Miks on reklaam ärile nii oluline?\nJuba Vana-Egiptuses on reklaam olnud ärimaailmas kriitilise tähtsusega, võimaldades müüjatel üksteisega ostjate tähelepanu nimel tõhusalt konkureerida. Sõltumata sellest, kas teie ettevõtte pakutavad kaubad ja teenused on hädavajalik, luksus või lihtsalt natuke kapriisne, ei saa klientide püsiva voo hoidmiseks loota ühekordsele teadaandele või suust-suhu lobisemisele. Tugev pühendumine reklaamimisele on sama palju väline üleskutse tegevusele kui ka teie müügimeeskonna sisemine tugevdamine.\nReklaam täidab kriitilist eesmärki, võimaldades müüjatel üksteisega ostjate tähelepanu nimel tõhusalt konkureerida.\nToodete ja teenuste reklaamimine\nReklaami peamine eesmärk on saada teada, et teil on midagi põnevat pakkuda, ütleb raamatu "Reklaam: kontseptsioon ja koopia" autor George Felton. See võib olla ükskõik mis teie eelseisvast meelelahutusüritusest, uuest müüdavast tootesarjast, teie juhitavast poliitilisest kampaaniast, olemasoleva teenuseplatvormi laiendamisest või oma esimese ettevõtte ametlikult sindli riputamisest. Sõltumata sellest, kas teie reklaam toimub trükireklaamide, reklaamide, reklaamtahvlite või käsilehtedena, järgib sisu ajakirjanduseeskirju, tuvastades, kes, mida, millal, kus ja miks.\nReklaam aitab tõsta sihtrühma demograafilist teadlikkust probleemidest, millega nad võivad olla harjunud, ning õpetada neid teie toote või teenuse seonduvate eeliste kohta. Selle populaarne näide on tervishoiutööstus. Näiteks kui tarbija vaatab telereklaami, kus keegi kirjeldab vaatajaga sarnaseid valusid, tuvastab reklaam mitte ainult tõenäolise põhjuse, vaid pakub välja ka võimaliku ravivahendi või ravivõimaluse, mida oma arstiga arutada.\nReklaam kutsub teie sihtrühma hindama, kuidas teie toode või teenus teie konkurentidega võrdleb, ütleb raamatu "Tõhus reklaam: aru saamine millal, kuidas ja miks reklaam töötab" autor Gerard Tellis. Kodumajapidamises kasutatavate puhastusvahendite demonstreerimine on selle hea näide, sest need pakuvad veenvaid visuaalseid tõendeid selle kohta, milline toode teeb kangekaelsete plekkide kõrvaldamiseks kiiremat ja tõhusamat tööd. Poliitilised reklaamid on veel üks näide sellest, kuidas reklaam pakub kandidaatide kvalifikatsiooni ja hääletusprotokollide kõrvuti võrdlemist, et lugejad ja vaatajad saaksid valimistel teadlikke valikuid teha.\nOlemasolevate klientide hoidmine\nKäimasolev reklaamikampaania on hädavajalik, et tuletada oma olemasolevatele klientidele meelde, et olete endiselt läheduses, ütlevad "Kuidas reklaamida" autorid Kenneth Roman ja Jane Maas. Probleemse majandusega riikides, kus nii paljud poed, restoranid ja ettevõtted lõpetavad tegevuse, on pikaajaliste suhete jaoks hindamatu väärtus püsivate reklaamide, lendlehtede, postkaartide, ürituste ja dünaamilise veebisaidi kaudu tugeva kohaloleku säilitamine. See meelitab ligi ka uusi kliente, kes pole võib-olla teie tooteid või teenuseid juba esmakordsel avamisel vajanud, kuid on nüüd rahul, kui mälestused on käima tõmmatud.\nTöötajate moraali suurendamine\nKui inimesed küsivad teie töötajatelt, kus nad töötavad, tunnevad viimased tõenäoliselt oma tööd paremini, kui reaktsioon nende vastusele on: "Vau! Olen selle poe kohta kuulnud palju toredaid asju", mitte mitte, mitte kunagi kuulnud sellest "või" Oh, kas nad on ikka veel lähedal? " Reklaamiplaani investeerimine hoiab teie ettevõtte vestlusalase sõnavara ja kogukonna aktiivse aktiivsena. See omakorda annab teie töötajatele uhkuse ja emotsionaalse omanditunde ettevõttes, mis tekitab positiivseid tundeid ja tunnustab nime.


Ilmateenistuse andmetel on täna öösel oodata tugevnevat tuult kuni 20 meetrini sekundis, puhanguti kuni 32 meetrit sekundis. Elektrilevi rikkemeeskonnad on valmis rikete tekkimisel neid võimalikult kiiresti kõrvaldama.\n“Enamasti kuni 25 m/s tuul märkimisväärseid kahjusid elektrivõrgule kaasa ei too, kuid parem alati rohkem valmis olla kui vähem. Peamist ohtu tormioludes tekitavad just liinidele langevad puud,” selgitas Elektrilevi juhtimiskeskuse juhataja Taivo Tõnne. Tema sõnul on tormikahjud ilmaprognoosi järgi kõige tõenäolisemad Lääne-Eestis, saartel ja vähemal määral Põhja-Eesti rannikualadel.\nVaruge alternatiivseid valgustusallikaid näiteks taskulamp või küünlaid\nMaas vedelevat või katkenud elektriliini märgates helistage kohe Elektrilevi rikketelefonil 1343 või ohu korral Päästeametile numbril 112. Katkenud elektriliinidele ei tohi läheneda ega neid puudutada, kuna juhtmed võivad olla pinge all ning anda eluohtliku elektrilöögi isegi 10 meetri raadiuses.


Teadmata kadunud: Lennukid, mis ei jõudnudki oma sihtpunkti - Forte - Põnevad tehnika- ja teadusmaailma uudised\nTeadmata kadunud: Lennukid, mis ei jõudnudki oma sihtpunkti\nLegendid ja müüdid, kuigi nende aluseks ongi hukkunud reisijate inimlikud tragöödiad, on meediale alati huvi pakkunud. Seda, et terve reisilennukitäis reisijaid küll kuskile saladuslikule saarele satuks, ei ole teada, aga lennukeid, mis kadunud jäljetult, on ajaloos teada lugematult. Kõiki üles lugeda pole isegi võimalik. Aga enam kui 200 inimesega lennukid on siiski varem või hiljem üles leitud.\nWikipedias on terve lehekülg kadunud lennukitest. Vaata siia\nAmelia Earhart ja Lockheed Electra 10E\nKuulsaim kadumine on kahtlematult Amelia Earharti ja tema kaaslase Fred Noonani ümbermaailmareisi õnnetu lõpp 1937. aastast. Vaikse ookeani kohale jõudnud lennuk teisele kaldale ei jõudnudki ja tollaste sidevahendite algelisuse tõttu on võimatu täpselt öelda, kui kaugele ta välja jõudis.\nKogu mütoloogia Bermuda kolmnurga teemadel sai alguse 1945. aastal, kui õppelennul olnud viis torpeedopommitajat TBM Avenger jäid korraga kadunuks just Bermuda lähistel. Ka neid otsima läinud lennukitest üks "ujuvpaat" PBM Mariner jäi kadunuks. Kokku 27 kadunud meeskonnaliiget.\nKadus Michigani järve\n1950. aastal tabas USA-d selle aja hirmsaim lennukiõnnetus, kui Michigani järve kohal kadus DC4 kokku 36 inimesega pardal. Lennukit pole leitud.\n1958. aastal jäi kadunuks reisilennuk Aero-Topográfica PBM-5 kokku 36 inimesega pardal, kui piloot oli sunnitud merepinnale maanduma.\nReisilennuk Indoneesia kohal\n1961. aastal jäi kadunuks reisilennuk Douglas C-47A-20-DK Indoneesia siselennul viie meeskonnaliikme ja 21 reisijaga.\n107 sõdurit Vietnami ei jõudnud\n1962. aastal Californiast startinud transpordilennuk Lockheed L-1049 Super Constellation, kandes lisaks 11-liikmelisele meeskonnale ka 93 USA ja kolme Lõuna-Vietnaki sõdurit, kadus ookeani kohal jäljetult.\nTuumapomm tappis lennukitäie inimesi?\n1971. aastal kadus jäljetult Boeing EC-135N, mille pardal olnud 24 sõjaväelast ja tsiviilisikut jäi kadunuks lennul, mille käigus nad jälgisid Prantsuse tuumapommikatsetust.\nKadus džungli kohal?\nBoliivias jäi 1974. aastal kadunuks sõjaväe transpordilennuk, mille pardal oli kolm meeskonnaliiget ja 21 reisijat. Lennukiks oli Douglas DC-4.\nKukkus Molo väina?\n1995. aastal kadus Indoneesias siselennul olnud Twin Otter 300 kokku 14 inimesega. Seni leidmata.


Tallinna põhimääruse muutmine\nTallinna Linnavolikogu 01.10.2009 määrus number 32\nRedaktsiooni kehtivus: 29.10.2009 - ...\n1. oktoober 2009 nr 32\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 9 alusel ja kooskõlas kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seadusega ning tulenevalt Tallinna linnaosade halduskogude koosseisude kinnitamise ja seal muudatuste tegemise komisjoni ettepanekust.\n§ 1. Tallinna Linnavolikogu 10. oktoobri 1996 määrusega nr 27 kinnitatud Tallinna põhimääruses tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 21 lõike 2 kolmandat lauset muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n“Linnavolikogu liikmete arv peab olema paaritu arv ja linnavolikogus peab olema vähemalt 79 liiget.“;\n2) paragrahvi 21 lõiget 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n“(3) Linnavolikogu valimisteks moodustatakse 8 valimisringkonda linnaosade kaupa. Pooled mandaatidest jaotatakse linnaosade vahel võrdselt, arvestades põhimõtet, et ringkonnamandaatide arv on valimisringkondade arvuga jagunev väikseim täisarv, mis on vähemalt pool kõigist mandaatidest. Ülejäänud mandaadid jaotatakse valimisringkondade vahel lihtkvoodi ja suurimate jääkide põhimõttel, lähtudes linnaosas elavate valijate arvust.“;\n3) paragrahvi 25 lõiget 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n“(5) Valimisringkonnas valituks osutunud linnavolikogu liikme asendusliikmeks on sama erakonna või valimisliidu samas valimisringkonnas kandideerinud esimene asendusliikmeks registreeritud kandidaat. Kui esimene asendusliige loobub või ei saa linnavolikogu töös osaleda käesoleva määruse § 23 1. lõikes või § 24 2. lõikes märgitud põhjustel, saab linnavolikogu liikmeks järgmine sama erakonna või valimisliidu samas valimisringkonnas valimata jäänud kandidaat.“;\n4) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:\n“(51) Kompensatsioonimandaadi alusel valituks osutunud linnavolikogu liikme asendusliikmeks on sama erakonna või valimisliidu ülelinnalises nimekirjas kandideerinud esimene asendusliikmeks registreeritud kandidaat. Kui esimene asendusliige loobub või ei saa linnavolikogu töös osaleda käesoleva määruse § 23 1. lõikes või § 24 2. lõikes märgitud põhjustel, saab linnavolikogu liikmeks järgmine sama erakonna või valimisliidu samas ülelinnalises nimekirjas valimata jäänud kandidaat.“;\n5) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 81 järgmises sõnastuses:\n“(81) Kui valimisringkonnas samal erakonnal või valimisliidul ei ole rohkem asendusliikmeks registreeritud kandidaate, on asendusliikmeks sama erakonna või valimisliidu ülelinnalises nimekirjas kandideerinud esimene asendusliikmeks registreeritud kandidaat. Kui erakonnal või valimisliidul ei ole ülelinnalises nimekirjas rohkem registreeritud asendusliikmeid, saab linnavolikogu liikmeks asendusliige, kes on määratud ülelinnaliste nimekirjade vahel jaotatud lisamandaadi alusel.“;\n6) paragrahvi 251 lõike 2 lõppu lisatakse sõnad “või ülelinnalisest nimekirjast“;\n7) paragrahvi 31 lõiget 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n“(3) Linnavolikogu moodustab revisjonikomisjoni ja võib moodustada teisi alatisi komisjone.“\n8) paragrahvi 31 lõiget 8 täiendatakse uue esimese lausega järgmises sõnastuses:\n“Komisjoni liikmete arv ei või olla suurem kui 1/4 linnavolikogu liikmete arvust.“;\n9) paragrahvi § 311 lõiget 10 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:\n“Juhul kui komisjoni liikmel on komisjoni koosoleku päevakorras oleva eelnõu kohta muudatusettepanekuid, esitatakse need komisjoni koosolekul kirjalikult.“;\n10) paragrahvi 313 lõiget 1 täiendatakse uue teise lausega järgmises sõnastuses:\n“Kui elektroonilist hääletussüsteemi ei ole võimalik kasutada, viiakse valimised läbi § 281 sätestatud korras“;\n11) paragrahvi 35 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:\n“(41) Fraktsiooni tegevus lõpeb:\n1) linnavolikogu koosseisu volituste lõppemisega;\n2) kui samast nimekirjast linnavolikokku valitud fraktsiooni liikmete arv langeb alla käesolevas põhimääruses sätestatud miinimumarvu;\n3) fraktsiooni vastava otsuse alusel.“;\n12) paragrahvi 35 täiendatakse lõikega 42 järgmises sõnastuses:\n“(42) Kui fraktsiooni tegevus lõpeb fraktsiooni otsuse alusel või õigusaktide muutmise tulemusena langeb fraktsiooni liikmete arv alla lõikes 1 sätestatud miinimumarvu, lõpeb fraktsiooni tegevus vastava otsuse linnavolikogu kantseleis registreerimisele või õigusakti jõustumisele järgnevast päevast.“;\n13) paragrahvi 37 lõige 81 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n“(81) Kui elektroonilist hääletussüsteemi ei ole võimalik kasutada, viiakse põhimääruse § 313 ja § 32 lõikes 121 sätestatud isikuvalimised läbi § 281 sätestatud korras ning muudes küsimustes hääletatakse käetõstmisega. Käetõstmisega hääletamisel võib linnavolikogu liige taotleda nimelist hääletamist, kui tema ettepanekut toetab veel vähemalt kaks linnavolikogu liiget. Nimeline hääletamine viiakse läbi, kui selle poolt hääletab vähemalt 1/4 kohalolevatest linnavolikogu liikmetest. Käetõstmisega või nimeliseks hääletamiseks ettenähtud aja ja muud protseduurireeglid määrab istungi juhataja enne hääletamise algust.“;\n14) paragrahvi 84 lõike 2 esimene lause muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n“Lõikes 1 ette nähtud algatus esitatakse linnavalitsusele eelnõuna, millele lisatakse algatuse esitajate nimekiri allkirjade ja elukoha aadressidega.“;\n15) peatükk “XII LINNAOSA“ muudetakse tervikuna ning sõnastatakse järgmiselt:\n§ 86 Linnaosa õigusseisund\n(1) Linnaosa on Tallinna territooriumil ja koosseisus linnavolikogu kinnitatud linnaosa põhimääruse alusel tegutsev üksus.\n(2) Linnaosa halduskogu, linnaosa vanema, linnaosa valitsuse ja haldussekretäri pädevus ning suhted Tallinna omavalitsusorganite ja Tallinna ametiasutustega määratakse kindlaks linnaosa põhimääruses ja linnaosa valitsuse põhimääruses ning teistes Tallinna õigusaktides.\n(3) Linnaosa põhimääruses peab olema kajastatud:\n1) linnaosa nimi;\n2) linnaosa valitsuse moodustamise kord;\n3) linnaosa esindamise kord;\n4) linnaosa valitsuse ja linnaosa vanema volitused ning nende teostamiseks vajalikud linna eelarvelised vahendid;\n5) linnaosa vanema ametisse nimetamise, asendamise ja ametist vabastamise alused ja kord;\n6) linnaosa vanema korralduste vastuvõtmise kord;\n7) linnaosa vanema korralduste üle kontrolli teostamise kord;\n8) linnaosa vanema korralduse kehtetuks tunnistamise kord, kui korraldus on vastuolus riigi või Tallinna õigusaktiga;\n9) linnaosa nime ja piiride muutmise, linnaosa reorganiseerimise ja likvideerimise kord.\n(4) Linnaosa põhimääruses võidakse sätestada ka muid linnaosa tegevust reguleerivaid sätteid.\n§ 87 Linnaosa sümboolika\n(1) Linnaosal võib olla oma lipp ja vapp, mis peavad vastama heraldikanõuetele.\n(2) Linnaosa lipu ja vapi kasutamise korra kehtestab linnavolikogu.\n§ 88 Linnaosa pädevus\n(1) Linnaosa arengu kindlustamiseks ja infrastruktuuri normaalse funktsioneerimise tagamiseks, lähtudes linna kui terviku ühtsetest huvidest ja ülesannetest ning arvestades linnaosa eripära, lahendab linnaosa oma haldusterritooriumil talle riigi ja Tallinna õigusaktidega pandud ülesandeid järgmistes valdkondades:\n4) elamu- ja kommunaalmajandus;\n8) ruumiline planeerimine;\n9) kultuur ja haridus;\n11) vaba aja veetmine;\n12) ettevõtlus, majandustegevuse registri haldamine;\n14) rahvastikuregistri haldamine.\n(2) Linnaosa lahendab oma haldusterritooriumil ka teisi talle seaduste ja Tallinna õigusaktidega pandud ülesandeid.\n§ 89 Linnaosa halduskogu\n(1) Tallinna erinevate piirkondade ja asumite huvide paremaks arvestamiseks omavalitsuse ülesannete teostamisel moodustatakse linnaosa halduskogu.\n(2) Linnaosa halduskogu volituste aeg on võrdne linnavolikogu volituste ajaga.\n§ 90 Linnaosa halduskogu moodustamine\n(1) Linnaosa halduskogu liikmete arv on ühe võrra suurem kui kahekordne linnavolikogu mandaatide arv linnaosas.\n(2) Linnaosa halduskogu liikmeks võib olla isik, kelle püsiv elukoht linnavolikokku kandideerimisel on rahvastikuregistri järgi Tallinnas selles linnaosas ja kes on kandideerimisel avaldanud soovi halduskogu töös osaleda. Sooviavalduse vormi kinnitab linnasekretär.\n(3) Halduskogu moodustamisel lähtutakse lõikes 2 sätestatust ja järgmistest põhimõtetest:\n1) halduskogusse kuuluvad linnavolikogusse valitud isikud;\n2) ülejäänud kohad halduskogus jaotatakse samas valimisringkonna nimekirjas või üksikkandidaadina kandideerinud isikute vahel valimisringkonna asendusliikmete järjekorras. Valimisringkonna asendusliikmed järjestatakse häälte arvu järgi. Kui kahe erakonna või valimisliidu kandidaatide häälte arv on võrdne, saab koha halduskogus selle erakonna või valimisliidu kandidaat, kes paiknes valimisringkonna kandidaatide koondnimekirjas tagapool. Samas nimekirjas kandideerinud isikute häälte võrdsuse korral saab koha halduskogus kandidaat, kes on esitatud nimekirjas eespool.\n3) kui linnavolikogusse valitud isik loobub halduskogu töös osalemast või ei vasta halduskogu liikmeks oleku tingimustele, kinnitatakse halduskogu liikmeks järgmine samas valimisringkonnas kandidaatide nimekirjas kandideerinud isik valimisringkonna asendusliikmete järjekorras. Kui linnavolikogusse valitud üksikkandidaat loobub halduskogu töös osalemast või ei vasta halduskogu liikmeks oleku tingimustele, kinnitatakse halduskogu liikmeks järgmine kandidaat vastavalt valimisringkonna asendusliikmete järjekorrale.\n(4) Halduskogu koosseisu kinnitab ja selles teeb muudatusi linnavolikogu moodustatud komisjon, mille esimees on linnasekretär ja liikmed linnaosade haldussekretärid, linnavolikogu kantselei ja linnakantselei esindajad. Komisjoni töökorra kehtestab linnavolikogu.\n(5) Lähtudes valimistulemustest ning isiku kirjalikust avaldusest osaleda halduskogu töös, kinnitab § 90 lõikes 4 nimetatud komisjon oma otsusega halduskogude koosseisud ning halduskogude asendusliikmete nimekirja kümne tööpäeva jooksul arvates valimistulemuste väljakuulutamisest. Komisjon edastab otsuse linnavolikogu esimehele ja linnaosa valitsustele.\n§ 91 Halduskogu liige\n(1) Halduskogu liige on isik, kelle linnavolikogu moodustatud komisjon on kinnitanud halduskogu liikmeks põhimääruse §‑s 90 sätestatud korras.\n(2) Halduskogu liige juhindub riigi ja Tallinna õigusaktidest ning linnaosa huvidest ja vajadustest.\n(3) Halduskogu liikme tegevus volituste täitmisel on avalik.\n(4) Halduskogu liikmel on õigus saada tööks vajalikku teavet linnaosa valitsusest.\n(5) Halduskogu liikmel on õigus saada hüvitust halduskogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ning halduskogu töös osalemise eest linnavolikogu kehtestatud määras ja korras.\n(6) Linnaosa valitsus peab arvestust halduskogu koosseisus tehtavate muudatuste kohta.\n§ 92 Halduskogu liikme volituste ennetähtaegne lõppemine\n(1) Halduskogu liikme volitused lõpevad enne tähtaega seoses:\n1) tagasiastumisega isikliku avalduse alusel;\n2) isiku püsiva elukoha registreerimisega rahvastikuregistris Tallinnast väljaspool;\n3) valimisega Vabariigi Presidendiks, nimetamisega riigisekretäriks, riigikontrolöriks, õiguskantsleriks, maavanemaks, kohtunikuks või prokuröriks;\n5) asumisega tegevteenistusse kaitseväes või sellega võrdsustatud teenistuses, välja arvatud osavõtt õppekogunemisest;\n6) tahtliku kuriteo eest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisega või seoses jõustunud kohtuotsusega, millega tühistati valimiskomisjoni otsus isiku registreerimise kohta linnavolikogu liikmeks põhjusel, et ta ei vasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusega sätestatud nõuetele, kui Riigikohtule esitatud kassatsioonkaebust ei võetud menetlusse või Riigikohus on kaebuse läbi vaadanud ja rahuldamata jätnud;\n7) teovõimetuks tunnistamisega valimisõiguse osas;\n8) isiku surmaga.\n(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 1 ja 5 sätestatud juhul esitab halduskogu liige vastava avalduse linnasekretärile.\n(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 2 sätestatud asjaolust teatab rahvastikuregistri pidaja kolme tööpäeva jooksul teatavaks saamisest linnaosa valitsuse haldussekretärile.\n(4) Linnaosa valitsuse haldussekretär edastab kolme tööpäeva jooksul alates käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 2, 3, 4 ja 8 sätestatud asjaolude teatavaks saamisest teate linnasekretärile.\n(5) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 6 ja 7 sätestatud juhtudel edastab linnaosa valitsuse haldussekretär kohtuotsuse linnasekretärile kolme tööpäeva jooksul kohtuotsuse saamisest arvates.\n(6) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 3 sätestatud asjaolusid kinnitava dokumendi saamisel või kolme tööpäeva jooksul pärast teate Riigi Teatajas avaldamist edastab linnaosa valitsuse haldussekretär vastava teate linnasekretärile.\n(7) Linnasekretär kutsub § 90 lõikes 4 nimetatud komisjoni kokku viie tööpäeva jooksul pärast käesolevas paragrahvis nimetatud avalduse, teate või muu dokumendi saamist.\n§ 93 Halduskogu liikme volituste peatumine\n(1) Halduskogu liikme volituste peatumine tähendab isiku ajutist vabanemist halduskogu liikme ülesannete täitmisest.\n(2) Halduskogu liikme volitused peatuvad:\n1) kui halduskogu liige on valitud Tallinna linnapeaks, kinnitatud linnavalitsuse liikmeks, nimetatud ametisse palgaliseks linnavalitsuse liikmeks või sama linnaosa valitsuse ametnikuks;\n2) Vabariigi Valitsuse liikme volituste täitmise ajaks kuni Vabariigi Valitsuse liikme volituste lõppemiseni;\n3) kui halduskogu liikme suhtes on kohaldatud tõkendina vahi alla võtmist kestusega üle kolme kuu;\n4) tema avalduse alusel selles näidatud tähtajaks, mis ei või olla lühem kui kolm kuud;\n5) kui ta on puudunud kolme järjestikuse kuu jooksul toimunud halduskogu koosolekutelt.\n(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 1 sätestatud piirang ei kehti halduskogu uude koosseisu kinnitatud eelmise linnavolikogu koosseisu valitud linnapea ja kinnitatud või ametisse nimetatud linnavalitsuse liikmete suhtes, kes on esitanud lahkumispalve, kuid jätkavad oma tegevust, kuni linnavolikogu poolt uue linnavalitsuse kinnitamiseni.\n(4) Kui halduskogu liige nimetatakse sama linnaosa valitsuse ametnikuks, edastab haldussekretär kolme tööpäeva jooksul dokumendi ärakirja linnasekretärile.\n(5) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 3 sätestatud juhul saadab linnaosa valitsuse haldussekretär kolme tööpäeva jooksul alates kohtumääruse kättesaamisest selle linnasekretärile.\n(6) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 4 sätestatud juhul esitab halduskogu liige avalduse linnasekretärile.\n(7) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 5 sätestatud juhul teavitab linnaosa valitsuse haldussekretär linnasekretäri kolme tööpäeva jooksul vastava asjaolu teatavaks saamisest.\n(8) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 5 sätestatud juhul peatunud halduskogu liikme volitusi ei saa taastada enne kolme kuu möödumist peatamise aluseks oleva komisjoni otsuse jõustumisest.\n(9) Linnasekretär kutsub § 90 lõikes 4 nimetatud komisjoni kokku viie tööpäeva jooksul pärast käesolevas paragrahvis nimetatud avalduse, teate või muu dokumendi saamist.\n§ 94 Halduskogu asendusliige\n(1) Halduskogu liikme volituste peatumisel või ennetähtaegsel lõppemisel kinnitatakse halduskogu asendusliige, lähtudes põhimääruse §‑s 90 sätestatust ning järgmistest põhimõtetest:\n1) nimekirjas kandideerinud ja halduskogu liikmeks kinnitatud isiku asendusliikmeks saab väljalangenuga samasse kandidaatide nimekirja kuuluv isik vastavalt halduskogu asendusliikmete järjekorrale;\n2) üksikkandidaadina kandideerinud ja halduskogu liikmeks kinnitatud isiku asendusliikmeks kinnitatakse halduskogu asendusliikmete nimekirja järjestuses järgmine isik.\n(2) Kui nimekiri, milles halduskogust välja langenu kandideeris, on ammendunud, kinnitatakse tema asemele järgmine halduskogu asendusliige, lähtudes põhimääruse §‑s 90 sätestatust.\n(3) Halduskogu asendusliikmel on kõik halduskogu liikme õigused ja kohustused alates tema liikmeks kinnitamise otsuse jõustumisest.\n(4) Nimekirjas kandideerinud ja halduskogu liikmeks kinnitatud isiku volituste taastumise korral lõpevad selle liikme volitused, kes on viimasena kinnitatud asendusliikmeks samast kandidaatide nimekirjast. Üksikkandidaadina kandideerinud ja halduskogu liikmeks kinnitatud isiku volituste taastumise korral lõpevad selle asendusliikme volitused, kes on viimasena kinnitatud asendusliikmeks sellest kandidaatide nimekirjast, millest oli asendusliige.\n(5) Kõigi halduskogu asendusliikmete nimekirja ammendumise korral vähendatakse linnavolikogu otsusega halduskogu suurust.\n§ 95 Halduskogu töökorralduse põhimõtted\n(1) Linnaosa halduskogu valib oma koosseisust halduskogu esimehe, esimehe asetäitja(d) ja moodustab komisjonid.\n(2) Halduskogu esimees valitakse halduskogu liikmete hulgast.\n(3) Linnavolikogu või linnavalitsus võivad kindlaks määrata küsimuste ringi, mida linnaosa vanem ei saa otsustada linnaosa halduskogu seisukohta kuulamata.\n(4) Linnaosa puudutava küsimuse arutamisel kuulab linnavolikogu üldjuhul ära selle linnaosa halduskogu seisukoha.\n(5) Hiljemalt järgmise aasta 1. veebruariks esitab halduskogu esimees linnavolikogu esimehele kirjaliku aruande halduskogu eelmise aasta tööst. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise aastal esitab halduskogu esimees aruande hiljemalt 15. oktoobriks. Aruanne peab muuhulgas sisaldama ülevaadet halduskogus arutatud olulisematest küsimustest ning nende lahendamise käigust. Aruanne avalikustatakse Tallinna veebilehel.\n(6) Halduskogu organisatsioonilise ja tehnilise teenindamise tagab linnaosa valitsus.\n§ 96 Halduskogu koosoleku ettevalmistamine ning läbiviimine\n(1) Halduskogu töövorm on koosolek ning asjaajamiskeel on eesti keel. Halduskogu koosolek on avalik. Koosoleku võib kuulutada koosoleku mingi küsimuse arutelu osas kinniseks, kui küsimusega seonduvate andmete avalikustamine on isikuandmete kaitse seadusega keelatud või piiratud. Koosolekueelse menetluse läbinud ning nõutavas korras ettevalmistatud materjalist koostab esimees halduskogu koosoleku päevakorra projekti ja määrab iga päevakorraküsimuse arutamiseks ettekandja. Halduskogu koosoleku päevakorra projekt tuleb saata tutvumiseks linnaosa vanemale.\n(2) Halduskogu koosoleku kutse, milles on märgitud koosoleku toimumise aeg ja koht ning koosoleku päevakorra projekt, edastatakse halduskogu liikmetele vähemalt neli tööpäeva enne koosoleku toimumist. Kutse halduskogu erakorralisele koosolekule edastatakse halduskogu liikmetele hiljemalt 24 tundi enne koosolekut.\n(3) Halduskogu korraline koosolek toimub üldjuhul kord kuus halduskogu kinnitatud nädalapäeval ja kellaajal. Kui korralise koosoleku päev langeb riigipühale, võib esimees määrata koosoleku toimumiseks teise päeva.\n(4) Halduskogu koosoleku kutsub kokku halduskogu esimees või tema äraolekul asetäitja. Halduskogu erakorralise koosoleku kutsub kokku halduskogu esimees või tema äraolekul asetäitja omal algatusel. Halduskogu esimees või tema asetäitja kutsub koosoleku kokku ka linnaosa valitsuse ettepanekul või 1/4 halduskogu liikmete kirjalikul nõudel.\n(5) Uue halduskogu esimese koosoleku kutsub kolme nädala jooksul pärast halduskogu koosseisu kinnitamist kokku ja seda juhatab kuni halduskogu esimehe valimiseni linnavolikogu esimees või tema määratud asetäitja. Halduskogu uue koosseisu esimese koosoleku esimene päevakorrapunkt on halduskogu esimehe ja asetäitja(te) valimine. Koosoleku alguses võib halduskogu võtta päevakorda ka muid küsimusi.\n(6) Osavõtt halduskogu koosolekust registreeritakse koosoleku alguses. Halduskogu koosolekust võtavad sõnaõigusega osa linnaosa vanem ja linnaosa valitsuse ametnikud ning muud halduskogu koosolekule kutsutud isikud. Sõna andmise otsustab koosoleku juhataja.\n(7) Koosoleku alguses tehakse teatavaks koosoleku päevakorra projekt. Päevakorraprojekti arutamise käigus vaadatakse läbi ettepanekud koosoleku kutses märgitud punktide päevakorrast välja jätmise kohta. Seejärel võib halduskogu koosseisu häälteenamusega võtta päevakorda lisaküsimusi. Pärast ettepanekute ja protestide läbivaatamist ja vajaduse korral hääletamist kinnitatakse päevakord poolthäälteenamusega.\n(8) Pärast päevakorra kinnitamist võivad halduskogu liikmed ja komisjonid registreerida avalduste ning informatsiooni edastamise soovid. Avaldused ning informatsioon esitatakse pärast päevakorraküsimuste arutamist, kui halduskogu ei otsusta teisiti. Avalduse või informatsiooniga esinemiseks on aega 5 minutit. Avaldusele ja informatsiooni edastamisele ei järgne küsimusi, sõnavõtte ega läbirääkimisi. Avaldaja soovil lisatakse tema kirjalik avaldus koosoleku protokollile.\n(9) Sõnavõtud on ajaliselt piiratud: ettekandeks on aega 15 minutit, kaasettekandeks 10 minutit ja kohalt sõnavõtuks 2 minutit. Koosoleku juhataja annab vajaduse korral ettekandjale ja kaasettekandjale pikema aja sõnavõtuks. Kui kõneleja ületab ajalimiidi või kaldub teemast kõrvale, hoiatab koosoleku juhataja teda või lõpetab sõnavõtu.\n(10) Pärast ettekannet või kaasettekannet võib ettekandjale või kaasettekandjale esitada küsimusi. Ettekandja võib vajaduse korral vastamise delegeerida mõnele teisele halduskogu liikmele, komisjoni liikmele või linnaosa valitsuse töötajale.\n(11) Sõnavõtu soovist annavad halduskogu liikmed märku käega. Esimesena antakse sõna faktimärkusteks ja protseduurilisteks ettepanekuteks. Koosolekul annab sõna ainult koosoleku juhataja. Halduskogu koosoleku juhataja võtab sõna üldises korras.\n(12) Kui kõik sõna soovinud halduskogu liikmed on sõna saanud, on ettekandjal õigus kuni 2‑minutiliseks lõppsõnaks.\n(13) Halduskogu otsustab küsimusi hääletamise teel, mida korraldab koosoleku juhataja. Hääletamine halduskogus on avalik, v.a esimehe ja asetäitja(te) valimised. Halduskogu liige hääletab isiklikult, andes oma poolt- või vastuhääle või jäädes erapooletuks. Salajasel hääletusel toimub hääletus hääletussedelitega valimiskasti.\n(14) Halduskogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool halduskogu liikmetest. Halduskogu otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega, v.a halduskogu esimehe ja asetäitja(te) ning revisjonikomisjoni liikmete valimine ja tagasikutsumine, milleks on vaja halduskogu koosseisu häälteenamust.\n(15) Halduskogu liikmel on õigus hääletamise tulemus vaidlustada kohe pärast päevakorraküsimuse hääletamist. Kordushääletamine viikse läbi juhul, kui on tekkinud kahtlus häältelugemise õigsuses. Hilisemaid pretensioone ei arvestata.\n§ 97 Halduskogu otsus ja koosoleku protokoll\n(1) Halduskogu poolt organisatsioonilistes küsimustes vastu võetud otsused ei ole Tallinna õigusaktid. Muudes küsimustes vastu võetud otsused vormistatakse protokolli väljavõttena, mis on linnaosa vanemale, linnavalitsusele ja linnavolikogule soovituslik.\n(2) Halduskogu menetlusse antud küsimuses peab halduskogu seisukoha võtma ühe kuu jooksul. Mõjuval põhjusel võib halduskogu taotleda selle tähtaja pikendamist.\n(3) Linnaosa valitsusele laekunud materjali, mis vajab halduskogu seisukohta, edastab linnaosa vanem halduskogu esimehele, kes vajaduse korral suunab selle arutamiseks halduskogu komisjonile. Komisjon annab materjali kohta arvamuse halduskogu järgmise koosoleku toimumise ajaks. Kui komisjon ei anna esitatud materjali kohta arvamust enne järgmise halduskogu koosoleku toimumist, loetakse komisjoni kooskõlastus antuks.\n(4) Halduskogu otsuse eelnõu esitamise õigus on halduskogu liikmel või komisjonil. Otsuse eelnõu esitatakse halduskogu esimehele. Halduskogu otsuse eelnõu vormistatakse õigusaktidele esitatavate nõuete kohaselt. Eelnõus esitatud andmete ning juriidilise ja keelelise õigsuse ning vorminõuetele vastavuse tagab eelnõu esitaja. Halduskogu liikme esitatud eelnõu nõuetekohase vormistamise tagab linnaosa valitsus.\n(5) Eelnõu esitajal on õigus algatatud eelnõu tagasi võtta halduskogus menetlemise igas etapis. Eelnõu tagasivõtmisel langeb eelnõu halduskogu menetlusest välja, mis protokollitakse. Eelnõu, mis on esitatud menetluses oleva eelnõu tagasikutsumiseks, menetlusest tagasi võtta ei saa. Halduskogu liikme algatatud eelnõu langeb halduskogu menetlusest välja, kui eelnõu esitaja volitused halduskogu liikmena on lõppenud või peatunud.\n(6) Halduskogu otsusele kirjutab alla halduskogu esimees või tema asendaja. Halduskogu otsus jõustub selle allakirjutamisel.\n(7) Halduskogu koosolek protokollitakse ja protokoll allkirjastatakse kolme tööpäeva jooksul. Protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletamistulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused. Protokoll on avalik, välja arvatud juhul, kui andmete avalikustamine on isikuandmete kaitse seaduse või muu seadusega keelatud või piiratud.\n(8) Halduskogu koosoleku protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Koosoleku protokollile lisatakse vajaduse korral seletuskirjad, koosolekul esitatud avaldused ja salajase hääletamise protokollid. Vastuvõetud otsused, otsuste eelnõud ning protokollid säilitatakse linnavolikogu õigusaktide menetlemise infosüsteemis ja paberkandjal linnaosa valitsuses.\n§ 98 Halduskogu esimees ja asetäitja(d)\n(1) Halduskogu esimees või tema äraolekul asetäitja:\n1) juhib halduskogu tööd;\n2) koostab halduskogu koosoleku päevakorra projekti, arvestades komisjonide, halduskogu liikmete ja linnaosa valitsuse ettepanekuid;\n3) kutsub kokku halduskogu koosoleku;\n4) juhatab halduskogu koosolekut ja lahendab koosoleku töökorra rakendamisel tekkivaid küsimusi;\n5) allkirjastab halduskogu otsused, kirjad ja koosoleku protokollid;\n6) peab halduskogu nimel kirjavahetust;\n7) koostab linnaosa valitsuse ja halduskogu liikmete ettepanekute alusel halduskogu tööplaani;\n8) võib võtta sõnaõigusega osa volikogu eestseisuse koosolekust.\n(2) Halduskogu esimehe ja asetäitja(te) äraolekul juhatab koosolekut halduskogu valitud liige, kellel on kõik halduskogu esimehe riigi ja Tallinna õigusaktidest tulenevad õigused ja kohustused.\n(3) Kui halduskogu esimees ei saa oma ülesandeid täita enesetaanduse tõttu või muul põhjusel, juhatab koosolekut asetäitja. Nende mõlema äraolekul juhatab koosolekut halduskogu valitud liige.\n§ 99 Halduskogu komisjon\n(1) Halduskogu moodustab revisjonikomisjoni ning planeerimisvaldkonnaga tegeleva komisjoni. Halduskogu võib oma linnaosa eripärast tulenevalt moodustada veel kuni kolm alatist komisjoni ja ajutisi komisjone. Halduskogu komisjon on halduskogule nõu andev organ. Halduskogu komisjoni otsused vormistatakse komisjoni protokolli väljavõttena.\n(2) Üle poole komisjoni liikmetest peavad olema halduskogu liikmed. Vähemalt ühe komisjoniliikme esitab linnaosa valitsus. Komisjoni liikmete arv peab olema paaritu ega tohi ületada üheksat liiget.\n(3) Halduskogu komisjon:\n1) valmistab ette halduskogu koosolekul arutamisele tulevaid küsimusi;\n2) selgitab välja linnaosaga seonduvad probleemid, mis tuleb linnaosa valitsusel lahendada, ja teeb ettepanekuid nende lahendamiseks;\n3) täidab muid Tallinna õigusaktidega talle pandud ülesandeid.\n(4) Oma ülesannete täitmiseks koostab komisjon tööplaani poolaasta või aasta kaupa.\n(5) Halduskogu komisjoni esimees või tema äraolekul asetäitja:\n2) valmistab ette komisjoni koosoleku päevakorra;\n3) juhib komisjoni tööd ja juhatab komisjoni koosolekut ning lahendab komisjoni töökorralduse küsimused;\n4) korraldab koostöös linnaosa valitsusega komisjoni koosoleku protokollimise ja koosolekul osalejate üle arvestuse pidamise;\n5) jaotab komisjoni liikmete vahel tööülesanded;\n6) allkirjastab komisjoni koosolekule järgneva tööpäeva jooksul koosoleku protokolli.\n(7) Komisjoni töövormiks on koosolek.\n(8) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas komisjoni esimees või asetäitja. Komisjoni seisukoht on halduskogule ning linnaosa valitsusele soovituslik.\n§ 100 Halduskogu revisjonikomisjon\n(1) Halduskogu revisjonikomisjoni töö toimub käesoleva põhimääruse §‑s 99 sätestatud alustel ja korras, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.\n(2) Revisjonikomisjoni võivad kuuluda ainult halduskogu liikmed. Revisjonikomisjoni liikmete arv peab olema paaritu ega tohi ületada viit liiget.\n(3) Revisjonikomisjon kontrollib käesolevas paragrahvis ja Tallinna õigusaktidega sätestatud korras halduskogu otsuste täitmist ja komisjonide töökorraldust.\n(4) Revisjonikomisjon esitab vähemalt kord aastas halduskogu koosolekul aruande oma tegevuse kohta.\n§ 101 Linnaosa halduskogu esimehe, tema asetäitja(te) ja komisjonide esimeeste valimine ning komisjoni liikmete kinnitamine\n(1) Linnaosa halduskogu esimees ja tema asetäitja(d), komisjonide esimehed ja vajaduse korral asetäitjad ning revisjonikomisjoni liikmed valib linnaosa halduskogu koosseisu häälteenamusega.\n(2) Halduskogu esimees ja tema asetäitja(d) valitakse salajasel hääletusel. Muud valimised halduskogus on avalikud.\n(3) Halduskogu komisjonide liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul halduskogu poolthäälte enamusega.\n§ 102 Valitud või kinnitatud isikute tagasikutsumise kord\n(1) Linnaosa halduskogu valitud või kinnitatud isikuid saab tagasi kutsuda. Tagasikutsumise saab algatada neljandik halduskogu koosseisust. Tagasikutsumise küsimus võetakse järgmise halduskogu koosoleku päevakorda.\n(2) Halduskogu valitud isikute tagasikutsumiseks on vajalik halduskogu koosseisu häälteenamus. Halduskogu kinnitatud isikud kutsutakse tagasi poolthäälte enamusega.\n§ 103 Halduskogu liikme enesetaandamine\n(1) Halduskogu liige on kohustatud taandama ennast halduskogu sellise päevakorra punkti arutamisest või seisukoha esitamisest, mille suhtes on tal huvide konflikt vastavalt korruptsioonivastasele seadusele.\n(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud juhul on halduskogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge fikseeritakse halduskogu koosoleku protokollis. Küsimuste arutamiseks ja seisukoha esitamiseks vajalik kvoorum on selle halduskogu liikme võrra väiksem.\n§ 104 Linnaosa valitsus\n(1) Linnaosa valitsus on linna ametiasutus, mille põhimääruse, struktuuri, teenistujate koosseisu ja palgamäärad ning palgatingimused kinnitab linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul. Vastava ettepaneku esitab linnavalitsusele linnaosa vanem.\n(2) Linnaosa valitsuse pädevus ja ülesanded määratakse kindlaks käesoleva põhimääruse, linnaosa põhimääruse ning linnaosa valitsuse põhimäärusega ja teiste Tallinna õigusaktidega.\n(3) Linnaosa valitsust juhib linnaosa vanem, kelle kinnitab ametisse ja vabastab ametist linnavalitsus linnapea ettepanekul, kuulates ära linnaosa halduskogu arvamuse. Linnaosa vanema volituste tähtaeg ei tohi ületada linnavolikogu volituste tähtaega.\n(4) Lisaks avaliku teenistuse seaduses sätestatud teenistusest vabastamise alustele vabastatakse linnaosa vanem teenistusest linnapea põhjendatud ettepanekul.\n(5) Linnaosa vanem:\n1) juhib ja korraldab linnaosa valitsuse tööd;\n2) esindab Tallinna kohtus linnaosa pädevusse antud küsimustes või volitab selleks teisi isikuid;\n3) esindab linnaosa ja linnaosa valitsust käesoleva põhimääruse ja linnaosa põhimäärusega sätestatud korras. Linnaosa vanem võib volitada teisi isikuid esindama linnaosa valitsust temale antud pädevuse piires;\n4) annab oma volituste piires ja ülesannete täitmiseks üksikaktidena korraldusi;\n5) annab linnaosa valitsuse sisemise töö korraldamiseks käskkirju;\n6) kirjutab alla teistele linnaosa valitsuse dokumentidele või volitab selleks teisi linnaosa valitsuse ametiisikuid;\n7) teeb linnapeale linnaosa valitsuse hallatava asutuse juhi ametisse kinnitamise ja ametist vabastamise ettepaneku, sõlmib ja lõpetab temaga töölepingu ning täidab teisi tööandja õigusi ja kohustusi riigi ja Tallinna õigusaktides sätestatud korras;\n8) täidab tööandja õigusi ja kohustusi linnaosa valitsuse ametnike ja abiteenistujate suhtes, kui Tallinna õigusaktides ei ole sätestatud teisiti;\n9) käsutab linnaosa valitsuse eelarvelisi vahendeid;\n10) tagab linnaosa valitsuse eelarve projekti koostamise ja linnaosa valitsuse eelarve täitmise ning arvestuse pidamise riigi ja Tallinna õigusaktides sätestatud korras;\n(6) Linnaosa vanemat asendab üks tema määratud linnaosa vanema asetäitjatest.\n(7) Linnaosa vanem on aruandekohustuslik linnavalitsuse ja informatsioonikohustuslik linnaosa halduskogu ees.\n(8) Linnaosa vanema korraldustele kirjutab alla linnaosa vanem või tema äraolekul asendaja. Linnaosa vanema korralduste suhtes kohaldatakse seadustes ja käesoleva põhimääruse § 82 lõigetes 1, 3, 6 ja 7 linnavalitsuse korralduste kohta sätestatud nõudeid.\n(9) Linnaosa vanema sotsiaalsed garantiid on sätestatud §‑s 54.\n(10) Haldussekretärile esitatavad nõuded:\n1) haldussekretäri nimetab ametisse ja vabastab ametist seaduses sätestatud korras linnaosa vanem kooskõlastatult Tallinna linnasekretäriga;\n2) haldussekretäriks võib nimetada Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt seaduses või seaduse alusel kehtestatud ulatuses ning kellel on kõrgem juriidiline kõrgharidus.\n(11) Haldussekretäri teenistusülesanded on:\n1) linnaosa vanema korralduste ja käskkirjade viseerimine;\n2) linnaosa vanemale ettepanekute esitamine linnaosa valitsuse struktuuri, funktsioonide ja koosseisu kohta;\n3) Riigikogu, kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste, rahvaloenduste, ‑hääletuste, ‑küsitluste jms organisatsiooniline ja tehniline ettevalmistamine ja läbiviimine linnaosas;\n4) halduskogu organisatsioonilise ja tehnilise teenindamise korraldamine;\n5) muude talle riigi või Tallinna õigusaktidega või linnaosa vanema pandud ülesannete täitmine.“;\n15) paragrahvi 98 number “98“ asendatakse numbriga “105“.\nMäärus jõustub Tallinna Linnavolikogu 2009. aasta valimistulemuste väljakuulutamisele järgnevast päevast.


Emakakaela osteokondroosi isometric harjutused - Massaaž October\nEmakakaela osteokondroosi isometric harjutused\nEmakakaela osteokondroos on üsna salakaval haigus. Paljud tööealised inimesed tunnevad selle sümptomeid iseenesest, kuid mitte kõik teavad, mis sellest põhjustas. Ja kui valu päritolu saab arvata, siis võib tekkida pearinglus, iiveldus ja depressioon, et mõned inimesed seostuvad osteokondroosiga. Ja asjata, sest selliste probleemide allikaks on sageli selg.\nNagu on teada, osteokondroosi arengut vahendavad düstroofsed-degeneratiivsed protsessid intervertebraalsete ketaste ja ümbritsevate kudede vahel. Liigse koormuse ja ainevahetushäirete tõttu väheneb kõhreplaatide kõrgus, nende eend, luude kasvu (osteofüütide) moodustumine ja patoloogilised unkovertebrilised liigesed. See ei riku mitte ainult kogu emakakaela piirkonna biomehaanikaid, vaid mõjutab ka siin närve ja laevu. Osteokondroosi peapööritus on tingitud üksnes põikprotsesside kanalit läbiva selgroolartikli aju puudumisest. See omakorda tuleneb sellest:\nPatoloogiliste vormide otsene kokkupressimine.\nSpasm, mis tekib siis, kui ärritub oma närvipõimik.\nEakate aterosklerootiliste naastude samaaegne moodustamine.\nKesknärvisüsteemi erinevate osade hüpoksia põhjustab siseorganite funktsionaalseid häireid. Sellepärast on kondroos niivõrd mitmekülgne ja tihti varjatud teiste haiguste maskide taga. Selle põhjal peaks diferentsiaaldiagnostika olema kliinilise läbivaatuse oluline osa.\nKui te tunnete pearinglust või muret depressiooni pärast, siis ei tohiks te koheselt paanikat - sellised nähtused on üsna iseloomulikud emakakaela osteokondroosile. Kuid ainult arst saab teada saada, kas see on tõsi.\nEnne vertiigo rääkimist (peapööritust) peate kaela kaela osteokondroosi klassikaliste tunnuste lahti võtma. Pikemat aega võib haigus olla asümptomaatiline või sellega kaasneda väsimustunne pärast sunniviisilise seisundiga töötamist. Kuid aja jooksul areneb patoloogia ainult siis, kui patsient pöörab tähelepanu emakakaela piirkonnas esinevatele järgnevatele ilmingutele:\nLaskmine, õmblemine või valutavad valud.\nCrunching või hõõrumine tunne.\nValu katab ka õlavarre, pea seljaosa, mis ulatub rinna ülemisse ossa. Kui juured on kokkusurutud, siis täheldatakse perifeerseid neuroloogilisi häireid, mis on seotud erinevate kiudude stimuleerimise või kadumisega: sensoorne, motoorne või autonoomne. Sellega kaasnevad järgmised sümptomid:\nLihasnõrkus ülemistel jäsemetel.\nNaha värvuse ja niiskuse muutmine.\nPalpatsioonil on kindlaks tehtud valu paravertebralistes kohtades, on tunda spasmodikseid lihaseid. Emakakaela lordoos on sujuv, aktiivne ja passiivne pea liikumine on piiratud.\nJuurussündroom on emakakaelse osteokondroosi kliinilises pilas peamine põhjus - valulike, reflektoorsete lihaskoopiliste ja kohalike vegetovaskulaarsete häirete süüdlane.\nKõhukinnisuse osteokondroosi vertiigo on hüpoksilisusega ajuhaiguste tunnuseks. Koos veresoonte ja vegetatiivsete reaktsioonidega on need hõlmatud "selgrooarteri sündroomi" mõistega. Selle algust võib kahtlustada pulseerivate valude taga peas, ulatudes ajaliselt-eesmise tsooni ja suureneb pea liikumise ajal. Kuid ülejäänud tunnused määravad kindlaks, millise aju osa verevoolu kõige rohkem puudutab. Seepärast on vaja rõhutada individuaalseid kliinilisi sündroome:\nSeega, kui teil on pearinglus, peate analüüsima sümptomeid ja mõista, mis osakond on muutunud. See on oluline edasiseks raviks.\nDienetsefaalse sündroomi manifestatsioonid on seotud hüpotalamuse funktsionaalsete häiretega. Erinevalt määral leitakse neid kõigis emakakaelavähkiga patsientidel. Kõige sagedasemad neuroosi sarnased sümptomid on:\nEmotsionaalsete häiretega kaasnevad muud häired: naha lööve, liigne higistamine, südametegevuse kiirenemine, isutus, iiveldus, sagedane urineerimine, libiido vähenemine.\nDiencephalic ilmingud on sageli varjatud kui orgaaniline patoloogia, mis tekitab patsientidele suurt muret.\nMõnedel osteokondroosiga patsientidel esinevad omapärased krambid, mis tekivad lühiajalise teadvusekaotusega. Neile on sageli ette nähtud peapööritus, mis tekib pärast pea teravaid pöördeid. Kuid on ka teisi olukordi, kui inimene langeb, on teadlik. See on tingitud alajäseme madalamast toonist ja seda nimetatakse tilk rünnakuks. Pärast nõrkust võivad esineda järgmised sümptomid:\nKuid sellised tüsistused on üsna haruldased ja neil on hea prognoos.\nOsteokondroosi peapöörituse väljanägemist on sageli vahendatud vestibulaarsed häired. Need esinevad teravate pöördete ja pea kallutamise ajal. Samal ajal on silmade ees objektide pööramine, põrandate liikumine nende jalgade all. Gait muutub ebastabiilseks, võib liituda iivelduse ja oksendamisega. Uurimisel ilmnevad nüstagme nähud - silmade värised.\nPearinglusreaktsioonid on sageli kaasas sisekõrva häiretega, kus on ka retseptorid kehas paikneva ruumi seisukohalt. Kuid kökrea sündroomi pole alati seotud osteokondroosiga. Siiski, kui südamepekslemine ja kuulmislangus suurenevad pea liigutustega, on nende sümptomite päritolu ilmne. Sageli on iiveldus ja isu kadunud.\nKui patsiendil, kellel on valu kaelas, on pearinglus, haige, depressioon ja iraalsed hirmud, siis on olemas ainult üks väljapääs - osteokondroosi ravi.\nKirurgilise osteokondroosi vertiigo ravi on kõrvaldada selgroo ja tserebrovaskulaarsete ilmingute strukturaalsete häirete põhjuslikud seosed. See aitab vabaneda paljudest probleemidest, mis on otseselt seotud aksiaalse luustikuga seotud degeneratiivsete-düstroofsete protsessidega. Konservatiivse ravi programmi moodustab arst ja see võib sisaldada järgmisi meetodeid:\nHarjutused terapeutilist võimlemist.\nKõigepealt on vaja ravida osteokondroosi, samal ajal kõrvaldades selle neuroloogilised ja vaskulaarsed komplikatsioonid.\nKondroosi ravimeid kasutatakse mitmesuunaliselt. Paljud patsiendid on huvitatud sellest, milliseid ravimeid saab leevendada kaela valu ja leevendada pearinglust. Kuid see ei ole ainus näide narkootikumide kasutamise kohta. Järgnevate ravimite kasutamine on tavaline:\nMittesteroidsed põletikuvastased ravimid (Ksefokam, Aertal).\nVitamiinid (vitakoon, Milgamma, nikotiinhape).\nVaskulaarsed (Trental, Actovegin, Cavinton).\nNeuroprotektiivid (Instenon, tserebrolüsiin).\nAlguses soovitatakse kasutada süstitavaid vorme ja seejärel pillidesse. Kuid mingil juhul ei saa ise narkootikume võtta.\nKorralikult valitud ravi võib kiiresti vabaneda kõikidest osteokondroosi tunnustest, sealhulgas pearinglusest ja depressioonist.\nKoos ravimite kasutamisega aitab füsioteraapia ravida pearinglust koos emakakaela osteokondroosiga. Nad parandavad verevoolu veresoontes, kõrvaldavad lihasspasmid ja vähendavad valu. Lülisamba jaoks on kasulikud järgmised toimingud:\nParafiin ja mudaaravi.\nSee on tehnika üldine nimekiri ja füsioterapeut valib need, mis sobivad kindlale patsiendile.\nEmakakaela osteokondroosiga on võimatu füüsilisi teraapiveerimisi teostada. Kokkuvõttes soodustavad lihased normaalset verevoolu, nende liigutused liikumise ajal suurenevad, sidemed muutuvad tugevamaks, mis aitab stabiliseerida selgroogu. Isomeetriline võimlemine on hea mõju:\nPange pea kinni, proovige painutada eri suundades ja pöördetena.\nTõmmake õlad tagasi, tõmmates õlariba ja tunnen selja lihaste pinget.\nIstub toolil, hoides oma käega oma istekohta, püüdes tõsta ennast.\nSellisel juhul peaks staatiline lihaseping pingel olema täielikus lõõgastumises. Kui olete mures pearingluse pärast, siis kasutate esmalt lamades teostatud harjutusi. Ja pärast taandumist lähevad vestibulaarsed häired istuma ja seisma.\nRavivõimlemise harjutused viiakse läbi juhendaja või kehalise raviarsti juhtimisel ja aeglase kiirusega, vältides teravaid pöördeid ja pea pöördeid.\nKõhukinnis osteokondroosi vertiigo ravi hõlmab lülisamba käsitsi toimet. Kaelapiirkonna massaaži ajal lõdvestuvad lihased ja verevool paraneb. See aitab vähendada aju häireid. Ja neurovaskulaarsete struktuuride kokkusurumist saab vähendada manuaalravi meetoditega: tõmbamine, mobilisatsioon, torsioon.\nKui emakakaelavõigu kondroos põhjustab pearinglust, eelistavad mõned inimesed alternatiivseid ravimeetodeid. Need keskenduvad peamiselt samadele mehhanismidele nagu klassikalised meetodid: põletiku kaotamine, lihasspasmid, vereringe paranemine. Rakenda järgmised folkrepised:\nJuustu või mädarõika, sinepi, mett ja mummide pressid.\nHõõrudes mündi, sõjamängu, kaskupunglite, kummelite lillede, takjasorte ja võilõhede lehti; tselluloosi lilled.\nLeivakoogid, sinine savi.\nBalm kamperist, kadakast ja õlist.\nSelliseid vahendeid on võimalik kasutada ainult pärast arstiga konsulteerimist, pidades meeles, et tavapäraseid tablette või süstlaid nendega ei ole võimalik asendada.\nOsteokondroosi põhjustatud pearingluse vältimiseks tuleb viivitamatult konsulteerida arstiga. Mida kiiremini toimub ravi, seda suurem on motoorse funktsiooni täieliku taastamise ja tserebrovaskulaarsete häirete kõrvaldamise tõenäosus.\nIsomeetrilised harjutused kodus koos emakakaela osteokondroosiga\nTähtis ravi reeglid\nKuus isomeetrilist (staatilist) harjutust\nKümme dünaamilist treeningut\nVt ka: Kaelarihm Kaelus koos osteokondroosiga.


Vektor - Matemaatika õhtuõpik | TaskuTark\nKui eelmise peatüki lõpetasime väikese mõistatusega, siis seekord alustame väikese mõistatusega: mis on pildil?\nTahtsite vastata nooled? Ei, matemaatiku, füüsiku ning hoolsa koolijütsi jaoks on need hoopis vektorid!\nVektoritest võibki lihtsalt mõelda kui nooltest. Nagu iga noolt, iseloomustab vektoreidki teatav suund ja teatav pikkus. Vektorid osutuvad oluliseks, kuna nende abil võib kirjeldada objekte, mille puhul on olulised nii nende suund kui tugevus.\nNäiteks professionaalsed tuulelohetajad (või purjetajad) on kindlasti uurinud kohaliku piirkonna tuulte kaarti – sealsed paljud nooled, mis kirjeldavad tuulte suunda ja tugevust, on tuulevektorid.\nSamuti on füüsikutel kombeks rääkida jõuvektoritest: kui ikkagi kellegagi kätt surute, tuleb jõudu avaldada nii teatud tugevusega kui ka õiges suunas.\nIga liikujat võib aga iseloomustada kiirusvektoriga: igas punktis liigub ta mingis suunas mingi kiirusega.\nKuidas vektorit matemaatiliselt kirja panna?\nKahemõõtmeline vektor ei ole midagi muud kui lihtsalt reaalarvude paar – näiteks (1; 3). Kolmemõõtmeline vektor on tavaline reaalarvude kolmik – näiteks (3; 0; 2).\nKena näide kümnemõõtmelisest vektorist on igal juhul (0; 1; 2; 3; 4; 5; 6; 7; 8; 9) ja mis on kahe tuhande üheteistkümne mõõtmeline vektor, pole vist ka keeruline välja nuputada… kuigi võib olla keerulisem kirja panna.\nEt seost nooltega meelde tuletada, tähistatakse vektoreid ka tavaliselt tähe ja noolekesega, nagu näiteks\nNäiteks vektor = (3; 2).\nMuidugi ei keela keegi näiteks liikumisvektorile nimeks panna\nainult kirjavaeva oleks nii rohkem.\nArvulise kirjapaneku ja visuaalse mõtte vahelist seost illustreerib järgmine joonis. Kahemõõtmelist vektorit kirjeldavad kaks arvu (mida kutsutakse koordinaatideks) näitavad, kui kaugele ulatub nool kahes ristuvas suunas. Kolmemõõtmelise vektori korral oleks meil juba vaja kolme ristuvat suunda, neljamõõtmelise joonistamine läheks juba raskeks…\nVektorile on väga lihtne intuitiivne selgitus – nooleke pikkuse ja suunaga. Ometi on vektoril kui matemaatilisel objektil palju erinevaid omadusi, teda võib mitmel moel teisendada ning temaga teha erinevaid tehteidki.\nSellest lähtuvalt on kogu see alapeatükk täis uusi mõisteid ja trikikesi, millest ühe korraga läbinärimine võib olla üsna väsitav. Nii soovitamegi vaadata kõiki järgnevaid kirjutusi ühe- või kahekaupa ja iga omaduse, teisenduse ja tehte juures võtta kõrvale mõni konkreetne näide, nägemaks, et midagi keerulist kogu peatükis siiski pole.\nKui oleme defineerinud mõne uue matemaatilise objekti, siis on esimene loomulik küsimus: millal on kaks sellist objekti võrdsed? Ehk millal on kaks vektorit võrdsed?\nÕnneks on vektorite puhul vastus üsna ilmne ja lihtne. Kui mõelda vektorist kui mitmest ritta seatud arvust, on üsna kärmelt selge, mida peaksid tähendama võrdsed vektorid: kõik vektori koordinaadid peavad olema võrdsed.\nVektori pikkust | |arvutame täpselt nagu punkti kaugust nullpunktist. Seega kahemõõtmelise vektori pikkuse võime välja arvutada nii nagu ikka täisnurkse kolmnurga hüpotenuusi.\nJuhul kui vektor on kolmemõõtmeline, peame seda arutluskäiku rakendama lihtsalt kaks korda. Siin on näide vektoriga\nVektorite liitmisest saame mõelda mitmel viisil. Vektoreid on vaja liita näiteks siis, kui tahame kokku liita mitu erinevat ühele objektile mõjuvat jõudu.\nEsmalt võime liitmisest mõelda arvulise esituse abil. Sel juhul teeme seda koordinaatide kaupa: näiteks\nSamas võime vektorite liitmisest mõelda ka geomeetriliselt. Summavektori leidmiseks peame lihtsalt liidetavad vektorid teineteise järele seadma.\nSummavektor viib niisiis esimese vektori alguspunktist teise lõpp-punkti. Toodud jooniselt on hästi näha, miks geomeetrilist liitmist kutsutakse ka „rööpküliku reegliks”.\nToodud geomeetriline mõtteviis annab hea tõlgenduse juhule, kui näiteks kolme või nelja või kuue vektori summa on null.\nTõepoolest, kui kolme vektori summa on null, siis peab kolmanda vektori lõpp-punkt olema esimese vektori alguspunktiks ning joonisele tekib kolmnurk. Näiteks kui meil on vektorid (–3; 1), (1; –1) ja (2; 0), siis kokku liites saame tõesti nullvektori\nSamamoodi kui näiteks nelja vektori summa on null, defineerime selle abil nelinurga, ja kui kuue vektori summa on null, siis kuusnurga.\nHoolikas lugeja muidugi märkab, et oleme siin natuke luisanud. Kui võtame vektorid (1; 0), (1; 0) ja (–2; 0) siis ei teki ju siiski kolmnurka, sest kõik vektorid on samal sirgel.\nÕnneks ongi see pisiasi ainus, mis saab muidu nii ilusa seose untsu ajada.\nArvude liitmisel on ühel arvul eriline roll: arv null. Mõnda arvu temaga kokku liites saame tulemuseks selle arvu enda. Analoogne objekt vektorite hulgas on nullvektor: vektor, millega liitmisel on tulemuseks vektor ise. Kolmemõõtmeline nullvektor on siis muidugi (0; 0; 0). Sarnaselt arvudega võib siis defineerida ka vastandvektori: vektori, millega liitmisel saame tulemuseks nullvektori. Näiteks vektori (1; 2) vastandvektor on (–1; –2).\nVektorid ja korrutamine\nVektoreid võime reaalarvudega korrutada. Sellest võib jällegi mõelda vektori koordinaatide abil: korrutame lihtsalt iga koordinaati reaalarvuga.\nSamas on olemas ka geomeetriline mõtteviis: vektorit reaalarvuga korrutades pikendame või lühendame vektoreid. Kui reaalarv, millega vektorit korrutame, on negatiivne, siis muudame lisaks veel vektori suuna vastupidiseks.\nSeega ei ole väga raske korrutada vektoreid reaalarvudega. Aga kas vektoreid saab ka omavahel korrutada?\nVastus on jällegi jah, aga selle jaoks peame natuke loobuma oma senisest arusaamast korrutamise kohta. Õigem oleks siis võib-olla öelda, et neid saab omavahel „korrutada“.\nÕigupoolest saab vektoreid omavahel korrutada mitmel moel, aga kuna ükski neist ei ole päris analoogne arvude korrutamisega, on neile antud ka eraldi nimetused: 1) skalaarkorrutis ja 2) vektorkorrutis. Kahe vektori skalaarkorrutis annabtulemuseks lihtsalt reaalarvu, vektorkorrutis aga jälle ühe uue vektori.\nOmaette küsimus on muidugi, miks peaksime tahtma vektoreid üldse omavahel „korrutada”. Matemaatiliselt on see soov üsna loomulik, kuna kõik hästi valitud teisendused ja tehted kannavad endas lootust luua rohkem seoseid erinevate matemaatika harude vahel ning seega võivad viia parema arusaamani kogu matemaatikast.\nÕnneks leidub praktilisele lugejale siiski ka eluline vastus: nimelt nagu varsti näeme, on füüsikutel nii skalaarkorrutise kui vektorkorrutise jaoks olemas igati intuitiivne ja looduslik tõlgendus: skalaarkorrutis näitab, mil määral füüsikalised suurused töötavad ühe eesmärgi nimel. Näiteks kui üht keha liigutatakse teatavas suunas ühe jõu abil, siis skalaarkorrutis annab meile teada, kui palju tehti keha liigutamisel kasulikku tööd. Vektorkorrutis omakorda aitab kirjeldada, mil määral üks või teine jõud suudab kehasid pöörlema panna.\nLisaks selgub, et skalaar- ja vektorkorrutis osutuvad oluliseks arvutigraafikas. Nimelt võib nende abil taandada kõiksugu geomeetrilised teisendused nagu pöörded, peegeldused puhtalt koordinaatidega arvutustele, millega arvutid kenasti toime tulevad.\nLõpetuseks võib õhku jääda muidugi küsimus: kas vektoreid kuidagi omavahel „jagada” ka saab?\nSeekord saame lõpuks vastata „ei“, vähemalt skalaarkorrutise ja vektorkorrutise jaoks jagamistehet ei leidu. Põhjus on üsna proosaline – kui me fikseerime ühe vektori, siis leidub terve hulk teisi vektoreid, mis temaga „korrutades” annavad täpselt sama skalaar- või vektorkorrutise. Näiteks vektoriga (1; 0; 0) annavad skalaarkorrutise null kõik vektorid kujus (0; a; b) . Need moodustavad aga kogu y–z tasandi ja me ei suuda nende hulgast jagamistehte vastust välja valida!\nKui intuitiivselt kannab skalaarkorrutis samasuunalisuse mõtet, siis matemaatiliselt võib skalaarkorrutisest mõelda ja teda defineerida [lk 44] kahel viisil. Need kaks viisi on ka igati samaväärsed. Seda samaväärsust tuleks matemaatiliselt tõestada, aga siinkohal piirdume siiski ainult nende kahe viisi tutvustamisega.\nSkalaarkorrutis läbi koordinaatide\nÜks viis skalaarkorrutise defineerimiseks on koordinaatide põhine: kahe vektori skalaarkorrutise saame, kui esmalt korrutame kahe vektori vastavad koordinaadid ning seejärel liidame kõik saadud korrutised omavahel kokku.\nTähistades skalaarkorrutist silmapaistva punktiga, võime kirjutada näiteks:\nHuvitav on märgata, et nii defineeritud korrutustehte tulemuseks on reaalarv.\nEi ole sugugi lihtne kohe aru saada, miks selline üsna lihtne definitsioon võiks samaaegselt ka huvitav või kasulik olla. Teatavat lootust annab juba teadmine, et võime teda samahästi defineerida ka hoopis teisel viisil.\nSkalaarkorrutis läbi vektorite vahelise nurga\nSkalaarkorrutis seob ka kavalalt vektorite vahelise nurga ja nende pikkused. Ta on võrdne vektorite pikkuse ning nendevahelise nurga koosinuse korrutisega:\nKuigi sel moel on koordinaatidega antud vektorite vahelist skalaarkorrutist raskem leida, pakub see definitsioon hea viisi, kuidas skalaarkorrutisest näidete abil pisut aimu saada.\nMärkame, et sellest definitsioonist lähtuvalt võime skalaarkorrutist vaadelda kui vektori pikkuse korrutist selle osaga vektorist , mis näitab vektoriga samas suunas.\nkui üks vektoritest on nullvektor, siis skalaarkorrutis on 0, sest nullvektori pikkus on null,\nühe vektori korrutis iseendaga annab täpselt vektori pikkuse ruudu, sest nurk vektorite vahel on 0° ja cos0° = 1 – vektorid näitavad täiesti samas suunas,\nkui kaks vektorit on omavahel risti, siis on nende skalaarkorrutis null, sest cos90° = 0.\nÜldisemalt näemegi, et kahe vektori skalaarkorrutis on maksimaalne, kui vektorid on samasuunalised. Hakates vektorite vahelist nurka suurendama, skalaarkorrutis väheneb ning tema väärtus on minimaalne siis, kui vektorid on vastassuunalised.\nFakt, et skalaarkorrutist saab defineerida kahel moel, muudab tema omaduste tõestamise üsna mugavaks – vähemalt ühes kujus on iga omadust lihtne tõestada.\nSamuti on erinevad kujud kasulikud erinevates probleemides: pikkuste ja nurga abil antud kuju on füüsikute lemmik, samal ajal kui arvutigraafikas on lihtsam kasutada skalaarkorrutise leidmist koordinaatide abil.\nSkalaarkorrutis ja füüsika\nSuur osa füüsikalistest suurustest on samuti suuruse ning suunaga – näiteks liikumine toimub ju teatud suuna ja kiirusega ning jõud mõjuvad mingis suunas ja mingi tugevusega. Skalaarkorrutis tuleb mängu füüsikaliste suuruste kombineerimisel.\nNäiteks kui vanasti kasutati hobuseid, et paati mööda jõge edasi viia, siis oli kõige targem hobust paralleelselt mööda jõeäärt talutada võimalikult kalda lähedalt.\nSellest võib mõelda skalaarkorrutise abil. Kui paat piki jõge liigub, võime tema liikumist kirjeldada kiirusvektoriga. Hobune avaldab talle tõmbamisega jõudu, mida kirjeldame jõuvektoriga. Nende vektorite omavaheline skalaarkorrutis annab nüüd ajaühikus tehtava kasuliku töö ehk võimsuse. Intuitiivselt kannab skalaarkorrutis endas teadmist, et paadi edasiliikumisele aitab kaasa ainult jõu kiirusvektori suunaline komponent. Seda võiks kutsuda kasulikuks jõuks. Tõepoolest, kui hobune tõmbaks paati risti jõega, oleksid jõuvektor ja kiirusvektor risti, skalaarkorrutis oleks null ja hobune paadi edasiliikumises rolli ei mängiks. Mida lähemal hobune jõele jalutab, seda paralleelsem on kiirusvektoriga ka jõuvektor, seda suurem skalaarkorrutis, seda suurem kasulik jõud.\nMõned skalaarkorrutise omadused ja Pythagorase teoreem*\nSkalaarkorrutisel on tavalise korrutamisega mitmeid sarnaseid omadusi.\nEsiteks võime koordinaatkuju abil kergesti näidata, et ka skalaarkorrutis on distributiivne: teisisõnu, iga kolme vektori\nNäiteks kahemõõtmeliste vektorite = (a1; a2) korral võime kirjutada koordinaatkuju definitsiooni abil:\nSamamoodi näeme emmast-kummast definitsioonist, et skalaarkorrutis on kommutatiivne, ehk vektorite järjekord skalaarkorrutise võtmisel ei loe:\nSamas meenutame, et nurga abil antud definitsioonist järeldasime, et ristiolevate vektorite skalaarkorrutis on null ning vektori skalaarkorrutis tema endaga on võrdne vektori pikkuse ruuduga.\nKasutades nüüd neid kahte omadust, võime näiteks tuletada Pythagorase teoreemi.\nOlgu antud täisnurkne kolmnurk, mille küljevektorid ja on risti – ehk siis\nSamas nägime ennist, et kolmnurga küljevektorite jaoks kehtib ka\nVõtame nüüd mõlema poole skalaarkorrutise iseendaga ja saame:\nKasutades peatüki alguses toodud esimest skalaarkorrutise omadust näeme, et vasema poole väärtus on\nSeega tõepoolest jääb järele samasus,\nmis ongi Pythagorase teoreem.\nNägime, et kui keha liigub mööda sirgjoonelist trajektoori ning talle mõjub teatav jõud, võime keha liikumiskiirust mõjutava kasuliku, samasuunalise jõu leida jõu- ning kiirusvektori skalaarkorrutise abil.\nKui aga näiteks fikseerime keha kauguse teatavas keskmest (ehk pöörlemisteljest) mingi hoova abil ning piirame seeläbi sirgjoonelise liikumise, võib keha veel ainult pöörelda ümber selle telje.\nKeha pöörlemiskiirust mõjutab sel juhul hoopis hoovaga ristsuunaline jõukomponent, mida võib siis seekord kasulikuks jõuks nimetada. Kõige mugavam on pöörlema panevat mõju kirjeldada niinimetatud jõumomendi abil, milleks ongi täpselt hoova defineeriva vektori (füüsikute keeles: jõu mõjumispunkti tõmmatud kohavektori) ja kehale mõjuva jõuvektori vektorkorrutis.\nNagu jooniselt näeme, on jõumomendi näol tegemist mingi üsna kummalise vektoriga. Järgnevalt üritamegi selgitada, kuidas on vektorkorrutis ja seega ka jõumoment defineeritud ning miks just nii.\nAlustame pöörlemise kirjeldamisest. Määratud sihis, näiteks sirgjoonelisel liikumisel mõjuva jõu kirjeldamiseks on vaja ainult ühte arvu – mõju suund on ju teada. Samas, pöörlemisse panustava mõju kirjeldamine on juba keerulisem, sest pöörlemine ise on pisut keerulisem liikumine. Kõige loomulikum on pöörlemist kirjeldada: 1)pöörlemistelje, 2) pöörlemissuuna ja 3) pöörlemiskiiruse või -tugevuse abil.\nNeed kõik kolm peavad olema seega peidetud ka jõumomendi kirjeldusse ehk jõu ning hoova vektorite vektorkorrutisse.\nSeetõttu ongi vektorkorrutise tulemuseks uus vektor, mille suund annab meile pöörlemistelje, mille siht annab meile pöörlemise suuna ning mille pikkus määrab pöörlemise kiiruse.\nSihi valikuks on meil kaks võimalust – kokkuleppeliselt toimub pöörlemine vastupäeva ümber pöörlemistelje sihi. Sellest kokkuleppest tuleneb ka nii-öelda parema käe reegel.\nKui skalaarkorrutise korral leidsime tema suuruse vektorite samasuunaliste komponentide korrutisest, siis vektorkorrutise suuruse leiame ristkomponentide abil. Vektorkorrutise suuruseks on\nSeega, mida enam „risti” on kaks vektorit, seda suurem on ka nende vektorkorrutis. Nagu jooniselt näeme, on sellele suurusele ka kena tõlgendus: ta on võrdne kahe vektori poolt määratud rööpküliku pindalaga. Tõepoolest, võime mõelda, et annab meile rööpküliku aluse,\nrööpküliku kõrguse ja pindala leiame nende korrutisest [lk 366]. Selle pindalade põhise tõlgenduse tõttu on vektorkorrutis seotud ka determinantidega, millest räägime maatriksite peatükis [lk 152].\nKokkuvõtlikult on vektorkorrutise tulemina saadud vektor risti mõlema vektoriga ning tema pikkus on võrdne esialgsete vektorite poolt moodustatud rööpküliku pindalaga. Kõike seda võib meelde jätmiseks ette kujutada järgmisel joonisel.\nLisaks jõumomendile aitab vektorkorrutis kirjeldada ka muud pöörlemisega seotut – näiteks pöörlemisimpulssi –, aga ka elektromagnetväljas toimuvat: näiteks magnetväljas liikuvale laengule mõjuv jõud on võrdeline tema kiirusvektori ning magnetväljavektori vektorkorrutisega.


Mälestusi oma elust - Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirik\nMälestusi oma elust\nSeitsme aastaselt pani ema mu algkooli. See oli üldhariduslik algkool, kuid asus Tallinna Jumalaema Kaasani pühakuju kiriku majas. Nüüd seda maja enam ei ole. See oli väga väike ja vaene kool, kõigest kolme klassitoaga. Maja ülakorrusel elas vaimulik, hallipäine auväärt isa Vassili Kamenev, kes oli Kaasani kiriku esipreester ning andis meile koolis usuõpetust. Vahetunnid veetsime aias, mis seda pühakoda ümbritses. Nii et kirik oli alati ligidal. Selles ilmalikus õppeasutuses oli kombeks enne Ülestõusmispühi kogu kooliga paastuda. Laatsaruse laupäeval käisime siis pihil ja Armukarikal. Laulmisõpetaja õpetas meid laulma “Olgu mu palve...” ja “Taeva väehulgad nüüd nägemata teenivad...”. Me laulsime ennepühitsetud andide Liturgial. Nendele teenistustele tulin tihti koos isaga... Pihtisime täie teadlikkusega. Paljud kirjutasid oma patud isegi üles, et midagi ära ei ununeks. Vaimulik võttis meid pihile kiirustamata ega muretsenud selle pärast, et aega ei jätku.\nNeeva Aleksandri kalmistul, kus meie perekonnal on suur hauaplats, mainis kord üks mu sugulane isa Vassilile, et ma tahaksin kirikus teenistuse juures abiks olla. Järgmisel laupäeval olin kirikus; mäletan, kuidas värises mu süda mõtte juures, et isake mu altarisse kutsub.\nKuid päris alguses, nagu ma nüüd mõistan, tabasid mind ka suured kiusatused. Meie, altaripoistega esipreester eriti ei tegelenud. Kõige vanema poisi ülesandeks oli määrata, millises järjekorras keegi teenib. Kord, kui ma lootsin väga, et saan koguöisel jumalateenistusel õlitamise juures abiks olla ning et mulle antakse selleks puhuks selga stihhaar (esimene pühadest rõivastest), milles ka isa mind näeb, andis vanem poiss selle ülesande kellelegi teisele. Mul jäi sellest okas hinge. Kuid see ei kõigutanud sugugi minu püüdlemist Issanda altari poole. Nagu ma praegu näen, on mu kannatust nii mõnigi kord elus tähtsate kavatsuste täitumisel proovile pandud.\nHiljem, kui ma olin saanud juba aimu, kuidas kirikus teenitakse, tekkis mul soov sattuda metropoliit Aleksandri juurde; selle teostumiseks võtsin isegi üht-teist ette. Kuid mul ei õnnestunud oma eesmärki saavutada, sest juba tookord eelistas metropoliit Aleksnder eestlastest altariteenijaid.\nHiljem kehtestati meil altaris teenimiseks kindel järjekord ning kuidagi iseenesest vaibus minu ärevus selle üle, et mul ei õnnestu piisavalt sageli tähtsate jumalateenistuste juures abiks olla. Meile õmmeldi uued stihhaarid ja me teenisime.\nPeale 1937. aastat, kui piiskopiks pühitseti Narva vaimulik Pavel Dmitrovski (Kaasani kirik allus aga Narva piiskopkonnale), teenisin ma tema juures. Ja jäin kuidagi tema juurde pidama, eriti kui valitseja Pavel sõja ajal Narvast Tallinnasse evakueerus. Minust sai tema alaline ipodiakon (see on piiskopi abiline jumalateenistuste talitamise juures). Praegu näen ma erilise selgusega neid katsumusi, mis mind tookord kurvastasid.\nSeejärel tuli sõda ja saksa okupatsioon, kui mu eakaaslased kõik saksa sõjaväkke võeti. Mina olin sõja puhkedes Kaasani kiriku juures, tegin seal mingeid abitöid. Sealjuures avaldasid mulle suurt mõju kooli usuõpetuse tunnid. Algul oli meie usuõpetajaks isa Vassili Kamenev, seejärel aga tuntud preester Ossipov, kes pärast sõda ütles lahti nii Kirikust kui ka usust. See kurb lugu Ossipoviga jäi kõigile meie linna usklikele hinge. Usuõpetust andis ta väga huvitavalt, põhjalikult ja tõsiselt. Gümnaasiumi vanemates klassides oli usuõpetajaks isa Joann Bogojavlenski, teoloogilises mõttes väga hea ettevalmistusega õpetaja. Ossipov oli selleks ajaks juba sõjaväkke võetud.\nKoolis oli meil kogu õppetöö ajal iga päev ühine palvus. Pilkavat suhtumist usku õpilaste hulgas küll polnud, ent erilist entusiasmi ka mitte. Mulle on meelde jäänud üks väga positiivne ja ootamatu episood. Kord Suure Paastu ajal palus üks õpetaja, kes armastas väga nalja teha ja kelle religioossusest me midagi ei teadnud, peale hommikupalvust kõikidelt andeks. See oli tehtud väga kristlikult ning avaldas meile sügavat muljet.\nÕpetajad olid väga erinevad. Meie 19. kooli direktoriks oli uskmatu inimene; palvusele tulles ei löönud ta kunagi risti ette. Aga selle kooli usuõpetuse õpetajate seas leidus väga usklikke inimesi.\nNiisiis, 1943. aastal lõpetasin ma gümnaasiumi. Ning kogu selle aja olin ma olnud kiriku juures.\nEt ma ei satuks saksa sõjaväkke, vaid jääksin kiriku juurde edasi, saadeti mind Riiga, kus elas Moskva patriarhaadi eksarh, Vilniuse ja Leedu metropoliit Sergi. Ta otsustas mu saata Petserisse. Elasin kaks-kolm kuud kuuletujana Petseri kloostris, seejärel aga kolisin tagasi Tallinna. Narva oli selleks ajaks juba nõukogude vägede käes, Narva ülempiiskop Pavel viibis aga Tallinnas ja pidas kogu aeg jumalateenistusi. Neeva Aleksandri Katedraal oli suletud. Valitseja Paveli alluvuses oli neli kirikut – Nikolause, Siimeoni, Kaasani ja kalmistukirik (mis hiljem puruks pommitati). Ülempiiskop teenis kordamööda kõigis neis kirikutes ja meie olime talle abiks. Ta avaldas mulle väga suurt mõju kui kristlane ja kui ülemhingekarjane. Ta oli sügavalt usklik ja südamlik inimene, kasinusepidaja, sädelev jutlustaja. Selsamal ajal oli kalmistukiriku esipreestriks isa Rostislav Lozinski. Suhtlesin ka temaga väga palju. Veel suhtlesin tihedalt isa Joann Bogojavlenskiga, tulevase piiskop Issidoriga. Ta armastas vestelda teoloogilistel teemadel.\n1945. aastal toimus Moskvas patriarh Aleksius I-e valimine ning sellest võttis osa ka ülempiiskop Pavel. Teda saatsid isa Joann Bogojavlenski ja preester Ossipov, kes oli piiskopkonna valitsuse sekretär. Koos Valitsejaga olin ka mina Moskvas sellel kirikukogul.\nViibisin ka kirikukogu istungitel ja suurel kontserdil – jõudsin igale poole. Siis nägin ka esimest korda Moskvat. Jelohhovi Katedraalis peeti pidulikke jumalateenistusi, aga kirikukogu istungid toimusid Sokolniki Ülestõusmise kirikus. Seal tutvusin ka paljude huvitavate inimestega.\nMeiega ühes võõrastemajas elas Leningradi kirikukoori regent Konstantin Fedotov. Ta saatis metropoliit Grigorit. Kui aeg vähegi lubas, õpetas ta mulle kirikulaulu. Hiljem sai temast Leningradi Vaimuliku Seminari lauluõpetaja. Mina astusin sellesse seminari 1947. aastal.\n1945. aasta veebruaris saabus Tallinnasse metropoliit Grigori, et taasühendada meie Eesti Kirik Ema-Kirikuga. Valitseja Pavel oli aga haigestunud ning seepärast toimus taasühinemine ilma temata. Peale Valitseja tervenemist jätkasin tema juures teenimist ipodiakonina. Juulis ma abiellusin ja kuu aja pärast pühitseti mind diakoniks. Ka diakonina teenisin Kaasani kirikus.\nMinu diakoniteenistus kestis ühe aasta. 1947. aastal määrati isa Joann Bogojavlenski Leningradi Vaimuliku Seminari rektoriks, Ossipovist sai aga seminari inspektor. Mina asusin seminari õppima. Isa Joannil suri varsti abikaasa ning ta pühitseti Tallinna piiskopiks. Seminari astudes määrati mind kohe koos suure grupi teiste õpilastega kolmandasse klassi. Ühes minuga astus seminari ka meie praegune patriarh. Kui valitseja Issidorist sai Eesti piiskopkonna valitsev ülemhingekarjane, pani ta mulle ette jätta seminari päevane õppevorm ja pühitses mu 8. veebruaril 1948 preestriks; nii ma läksingi üle kaugõppesse. Sealjuures tabasid mind jälle, nagu kunagi lapsepõlves, teatud katsumused. Valitseja Issidor oli juba otsustanud mu preestriks pühitseda, ent jäi siis paljudeks nädalateks haigevoodisse ega saanud teenida, ning jälle, nagu kord lapsepõlves, viibisin viis nädalat rahutus ootuses ja hakkasin norutama, arvates, et pole vääriline preestriks saama. See oli minu jaoks suureks kiusatuseks.\nSamas tekkis kohe ka küsimus, kuhu mind preestrina teenima suunata. Katedraali vanem soovis, et ma teeniksin seal teise vaimulikuna. Sel ajal oli katedraalis ainult üks preester. Mina aga oleksin tahtnud oma kogudust. Mulle pakuti Haapsalut. Tookord olin ma arvamusel, et ei oska piisavalt eesti keelt, Haapsalus oli aga eesti kogudus. Arvasin, et mul saab seal raske olema ning tahtsin hoopis Pärnusse. Aga Valitseja oli kõigutamatu ning määras mu ikkagi Haapsallu. Ja nii tuligi mul seal teenima hakata. Asja tegi raskeks veel seegi, et eestlaste ja venelaste suhted selles koguduses olid pinevad. Need kaks ja pool aastat, mis ma Haapsalus teenisin, olid aga minu jaoks väga vajalikud.\nSõjaeelsel ajal koosnes Haapsalu kogudus eestlastest ja eestistunud venelastest. Vaimulikeks olid seal olnud põhiliselt eestlased. Aeg-ajalt tuli ette isegi venevastaseid meeleolusid. Sõja ajal kogunesid sinna kokku vene inimesed Petserist ja Narvast, preestriks oli aga eestlane, kes ei osanud sõnagi vene keelt. Venelased olid väga tänulikud sellegi eest, et köster luges, olgu või kehvalt ja aktsendiga, kiriku-slaavi keeles.\nSelleks ajaks, kui mina Haapsallu saabusin, oli seal juba arvukas vene kogudus. Haapsalus paiknesid nõukogude sõjaväeosad, sõjaväelaste perekonnaliikmed – vanaemad ja emad käisid aga kirikus, nii et enamus koguduseliikmeid olid juba venelased. Eestlasi jäi järjest vähemaks ja needki olid enamasti vanad inimesed. Kuid nad jälgisid väga kiivalt, et teenistused oleksid eestikeelsed. Seepärast oli see väga raske aeg, ent minu jaoks ka väga õpetlik. Ja kui ma sealt siis ükskord Vologdasse sõitsin, põhjuseks minu naise Haapsalu niiskest kliimast tekkinud haigus, jätsime väga liigutavalt hüvasti. Mul on alles minu koguduseliikmete lahkumiskiri ja kell, mille nad mulle kinkisid. Ühtviisi südamlikult jätsid minuga hüvasti nii venelased kui ka eestlased. Kui ma aasta pärast Vologdast Haapsallu templipühale sõitsin (koguduses oli siis juba eestlasest vaimulik), võtsid mind jaamas vastu eestlased. See oli märgiks, et mõningane rahvuslik vastasseis oli kadunud.\nNii lõppes minu preestriks olemise esimene periood. Algas teenimine Vologdas, kus mind ka arreteeriti ja mõisteti süüdi paragrahv 58-10 I osa alusel.\nVologda on põline mungaelupidamise paik, kus eriti enne Katariina II-e valitsusaega leidus arvukalt kloostreid. Kui paljud neist likvideeriti, jäid nende asemele kirikud ja kogudused. Ka mõned kloostrid säilisid. Kuid mungaelupidamise vaim oli ka minu ajal Vologdas täiesti tajutav. Näiteks Nurma Sergi klooster ei olnud säilinud, Obnori Paveli klooster aga seisis pikka aega. Nõukogude ajal korraldati nende kahe kloostri kirikust ristikäike sellesse paika, kus Sergi ja Pavel olid kunagi kord aastas vaimulikuks vestluseks kokku saanud.\nMul tuli viibida paljudes külades, kuhu mind kutsuti mitmesuguseid kirikutalitusi pidama. Oli kohti, kus oleksin tahtnud tihedaminigi viibida, aga ei jõudnud. Vologda lähedal on Sokoli linn, Petšatkino, Sorokovoi Zavod... Kodudes olid peaaegu kõikjal ikoonid. Neis paigus kohtasin ma ka vaimulikus elus väga kogenud nunnasid. Nägin väikesi koduseid nunnakogudusi, kust võis leida ka vaimulikke juhendajaid. Tolleaegsetest Vologda nunnadest mäletan ema Kapitolinat, meie kalmistu peakiriku altariteenijat. Vestlesime temaga tihti vaimulikust elust. Meie kiriku esipreestriks oli väga hea ja kogenud isake, Vologda piiskopiks aga valitseja Gavriil, kes oli tulnud Hiinast, neist paigust ja nende venelaste juurest, kes peale revolutsiooni olid pagenud Hiinasse. Nende “hiinlaste” hulgast on pärit ka kuulus, hiljuti Ameerikas uinunud ning paljude poolt pühaks peetud San Francisco peapiiskop Joann (Maksimovitš).\nPiiskop Gavriil paistis silma sellega, et järgis rangelt kirikuteenistuste ettenähtud korda. Jumalateenistused olid väga pikad. Ta ise tuli kirikusse iga päev hommikul ja õhtul. Elas kiriku ligidal. Teenistusi peeti meie kirikus iga päev. Väga palju oli ka kirikutalitusi. Päeva jooksul võis olla kuni sada ristimist. Oblastis ei olnud peaaegu ühtegi tegutsevat kirikut. Meie katedraalis peeti kahte Liturgiat – varajast ja hilist. Huvitav, et varajasel käis alati rohkem rahvast kui hilisel. See on Vologda vana traditsioon.\nMeie kirikus peeti muidugi ka jutlusi, aga mingil muul kombel usklike poole neil nõukogude aastail pöörduda ei tohtinud. Jutlustas nii ülemhingekarjane ise kui ka preestrid, kes tegid seda varajasel Liturgial. Jutlus oli ka laupäeva õhtul koguöisel jumalateenistusel. Igal kolmapäeval lauldi palveteenistus akafistiga pühale Nikolausele. Ühel argipäevadest loeti akafist ka väga austatud Jumalaema “Kiiresti kuulja” ikooni ees. Seda akafistit luges alati piiskop ise.\nRändasin palju mööda külasid ringi. Vahel käisin päevas maha kuni kakskümmend viis kilomeetrit. Rahvas ihkas väga ristimise sakramenti. Ristisin vahel tervete külade kaupa. Mäletan, kuidas kord kutsuti mind Semigorodnjaja raudteejaama. Seal oli üks palgilaadimise brigadir Saša Lõssõi endale maja ehitanud. Söögi ajal tuli sinna üks naine väga sügavate vaimulike küsimustega. Üksikasjad pole enam meeles, aga vestlus oli väga sisukas... Ma sõitsin palju ringi. Ristisin, pidasin palvusi ja vestlesin inimestega... Ükskord ütles keegi mulle justkui muuseas, et võin niimoodi ka kinni kukkuda. Nii juhtuski.\nMind arreteeriti “nõukogudevastase propaganda” eest. Nii juurdlus kui ka kohus on mul hästi meeles. Mäletan ka oma advokaati. See oli rahulik naine, kes minusse hästi suhtus ja tegi palju minu saatuse leevendamiseks. Kahju, et mul pole enam võimalust Vologdasse sõita ja tänada seda naist, kui ta peaks veel elus olema. Mulle määrati karistuseks kümme aastat. See oli paragrahv 58-10 esimene osa. Teine osa nägi ette 25-aastase vanglakaristuse. Mäletan, kuidas mind käeraudu pandi. Küsisin veel kellegi käest, et milleks neid käeraudu tarvis on. Mulle vastati: “Aga järsku te hakkate rahvast õnnistama!”\nNii algas minu elus uus aeg – vangistus. Laagris venis aeg teosammul. Aga ma püüdsin ka seal tööd teha. Etapil olin puutunud kokku kriminaalkorras süüdimõistetutega, kes suhtusid minusse kaastundega ning ütlesid, et vaevalt tuleb mul istuda ära kõik need kümme aastat. Laagris töötasin ma suure isuga. Mäletan, et üksvahe tegime seal kellasid, seejärel aga mööblit. Hakkasin saama Vologdast ja teistest paikadest kirju usklikelt inimestelt. Vahel saadeti ka pakke. Laagris oli ka omapärane “kirikuelu”. Me tähistasime Kristuse Sündimist ja Ülestõusmist.\nUurimise ajal oli uurija tähelepanu köitnud asjaolu, et miskipärast polnud mind sõja ajal mobiliseeritud saksa sõjaväkke – ehk “jäeti tähtsama ülesande jaoks paigale”. Kinnipidamise ajal pöördusin pidevalt oma süüasjas prokuratuuri, et taotleda selle teistkordset läbivaatamist. Lõpuks, peale kolme ja poole aastast vangistust, mind vabastati, ning ma võisin jälle tagasi pöörduda oma pere juurde Tallinna. Huvitav, et kui ma juba oma ennetähtaegset vabastamist ootasin, tuli mul jälle üle elada ootamise kiusatus. Minu asemel vaadati mitu korda läbi teiste kinnipeetavate toimikud...\nPeale laagrist vabanemist määrati mind Nõmme Ristija Johannese kirikusse, kus ma teenisin kolmkümmend aastat. Isa Christofor Vink, kelle ajal see kirik ehitati, oli teeninud siin 37 aastat, mina aga teenisin 30.\nRehabiliteeriti mind alles 1988. aasta septembris, kui mult võeti süüdistus kuritöö koosseisu puudumise tõttu.\nMa pole kunagi soovinud saada ülemhingekarjaseks, ent nähes selles teenimises Jumala kutset, võtsin selle vastu ja kannangi nüüd. Kogu minu elu näib mulle olevat selle kutse järgi käimine, mis on toonud mulle suurt rõõmu.


Rootsi lahendus inforünnakutele: vastupanuvõime kasvatamine – Propastop\nRootsi lahendus inforünnakutele: vastupanuvõime kasvatamine\nRootsi – riik, mis on oma julgeoleku ehitanud üles neutraalsuspõhimõttele, tunneb üha kasvavat muret Venemaa mõjutustegevuse pärast ning on asunud tõstma oma ühiskonna vastupanuvõimet inforünnakutele.\nSarnaselt paljudele teistele lääneriikidele, oli ka Rootsile äratuskellaks Venemaa agressioon Ukrainas 2014. aastal. Sai selgeks, et idasuunaline oht ei ole kuskile kadunud, küll aga on külma sõja lõppedes oluliselt vähenenud Rootsi võime selle ohuga toime tulla.\nRootsi asus uuendama oma kaitsestrateegiat ning sõnastas riigi julgeoleku kaheksa peamist väljakutset, mille hulgas on ka küber- ja infoturvalisus. “USA võimud teatasid hiljuti, et neil on tõendeid Venemaa mõjutusoperatsioonide kohta viimastel presidendivalimistel. Ka Rootsi võib olla sarnaste mõjutuskatsete sihtmärgiks,” kirjutas toonane Rootsi peaminister Stefan Löfven uut julgeolekudoktriini tutvustanud arvamusartiklis, mis ilmus 2017. aasta jaanuaris.\nParemäärmuslikud trollid Kremli teenistuses\nEt muretsemiseks on põhjust, kinnitab ka Rootsi rahvusvaheliste suhete instituudi (UI) teadlaste 2017. aastal avaldatud uuring, mille kohaselt on Venemaa mõjutustegevus Rootsi suunal pärast 2014. aastat järjest kasvanud. “Rootsi on olnud Venemaa laiaulatuslike “aktiivsete meetmete” sihtmärk, kus osana koordineeritud kampaaniast on Rootsi avaliku arvamuse ja otsustusprotsesside mõjutamiseks kasutatud võltsuudiseid, võltsdokumente ja desinformatsiooni,” leiavad teadlased.\nEUvsDisinfo portaali andmetel on üks peamisi Kremli narratiive Rootsis seotud migratsiooni temaatika ekspluateerimisega. Levitatakse ühiskonda lõhestavaid valeuudiseid, kuidas Rootsi olevat migratsiooni tõttu kodusõja lävel, kuidas kõiki Rootsi lapsi sunnitakse koolis Allahi poole palvetama, kuidas moslemitest sisserändajad vandaalitsevad Kristuse kuju kallal jne. Lisaks ühiskonna lõhestamisele on Kremli eesmärk levitada Rootsis NATO-vastaseid sõnumeid ning naeruvääristada Rootsi kaitseväge, kes tegeleb pidevalt “olematute allveelaevade jahiga”.\nRootsi päevaleht “Eskilstuna Kuriren” avaldas 2017. aasta veebruaris loo, milles kirjeldas, kuidas töötavad sealsed paremäärmuslikud trollivabrikud. Paremäärmuslaseks kehastunud reporteril õnnestus võita kohalike trollipealike usaldus ning kirjeldada lugejatele, mil viisil üritatakse trollide abiga propageerida Kremli propagandamasina sõnumeid. Trollide üheks sihtmärgiks olid ajakirjanikud, kelle telefonikõnedega provotseerimiseks olid koostatud täpsed juhendmaterjalid. Sotsiaalmeediasse riputatud populaarsematele kõnesalvestustele olid ette nähtud rahalised auhinnad.\nRiik kasvatab vastupanuvõimet\nPsühholoogilise kaitse korraldus on Rootsis pandud kriisireguleerimise ameti (MSB) õlule. MSB on koostanud valitsuse jaoks arvukalt erinevaid raporteid, sealhulgas salajane ohuhinnang võimalike mõjutamiskampaaniate kohta enne viimaseid üldvalimisi 2018. aastal ning avaldanud mitmesuguseid trükiseid ühiskonna teadlikkuse kasvatamiseks. Need on sisaldanud hinnangut Rootsi meediamaastikule ja infolehte mõjuoperatsioonide kohta. Agentuur avaldab regulaarselt erinevaid käsiraamatuid, millest mitmed on suunatud just ajakirjanikele ja teistele meediamaastikul tegutsejatele (kriisikommunikatsiooni käsiraamat ja mõjutustegevuse vastase võitluse käsiraamat ajakirjanikele).\nJust elanikkonna harimine ja üldise psühholoogilise vastupanuvõime kasvatamine ongi Rootsi desinformatsiooni vastase võitluse keskmes. Valitsus on eraldanud sellisteks tegevusteks 60 miljonit Rootsi krooni (5,75 miljonit eurot). Lisaks MSB-le teevad desinformatsiooni ja mõjutuskampaaniate tõkestamiseks jõupingutusi ka teised valitsusasutused, sealhulgas Rootsi valimiskomisjon, kaitsepolitsei (Säpo) ja politseiamet.\nPõhikooli- ja gümnaasiumiõpilastele on riiklik meedianõukogu välja töötanud uued õppematerjalid valeuudiste ja propaganda kohta. Eesmärk on parandada õpilaste meediakirjaoskust ja anda neile oskused internetis levivate võltspiltide ja teiste propagandavormide kriitiliseks hindamiseks.\nValimisaastal 2018 avati Rootsi Televisiooni ja teiste Rootsi ringhäälinguorganisatsioonide koostöös valeuudiste leviku tõkestamiseks automatiseeritud faktikontrolli süsteem faktiskt.se. Valitsus eraldas Rootsi innovatsiooniamet Vinnova kaudu selle loomiseks 13,5 miljonit krooni (ligi 1,3 miljonit eurot).\nRootsi toonane peaminister Stefan Löfven kutsus 2018. aasta augustis kokku komisjoni, et uurida võimalusi Rootsi “psühholoogilise kaitse” arendamiseks ja koordineerimiseks uue valitsusasutuse loomiseks. Esmased hinnangud peaksid valmima tänavu mais. Rootsi ajalehe Aftonbladet andmetel peab uus agentuur olema valmis ja toimima 2022. aastaks. Asutuse loomisega tegeleb endine Säpo juht Anders Danielsson.\nArmee treenib kübersõdureid\nRootsi on üks kõige paremini internetiga ühendatud riike maailmas, kus üle 95 protsendil elanikest on võrguühendus. Seetõttu on riik ka eriti haavatav küberkuritegevuse ja -rünnakute poolt. Mullu avaldatud Symanteci uuringu kohaselt puutus 2018. aastal umbes 30 protsenti rootslastest kokku mingit laadi küberkuritegevusega, mille tulemusena oli rahaline kahju kokku 3,5 miljardit USA dollarit. Rootsi signaalluure ja küberkaitsega tegeleva asutuse FRA andmetel registreeriti 2018. aastal iga kuu üle 12 000 küberintsidendi.\nRootsi valitsus käivitas 2017. aasta juunis riikliku küberturvalisuse strateegia ning alustab tänavu pilootprojekti raames kaitseväes esimeste “kübersõdurite” treenimist. Rootsi kaitseväe ülejuhataja Micael Bydén kinnitas väljaandele The Local, et esimeses etapis on kavas kübersõduriteks koolitada ligikaudu 30 ajateenijat, kelle peamiseks ülesandeks saab kübersüsteemide kaitsmine võimalike kvalifitseeritud vastaste eest.\nRootsi osaleb ka erinevates desinformatsiooni ja mõjutamisoperatsioonide vastases rahvusvahelistes algatustes. Riik on Helsingis asuva hübriidohtude vastu võitlemise Euroopa tippkeskuse liige ning osaleb ka Riias asuva NATO strateegilise kommunikatsiooni keskuse ja Tallinnas asuva NATO küberkaitsekeskuse töös, kuigi ei ole alliansi liige.\nFoto: ekraanitõmmis kriisikommunikatsiooni käsiraamatust


Eesti vanim Sünnitusmaja tähistab solidaarselt maailmaga enneaegse sünni päeva | November | 2015 | Kõik uudised | Uudised | Ida-Tallinna Keskhaigla\nTäna, 17. novembril toimuvad Ida-Tallinna Keskhaiglas enneaegse sünni päeva raames mitmed vahvad üritused. Ka sel aastal illumineerib Keskhaigla koostöös valgusdisaini firmaga Cuu Club ja turvafirmaga G4S Eesti selleks päevaks oma Sünnitusmaja sirelilillaks. Sirelililla on enneaegselt sündinute tunnusvärv, see tähistab uue elu algust ja sümboliseerib optimismi. Lilla valguse süütamine enneaegse sünni päeval on ilus žest, millega oma toetusest märku anda – Ida-Tallinna Keskhaigla tänab siinkohal häid partnereid, kellega koostöös sünnivad südantsoojendavad lahendused.\n„Enneaegne sünnitus on alati ootamatu nii lapse vanematele kui ka nende lähedastele. Tihtipeale peavad arstid tegema kiireid otsuseid, et päästa lapse ja ka tihtipeale ka ema elu. On õnn, kui ema jõuab enne beebi sündi suuremasse keskusesse, kus on naise ja lapse abistamiseks suurima kogemusega personal ning kaasaegsed abistamisvõimalused. Pärast lapse sündi on arstidel mitu patsienti – abitu enneaegne beebi ning murelikud vanemad, kelle toetamiseks on vaja palju abi,“ on enneaegse lapse ning tema vanemate igakülgne toetamine ITK neonatoloogia osakonna juhataja dr Pille Andressoni sõnul meeskonnatöö.\nKeskhaigla Sünnitusmaja tähistab sel aastal enneaegse sünni päeva trepikontserdiga – esinema tulevad Vanalinna Hariduskolleegiumi Muusikakooli viiuliansambel „Võlukeeled“ ja sellele järgneva tänuüritusega meditsiinitöötajatele, koostööpartneritele ning rinnapiimadoonoritele.\nLisaks annab Wellmark Health tänuürituse raames sünnitusmajale pidulikult üle soovidepuu, mis on AbbVie (AbbVie Biopharmaceuticals GmbH Eesti filiaal) poolt kingituseks enneaegse sünni päeva puhul. Soovidepuu autor on kunstnik Anni Varm ning see hakkab kaunistama ITK Sünnitusmaja neonatoloogia osakonna seina – sellele saab kinnitada kaunid pildid ja kirjad haiglas enneaegselt ilmavalgust näinud lastest ning nende edusammudest kasvamisel.\nHäid kaasamõtlejaid on veelgi. Tänuüritusel annab Kangadžungel neonatoloogia osakonnale üle ka kuvöösikatted – igat katet kaunistab soe ja südamlik sõnum. Suhkruingel kondiiter on valmistanud keerulise sünnilooga ja enneaegselt sündinud beebide vanematele, kes viibivad sel päeval meil haiglas, väikese magusa üllatuse.\nÜhtlasi tänatakse päeva raames rinnapiimadoonoreid. Keskhaiglas paikneval Baltikumi ainsal emapiimapangal on igal aastal umbes 30 doonorit, kes annetavad enneaegsetele lastele kuni 220 liitrit rinnapiima aastas. Sel aastal täitus emapiimapangal 6 tegutsemisaastat.\nTänulik ollakse iga koguse eest, sest näiteks 1 kg kaaluv pisike sööb esimesel elupäeval vaid 10 ml ehk 1 ml korraga. „Kogu maailmas on see nii, et igas keskuses, kus ravitakse väga väikeseid enneaegseid beebisid, kasutatakse nende toitmiseks esimestel päevadel vajadusel doonori rinnapiima. ITK on loonud meil sündinud lastele Baltikumis ainsana selle suurepärase võimaluse ning oleme selle üle uhked. Soodustame just emapiimaga toitmist ning on heameel tõdeda, et 86,6% enneaegsetest lastest saab haiglast koju pääsedes just emapiima,“ rõõmustab emapiimapanka juhtiv lastearst Annika Tiit.


SA Archimedes toetab TTÜ Erasmus+ üleilmset õpirännet 169 000 euroga < Ülikool < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nSA Archimedes toetab TTÜ Erasmus+ üleilmset õpirännet 169 000 euroga\n03.07.17 @ 11.12\nViimati muudetud: Silvia Uus, 03.07.2017 15:37\nErasmus+ üleilmse õpirände programmi raames saab TTÜ korraldada 64 õpirännet ajavahemikus 2017. a juunist kuni 2019. a juulini. Õpiränne võib olla nii välisülikooli minek kui ka välisülikoolist TTÜsse tulek.\nLühiajalise õpirände eesmärk üliõpilaste puhul on õppimine. Ülikooli töötajate puhul nii koolitusel osalemine kui ka õpetamine. Üliõpilased ja töötajad saavad oma õpirände toetamiseks taotleda ühekordset reisitoetust edasi-tagasi reisiks ning individuaalset elamistoetust. Partnerülikoolid on üsna eksootilistest riikidest, näiteks Albaania, Alžeeria, Angola, Bosnia, Brasiilia, Jamaica, Hiina, Honduras ja Serbia.\nErasmus+ üleilmse õpirände raames saab teha koostööd Euroopa Liidu partnerriikidega. Partnerriigid on kõik need riigid, mis ei ole EL liikmesriigid ega Island, Liechtenstein, Norra, Endine Jugoslaavia Vabariik Makedoonia, Türgi.\nErasmus+ üleilmne õpiränne on mainekas koostöö- ja vahetusprogramm, mille eesmärk on edendada Euroopa Liidu kõrgharidust ning suurendada selle mõju maailmas. Ühtlasi püütakse avardada ja parandada üliõpilaste konkurentsivõimet tööturul, soodustada tudengite, õppejõudude, teadlaste ja spetsialistide õpirännet ning edendada kultuuridevahalist mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu, täiustada inimressursside arengut ja soodustada rahvaste dialoogi.\nÜleilmse õpirände huvilistele palume pöörduda õppeosakonna mobiilsuskeskuse poole (Ann Neudorf, ann.neudorf@ttu.ee).


The Creation Of Eelika: Kruusimütsike\nJuhtus nii, et pildistasin üles enda visiitkaardid ja riputasin siis fotod enda blogisse ka. Oh, seda edevust, eks? Paraku aga tundis nende vastu huvi Hõbevalge. Lõppkokkuvõtteks saigi nõnda, et kohtusime Hõbevalgega ja jagasin temaga oma kaardikesi. Küll tema on tore isetegija! :-) Päris tegelikult me kohtusime lausa korda kaks, kuna ta tellis minult enda tulbiga kruusile kruusisoojendi. Hõbevalge ütleb - kruusimüts. No tegelikult ma ju seda tema kaunist tassi näinud polnud, seega mul polnud õrna aimugi, kui hästi võivad üks tass ja müts kokku sobida...\nTöö valmis umbes nii - googeldasin mõned tulbimotiivid, saatsin need Hõbevalgele. Tema valis neist enda lemmiku. Joonistasin paberile mustri ja üritasin pusida. Ähhhh, sest paberimustrist polnud ju kasu! Kõik tükikesed lendasid prügikasti... Mõtlesin, et kuidas ma küll saan nii pisikest tulpi teha. See näis peale esimest proovi võimatu. Järgmine katse. Joonistasin aluskangale tulbimustri ja üritasin selle peale siis õigeid tükikesi õmmelda. Ei või olla, jälle ei tule välja! Suht nukker seis. Olgu, katsetan veel kord. Ja oi, kui libedasti see tuli. Polnud vaja mingeid mustreid ega sabloone. Lihtsalt õmblesin vaba olemise järgi tükke kokku. Originaaltulbiga sai minu muster küll siia-sinna nihkesse, aga see-eest nii mõnus oli seda teha ja kiiresti sai valmis. Edasi oli vaja nüüd vaid kogu müts oma voodriga kokku panna. Ja kui kõik oli valmis, tundus miski nagu puudu olevat. Nõnda veeretasin väikse kangakuuli kah nupukeseks tippu. Minu töö sai jälle tehtud:) Aga tänutäheks sain Hõbevalgeslt ilusa pitskella. Nüüd teeb see minu kodu seinal vaikselt tik-tak, tik-tak ning rõõmustab oma kaunidusega mu silma.\nKruusimüts on kolmetahuline. Igal küljel ilutseb üks tulp. Üks neist on lapitehnikas, värviline, teised kaks on üsna tagasihoidlikud...\nKui kruusimüts valmis, sain ka ise näha seda tassi, millele see mõeldud on. Minu meelest nagu kaks tilka vett. Ise ma pildiseeriat teha ei jõudnud ja seda parem saigi ;-) Lihtsalt minul ei ole seda tassi. Aga Hõbevalgel on. Ja tema tegi ka fotod. Tänan teda!\nMina uudistan siin\nKiss The Groon\nBlog Archive March (1) March (1) February (1) November (1) October (1) August (1) March (3) February (3) January (4) April (2) February (1) January (1) December (1) August (5) July (2) May (3) April (3) March (2) February (2) January (4) December (4) November (8) October (6) September (4) August (2) July (2) June (2) May (5) April (2) March (7) February (6) January (2) December (7) November (8) October (2) September (5) August (3) July (2) June (3) May (3) April (3) March (6) February (7) January (11) November (6)


VÕIMAS! Peatamatus hoos Kanepi alistas tiitlikaitsja, Kontaveit pööras kaotusseisu võiduks | Sport\nToimetas Kadi Parts, 11. veebruar 2021 08:42\nKaia Kanepi edenes Austraalia lahtistel kolmandasse ringi.Foto: WILLIAM WEST/Scanpix\nNeljapäeva varahommikul pidasid Austraalia lahtistel tennisemeistrivõistlustel mänge nii Anett Kontaveit kui Kaia Kanepi. Esmalt käis väljakul Kanepi (WTA 65.), kes alistas maailma neljanda numbri ja tiitlikaitsja Sofia Kenini 6 : 3, 6 : 2. Kontaveit (WTA 22.) tegi 6 : 7(5), 6 : 4, 6 : 2 tuule alla Heather Watsonile (WTA 60.).\nKanepi alustas esimest setti hästi ning kui oli oma servil 2 : 1 juhtimas, murdis ta Kenini servigeimi ning asus 3 : 1 ette. Seejärel suutsid mõlemad mängijad oma servil kindlamad olla ja murdeid ei toimunud. Seisul 5 : 3 asus eestlanna servima ja lõpetas esimese seti ülikindlalt: Kenin ei teeninud selles geimis ühtegi punkti ning Kanepi pani setile punkti serviässaga. Kokkuvõttes kuulus esimene sett Eesti teisele reketile 6 : 3.\nTeine sett algas sarnaselt esimesega, kui kahes esimeses geimis hoidsid mõlemad naised oma servi, kuid kolmandas geimis tegi Kanepi murde ja läks 2 : 1 juhtima. Järgnes eestlanna servikord, mille järel oli ta ees 3 : 1. Seisul 4 : 2 suutis Kanepi taas maailma neljanda numbri servi murda ning seisul 5 : 2 ta enam Keninile suurt sõnaõigust ei andnud: teine sett kuulus meie naisele 6 : 2.\n„Servisin täna väga hästi, see aitas kaasa (võidule),“ sõnas Kanepi mängujärgses kiirintervjuus. „Plaan oli olla agressiivne nagu alati.“ Ta lisas, et pole järgmise ringi kohtumiseks praegu veel valmis, kuid taastub ja loodetavasti paari päeva pärast juba on.\nTund ja neli minutit kestnud matšis lõi Kanepi kümme serviässa, Kenin vaid ühe. Esimese servi õnnestumise protsent oli ameeriklanna kasuks 69%, Kanepil oli sama näitaja 60%. Topeltvigu tegi eestlanna kaks, maailma neljas reket kolm. Kenin ei võitnud mängu jooksul teenitud seitsmest murdepallist mitte ühtegi, Kanepi suutis seda teha 43protsendiliselt ehk võitis seitsmest murdepallist kolm. Lihtvigu tegi eestlanna 17, ameeriklanna 22.\nKolmandas ringis on Kanepi vastaseks Horvaatia esindaja Donna Vekic (WTA 33.), kes alistas täna 6 : 2, 6 : 2 argentiinlanna Nadia Podorska (WTA 45.). Kohtumine kestis kuus minutit kauem kui Kanepi-Kenini matš ehk tund ning kümme minutit.\nKontaveit: see oli väga raske matš\nEesti esireket Anett Kontaveit (WTA 22.) läks teises ringis vastamisi edetabeli 60. naise Heather Watsoniga. Kuigi eestlanna alustas tugevalt ja läks esimest setti 3 : 0 juhtima, võitis avavaatuse hoopis Watson numbritega 6 : 7(5). Teise seti kallutas Kontaveit enda kasuks 6 : 4, kolmas sett kuulus numbritega 6 : 2 samuti eestlannale.\n„Olen väga rahul sellega, kuidas täna mängisin ja et suutsin vastu pidada. See oli väga raske matš,“ nentis Kontaveit mängujärgses lühiusutluses. Ta tunnistas, et nii tal kui Watsonil oli võimalusi kohtumine enda kasuks kallutada, kuid õnneks suutis eestlanna korralikult võidelda ja mängus püsida. Lisaks küsimustele vastamisele uuris Eurospordi reporter Kontaveidilt tema ema kohta, kellele Eesti esireket sai ka tervitusi saata: „Mu ema kindlasti praegu vaatab seda mängu. Ta vaatab alati mu mänge ja on väga suur fänn. Ilma temata poleks ma ilmselt siin. Tsau, ema!“\nKaks tundi ja kuus minutit kestnud tänases matšis servis Kontaveit kümme ässa Watsoni kuue vastu. Esimese servi suutis eestlanna sisse lüüa 61protsendiliselt, Briti naisel oli sama näitaja 53%. Murdepunktide näitaja oli samuti Kontaveidi kasuks 71% (5/7), Watsonil oli see 33% (2/6). Lihtvigu tegi Kontaveit 36 Watsoni 42 vastu.\nKolmandas ringis on Kontaveidi vastaseks ameeriklanna Shelby Rogers (WTA 57.). Teises ringis võitis ta 6 : 2, 6 : 3 serblannat Olga Danilovici (WTA 183.). Kontaveit sõnas järgmise vastase kohta nii: „Shelby on väga hea mängija. Tal oli hea eelmise hooaja lõpp ja ka praegu mängib ta hästi. Ees ootab raske matš. Loodan tänasest taastuda ja selleks valmis olla.“