätmetega, Hispaaniale seoses suplusvee kvaliteediga ning Prantsusmaale seoses GMO direktiiviga). Seejuures määras kohus Iirimaale trahviks väiksema summa kui Euroopa Komisjon algselt nõudis (kahe kohtuasja peale kokku üle 9 milj euro), võttes muuhulgas arvesse Iirimaa majanduskriisi tõttu vähenenud maksevõimet. Olukorra muudab veelgi huvitavamaks asjaolu, et Iirimaa on 2013. a esimesel poolel Euroopa Liidu eesistujamaaks, juhtides liikmesriikide tööd ning mõjutades kindlasti ka EL tegevusplaane.\nEuroopa Kohus tegi 15. jaanuaril otsuse kohtuasjas C-416/10, milles vastas küsimusele, kas prügila keskkonnakompleksloa menetluses on lubatav keelduda selle asukohavalikut käsitleva planeeringu kehtestamise otsuse avalikustamisest, tuginedes ärisaladuse kaitsele.\nKohtuasjas olid esitanud kaebuse Slovakkias asuva Pezinoki linna elanikud, kes taotlesid prügila ehitamiseks ja käitamiseks antud keskkonnakompleksloa tühistamist. Põhjuseks oli, et loa taotlusega koos ei avalikustatud prügila asukohavalikut käsitleva planeeringu kehtestamise otsust; see oli aga siseriiklike normide kohaselt kohustuslik. Slovakkia ülemkohus pöördus Euroopa Kohtu poole eelotsusetaotlusega küsimuses, kas EL direktiivi 96/61/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiiv – IPPC-direktiiv) nõuab, et käitise asukohavalikut käsitleva planeeringu kehtestamise otsus oleks kompleksloa menetluses algusest peale üldsusele kättesaadav, ning kas sellise otsuse kättesaadavaks tegemisest saab ärisaladusele viidates keelduda.\nKohus leidis, et keskkonnakompleksloa menetluses peavad üldsusele olema põhimõtteliselt kättesaadavad kõik menetluses asjassepuutuvad andmed. Kohus leidis, et käitise asukohavalikut käsitleva planeeringu kehtestamise otsus sisaldab asjassepuutuvat teavet keskkonnamõjude ja käitajale mõjude piiramiseks seatud tingimuste kohta, kaalutlusi planeeringu kehtestamiseks jm olulist teavet. Kohus märkis, et teatud juhtudel on teabe avalikustamata jätmine ärisaladuse kaitseks küll EL direktiivi 2003/4 (keskkonnainfo direktiiv) artikli 4 lg 2 punkti d kohaselt lubatud, selline reegel ei kehti aga kogu otsuse suhtes, millega otsustatakse kompleksloa kohustusega käitise asukoht. Seega leidis kohus, et käitise asukohavaliku planeeringu kehtestamise otsus peab käitise loamenetluse algusest peale olema asjaomasele üldsusele kättesaadav.\nEuroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-416/10\nVahetult enne pühi jõudis Riigikogu menetlusse võtta tööstusheite seaduse (THS) eelnõu, mille sisu kajastasime lähemalt 2012. a augustikuu uudiskirjas. Lühidalt pannakse uue seadusega paika nõuded tööstusettevõtetele teatud valdkondades (suurtööstused, suurlaudad, põletustehased, orgaaniliste lahustite käitlejad – nt keemilised puhastused, autovärvitöökojad jm). Eelnõu aluseks on EL direktiiv 2010/75/EL (nn tööstusheite direktiiv), mis koondab endas mitu varasemat valdkondlikku EL direktiivi, et lahendada tööstusheite probleemid kompleksselt, valdkonnaüleselt.\nTööstusheite seadus asendaks kehtiva saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli seaduse, samuti mõned tööstusettevõtteid puudutavad sätted välisõhu kaitse seaduses, veeseaduses ja jäätmeseaduses. Nõuded tööstusettevõtetele muutuvad üldiselt rangemaks, samuti suurenevad avalikkuse võimalused komplekslubade jm tööstusettevõtete tegevuseks vajalike lubade menetluses osaleda.\nEelnõu kohaselt jõustuks uus seadus 1. mail 2013. a, ehkki EL tööstusheite direktiivi kohaselt tulid nõuded üle võtta juba 7. jaanuariks 2013. Nõuded ettevõtetele ei muutu rangemaks siiski päevapealt, vaid neile on eelnõus ette nähtud üleminekutähtajad.\n21. detsembril saavutasid Euroopa Parlament ja EL Nõukogu kokkuleppe uue EL määruse eelnõu sisu osas, mis puudutab kasvuhoonegaaside heite seire- ja kliimamuutusega seotud andmete aruandlust (lisaks kasvuhoonegaaside heitele antakse aru maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest). Eelnõu sätestab aruandlusmehhanismi, mille alusel annavad EL liikmesriigid teavet nii üldsusele kui ELile, EL omakorda ÜRO kliimamuutuste raamikonventsiooni sekretariaadile. Eelnõuga plaanitakse asendada hetkel kehtiv seiremehhanism, mis on kehtestatud EL otsusega 280/2004/EÜ.\nEelnõu sisaldab uusi aruandluse ja seire nõudeid, mis tulenevad 2009. a EL kliima- ja energiapaketist ning selle aluseks olnud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist (UNFCCC). Eelnõu kohaselt peaksid EL liikmesriigid andma teavet riiklike meetmete kohta, mille abil piiratakse või vähendatakse heitkoguseid ning säilitatakse või suurendatakse kasvuhoonegaaside sidumist maakasutuse, maakasutuse muutuste ja metsanduse valdkonnas. Regulatsiooni eesmärk on muuta rakendatavad meetmed läbipaistvamaks ning edendada parimaid praktikaid.\nJärgmise sammuna tuleb Euroopa Parlamendil ja EL Nõukogul võtta otsus formaalselt vastu.\nEuroopa Nõukogu pressiteade (ingl k, pdf)\nKeskkonnaministeerium (KKM) on 21. detsembril esitanud Eelnõude Infosüsteemis kooskõlastusringile välisõhu kaitse seaduse ja riigilõivuseaduse muudatuste eelnõu, mis käsitleb peamiselt muudatusi kasvuhoonegaaside (KHG) heitkoguse ühikutega kauplemise regulatsioonis seoses 2013. aastast alanud uue kauplemisperioodiga. Eelnõuga plaanitakse Eesti õigusesse võtta üle EL direktiivi 2009/29/EÜ (EL direktiivi 2003/87/EÜ muutmise kohta, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi) sätted.\nEelnõu reguleeriks senisest täpsemalt, milleks võib riik kasutada nn kvoodioksjonilt saadud raha\nMitmed muudatused on vaid sõnastust ja mõisteid täpsustavad. Sisuliste muudatustena plaanitakse välisõhu kaitse seaduses täpsustada enampakkumisel saastekvootide müümisest saadud tulu kasutamise reegleid. Eelnõuga plaanitakse täiendada ka KHG heitkoguse loa andmist, peatamist ja kehtetuks tunnistamist käsitlevat regulatsiooni ning lisada heitkoguse loa omajale kohustus teavitada KKMi heitkoguse loa taotluses esitatud andmete muudatustest. Lisaks plaanitakse muuta käitajate poolt koostatava kasvuhoonegaaside heitkoguste aastaaruande esitamise tähtaega varasemalt 31. märtsilt 25. märtsile.\nVälisõhu kaitse seaduse ja riigilõivuseaduse muudatuste eelnõu tekst ja seletuskiri Eelnõude Infosüsteemis (EIS)\nRiigi Teatajas avaldatud muudatuste kohaselt muudetakse FOKA poolt kasutatavaid andmevorme, samuti antakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi töötajatele nende ülesannete täitmiseks vajalik juurdepääs registri andmetele.\nKeskkonnaministri 19. detsembri 2012. a määrus nr 109 „Lubatud heitkoguse ühikute enampakkumise kord“\nRiigi Teatajas avaldatud uue määruse kohaselt korraldab lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisi Keskkonnaministeerium, enampakkumiste läbiviimiseks kasutatakse EL liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni poolt korraldatud ühishanke võitja (European Energy Exchange) pakutud platvormi.\nEuroopa Komisjon küsib avalikkuselt arvamust ebatraditsiooniliste fossiilkütuste (nt kildagaas, söekihi metaan, põlevkivist toodetud õli ja gaas) kasutamise edasise arengu kohta Euroopas. Selliste kütuste tootmiseks kasutatakse uusi tehnoloogiaid, nendega seotud riskid ei ole aga veel selged. Näiteks on kildagaasi (kiltkivi pooridesse kogunenud maagaasi) ammutamisel seniste tehnoloogiatega (hüdrofrakkimine) risk põhjavee saastumiseks kemikaalide ja raskmetallidega. Ebatraditsiooniliste fossiilkütuste kasutamisel Euroopas on Komisjoni hinnangul oluline tagada, et keskkonna- ja terviseriskid ning kumulatiivsed mõjud on adekvaatselt arvesse võetud.\nKa Euroopa Parlament on 2012. a novembris võtnud vastu resolutsiooni kildagaasi ja põlevkiviõli ammutamise keskkonnamõju kohta, milles juhib tähelepanu nii riskidele kui EL õigusnormide piisavuse uurimise vajadusele (tuues mh välja hüdrofrakkimise konkreetsed negatiivsed tagajärjed) ja rõhutab, et kuni need uuringud ei ole lõpule viidud, tuleks ebatraditsiooniliste fossiilkütuste osas edasiliikumisel olla ettevaatlik. Euroopa Parlament rõhutab ka üldsuse osalemise ja kohalike tingimuste arvestamise olulisust.\nEuroopa Komisjon ise on viinud 2011. a läbi õigusliku hinnangu, milles on leidnud, et EL keskkonnaalane õigusraamistik küll kohaldub ka ebatraditsioonilisele gaasi uurimisele ja tootmisele, ent hindamist vajab veel kehtivate normide piisavus riskide juhtimiseks. Komisjon on avalikustanud kolm uuringut kildagaasi tootmise mõjude kohta ning on näinud 2013. a tööplaanis ette täiendavate hinnangute koostamise, et tagada süsivesinike kaevandamise ohutus. Käimasolev avalik konsultatsioon on osa sellest protsessist; lisaks küsitlusele on Komisjonil plaanis korraldada 2013. a I kvartalis kohtumine huvigruppidega.\nSeisukohti oodatakse interneti teel kuni 23. märtsini, neid saab esitada järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/environment/consultations/uff_en.htm (hetkel ainult inglise, saksa ja prantsuse keeles, ent peatselt peaks küsimustik avalikustatama kõigis EL keeltes, sh eesti keeles).\nLisainfo Euroopa Komisjoni temaatilisel veebilehel mittetraditsiooniliste fossiilkütuste ning Euroopa asutuste seniste tegevuste kohta selles valdkonnas (ingl k)\nKeskkonnaministeerium on 21. detsembril esitanud Eelnõude Infosüsteemis kooskõlastusringile määruse eelnõu, mis puudutab vedelkütuste keskkonnanõudeid ja biokütuseid. Tegemist on keskkonnaministri 19. mai 2005. a määruse nr 38 „Vedelkütustele esitatavad keskkonnanõuded ning biokütuste säästlikkuse kriteeriumid ja nende tõendamise kord“ uue tervikteksti kehtestamisega. Eelnõu sisulised muudatused puudutaksid eelkõige laevakütuseid, biokütuseid ja erandeid kütustele kohalduvate keskkonnanõuete kohta. Eelnõuga plaanitakse üle võtta EL direktiivid 2009/30/EÜ (kütusedirektiivide, sh laevakütuse muutmise kohta), 2005/33/EÜ (laevakütuste väävlisisalduse direktiivi muutmise kohta) ja 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta).\nUus määrus sisaldaks metoodikat, mille alusel arvutada, kuivõrd aitab teatud biokütuse tootmine vähendada kasvuhonegaaside heidet\nPeamine sisuline muudatus seisneb kavatsuses kehtestada metoodika, mille alusel arvutatakse biokütuse ja vedela biokütuse kasutamisest tulenev kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine, võrreldes fossiilsete kütuste kasutamisega. See on vajalik biokütuste ja vedelate biokütuste tootjatele, kes toodavad säästlikkuse kriteeriumitele vastavaid biokütuseid.\nTeiseks kavatsetakse sätestada erijuhud, mil gaasiõli, kerge kütteõli, raske kütteõli ja laevakütuste kasutamisel vedelkütustele kehtestatud keskkonnanõudeid ei kohaldata (nt nende kasutamisel teadusuuringute või katsetamise eesmärgil). Lisaks plaanitakse kaotada senine biokütuste säästlikkuse kriteeriumitele vastavuse tõendamise regulatsioon. Eelnõu seletuskirja kohaselt ei ole Eestis seni biokütuste kasutasime kohustust rakendatud ning biokütuste säästlikkuse kriteeriumitele vastavatele biokütustele ei kehti aktsiisivabastus, seetõttu ei ole kütusemüüjatel praktikas vaja kütuste vastavust tõestada.\nMääruse eelnõu tekst ja seletuskiri Eelnõude Infosüsteemis (EIS)\n8. jaanuaril avalikustas Euroopa Komisjon Eurobaromeetri poolt 2012. a sügisel teostatud ELi õhukvaliteedi uuringu „Eurooplaste arvamus õhukvaliteedi kohta” tulemused. Uuringu raames esitati kõigis liikmesriikides kokku 25 000 ELi kodanikule mitmeid küsimusi õhu kvaliteedi teemal (nt õhukvaliteedi probleemide lahendamise edukus, selle võimalikud meetmed, hinnang hetkeolukorrale).\nEurooplased nõuavad tõhusamat tegutsemist ELi poolt, eriti energeetikast ja tööstusest pärineva saasteainete heite suhtes\nUuringu tulemuste kohaselt soovivad eurooplased ELi õhukvaliteedipoliitika tõhustamist. Uuringust nähtub, et enamasti ei olda rahul praegu õhukvaliteedi probleemide lahendamiseks rakendatavate meetmetega ega ametivõimude tegevusega õhu kvaliteedi parandamiseks. Samuti toodi välja õhukvaliteedist teavitamise probleeme – paljud kodanikud leidsid, et õhu kvaliteedi kohta antav teave on üldiselt ebapiisav ning mõned leidsid, et õhukvaliteedi küsimustest pole kodanikke piisavalt teavitatud või pole üldse teavitatud (Hispaanias 31%, Luksemburgis, Küprosel ja Lätis 27% vastanuist). Kodanike hinnangul saastavad õhku enim sõidukid, tööstus ja rahvusvahelised veod; enamasti peetakse tõhusaks lahenduseks õhusaaste probleemidele rangemat kontrolli tööstuses ja energiatootmises tekkiva heite üle.\nAvalikustatud uuringutulemused võetakse arvesse praegu käimasoleva ELi õhupoliitika läbivaatamise käigus. Euroopa Komisjon vaatab 2013. aastal läbi praeguse õhupoliitika, keskendudes meetmetele, millega parandada välisõhu kvaliteeti. ELi õhupoliitika läbivaatamise ühe osana on komisjon algatanud ka veebipõhise arutelu sidusrühmadega, mille käigus saavad ELi kodanikud, organisatsioonid ja ettevõtted esitada oma arvamusi ja mõtteid õhupoliitika läbivaatamise kohta kuni 4. märtsini 2013. a. Kajastasime arutelu sisu lähemalt KÕKi 2012. detsembrikuu uudiskirja uudises.\nEurobaromeetri uuringutulemused (pdf, ingl k)\n31. detsembril jõustusid EL määruses (EÜ) nr 595/2009 sätestatud standardi Euro VI nõuded, millega muudetakse uute raskeveokite ja busside lämmastikoksiidi ja tahkete osakeste heite piirmäärad rangemaks. Muudatuste eesmärk on parandada välisõhu kvaliteeti ja seeläbi kaitsta inimeste tervist.\nEuroopa Komisjoni sõnul vähendatakse selle tulemusena mootorite lämmastikoksiidi heidet 80% ja tahkete osakeste heidet 66%. Teiseks esitatakse selles ühtlustatud meetodid, millega tehakse kindlaks veokite nõuetele vastavus. Euro VI kujutab endast uut standardit raskeveokite ja busside mootorite emissioonidele. Standardile mittevastavatele raskeveokitele ei anta EL-is tüübikinnitust alates 31. detsembrist 2012, nõuetele mittevastavaid uusi sõidukeid on keelatud registreerida alates 31. detsembris 2013. a.\nEL määrus (EÜ) nr 595/2009 Euro VI nõuete kohta Euroopa Liidu Teatajas (pdf)\nEuroopa Komisjoni Euro VI teemaline veebileht (ingl k)\n21. detsembril avaldati Euroopa Liidu Teatajas Euroopa Komisjoni direktiiv 2012/46/EL, millega muudetakse eelkõige tingimusi ja nõudeid, mille alusel testitakse väljaspool teid kasutatavale liikurmasinale paigaldatava sisepõlemismootori vastavust heitgaaside ja tahkete osakeste heite nõuetele (nn katsenõuded). Hetkel on sellised nõuded kehtestatud EL direktiivis 97/68/EÜ. Käsitletavad nõuded kohalduvad väljaspool maanteid liikuvatele sõidukitele (nt laevadele), sh teisaldatavatele generaatorseadmetele.\nMuudatused on vajalikud seoses tehnika arenguga, et mootorite katsenõuded ja tingimused oleksid sobilikud ning rakendatavad sarnaselt raskeveokite Euro V ja VI mootoritele esitatavatele nõuetele. Nimelt on tehtud kindlaks, et Euro IV piirnormidele vastavuse katsenõuetes esinevad mõningad puudused, mis ei võimaldaks praeguste katsenõuete alusel anda mootorsõidukitele Q- ja R-kategooria tüübikinnitusi. Seetõttu kehtestatakse direktiiviga uued reeglid tüübikinnitusmenetluste teostamise, katsenõuete ja kontrollimeetmete kohta (nt laiendatakse mootori heitmete kindlakstegemise tingimusi (õhurõhu ja temperatuuri osas), muudetakse heitetaseme mõõtmise kestvusega, sätestatakse nõuded karteriheitmete arvesse võtmise kohta).\nUued nõuetele vastavuse hindamise reeglid peaksid aitama kaasa sellele, et tüübikinnituse saanud mootorid saastaksid ka reaalses kasutuses võimalikult vähe välisõhku.\nEuroopa Komisjoni direktiiv 2012/46/EL Euroopa Liidu Teatajas (pdf)\n17. detsembril jõustus EL direktiiv 2012/33/EL, millega kehtestatakse senisest rangemad nõuded laevaheidetele – vähendatakse väävli ja tahkete osakeste heidet. Muudatused on Euroopa Komisjoni sõnul vajalikud inimese tervise ja keskkonna kaitsmiseks, kuna meetmete võtmata jätmisel ületaks ELi merepiirkondades laevandusest pärit väävliheide 2020. aastaks maismaalt lähtuva heite.\nUus EL direktiiv põhineb Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) kokkulepitud normidel. Sellega vähendatakse 2020. a jaanuariks laevakütuste väävlisisaldust järk-järgult praeguselt 3,5 protsendilt 0,5 protsendini. Väga tundlike ökosüsteemide puhul (nt Lääne- ja Põhjameri, sealhulgas La Manche'i väin) vähendatakse maksimaalne lubatud väävlisisaldus 0,1 protsendini juba 2015. aastal. Alternatiivselt võib madala väävlisisaldusega kütuste asemel laevadel kasutada ka muid väävliheite vähendamise meetmeid – nt heitgaaside puhastamise süsteeme ja veeldatud maagaasi kasutamist laevakütusena.\nLiikmesriigid, sh Eesti, peavad viima oma meretranspordikütuste kvaliteeti käsitlevad õigusaktid uute normidega vastavusse hiljemalt 18. juuniks 2014. a.\nEL direktiiv 2012/33/EL Euroopa Liidu Teatajas (pdf)\nKeskkonnaministeerium on 28. detsembril esitanud Eelnõude Infosüsteemis (EIS) kooskõlastusringile määruse eelnõu osoonikihti kahandavaid aineid (nt haloonid või klorofluorosüsivesinikud ehk HCFC-d) sisaldavate toodete, seadmete või mahitute käitlemisega tegelevate isikute pädevusnõuete kohta. Eelnõuga kavatsetakse rakendada EL määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 23 lõiget 4, mille kohaselt tuleb liikmesriikidel kehtestada osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate paiksete jahutus- ja kliimaseadmete, soojuspumpade, tuleohutussüsteemide ning mahutite käitlemisega tegelevatele isikutele kvalifikatsiooni miinimumnõuded.\nEelnõud kohaldatakse osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate paiksete jahutus- ja kliimaseadmete, soojuspumpade või mahutite käitlemisega (nt lekkekontroll, hooldamine, lekke kõrvaldamine jms) tegelevate isikute suhtes, ent mitte tuleohutusseadmete käitlemise osas. Eelnõu kohaselt kavatsetakse käitlejatele kehtestada pädevusnõuded vastavalt seadmes sisalduva aine kogusele – sõltuvalt sellest, kas tegemist on kuni kolm kilogrammi või hoopis kolm kilogrammi või enam osoonikihti kahandavaid aineid sisaldava seadme või mahutiga. Teiseks kavatsetakse sätestada, milliste dokumentide alusel pädevusnõuetele vastavust tõendatakse (nendeks võivad olla haridust või koolitust tõendav dokument jm).\nKeskkonnaministeerium on esitanud ministeeriumidevahelisele kooskõlastusringile veeseaduse muutmise seaduse eelnõu, milles plaanitavad muudatused puudutavad peamiselt põhjavee kaitset ja veekogu paisutamise nõudeid.\nEelnõu muudaks vee erikasutusload reeglina tähtajatuks, samas avardataks võimalusi nende muutmiseks\nOluliseks kavandatavaks muudatuseks on vee erikasutuslubade muutmine tähtajatuks (kehtiv õiguse kohaselt antakse need kuni viieks aastaks). Teatud juhtudel võidakse ka muudatuste kohaselt anda luba tähtajalisena, ent need juhud otsustab Keskkonnaamet. Selle eesmärgiks on vähendada halduskoormust, mis kaasneb lubade kehtivusaja lõppemise järel uute loataotluste menetlemisega. Samas suurendatakse eelnõuga oluliselt võimalust vee erikasutuslubade muutmiseks, nt rangemate keskkonnatingimuste kehtestamiseks, kui on ilmnenud vee erikasutuse negatiivne tagajärg. Veekogu paisutamise nõudeid täpsustatakse samuti oluliselt, andes Keskkonnaametile võimaluse nõuda paisutamiseks loa taotlejalt rohkem infot, nõuda kalapääsude rajamist jm. Kavandatavad muudatused peaksid tagama suurema kontrolli paisutamisest tuleneva negatiivse mõju üle ning parandama vee-elustiku olukorda, sh kalade rände- ja kudemisvõimalusi. Samas sätestataks eelnõu kohaselt suurem hulk juhtumeid, mille puhul vee erikasutusluba ei ole nõutav (paisutamine kuni 1 m, v. a nn lõhejõgedel).\nMuud muudatused on seotud põhjavee kaitsega, need on tehnilisemat laadi ning tulenevad peaasjalikult EL vastavate nõuete ülevõtmisest, eesmärgiks on põhjavee tõhusam kaitse.\nEelnõu oli kooskõlastusringil kuni 14. jaanuarini.\nVeeseaduse muutmise seaduse eelnõu Eelnõude Infosüsteemis (EIS)\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministeerium on 3. jaanuaril esitanud Eelnõude Infosüsteemis kooskõlastusringile veeseaduse ja ehitusseaduse muutmise eelnõu, peamised plaanitavad muudatused puudutavad puurkaevu ja -augu kasutusloa taotlemise korda ja taotlusele lisatavaid dokumente.\nMuudatustega muudetakse asjaajamine internetipõhiseks, mis vähendab bürokraatiat – mh nõutakse taotluse juurde vähem dokumente ja lihtsustatakse dokumentide kooskõlastamist erinevate ametiasutustega.\nEelnõu on kooskõlastusringil kuni 24.01.2013. a.\nVeeseaduse muudatuste eelnõu tekst ja seletuskiri Eelnõude Infosüsteemis (EIS)\nRiigi Teatajas avalikustatud seadusmuudatused puudutavad peaasjalikult merekeskkonna kaitset kaasamisest tuleneva reostuse eest ning maksete tegemist rahvusvahelistesse naftafondisse, muudatuste kohta täpsemalt loe KÕKi 2012. a novembrikuu uudiskirjast (sisulisi muudatusi eelnõus Riigikogus ei tehtud).\nKeskkonnaministeerium on saatnud kooskõlastusringile põlevkivi kasutamise järgmise perioodi (2016-2030) riikliku arengukava koostamise ettepaneku. Kehtiv põlevkivi kasutamise riiklik arengukava on koostatud aastateks 2008-2015.\nUus arengukava keskenduks ettepaneku kohaselt varasemast enam põlevkivist vedelkütuste ja kemikaalide tootmisele\nArengukava koostamise ettepanekus on välja toodud valdkonna senised edusammud ja probleemid. Märgitakse, et 2011. a jäi põlevkivi kaevandamise maht (15,9 milj t) alla kehtivas arengukavas määratud maksimumpiiri (selleks oli 20 milj t aastas), uues arengukavas tuleb määrata ka põlevkivi kaevandamise edasine maht. Avatud elektrituru tingimustes on tõenäoline, et CO2 rikas põlevkivi ei ole elektriturul konkurentsivõimeline, võrreldes taastuvenergial põhinevate allikate ja maagaasiga. Lisaks põlevkivist elektri tootmisele hakatakse seetõttu suuremat tähelepanu pöörama põlevkiviõli ja kütuste tootmisele ning põlevkivi kasutamisele keemiatööstuses. Põlevkivist vedelkütuste tootmine on ettepaneku kohaselt oluline faktor Eesti energiajulgeoleku tagamisel. Uue arengukava eesmärkideks on ettepaneku kohaselt:\n1) põlevkivi kaevandamise efektiivsuse tõstmine ja negatiivse keskkonnamõju vähendamine (kaevandamiskadude vähendamine kaevandamistehnoloogia täiendamise ja uuendamise teel);\n2) põlevkivi kasutamise efektiivsuse tõstmine ja negatiivse keskkonnamõju vähendamine (töötlemistehnoloogia uuendamine);\n3) tagada vajalik põlevkivi kogus Eestis elektrienergia varustuskindluse ja energeetilise sõltumatuse säilimiseks (põlevkivi senisest enam väärtustamine).\nEttepaneku eesmärgiks on panna paika uue arengukava koostamise korraldus. Vastutavaks ministeeriumiks on Keskkonnaministeerium, arengukava koostamises osalevad ka teised ministeeriumid ning sellesse on plaanis kaasata avalikkus. Samuti viiakse läbi arengukava keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH). Uue arengukava Keskkonnaministeeriumilt Vabariigi Valitsusele esitamise tähtaeg oleks ettepaneku kohaselt 29. september 2014. a.\nKehtiv Põlevkivi kasutamise riiklik arengukava 2008-2015 (pdf)\nPõlevkivi kasutamise riikliku arengukava 2016-2030 koostamise ettepanek Eelnõude Infosüsteemis\nKeskkonnaministri 9. novembri 2010. a määruse „Kaevandamisjäätmete käitlemise kord“ muutmise eelnõu\nAvalikustatud eelnõuga täpsustataks mitmeid mõisteid, olulisim muudatus kaevandamisjäätmete hoidla käitajatele on veebilansi koostamise kohustuse seadmine. Eelnõu on vajalik EL direktiivi 2006/21/EÜ (nn kaevandamisjäätmete direktiiv) täiemahuliseks korrektseks ülevõtmiseks.\nRiigi Teatajas avaldatud muudatused puudutavad eelkõige ohtlike ainete sisaldust elektri- ja elektroonikaseadmetes. Täpsemalt muudatuste sisu kohta kirjutasime 2012. a oktoobrikuu uudiskirjas, olulise täiendusena lisandus Riigikogus säte, mille alusel on keskkonnaministril õigus määrusega täpsustada vanaõli käitlusnõudeid.\nRiigikogu menetleb kemikaaliseaduse muudatusi\nRiigikogu võttis 15. jaanuaril menetlusse kemikaaliseaduse muudatused, millega soovitakse viia lõpule EL õigusaktide (eelkõige REACH-määruse) ülevõtmine Eesti õigusesse, eelnõu sisu kajastasime lähemalt 2012. a novembrikuu uudiskirjas.\nRiigikogu menetleb uut jahiseaduse eelnõu\nRiigikogu võttis 15. jaanuaril menetlusse uue jahiseaduse eelnõu, mille sisu kajastasime juba 2012. a septembrikuu uudiskirjas seoses eelnõu esitamisega ministeeriumidevahelisele kooskõlastusringile. Eelnõusse on ministeeriumitega kooskõlastamise käigus tehtud üks põhimõttelisem muudatus – nimelt ei saaks eelnõu kohaselt jahipiirkonna kasutusõiguse luba taotleda füüsilised isikud.


Windowsi ettevalmistamine | SoftwareKeep - Abikeskus\nMida see tähendab, kui arvuti ütleb mulle, et see on Windowsi ettevalmistamine ? ' Mõnikord jääb arvuti kinni „KuidasWindowsValmis. ” See võib olla tüütu, kuid see pole tingimata probleem. Tegelikult on akende ettevalmistamisel ärge lülitage arvutit välja ”Teade võib ilmuda mitmel põhjusel. Siin on mõned viisid, kuidas seda probleemi lahendada.\nÜks meetod probleemi lahendamiseks, kui teie arvuti Windowsi valmis saamiseks takerdub, on ootamine. Mõnikord laheneb probleem iseenesest. Mõnikord pole probleemi üldse. Mis toimub, kui näete teadet „ Windowsi ettevalmistamine, ärge lülitage arvutit välja ”On palju protsesse. Tarkvara installitakse ja konfigureeritakse, Windows konfigureerib seadeid ning mõnikord korraldab ja puhastab faile, mida enam ei vajata. Selle saavutamiseks võib kuluda natuke aega. Installi installimisel on soovitatav oodata 2 kuni 3 tundi Windows 10 kuna aeg võib varieeruda, sõltuvalt installist endast. Kui ootate paar tundi ja teie arvuti on endiselt Windowsi ettevalmistamise jaoks kinni, on siin mõned võimalused probleemi lahendamiseks.\nKuidas parandada Windowsi valmisolekut\nLülitage arvuti välja ja lähtestage arvuti toide\nTehes a toite lähtestamine on viis arvuti mälust teabe kustutamiseks andmeid kahjustamata. See on ka suurepärane viis korruptsiooniprobleemide lahendamiseks arvutis, mis aitab teil Windowsi ettevalmistamine , Ärge lülitage arvutit välja. ' silmus. Kuidas seda toimingut teha?\nEemaldage kõik välisseadmed (USB-mälupulk, väline kõvaketas jne).\nHoidke toitenuppu 30 sekundit all.\nEemaldage sülearvuti aku.\nSisestage aku uuesti ja ühendage toitekaablid uuesti sisse.\nLülitage arvuti sisse. See võib probleemi lahendada\nKustutage faile, mis põhjustavad probleeme\nTaaskäivitage arvuti ja näete järgmist ekraani:\nValige Windowsi buutimisvalikute menüüs ' Tõrkeotsing> Täpsemad suvandid> Käsuviip '.\nTippige käsureale: C: cd Windows System32 LogFiles Srt. SrtTrail.txt ja vajutage sisestusklahvi\nSiin, kui näete seda: Käivitamise kriitiline fail c: windows system32 drivers vsock.sys on rikutud , minge käsurea abil määratud asukohta ja sisestage probleemse faili kustutamiseks käsk Del.\nSüsteemi taastamine või lähtestamine\nEnne kui teete a taastada või lähtestada süsteemi varundage kindlasti oma andmed. Peate käivitatava ketta looma mõnes teises töötavas arvutis.\nValige Windowsi buutimisvalikute menüü Tõrkeotsing> Täpsemad suvandid> Süsteemitaaste . Järgige viisardi juhiseid ja valige sobiv taastepunkt. Süsteemi taastamiseks klõpsake nuppu Lõpeta.\nÜks nendest valikutest peaks aitama teil oma arvutit parandada, kui see Windowsi ettevalmistamine, ärge lülitage arvutit välja . ” Jällegi, nagu eespool öeldud, ole kannatlik ja anna Windowsile võimalus oma asjad ära teha enne, kui hakkad muretsema. Kõndige minema ja laske kõigel juhtuda.\nSelle sõnumi pärast peate muretsema ainult siis, kui see kestab kauem kui paar tundi. Windows tegeleb tavaliselt tegevusega, mida tuleb korraliku installi saamiseks teha.\nKuidas parandada süsteemi lõime erandi käsitlemata viga\nViis parimat Android-emulaatorit arvutile: millisega peaksite minema?\nParim väline kõvaketas Macile aastal 2021 [Meie ülevaated ja võrdlused]\nVea „Windows ei leia selles teemas üht faili” parandamine\nKas Windows 10 heledust ei saa reguleerida? Selle parandamiseks tehke järgmist\nSystem Mechanic Professionali ülevaade\nSoovitatavad andmete taastamise lahendused


Vestlusõhtu Marianne Suurmaaga “Minu saksamaa. Kirju lapitekk” | Sänna Kultuurimõis\nRaamatukogu » Vestlusõhtu Marianne Suurmaaga “Minu saksamaa. Kirju lapitekk”\tVestlusõhtu Marianne Suurmaaga “Minu saksamaa. Kirju lapitekk”\n29. märtsil algusega kell 18 toimub Sänna Raamatukogus vestlusõhtu raamatu „Minu Saksamaa. Kirju lapitekk“ autori Marianne Suurmaaga. Vestlusõhtul jagab Marianne oma kogemusi raamatu loomisest, elust Saksamaal ja kindlasti on selles õhtus ruumi kuulajate/lugejate küsimustele ja koos nendele vastuste otsimisele.\nMarianne elab Sänna külas ja on emaks kahele lapsele. Sännas panustab Marianne kord nädalas oma tööga Sänna Raamatukogus ja Leiutajate Külakoolis kunstiõpetajana.\nLoe Marianne kohta ka Võru Linnalehest\n„Minu Saksamaa. Kirju lapitekk“\nSee raamat on lugu seiklustest ja eneseotsingust, millesse on põimitud killukesi argipäevast viiel võõrsil viibitud aastal. Asusime teele haagissuvila ja kahe väikese lapsega. Meil polnud aimu, kuhu me välja jõuame. Sõitsime läbi terve maa – põhjast lõunasse ja idast läände. Elasime veidi üle aasta Stuttgardi lähedal väikeses nukulinnas ja peale seda jäime Alpide juurde


Skiathos Volos Praamid - AFerry\nSkiathos Volos Praamid\nSkiathos Volos Praamid koos ANES Ferries ja Blue Star Ferries - Hinnad alates €90\nSkiathos - Volos parvlaev ühendab Sporades Islands Kreeka ja seda käitab 2 parvlaevade ettevõtted - ANES Ferries ja Hellenic Seaways.\nTeie parvlaeva Skiathos Volos kuni parvlaeva parima hinna saamine\nAFerry abil anname alati parvlaevale parimad hinnad laevadelt Skiathos kuni Volos. Ükskõik milline leht, mille te broneerite, sisaldab alati kõiki meie eripakkumisi. Ja ei ole vaja otsida allahindluse koodi. Kui meil on olemas pakkumine, sisaldab teie praamide hind vähendamist või pakkumist. Pole vaja vaadata teisi veebisaite.\nKui te pole kindel, kas [kaugus] kuni sihtkohani on teie jaoks õige või te ei saa parvlaevaettevõtete vahel otsustada, kui on rohkem kui üks, võite ka lugeda kasulikud arvustused. Kutsume kõiki oma kliente saatma meile arvustusi lahkumiseks Volos praamidelt. Kuid pidage meeles, et mida varem te broneerite, on odavamad hinnad tavaliselt. Nii et ärge liiga pikalt otsustada! Skiathos kuni Volos on populaarne marsruut, seega soovitame teil broneerida niipea kui võimalik .\nOdavad Skiathos - Volos hinnad


Õige hingamine! - Trigenics Valuravi ja Kiropraktika Kliinik\nKiropraktika ja Valuravi kliinikus tehtavatel protseduuridel on äärmiselt suur roll ka selles, et patsient tähelepanelikult kuulaks, mida kiropraktik palub tal teha, sama aeg, kui kiropraktik ise protseduuri läbi viib.\nÕigel hingamisel on väga suur mõju – kõige selle koos mõjul saavutamegi parimaid ja effektiivseid tulemusi!\nPatsiendid on raviprotsessis interaktiivsed osalejad, mitte lihtsalt passiivsed või aktiivsed.\nKuidas toimib trigeenika?\n– Stimuleerib lihaste sensoreid – korrigeerib aju ja lihaste vahel kulgevaid signaale. Tegeleb probleemi põhjustaja kõrvaldamisega.\nOn interaktiivne ravimeetod, kus patsient töötab aktiivselt kaasa nii mõtte, hingamise kui kehaga.\nVähemalt 80% tõenäosusega piisab ühest ainsast trigeenika protseduurist, et abi saada.\nProtseduuride ajal peavad patsiendid liikuma kindlates suundades ja kindla jõuga, et tekitada liikumist reguleerivaid neuromuskulaarseid jälgimise reflekse.\nRavi käigus teeb patsient samaaegselt kontsentreerivaid terapeutilisi hingamisharjutusi, et veelgi stimuleerida närvisüsteemi ja suurendada ravi tulemusi.\nSee video õpetab patsienti nende harjutuste sooritamiseks ravi ajal maksimaalse efektiivsuse ja optimaalse kasu saavutamiseks. Krooniliste valuhäirete, näiteks fibromüalgia all kannatavatele inimestele võivad need hingamistehnikad samuti kasuks tulla.\nKuna Trigenics ühendab närvisüsteemile kumulatiivse mõju saamiseks mitmeid ravimeetodeid või -viise, mis võimendab terapeutilist toimet ja suurendab ravi tulemust, nimetatakse seda “multimodaalseks” ravisüsteemiks.\nMille vastu aitab trigeenika?\n– Liigesevalude, närvivalude ja peavalude puhul.\nMitteirurgiliselt ravida külmunud õlga ehk adhesiivset kapsuliiti.\nTaastada lihassüsteemi korralikuks tööks vajalikku seisundit ja tasakaalu.\nSildiddr Oolo, hingamine, hingamisharjutused, kiropraktika, kiropraktika ja valuravi kliinik, liigesevalu, närvivalu


Libereci MK-etapil läheb starti kuus Eesti sprinterit\n14.01.2011 - Homme jätkub murdmaasuusatajate MK-sari Tšehhis Liberecis, kus on kavas vabatehnikas sõidetav sprint.\nTõsist maratoonarit iga ei sega\n14.01.2011 - «Oi sa issand, ärge mind hirmutage,» ütleb 1941. aastal sündinud Mare-Anne Laane, kui reporterilt teada saab, et on soliidseimas eas eestlanna, kes tänavu Tartu maratoni pikale distantsile läheb.\nTartu Maratoni Naistesõidu patroon on Evelin Samuel\n13.01.2011 - Veebruarikuu teisel nädalavahetusel leiab aset Tervis Plussi 10. Tartu Maratoni Naistesõit, mille patrooniks on äsja suusatamisega uuesti tutvust teinud laulja Evelin Samuel. 16 km pikkusele distantsile antakse start 13. veebruaril kell 12.00 Palu teeninduspunktist.\nTour de Ski kiireim mees oli tegelikult Curdin Perl\n13.01.2011 - Murdmaasuusatajate mitmepäevasõidu Tour de Ski võitis meeste arvestuses teatavasti šveitslane Dario Cologna ning talle järgnesid norralane Petter Northug ja tšehh Lukas Bauer.\nSuusatajate jootmisalas lähevad ka rusikad käiku\n13.01.2011 - Käib Tour de Ski meeste 20 km ühisstardist klassikasõit. Jaak Mae tuleb parempoolsest äärest, vaatab ettepoole ja näeb punases Norra koondise riietuses naisterahvast rajal ees seismas. «Halloo! Mida sa teed?» hüüatab Mae vihaselt.\nDaehlie: Northug on superandekas\n11.01.2011 - Suusalegend Björn Daehlie sõnul pole Norra praeguse aja esisuusatajal Petter Northugil kõrvade vahel veel kõik päris korras. Samas ei salanud mees, et Northug on väga andekas suusataja.\nDopingupatusele Pankratovile määrati kaheaastane võistluskeeld\n11.01.2011 - Venemaa Suusaliit määras sügisel keelatud ainetega vahele jäänud suusatajale Nikolai Pankratovile kahe aasta pikkuse võistluskeelu.\nVene tippsuusataja nakatus seagrippi\n11.01.2011 - Vene tippsuusataja Aleksandr Legkov, kes tänavu võidutses ka Kuusamo MK-etapil, langes Tour de Skil seagrippi.\nAndrus Ansipist saab esimene peaministrist Worldloppeti meister\n11.01.2011 - Läinud pühapäeval Tšehhis Jizerska Padesatka suusamaratoni läbinud Andrus Ansipil on sel talvel kavas suusatada veel Dolomitenlaufil Austrias, König Ludwig Laufil Saksamaal ning loomulikult ka Tartu Maratonil.\n23. jaanuaril stardib Pöide-Orissaare suusamaraton\n11.01.2011 - 23. jaanuaril sõidetakse Ida-Saaremaal teine Pöide – Orissaare suusamaraton.\nVeerpalu: veel ei olnud head ja kerget tunnet\n10.01.2011 - Andrus Veerpalu proovis nädalavahetusel oma võimeid 15 km klassikasõidus, osaledes Rootsis Torsbys Skandinaavia karikavõistlustel.\nTšehhi maratoni võitis Anders Aukland\n10.01.2011 - Pühapäeval Tšehhis sõidetud Jizerska Padesatka suusamaratoni võitis norrakas Anders Aukland.\nMae võttis Tour de Ski'st maksimumi\n10.01.2011 - Murdmaasuusatajate mitmepäevasõidu Tour de Ski viimasel etapil, mis mullu oli ka suurima teleauditooriumiga suusavõistlus, rühkis ennast slaalominõlvast tänavu ainsa eestlasena üles Jaak Mae.\nAnsip lõpetas Tšehhis maratoni 1293. kohaga\n09.01.2011 - Täna Tšehhis toimunud 50 km Jizerska Padesatka klassikamaratonil tegi kaasa ka Eesti peaminister Andrus Ansip, kes saavutas 1293. koha.\nMae: tänavune Tour de Ski oli nagu käsipiduriga sõit\n09.01.2011 - Tour de Skil 27. koha saanud ja ainsa Eesti suusatajana lõpetanud Jaak Mae tunnistas ETVle antud intervjuus, et ei suutnud omi võimeid täiel määral realiseerida.\nCologna krooniti kahekordseks Tour de Ski võitjaks\n09.01.2011 - Suusatamise Tour de Ski viimase etapi, 9 km viitstardist vabatehnikasõidu võitis šveitslane Dario Cologna, kes pälvis ka üldesikoha. Cologna tõusis kahekordseks Touri võitjaks. Ainsa eestlasena on võistlustulle jäänud Jaak Mae sai 27. koha. Viimane päev oli sportlastele ränkraske, sest viimase 2,5 km roniti tervelt 400 m kõrgemale! Eesti meeste seniseks parimaks tulemuseks Tour de Skil on Mae kahe aasta tagune 11. koht.\nKurikuulus Valgevene hokimängija loputas väravavahti\n09.01.2011 - Jäähokiliiga NHLi meeskonna Toronto Maple Leafsi valgevenelasest äss Mihhail Grabovski sai kohtumises St. Louis Bluesiga hakkama imeilusa tabamusega, kui ta karistusviske ajal vastaste väravavahi haneks tõmbas.\nÜllatust ei sündinud ja Kowalczyk võitis Tour de Ski\n09.01.2011 - Suusatamise mitmepäevasõidu Tour de Ski võitis naiste arvestuses poolatar Justyna Kowalczyk, kes hoidis viimase päeva eel saavutatud edu.\nVeerpalu: seis on praegu hea\n08.01.2011 - Rootsis toimunud murdmaasuusatamise Skandinaavia karikavõistluste etapil 15 km klassikasõidus 10. koha saanud Andrus Veerpalu sõnas Vikerraadiole, et enesetunne polnud küll kõige parem, kuid lähenevat MMi silmas pidades pole paanikaks põhjust, vahendab sport.err.ee.\nVeerpalu poeg krooniti 10 km klassikasõidus Eesti meistriks\n08.01.2011 - Andrus Veerpalu vanim poeg Andreas Veerpalu krooniti täna Holstre Pollis 10 km klassikasõidus kuni 18-aastaste noormeeste seas Eesti meistriks.


Kaitsealade päeva ekskursioon karu elupaikadesse 24.05 - NaTourEst\nPühapäev 24.05 on rahvusvaheline kaitsealade päev, mida tähistatakse loodusmatkadega erinevatel Eesti looduskaitse alade. Natourest kutsub kõiki loodushuvilisi Virumaa metsadesse Sirtsi looduskaitsealale karuteemalise ekskursioonile, sest just siin on meie karupopulatsiooni tuumikala. Koos kogenud loodusgiidiga külastatakse Sirtsi soo lähistel asuvaid karude talvepesi, kraabitud puid ning otsitakse muid karude ja teiste metsloomade tegutsemisjälgi. Mai on ka suurepärane aeg lindude kuulmiseks ning linnulaulu õppimiseks. Pärast põhjalikku mesikäppade tegemistega tutvumist on võimalik minna ööseks Alutaguse karuvarjesse, kust on väga hea võimalus näha ka metsakuningat ennast.\nTutvu Alutaguse karuonniga: https://natourest.ee/alutaguse-karuonn/\nPruunkaru – foto autor Gerlach Photography\nRegistreerimine ja lisainfo: info@natourest.ee või 5137141\nKohtumispaik: Tudu poe parkla\nMaksimum osalejaid: 15 inimest\nEkskursiooni hind 20€ inimese kohta ja eelneval ning samal päeval karuvarjesse minejatele tasuta!\nPrev PostKuidas tagame COVID 19 levimise ja eriolukorra ajal ohutu onni külastuse?\nNext PostKuldne kolmik on lagunenud – ilmselt on pulmad alanud!


FIT SPORDIPALSAM ML 57 aastat valus liigesed ja lihased\nEsialgu valuliselt läbitud kilomeetrid muutusid aja jooksul talutavamaks, kuni ühel hetkel sai rattasõidust eelkõige nauditav ja sportlik ajaviide. Mõtled, et tahad nt. Oh, ma isegi ei mõtle sellele naerab. Võitis Moskva ja Los Angelese olümpial m jooksu ning sai kummalgi korral hõbemedali m jooksus.\nSeljavalu põhjused võivad olla väga spetsiifilised.\nMõnikord on selles süüdi harvaesinevad haigused või teised seisundid, nagu rasedus, menstruatsioon, kuseteede infektsioonid, maoprobleemid, südame ja veresoonkonna haigused, lülisamba või pehmete kudede põletik, kasvajad või teised tõsised haigused. Seetõttu peate seljavalu korral oma arstiga nõu pidama. Pöörduge oma arsti poole, kui valu on kestnud juba üle nädala. Mõned haigused võivad soodustada seljavalu, kuid neid esineb tunduvalt harvem kui seljalihaste ja ligamentide väikseid vigastusi.\nKui seljavalu 57 aastat valus liigesed ja lihased kao ühe nädala pärast, pöörduge oma perearsti poole.\nMuutused hallaine tagasarves ja seda ümbritsevates kudedes on normaalne vananemisprotsessi osa. Selja kudede muutused lülisamba ketaste haigused ja songad, ühendused, ebanormaalne lülisamba kasv, spondüloosi 57 aastat valus liigesed ja lihased osteokondroosi mõjud ja muud leiab arst tavaliselt üles ja tihti ei ole need valulikud.\nSebastian Coe: jooks on väga tehniline ala\nNende degenereerumisel hakkavad kaks liigesepoolt valulikult üksteise vastu hõõrduma. See seisund, mida tuntakse osteoartriidina, on pikaajaline liigeste degeneratsioon, mis muudab liigesed pinge suhtes tundlikumaks. Tegemist on kulumisega seotud probleemiga, mis mõjutab suuremat osa vananevaid inimesi ja võib mõnedel valu põhjustada.\nRühi muutused ja selgroo patoloogiline kumerus: Õige rüht ja liikumine on seotud normaalse lihastoonusega. Normaalne lihastoonus on tähtis, sest kohtades, kus selg hoiab kehatüve gravitatsiooni järgi sirgena, on lihaspinge terve selja säilitamise seisukohalt väga tähtis. Kui see muutub, kipub seljavalu muutuma krooniliseks, pikaajaliseks, rühiga seotuks ning valu süveneb raskuste tõstmisel. Ishias: Ishiaseks nimetatakse valu, mis tavaliselt liigub jalga mööda allapoole. Seljavigastus mis on tavaliselt tingitud lülisamba vaheketta nihkumisest aga pigistab või ärritab istmikunärvi närvijuurt.\nOsteoporoos: Osteoporoos põhjustab luude nõrgenemist, nii et need murduvad kergemini. See mõjutab sageli selja- ja kaelaluid ning võib need kokku suruda.\nSee seisund on eriti sage naistel pärast menopausi ning seda saab mõjutada toitumise ja hormoonasendusraviga. Põletikulised liigesehaigused: On mitmeid põletikulisi haigusi, mis haaravad liigeseid ja põhjustavad liigestes põletikke. Need haigused võivad seljas paiknevaid liigeseid mõjutada otseselt või põhjustada probleeme teistes liigestes, mis viivad seljavalu tekkeni.\nSellise põletikulise haiguse tüüpiliseks näiteks on anküloseeriv spondüliit koos selgroo liigeste põletikuga. Kui valu ei taandu, muutub tugevamaks või tekivad muud sümptomid, pöörduge kindlasti edaspidisteks hoidke parempoolse poidla liigeseid arsti poole.\nLisaks tuleb alustada esimesel võimalusel nii kui valu juba vedi liigutada laseb seljalihaseid treenivate harjutustega ning hea tulemuse saamiseks tuleb harjutusi teha aastaid.\nKerged harjutused võivad tagada tugevad selja- ja tagasi valutab kopsud, mis aitavad toetada selgroogu ning säilitada painduvust. Kõndimine või jalgrattaga sõitmine on kerged harjutused, mida saab lisada igapäevasele elustiilile. Ujumine on seljale eriti hea, sest see tugevdab lihaseid ja toetab ühtlasi keha veega.\nRegulaarsed harjutused on samuti hea mõte, aga kui teil on seljaprobleeme, peate arsti või füsioterapeudiga arutama, millised harjutused teile sobivad. Valu leevendamiseks tuleb teha järgmist: 1. Jätkake igapäevatoiminguid isegi ägeda valu puhul, kuid piirake raskete esemete tõstmist ning pöörake tähelepanu korrektsele rühile. Väiksemate ja kergemate esemete tõstmine võib taastumisprotsessi kiirendada; see ei süvenda vigastust.\nKui te peate tegema rasket füüsilist tööd või liigutusi, mis võivad seljavalu tugevdada, on mõningatel juhtudel parem nõu pidada füsioterapeudi või seljahaiguste spetsialistiga. Töötamisel on väga tähtis jälgida korrektset rühti. Raskete esemete tõstmisel tuleb võimaluse korral kasutada mehaanilist abi. Proovige ka iga 30—45 minuti järel puhata.\nHaiget julitustele mida teha


Meditsiin | May 2022\nOpioidid - ilma kõrvalmõjuta\nToimetaja Valik May 17,2022\nKortisool (kortisoon) Kortisoon ravimina Kortisooni kõrvaltoimed Kortisoon on endogeenne hormoon ja üks tuntumaid ravimeid kunagi varem. Seda kasutatakse edukalt mitmesugustes haigustes, samas kui paljud inimesed kardavad võimalikke riske ja kõrvaltoimeid.\nValu ja põletik - toimeaine diklofenaki tüüpiline rakendus. Seetõttu on diklofenak eriti kasulik krooniliste liigesehaiguste korral, nagu reuma või spordivigastused, nagu tüved ja verevalumid. Võrreldes atsetüülsalitsüülhappega ja paratsetamooliga on diklofenak üks uuemaid ravimeid: Diklofenak on olnud turul alates 1974. aastast.\nVananemine, rahutus ja unehäired võivad esineda paljudes vaimsetes haigustes ja ägeda stressiolukorras. Toimeaine diatsepaam toimib sedatiivsete toimingutena nende kaebuste lühiajaliseks leevendamiseks. Diasepaami kõrvaltoimed on tavaliselt haruldased ja sõltuvad annusest.\nKuigi nimi on keele twister, kuid ravim on star kvaliteet: atsetüülsalitsüülhape (ASA). Kas see on peavalu, hambavalu, palavik või pohmelus pärast magamaminekut - peaaegu kõik on aidanud ASS-i varem. Juba 1850. aastal valmistas see väike salitsüülhappe vend Prantsuse keemik Charles Frederick Gerhardt.\nHarjutuse, stressi ja suitsetamise puudumine on vaid mõned põhjused, mis võivad põhjustada kõrge vererõhku (hüpertensioon). Toimeainena amlodipiini kasutatakse uuesti suurenenud vererõhu alandamiseks. Amlodipiin kuulub kaltsiumi antagonistide rühma ja on üks kõige sagedamini kasutatavaid antihüpertensiivseid aineid.\nKui meie tervises on midagi valesti, saadab meie keha sageli hoiatussignaale. Näiteks võivad kõhuprobleemid või peavalud olla tingitud stressist või palju vaimsest stressist. Kuid isegi välised märgid, nagu kahvatu nahk, keele kate või värvunud küüned, võivad olla haiguse või puudulikkuse sümptomite tõendiks.\nInimkeha näitab selgelt, kuidas see on tervise, heaolu ja õnne jaoks. Seetõttu on veelgi olulisem kuulata keha sisemist häält ja võtta tõsiseid häireid. Siin on toodud keha tüüpilised hoiatussildid. Esimesed märgid, et midagi on valesti Paljud inimesed on juba tutvunud nende väikeste, esialgu unspectacular signaalidega kehast, kes tahavad meid hoiatada.\nDepressiooni sümptomid on sisemine rahutus ja unehäired. Mirtasapiin võib seda leevendada: see aitab rahuneda ja hästi taastada. Seetõttu kasutatakse seda antidepressanti peamiselt öise rahutuse (agitatsiooni) depressiivsetel patsientidel. Kuna sellel on une soodustav toime, võetakse see tavaliselt enne magamaminekut.\nMikroplastid: kahjulik meie tervisele?\nMikroplastid on aine, mis on viimastel aastatel üha populaarsemaks muutunud, sest üha sagedamini leidub selle jälgi keskkonnas. Mikroplastide leidub paljudes igapäevatoodetes, näiteks kosmeetikas, nagu dušigeel, koorimine või hambapasta. Väikesed plastosakesed võivad meie toidule ka ümbersõitude kaudu sattuda.\nKui terve on Manuka mesi?\nMesi on aastatuhandeid kasutatud mitte ainult toiduainena, vaid ka erinevate haiguste parandamiseks. Eriti tõhus vorm on Uus-Meremaa Manuka mesi. Tänu antibakteriaalsele toimele aitab see paljude tervisehäirete korral ja seda kasutatakse mitmete toodete, näiteks salvi või maiustuste kujul.\nKuna Alexander Fleming avastas penitsilliini, on bakteriaalsed haigused oma hirmu kaotanud. Tänapäeval on bakteriaalsete nakkustega võitlemiseks rohkem kui 70 erinevat antibiootikumi. Õpi siin antibiootikumide kohta. Antibiootikumide õige tarbimine Kõige tugevam antibiootikum ei kasuta midagi, kui seda ei võeta nõuetekohaselt.\nElekter, mida lapsed õpivad, on ohtlik. Sest elektrivooluga õnnetuste korral võib see põhjustada südamerütmihäireid: lihased, sealhulgas süda, kramp koos. Kehas on vähem verd ja seega liiga vähe hapnikku. See seisund võib mõne minuti jooksul põhjustada surma.\nKui mõni aasta tagasi oli vaimne haigus ikka veel tabu teema, siis tänapäeval on üha avatumalt teatatud vaimse tervise probleemidest ja psühhoteraapiatest. Vaimse haiguse korral soovitatakse sageli kognitiivset käitumisteraapiat. Aga mis on tegelikult käitumisravi taga?\nKõrva küünlad, mida tuntakse ka kõrvaküünaldena või Hopi küünaldena, on väidetud, et India rahvad on traditsiooniliselt kasutanud - oletatavalt leiutatud - legendi kõrvade puhastamiseks. Kõrva küünlaid kasutatakse lõõgastumiseks, kõrva vaha ja kõrva probleemide korral, näiteks kõrvamüra korral.\nArtikli sisu Lümfivärvimine Lümfivärvimine - juhised Lümfivärvimine on meeldiv dekongestiv teraapia, mille käigus stimuleeritakse keha lümfivooge õrnade haarde, rõhu ja lõõgastustehnikate abil. Kuna manuaalne lümfivärvimine ei ole klassikaline massaaž, tuleks seda teha ainult koolitatud ekspertide juhendamisel.\nArtikkel Sisu Medical Pediküür: Podiatrist Medical Pediküür: Ravi Kes katab keskmiselt 160 000 kilomeetrit tema inimelus, on õigus mõnedele mängudele. Aga kuigi meie jalad on meie peamised transpordivahendid, jäetakse nad igapäevases hügieenis tavaliselt tähelepanuta.\nEnsüümravi spordivigastuste vastu\nArvatakse, et omega-3 rasvhapped avaldavad soodsat mõju südame-veresoonkonna haigustele ja reumale. Aga omega-3 rasvhapetega? Kas rasvade komponendil on tegelikult need kasulikud mõjud? Selle artikli esimene osa valgustab omega-3 rasvhapete rolli rasvade rühmas, millist erinevust nad omega-6 rasvhapetest teevad ja mida need meie kehale tähendavad. Loe Edasi\nhttps://mapleplainfc.com et.mapleplainfc.com © Meditsiin 2022


Uus Opel Corsa saabub aasta pärast - Tulevikuautod - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Tulevikuautod » Uus Opel Corsa saabub aasta pärast\nUus Opel Corsa saabub aasta pärast\nOpeli luukpära Corsa uus mudelipõlvkond debüteerib juba 2019. aastal, aasta hiljem jõuab müügisalongidesse aga esimene elektriline Corsa, edastab Carscoops.\nAlgselt pidi uus Corsa debüteerima juba käesoleval aastal, kuid seoses Opeli müügiga PSA kontsernile lükati uue mudeli debüüt aasta võrra edasi.\nTootma hakatakse elektrilist Corsat PSA Zaragoza koostetehases. Otsus Corsa tootmiskoha kohta võeti vastu pärast seda, kui PSA jõudis Zaragoza tehase ametiühingutega kokkuleppele ettevõtte tulevikuplaanide osas.\nElektriline Corsa on üks neljast elektrifitseeritud autost, mida Opel plaanib esitleda 2020. aastal. Teine uudismudel on Grandland X pistikhübriid, kuid kahe auto kohta täpsem info puudub.\nAastaks 2024 peaks kõikides Opeli mudeliperekondades olema vähemalt üks elektrifitseeritud variant.


Selgunud on Eesti kirjanike liidu tõlkijate sektsiooni III noortele tõlkehuvilistele suunatud ilukirjanduse tõlkevõistluse tulemused : Õpetajate Leht\nSelgunud on Eesti kirjanike liidu tõlkijate sektsiooni III noortele tõlkehuvilistele suunatud ilukirjanduse tõlkevõistluse tulemused\n29. apr. 2019 Eesti kirjanike liit - Kommenteeri artiklit\nSelle aasta tõlkesuunad olid inglise-eesti (Chimamanda Ngozi Adichie, „How Did You Feel About It?“), rootsi-eesti (Fredrik Lindström, „Eftermiddagar i parken“), soome-eesti (Tuuve Aro, „Ennen sadetta“), eesti-vene (Janar Ala, „Sült“) ja eesti-seto (Mart Kivastik, „Jaama 12“). Kokku laekus 132 tööd: inglise keelest 70, rootsi keelest 26, soome keelest 14, vene keelest 15 ja seto keelest 7.\nInglise-eesti suuna žürii koosseisus Doris Kareva, Triin Tael ja Aet Varik otsustas anda 1. koha Seio Saksale, 2. koha Reti Maria Vahtrikule, 3. koha Henrik Habichtile.\nRootsi-eesti suuna žürii koosseisus Kadi-Riin Haasma ja Anu Saluäär otstas anda 1. koha Brita Kaasikule, 2. koha Madli Keermanile ja 3. koha Lagle-Marie Tammele.\nSoome-eesti suuna žürii koosseisus Mihkel Mõisnik ja Hille Lagerspetz otsustas välja jagada kolm 2. kohta, mida jagavad Katrin Joala, Johanna Lisette Viskar ja Merilyn Palmiste.\nEesti-vene suuna žürii koosseisus Veronika Einberg ja Igor Kotjuh otsustas anda 1. koha Kadri Jürissaarele, 2. koha Anita Soovikule, 3. koha Yaroslav Stadnichenkole.\nEesti-seto suuna žürii koosseisus Silvi Palm, Õie Sarv ja Rein Järvelill otsustas anda 1. koha Mariko Fasterile, 2. koha Jade Lummole, 3. koha Helena Kesonenile.\nTõlkevõistluse omapäraks võib lugeda tõika, et žüriid ei määranud mitte üksnes auhindu, vaid andsid kokku 94 paremale tõlketööle personaalset tagasisidet. Lisaks toimuvad keelte kaupa tagasisideseminarid, mida viivad läbi žüriide liikmed ja millest on oodatud osa võtma kõik võistlejad. 2019. aasta võistluse eestvedaja Heli Alliku sõnul olid pea kõik tõlgitavad konkursitekstid seotud väikeste keeltega, mida õpetatakse vaid vähestes gümnaasiumites, või siis päris eksperimentaalsete tõlkesuundadega. Seda rohkem tegi heameelt tööde rohkus ja osavõtjate tase. Nagu tõdes rootsi-eesti žürii liige Kadi-Riin Haasma: „Olime mõne koha peal sunnitud möönma, et noored olid leidlikumad, kui me isegi ehk oleks olnud.“ Laekunud tööd pakkusid lootustandvaid avastusi väga erinevatest aspektidest. Eesti-seto keele žürii liige Silvi Palm kommenteeris: „Oli häid ja üllatavaid sõnaleide. Põnev oli tõlkeid võrrelda, näha Setomaa eri nurkadele iseloomulikku keelt. Mitme töö puhul rõõmustas, et osati hästi kasutada nii peenendus- kui rõhumärki, ühe töö puhul ka kõrget õ-tähte.“ „Väga tore kogemus on see olnud,“ võttis ettevõtmise kokku inglise-eesti žürii liige Aet Varik. Loodetavasti jätkub konkurss juba uute keeltega ka järgmisel aastal.\nTänavune, järjekorras kolmas tõlkevõistlus toimus EKL-i tõlkijate sektsiooni ja ajalehe Postimees koostöös. Toetas Eesti kultuurkapital.\nAuhinnad antakse üle 18. mail kell 17 Kirjanike Maja musta laega saalis (Harju 1, III korrus).


Veri uriinis koos tsüstiidiga - miks see tekib, ilmingud, ravi - Tsüstiit, Tsüstiit määrdunud veest\nKas on võimalik günekoloogiga tsüstiidi koos minna\nÄrge lootke tsüstiidi raviks kodustele meetoditele, mis osutuvad sageli mõttetuks - neid saab kasutada alles pärast arstiga konsulteerimist ja koos traditsiooniliste meditsiinimeetmetega. Hemorraagilise tsüstiidi korral purustatakse tilliseemned jahuse olekusse, valatakse 1 klaasi keeva veega, lastakse sellel üks tund tõmmata. Pohla Pohla lehti kasutatakse meditsiinis desinfitseeriva ja diureetikumina.\nKodused ravimid hemorraagilise tsüstiidi vastu Haiguse arengu põhjused Escherichia coli muutub verega valuliku urineerimisega seotud vaevuste tekkimise algpõhjuseks. Kui see asetub ureetrasse, siis liikuge järk-järgult põie, mis provotseerib selle limaskesta põletiku arengut. Nõuetekohase ravi puudumisel osalevad vere kapillaarid põletikus, nende seinad on kahjustatud ja uriin värvub urineerimise ajal verega.\nSel juhul räägime hemorraagilisest tsüstiidist. Mis vahe on hemorraagilisel tsüstiidil ja banaalsel ägedal, lõppude lõpuks võivad viimase korral uriinis ilmneda ka veretilgad?\nÄge tüsistusteta põiepõletik algab palaviku ilmnemisega, seejärel tekib korrapärane tung tualetti kasutada, urineerimine muutub valulikuks ja mõnikord võib sellega kaasneda veretilkade eraldumine lõpus. Hemorraagilise tsüstiidi korral veritseb põie limaskest intensiivselt, uriin muutub roosaks ja kusiti võib isegi tromboosida, mis võib veelgi raskendada tsüstiit määrdunud veest väljavoolu. Hemorraagiline tsüstiit kestab tavaliselt mitte rohkem kui kaks nädalat, pärast mida sümptomid taanduvad.\nUriini värvus sõltub haiguse staadiumist ja varieerub heleroosast määrdunudpruunini. Uriinil on ebameeldiv, karm lõhn. Verega tsüstiit võib esineda nii meestel kui naistel, kuid viimased põevad sagedamini tsüstiiti üldiselt ja eriti hemorraagilist tsüstiiti.\nSelline "ülekohus" on seotud anatoomiliste tunnustega: naistel on kusiti laiem, bakteritel ja viirustel on sellesse hõlpsam tungida. Lapsed kannatavad sageli hemorraagilise põiepõletiku all, samas kui erinevalt täiskasvanutest põevad poisid tsüstiiti sagedamini kui tüdrukud.\nMeeste tsüstiit: põhjused, sümptomid ja ravi. Verega tsüstiidi tekkimise põhjused Tsüstiit võib areneda siis, kui uriin ei pääse kusepõiest normaalselt läbi mehaanilise obstruktsiooni tõttu, nagu kasvaja või kivi kusejuha valendikus või kusiti valendiku kitsenemine. Verega tsüstiit võib tekkida ka neurogeensete seisundite tõttu, kui põie lihasein kaotab järsult kontraktiilsuse. Veri uriinis võib ilmneda ka juhtudel, kui inimene kannatab pikka aega põit tühjendamata.\nMeestel areneb tsüstiidi hemorraagiline vorm sageli eesnäärme adenoomi olemasolu tõttu. Naistel on haiguse arengu põhjuseks sageli sugulisel teel levivad nakkused klamüüdia, gonorröa. Sellised nakkused võivad meestel provotseerida hemorraagilist tsüstiiti, kuid palju harvemini. Sümptomite tsüstiit määrdunud veest Esialgu täheldatakse areneva tsüstiidi korral paariks päevaks ainult valulikku urineerimist ja sellele lisatakse veri uriinis. Öösel tualettsoovid ei peatu.\nSellisel juhul tunneb inimene soovi põit tühjendada, kuid tualetti minnes ei saa ta seda teha.\nAlakõhus tekivad urineerimistungiga lõikevalud, pärast tualetis käimist need ainult tugevnevad. Hemorraagilise tsüstiidi või verepõletikuga kaasneb sageli temperatuuri tõus kuni kõrge tase.\nSamal ajal ilmub liiga sagedane tung urineerida, isegi hiina meditsiin tsüstiit osa uriinist tekitab patsiendis tugevat tungi põie tühjendamiseks, pärast mida valu mitte ainult ei peatu, vaid ka tugevneb. Veri uriinis ei ole kohe nähtav. See ilmub mitu tundi pärast haiguse algust.\nMõnikord võib verd olla nii palju, et urineerimine isegi viibib. Vere äkiline kadumine patsiendi uriinist näitab kiiret paranemist. Hemorraagilise tsüstiidi nähud võivad ravita kaduda ühe kuni kahe nädala jooksul, kuid need võivad muutuda ka haiguse krooniliseks vormiks, mida iseloomustavad korduvad erineva sagedusega ägenemised.\nTuimus ja äärmine letargia Kokkuvarisemine, teadvusetuks muutumine Kahjuks on ravimata blokeeritud kassi tagajärjed kohutavad. Selle tagajärjeks võivad olla püsivad neerukahjustused või isegi äkksurm südameataki tõttu. Sellest tuleneb loomaarsti külastamise tähtsus - ja mida varem, seda parem. Määrdunud salv on üks stressiallikas.\nSeal on põie tamponaad, mis praegusel ajal venib tohutult suureks. Kusepõie limaskesta kahjustatud kapillaaride kaudu võivad vereringesse sattuda mikroobid, mida vereringega kogu kehas kantakse, ja võib tekkida püelonefriit, emaka lisandite põletik või muud põletikulised haigused. Vaja on uuringuid Kui patsient pöördub arsti poole kaebustega verest uriinis, on esimene koht vere annetamiseks analüüsimiseks.\nTsüstiidi valuvalud pärasoole ja alakõhus näitab ägeda põletikulise protsessi olemasolu: suurenenud leukotsüütide arv ja ESR suurenemine. Patsiendi uriinist leitakse tavaliselt suur hulk leukotsüüte ja erütrotsüüte, bakteriaalse külviga on tavaliselt võimalik kindlaks teha haiguse põhjustaja. Kui hemorraagilise tsüstiidi põhjus pole bakteriaalne infektsioon, vaid viirusnakkus, ei näita uriinianalüüs bakterite olemasolu.\nLeukotsüütide koguarvu suurenemine toimub monotsüütide arvu suurenemise tõttu.\nBakteriprotsessi olemasolu kinnitamiseks või eitamiseks põisas on vajalik toitainekeskkonnas uriini bakterioloogiline kultuur. Samal ajal tehakse uuring nakkuse põhjustaja reageerimisele antibiootikumidega, mis aitavad haigust ravida. Tsütoskoobi abil saab arst uurida põie seinu, nende seisundit, kivide, kasvajate ja võõrkehade olemasolu põisas.\nLõpliku diagnoosi saamiseks võib vaja minna täiendavaid uuringuid - põie ja neerude röntgenikiirgus. Pärast uuringute läbiviimist diagnoosib spetsialist ja alustab sobivat ravi. Ravi Tsüstiidi raviks vere olemasolu korral uriinis tuleb teha alles pärast arstiga konsulteerimist, mis on verega tsüstiidi korral kohustuslik.\nHaiguse kiireks ja tõhusaks raviks on oluline õigeaegselt pöörduda uroloogi poole. Kui alustate tsüstiidi kulgu verega, võib see muutuda krooniliseks vormiks.\nÄrge lootke tsüstiidi raviks kodustele meetoditele, mis osutuvad sageli mõttetuks - neid saab kasutada alles pärast arstiga konsulteerimist ja koos traditsiooniliste meditsiinimeetmetega.\nNõuetekohase ravita võib põiepõletik levida põiest kusiti ja neerudesse, mis võib põhjustada tõsiseid tüsistusi. Kui põiepõletik võtab kroonilise vormi, võtab selle ravimine pikka ja rasket aega. Ravi on suunatud tsüstiidi põhjuse kõrvaldamisele verega uriinis.\nTsüstiidi ravi verega naistel ja meestel, kellel on bakteriaalne infektsioon, viiakse läbi antibiootikumide abil. Viirusliku päritoluga põiepõletikuga määrab arst ravi immunomodulaatorite ja viirusevastaste ainetega. Kui vere sisaldus uriinis koos tsüstiidiga tekkis teatud ravimite võtmise tagajärjel, soovitab arst teil ajutiselt neist loobuda või asendada need ohutute analoogidega.\nKoos ravimitega, mis aitavad kõrvaldada haiguse algpõhjuse, määravad arstid hemorraagilise tsüstiidiga patsientidele ravimeid, mis tugevdavad veresoonte seinu ja peatavad verejooksu. Taimne ravi on oluline täiendus ägeda tsüstiidi traditsioonilisele ravile. Kõige sagedamini kasutatakse nendel eesmärkidel karulauku, kummelit, pohla. Joo palju vedelikke. Võtke ühe päeva jooksul vähemalt 3 liitrit vedelikku. Oluline on muuta toitumist.\nHemorraagilise tsüstiidi ravimisel jäetakse toidust tingimata välja vürtsikad, liiga soolased toidud, alkohoolsed joogid ja šokolaad. Kõrvaldab toidud, tsüstiit määrdunud veest põhjustavad suurenenud vere eritumist uriiniga. Hemorraagilise tsüstiidi valu kõrvaldamiseks on ette nähtud analgeetikumid ja spasmolüütikumid.\nBaralgin, diklofenak on sel juhul eriti tõhusad. Kui tsüstiit muutub krooniliseks, on raviks ette nähtud füsioterapeutilised protseduurid: induktotermia, iontoforees, UHF, magnetiline laserravi, samuti kusepõie niisutamine antiseptiliste lahustega.\nSiiski on selle haiguse juhtumeid psühholoogiliste tegurite tõttu. Naised põevad põiepõletikku umbes 8 korda sagedamini kui mehed. Selle põhjuseks on lai kusejuha, millesse on bakteritel üsna lihtne sattuda. Meestel areneb see haigus reeglina vanemas eas ja sellel on teisejärguline iseloom. Sageli võivad seda põhjustada sellised haigused nagu krooniline prostatiit või adenoom.\nTsüstiidi ravimisel verega tuleb järgida dieeti. Patsient peaks loobuma soolastest, praetud ja vürtsikatest toitudest. Naised peavad külastama mitte ainult uroloogi, vaid tsüstiit määrdunud veest günekoloogi: sageli seisneb verega tsüstiidi põhjus naiste reproduktiivse süsteemi haigustes. Kodused ravimid hemorraagilise tsüstiidi tsüstiit määrdunud veest Hemorraagilise põiepõletiku raviks kasutatakse looduslikke hemostaatilisi teesid - näiteks kaunist ja ürdist: valage 1 supilusikatäis igast ürdist ml keeva veega.\nInfundeerige puljong 40 minutit. Joo 30 minutit enne sööki. Kasuks tuleb ka kummeli keetmisega vannide istumine. Kolm supilusikatäit kuivatatud kummeliõisi valatakse ml keeva veega. Puljongit tuleks infundeerida paar tundi. Seejärel valatakse see kraanikaussi ja lahjendatakse veega soovitud mahuni. Istumisvanni aeg - mitte rohkem kui 20 minutit.\nValuliku põiepõletiku korral tulevad appi pohla- ja karulaugulehed. Valage keeva veega ml supilusikatäis hakitud pohla- ja karulaugulehti. Puljongit keedetakse veevannis 40 minutit ja võetakse enne iga sööki 50 ml. Võtke kaks supilusikatäit kuivatatud ürdi ja karulauku ning üks supilusikatäis kasepungi. Kõik see valatakse keeva veega ml ja jäetakse 30 minutiks veevanni. Infusiooni juuakse kolm korda päevas, igaüks ml. Yarrow infusiooni 2 tl valmistamiseks lõigake see, valage ml keeva veega.\nInfusiooni tuleb infundeerida üks tund, jooge seda päeva jooksul väikeste lonksudena. Ühest klaasist peaks piisama terveks päevaks. Kaks supilusikatäit kummelit valatakse klaasi keeva veega, lastakse tund aega tõmmata.\nPärast seda lisage puljongile teelusikatäis mett. Seda puljongit tarbitakse kolm korda päevas - igaüks ml. Tilliseemneid kasutatakse paljude kuseteede haiguste raviks. Hemorraagilise tsüstiidi korral tsüstiit määrdunud veest tilliseemned jahuse olekusse, valatakse 1 klaasi keeva veega, lastakse sellel üks tund tõmmata. Joo seda infusiooni hommikul tühja kõhuga. Kasulik verejõhvikamahlaga tsüstiidi korral.\nSelle valmistamiseks võta pool kilogrammi jõhvikaid värskeid või külmutatud2 liitrit vett, g suhkrut. Sõtku marja, pigistades mahla välja.\nTsüstiit naiste sümptomite ja ravi ülevaateid\nTsüstiit lennata ja ei liigu\nVere uriinis unistus


Hannes Astok: rumaluse mälestusmärgid - Tänane leht\n«Kui Navalnõiga midagi juhtub, saab tegu olema eriolukorraga» (7)\nUus valitsus lööb värskuse ja soolise tasakaaluga (102)\nKoroona tõi sisse miljoni, koroonaravimiks pole raha (13)\nLinn surub ajaloolisse asumisse trammiteed (10)\nKui suur on suur ja kui palju on palju? (1)\nVärvilised pintslitõmbed aasta tegijatest looduses TALLINN\nLinn surub ajaloolisse asumisse trammiteed (10) MAJANDUS\nKoroonaajal üksi jäetud: inimesed, kes numbri alla ei mahu (4)\nExxon Mobil - ajale jalgu jäänud naftagigant MAAILM\nNavalnõi toetuseks toimusid ülevenemaalised protestid (1)\nKülmetava Bernie Sandersi seiklused meemimaal\nINTERVJUU ⟩ Leedu peaminister Šimonytė: töötasemel püsib Balti mull edasi\nAJA PEEGEL ⟩ Kuidas ameeriklased lastehoiust saatanat otsisid\nQAnon võib võtta rassiäärmusluse vormi (12)\nVanima Le Peni salapulm nörritas tema tütreid ARVAMUS\nJuhtkiri ⟩ Usaldusvaruga valitsus (31)\nÜlle Harju: trumpkaart metsamänguks (2)\nRiina Sikkut: millised oleksid ootused uuele valitsusele?\nPeeter Saari: kui vähest saab liiga palju\nJüri Reinvere: alandatud valijaskond ei rahune (28)\nJüri Tamm: spordis on kulla hinnaks vaktsiin\nAndres Herkel: targa demokraatia defitsiit (1)\nRiina Solman: rahvastiku- ja ränderiskid tuleb maandada (17) FOOKUS\nHARIDUS JA TEADUS ⟩ Irene Käosaar: ühtne Eesti kool tugevdab eesti keele elujõudu (2)\nHARIDUS JA TEADUS ⟩ Triin Teramäe: peab säilima õigus õppida oma kultuurikeskkonnas (6)\nHARIDUS JA TEADUS ⟩ Tiiu Kuurme: emakeel on meel, mitte väljavahetatav instrument (6)\nHARIDUS JA TEADUS ⟩ Mihkel Kunnus: saada eestlaseks, aga jääda venelaseks! (11) KULTUUR\nLoojad pääsesid #reklaami-sundusest\nSeks, tõllad ja mustanahaliste näitlejatega uus «Kevade» (6)\nJutulind koos 80ndate lemmikutega jõudis taas ekraanile\nKas disaini džinn täidab näitusekülastaja soovid?\nArvustus ⟩ Film Venemaa peremehest (7) SPORT\nINTERVJUU ⟩ Aivar Pohlak selgitab, miks võeti suund Saksa jalgpalli poole ja millised on noorte Itaaliasse saatmise ohud (5)\nTalumatu dieedipidamine, jõuetus ja eksperimendid ehk Sportlaste suhe toiduga\nFIA määras Tänakule tingimisi karistuse, sarnase rikkumise korral tuleb neil ühelt MM-rallilt kõrvale jääda\nMarten Liiv püstitas MK-etapil Eesti rekordi\nPisaratega võidelnud Ogier: oli õige otsus veel üks hooaeg võistelda\nAdamo karm hinnang hooaja avaetapile: midagi läks täiesti valesti, ma pole tiimi üle uhke\nEksimust tunnistanud Tänak alustas taas nulliringiga, Ogier'st sai rekordimees\nÜllatava kaotuse saanud McGregor peab tipus püsimiseks rohkem puuris käima\nVIDEOD ⟩ Bolšunovi skandaalne nädalavahetus, Eesti naiskond osales pika vaheaja järel MK-etapil TARTU\nKaks hooldekodu toibuvad neid raskelt räsinud koroonast\nHannes Astok: rumaluse mälestusmärgid\nIndrek Hirv: kolm mõttemängu mänguväljakust\nUus huvikool õpetab lapsi leiutama ja unistama (1)\nTartu 2024 allkirjastab lepingu Lõuna-Eesti omavalitsustega\nVõrkpallimeeskond alistas pühapäeval kodusaalis leedulased\nLinlasi tabas talisuplemise hullus\nKÜSITLUS ⟩ Mida arvate sellest, et volikogu kinnitas Neinar Seli Tartu aukodanikuks? (7)\nTartlased kaotasid korvpallis oma koduväljakul kindlalt Pärnu meeskonnale\nERM ei luba oma õuele EKRE Tartu rahu koosolekut (62)\nEesti sõdur teab, et vastane võib olla iga nurga taga (25) Meelelahutus\nHannes Astok tartlane Kuigatsi kandist (RE)\n25. jaanuar 2021, 0:00\nTRT03: HANNES ASTOK: TARTU, EESTI, 20JAN21 - Pildil E-riigi Akadeemia tegevdirektor ja juhatuse esimees Hannes Astok. ma/Foto MARGUS ANSU TARTU POSTIMEES FOTO: Margus Ansu\nTartus on palju vahvaid mälestusmärke, mille loomisega on üsna rahumeelselt hakkama saadud. Samas ei maksa minetada kriitilist meelt. Tahan lugejaga jagada kolme tähelepanekut, mis minu arvates lahterduvad rumaluse mälestusmärkide kategooriasse.\nKuperjanovi tänaval seisab juba viis aastat tühjalt vana raudteelaste klubi, millest 1990. aastatel sai Eesti Rahva Muuseumi ajutine näitusemaja. Maja omanik on Riigi Kinnisvara, hiiglaslik riigile kuuluv kinnisvara lohemadu. Kui ERM majast välja kolis, asuti sellele uut omanikku otsima. Pakkumisel osalesid Tartu linn ja korporatsioon Sakala. Linnal oli raha juba valmis nii maja ostuks kui kultuurimajaks tegemiseks, korporandid pakkusid aga 110 000 eurot rohkem.\nRiigi Kinnisvara juhtkond avastas end alasi (korporandid, kes pakkusid rohkem raha) ja haamri (linna, kellel on poliitilised sidemed) vahelt ning delegeeris otsustuse ettevõtte nõukogule. Kuna nõukogu koosnes poliitikutest, siis ka nemad ei kiirustanud otsustama ja suunasid otsustuse aktsiaseltsi üldkoosolekule.