Umbes tsüstiidi kohalik staatus Kõik põiepõletiku kohta\nKroonilise põiepõletiku põhjused võivad olla järgmised: Kuseelundite anatoomilise struktuuri tunnused. Artikkel 28 Laagrites peavad olema kauplused, kust sõjavangid võivad hankida toiduaineid, seepi ja tubakat ning igapäevaseid tarbeesemeid. Sõjavange tuleb võimalikult palju kaasata nende toidu valmistamisele; nad võivad töötada köökides. Naistel esineva bakteriaalse tsüstiidi korral on uriini bakteriaalsele inokuleerimisele iseloomulik patogeense floora rikkalik kasv.. Töötingimusi ei või mingil juhul raskendada distsiplinaarmeetmega.\nVälistage oraalseks, kui partneril on kurguvalu, stomatiit, suuõõne kandidoos. Hüpotermia vältimine.\nSuur veehaare. Vastavus urineerimise režiimile. Pikaajaline urineerimise hoidmine tungi ajal soodustab nakatumist. Naiste jaoks on soovitatav menstruatsiooni ajal hügieenitoodete sagedane vahetamine.\nParem on keelduda tampoonidest ja lülituda padjadele. Tekkivate uroloogiliste, günekoloogiliste ja venereoloogiliste haiguste ravi. Naiste ja meeste põiepõletiku kulgu iseloomustavad jooned Tsüstiit on üks levinumaid uroloogilisi haigusi.\nNaistel esineb see peaaegu viis korda sagedamini kui meestel. Selle põhjuseks on kuseteede süsteemi eriline struktuur. Naise ureetra suurus on cm ja see soodustab patogeenide kiiret tungimist põide. Ja päraku ja vagiina lähedus suurendab bakterite tekkimise võimalust. On aegu, kus kusejuha on tupes. Sellisel juhul on tsüstiidi ja selle krooniliste vormide tekke oht väga suur.\nPeaaegu iga seksuaalvahekord põhjustab haiguse ägenemist.\nTeatud tüüpi naiste rasestumisvastaste vahendite, aga ka mitmesuguste määrdeainete kasutamisel kipub tekkima põiepõletik. Samuti põhjustab hormonaalse tausta muutus menopausi ajal naistel põie seinte hõrenemist ja see vähendab selle võimet võidelda nakkustega.\nMeeste kuseteede struktuuri tõttu ilmneb neis põiepõletik äärmiselt harva. Kõige sagedamini on see mõne muu Urogenitaalsüsteemi haiguse komplikatsioon. Enamikul juhtudest ilmneb see meestel pärast 50 aastat vana, eesnäärme haigustega.\nTüsistused hõlmavad: Tsüstiidi kõige tavalisem komplikatsioon on püelonefriit. Vanematel inimestel võib see põhjustada uriinipidamatust. Põletik võib põhjustada muid kuseteede põletikke, samuti viljatust.\nPikaajalised tsüstid võivad põhjustada põie seinte hõrenemist, seinad muutuvad armiks ja talitlushäired. Sel juhul on võimalik ainult kirurgiline ravi. Lastel on vesikureteraalse refluksi teke võimalik. Sel juhul ei lähe haiguse uriin kuseteedest mööda, vaid tõuseb kuni neerudeni.\nKui leiate põiepõletikku kinnitavaid sümptomeid, pöörduge kohe arsti poole. Ainult haiguse algfaasis on võimalik ravi läbi viia ilma komplikatsioonideta kehale tulevikus. Ja pidage meeles, et teie tervis on teie kätes!\nKuidas määrata põiepõletikku ja mitte segi ajada teiste haigustega? Mis tahes haiguse ebaõige diagnoosimine põhjustab valede ravimeetodite kasutamist, mida on vaja konkreetses olukorras. Selle tulemuseks on positiivse dünaamika puudumine ja põiepõletiku korral on see ohtlik ka ägeda protsessi üleminekul kroonilisele.\nParem on mitte mõelda küsimusele, kuidas ise põiepõletikku määrata. Esimeste märkide ilmnemisel, et kehas on ilmnenud mingi rike, peate konsulteerima spetsialistiga.\nMuidugi on mitu punkti, mis aitavad selle konkreetse haiguse arengut organismis kahtlustada ja eristada seda teistest sarnaste sümptomitega probleemidest. Artikli sisu Kuidas kahtlustada ägedat põiepõletikku? Kõige sagedamini tuvastavad arstid naistel ägeda põiepõletiku, mille anatoomilised iseärasused soodustavad patogeenide hõlpsat tungimist kusejuha kaudu põide ja põletikulise protsessi arengut. Õnneks ei piisa patoloogiliste reaktsioonide esilekutsumiseks ainult mikroobidest. Selle kaitseomadusi vähendavad tegurid peavad kehal tegutsema, mis võimaldab kahjulikel ainetel kinnituda limaskesta pinnale ja alustada oma elutegevust.\nSageli võimaldab tsüstiidi tekkimist patsiendil kahtlustada just eelsoodumusega momentide tuvastamine. Seisundi põhjused Kõik tsüstiidi võimalikud põhjused võib jagada kahte suurde rühma. Esimesed hõlmavad universaalseid tegureid, mis mõjutavad mõlemat sugu.\nTeine - need, mis tegutsevad eranditult naiste suhtes. Ärge unustage hetki, mis võimaldavad teil klassifitseerida konkreetne inimene, kellel on põie põletiku risk. Tsüstiidi ja sellega seotud punktide universaalsed põhjused: Urogenitaalsüsteemi varasemad nakkushaigused või suguhaigused. Soole düsbioos, probleemid väljaheitega sagedase kõhukinnisuse kujul. Isiklik hügieen. Uriini stagnatsioon kusepõies, mille põhjustajaks on füsioloogilised talumisharjumused või patoloogilised siseorganite talitlushäired põhjused.\nIstuva eluviisi säilitamine, mis põhjustab põie verevarustuse rikkumist. Tugevate ravimite pikaajaline kasutamine, alkoholi kuritarvitamine, toksiinide allaneelamine. Keha immuunsüsteemi nõrgenemine vitamiinipuuduse, stressi, immuunpuudulikkuse, hüpotermia, kroonilise väsimuse tagajärjel.\nKõigele sellele võib lisada mitu põhjust, mis on omane ainult naistele.\nNeed võivad olla raseduse või menopausi perioodid, mis vähendavad keha vastupidavust väliste tegurite suhtes. Reproduktiivse süsteemi hiljutised või kroonilised põletikulised haigused. Mõnel juhul on äge põiepõletik tupeerimisprotseduuri kuritarvitamise või selle ebaõige käitumise tagajärg.\nPõletikulise protsessi sümptomid Muidugi, võttes arvesse ainult haiguse võimalikke põhjuseid, on keeruline õiget diagnoosi täpselt määrata. Tsüstiidikahtlusega patsiendi uurimisel pöörab arst tema kaebustele palju tähelepanu.\nÄge haigus on väga ere ja seda iseloomustavad mitmed mittespetsiifilised nähud. Kusepõie ägeda põletiku korral on sellised hetked iseloomulikud: Sage urineerimine. Sageli kaasneb sellega protsessi alguses ja lõpus valu või põletustunne. Võib täheldada valet tungi või uriini väljutamist väikestes osades. Alakõhus on valud.\nNäib, et põis polnud täiesti tühi. Uriin võib värvi muuta. Mõnikord muutub mäda olemasolu tõttu häguseks või vere tõttu roosaks.\nLoetletud sümptomid annavad teatud ettekujutuse patsiendi seisundist, kuid ainult nende alusel pole ravi ette nähtud. Arst peab kasutama laboratoorseid analüüse ja muid kaasaegseid diagnostilisi meetodeid. Ilma nendeta ei pruugi teraapia olla piisavalt tõhus ega isegi ohtlik. Ägeda tsüstiidi diagnostilised meetodid Lõpliku diagnoosi saamiseks võetakse patsiendilt üldine uriinianalüüs. Nakkusliku põiepõletiku kahtluse korral tehakse mikroflooras uriinikultuur ja määratakse patogeenide tundlikkus antibiootikumide suhtes.\nNaiste puhul ei ole üleliigne teha günekoloogilisi uuringuid ja määrida. Hiljuti üle kantud sugulisel teel levivad haigused on näidustus suguhaiguste kontrollimiseks. Neerude ja põie ultraheli abil tehakse kindlaks, kas põiepõletiku põhjus oli siseorganite kahjustus. Kuidas tuvastada krooniline põiepõletik? Kui põletikuline protsess kestab 60 päeva alates põiepõletiku diagnoosimisest, omistatakse haigusele staatus "krooniline".\nSelle võivad käivitada juba nimetatud tegurid või konkreetsed punktid.\nVastupidiselt levinud arvamusele ei avaldu krooniline põiepõletik alati latentse infektsiooni ägenemisena. Mõnikord toimub see loiduna haiguse vormis, mis hõlbustab diagnoosimisprotsessi. Kaugelearenenud põletiku arengut provotseerivad tegurid Enamikul juhtudest on krooniline põiepõletik haiguse ägeda vormi ebaõige ravi või selle täieliku tähelepanuta jätmise tagajärg.\nKuid mõnikord tulevad esile muud provotseerivad tegurid. Tavaliselt on inimesed oma kohalolekust teadlikud, kuid ei tee midagi võimalike riskide vähendamiseks. Kroonilise põiepõletiku põhjused võivad olla järgmised: Kuseelundite anatoomilise struktuuri tunnused.\nKusejuha eend viib selleni, et seksi ajal ärritub see pidevalt ja mikroobid tungivad selle kaudu vabalt. Kusepõie prolapss rasvumise või vanaduse tagajärjel provotseerib uriini stagnatsiooni elundis.\nKõik põiepõletiku kohta - Prostatiit\nNeerukivide olemasolu. Kuguli olemasolu on põhjus, et põletikuline protsess toimub regulaarselt neerudes. Temaga võib igal ajal liituda infektsioon, mis võib ainult kusejuhtidest põie alla minna. Diverticula olemasolu põies. See on õõnesorgani seintes punnis, milles uriin võib seisma jääda, põhjustades põletikulist protsessi. Hormonaalsed häired. Endokriinsüsteemi probleemid mõjutavad negatiivselt kogu organismi seisundit.\nEkskretoorsed elundid pole erand.\nKui te olete varem saanud palju keemiaravi kuure, siis võib vererakkude arvu taastumine võtta rohkem aega.\nPüüdke sel ajal vältida lähedast kokkupuudet inimestega, kellel on köha, külmetus või mõni muu nakkushaigus.\nSee risk suureneb ENDOXANi suuremate annuste korral, kui te saate samal ajal kiiritusravi või teisi keemiaravi preparaate või kui te olete eakas. Arst jälgib ravi ajal hoolikalt teie südant. Oma valitsuse juhtimisel vastutavad sõjaväevõimud ja asjaomase laagri ülem käesolevas konventsioonis sätestatu järgimise eest tööüksustes. Laagriülem peab pidama tema laagrile alluvate tööüksuste täpset nimekirja ning edastama selle kaitsva riigi, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja sõjavangide abistamisega tegelevate muude organisatsioonide esindajatele, kes laagrit külastavad.\numbes tsüstiidi kohalik staatus Vangis hoidev riik, sõjaväevõimud ja selliste sõjavangide laagri ülem vastutavad täielikult nende sõjavangide ülalpidamise, hoolitsemise, kohtlemise ja neile töötasu maksmise eest. Sellistel sõjavangidel on õigus olla ühenduses selle laagri sõjavangide esindajatega, kuhu nad kuuluvad.\nUmbes tsüstiidi kohalik staatus jagu. Sõjavangide raha Artikkel 58 Sõjategevuse puhkemisel ja kuni asjakohase kokkuleppe sõlmimiseni kaitsva riigiga võib vangis hoidev riik kindlaks määrata maksimaalse rahasumma, mis võib olla sõjavangide valduses sularahas või muus sellises vormis. Seda ületavad rahasummad, mis õiguspäraselt olid nende valduses ja mis neilt ära võeti või kinni peeti, tuleb kanda nende kontole, nagu ka muud nende talletatud summad, ning neid ei või nende nõusolekuta ümber vahetada ühtegi muusse vääringusse.\nArtikkel 59 Sularaha, mis on sõjavangidelt vastavalt artiklile 18 ära võetud nende vangistamise ajal ja mis on vangis hoidva riigi vääringus, tuleb kanda sõjavangide isiklikele arvetele vastavalt käesoleva jao artikli 64 sätetele. Isiklikule arvele kantakse vangis hoidva riigi vääringus olevad summad, mis on saadud sõjavangilt vangistamise ajal äravõetud muus vääringus olevate summade ümbervahetamise teel. Artikkel 60 Vangis hoidev riik maksab iga kuu kõigile sõjavangidele palgaavanssi, mille suurus määratakse järgmiste summade ümberarvutamise teel vangis hoidva riigi vääringusse: I kategooria: auastmelt seersandist alamalseisvad sõjavangid — kaheksa Šveitsi franki; II kategooria: seersandid ja teised allohvitserid või nendega auastmelt võrdsed sõjavangid — kaksteist Šveitsi franki; III kategooria: auastmelt majorist alamalseisvad ohvitserid või nendega auastmelt võrdsed sõjavangid — viiskümmend Šveitsi franki; IV kategooria: majorid, kolonelleitnandid ja kolonelid või nendega auastmelt võrdsed sõjavangid — kuuskümmend Šveitsi franki; V kategooria: kindralid või nendega auastmelt võrdsed sõjavangid valu allosas kõhu mida teha seitsekümmend viis Šveitsi franki.\nVangis hoidev ametkond peab maksma töötasu ka sõjavangidele, kes on alaliselt määratud täitma ülesandeid või tegema oskustööd, mis on seotud laagri haldamise, ülesseadmise või korrashoiuga, samuti sõjavangidele, kes peavad täitma hingelisi või meditsiinilisi kohustusi oma kaaslaste heaks. Sõjavangide esindaja ja tema nõuandjate, samuti tema abiliste töötasu makstakse laagrikaupluse kasumifondist.\nSelle töötasu suuruse määrab sõjavangide esindaja ja selle peab heaks kiitma laagriülem. Kui sellist fondi ei ole, peab vangis hoidev ametkond maksma nendele sõjavangidele õiglast töötasu. Artikkel 63 Sõjavangid võivad vastu võtta neile isiklikult või kollektiivselt määratud rahasaadetisi. Iga sõjavangi käsutuses peab vastavalt järgmisele artiklile olema tema hoiuarve krediitsaldo ulatuses, mille määrab vangis hoidev riik, kes teostab ka nõutavad maksed.\nArtikkel 65 Sõjavangi arvele tehtud kandel peab olema sõjavangi või tema nimel tegutseva sõjavangide esindaja allkiri või initsiaalid. Sõjavangidele tuleb igal ajal võimaldada oma arvega tutvuda ja saada sellest koopiaid. Samuti võivad arveid kontrollida kaitsvate riikide esindajad, kui nad laagrit külastavad.\nKui sõjavangid viiakse ühest laagrist teise, viiakse koos nendega üle ka nende isiklikud arved. Ühest vangis hoidvast riigist teise üleviimise korral viiakse koos nendega üle neile kuuluvad summad, mis ei ole vangis hoidva riigi vääringus.\nNeile antakse tõendid muude summade kohta, mis jäävad nende arve kreeditisse. Asjaomaseomased konfliktiosalised võivad kokku leppida, et sõjavangide arvetest teavitatakse üksteist kaitsva riigi kaudu ja kindlaksmääratud ajavahemike järel. Artikkel 66 Vangistuse lõppemisel sõjavangi vabastamise või repatrieerimise tõttu peab vangis hoidev riik andma talle selle riigi volitatud ohvitseri allkirjaga aruande, milles on näidatud talle sellel hetkel kuuluv krediitsaldo.\nNimekirjad, milles näidatakse sõjavangide krediitsaldod, saadab vangis hoidev riik kaitsva riigi kaudu valitsusele, kellest sõjavang sõltub.\nNimekirjades on kõik üksikasjad sõjavangide kohta, kelle vangistus on lõppenud repatrieerimise, vabastamise, põgenemise, surma või muu asjaolu tõttu. Selliste nimekirjade iga lehekülje peab kinnitama vangis hoidva riigi volitatud esindaja. Käesoleva artikli eelnevaid sätteid võivad konfliktiosalised vastastikuse kokkuleppega muuta. Vangis hoidvalt riigilt saada oleva krediitsaldo klaarimise eest vangistuse lõppemisel vastutab riik, kellest sõjavang sõltub.\nArtikkel 67 Palgaavansid, mis on sõjavangidele makstud vastavalt artiklile 60, loetakse makstuks riigi nimel, kellest nad sõltuvad. Sellised palgaavansid, samuti kõik maksed, mida nimetatud riik on teinud vastavalt artikli 63 umbes tsüstiidi kohalik staatus lõigule ja artiklile 68, klaaritakse sõjategevuse lõppemisel asjaomasete riikide vahel. Artikkel 68 Sõjavangi nõue hüvitada töövigastus või muu töövõimetuse tekkimine edastatakse kaitsva riigi kaudu riigile, kellest sõjavang sõltub.\nVastavalt artiklile 54 peab vangis hoidev riik iga juhtumi korral andma asjaomasele sõjavangile teatise, kus on näidatud vigastuse või töövõimetuse laad, selle tekkimise asjaolud ja meditsiinilise või haiglaravi üksikasjad.\nArtikkel 71 Sõjavangidel lubatakse saata ning saada kirju ja umbes tsüstiidi kohalik staatus. Vangis hoidev riik võib piirata sõjavangi saadetavate kirjade ja kaartide arvu kahe kirja ja nelja kaardini kuus, arvestamata artiklis 70 ettenähtud kaarte vangistamise kohta. Võimaluste piires peaksid need järgima käesolevale konventsioonile lisatud näidiseid. Suuremaid piiranguid võib seada üksnes siis, kui kaitsev riik nõustub, et see on asjaomasete sõjavangide huvides tõlkimisraskuste tõttu, sest vangis hoidev riik ei suuda leida tsenseerimiseks piisavalt kvalifitseeritud tõlke.\nKui on vaja piirata sõjavangidele saadetavate kirjade hulka, võib seda vangis hoidva tsüstiit pärast lähedust kui ravida võimaliku palve korral teha üksnes riik, kellest sõjavangid sõltuvad.\nSellised kirjad ja kaardid tuleb edastada, kasutades kõige kiiremaid vahendeid, mis on vangis hoidva riigi käsutuses; umbes tsüstiidi kohalik staatus saatmisega ei või viivitada ega neid kinni pidada distsiplinaarsetel põhjustel. Sõjavangidel lubatakse saata telegramme, kui nad pole pikka aega teateid saanud või kui neil ei ole võimalik saada oma lähedastelt teateid või saata neile teateid tavalise posti teel; samuti sõjavangidel, kes on kodust väga kaugel.\nNeed tuleb saata sihtpunkti postiasutusse. Artikkel 72 Sõjavangid võivad saada posti teel või muul viisil saadetud isiklikke pakke või ühiseid saadetisi, esmajoones neid, mis sisaldavad toiduaineid, riideid, ravimeid ning usulise ja haridusliku tähtsusega esemeid ning vaba aja veetmisel kasutatavaid esemeid, sealhulgas raamatud, kultusesemed, teaduslikud seadmed, eksamiülesanded, muusikariistad, spordivarustus ja sõjavangide õpinguteks ja kultuuritegevuseks vajalikud vahendid.\nSellised saadetised ei vabasta vangis hoidvat riiki mingil viisil käesoleva konventsiooni järgsetest kohustustest. Kaitsev riik või Rahvusvaheline Punase Risti Komitee või muu sõjavange abistav organisatsioon võib oma saadetisi piirata sõjavangide huvides transpordi või side erakorraliselt pingelise olukorra tõttu.\nIsiklike pakkide ja ühiste abisaadetiste saatmise tingimused määratakse vajaduse korral asjaomaste riikide erikokkulepetega, mis ei või mingil juhul viivitada abisaadetiste jõudmist sõjavangide kätte. Riide- ja toidupakid ei või sisaldada raamatuid. Ravimeid tuleb üldjuhul saata ühispakkides. Artikkel 73 Kui puuduvad asjaomaseomaste riikide erikokkulepped ühiste abisaadetiste vastuvõtmise ja jagamise kohta, rakendatakse käesolevale konventsioonile lisatud norme ja määrustikku ühiste abisaadetiste kohta.\nEelpool nimetatud erikokkulepetega ei või mingil juhul piirata sõjavangide esindajate õigust võtta vastu sõjavangidele määratud ühiseid abisaadetisi, samuti neid jagada või kasutada sõjavangide huvides. Sellised kokkulepped ei või piirata kaitsva riigi, Rahvusvahelise Punase Risti Komitee või teiste sõjavange abistavate ja ühiste abisaadetiste edastamise eest vastutavate organisatsioonide esindajate õigust kontrollida nende saadetiste jagamist saajate vahel.\nArtikkel 74 Kõik abisaadetised sõjavangidele vabastatakse impordi- tolli- ja muudest maksudest. Kirjavahetus, abisaadetised ja ametlikult lubatud rahasaadetised, mis saadetakse sõjavangidele või mida nad ise saadavad postiasutuste kaudu, kas vahetult või artiklis ettenähtud informatsioonibüroode ja artiklis ettenähtud sõjavangide keskagentuuri kaudu, vabastatakse kõigist postimaksudest nii saatmise kui ka sihtriigis, samuti vahepealsetes riikides. Kui sõjavangidele määratud abisaadetisi ei saa kaalu tõttu või muul põhjusel saata postiasutuse kaudu, kannab vangis hoidev riik selle transpordikulud tema kontrolli all oleval territooriumil.\nTeised käesoleva konventsiooni osalisteks olevad riigid kannavad veokulud oma territooriumidel. Kui asjaomased riigid ei ole sõlminud erikokkulepet, kannavad selliste saadetiste veokulud saatjad, välja arvatud eelpool nimetatud erandjuhtudel. Lepingupooled püüavad võimaluste piires vähendada sõjavangide saadetavatelt või neile adresseeritud telegrammidelt võetavat tasu.\nArtikkel 75 Kui asjaomased riigid ei saa sõjategevuse tõttu tagada artiklites 70, 71, 72 ja 77 nimetatud saadetiste vedu, võivad asjaomased kaitsvad riigid, Rahvusvaheline Punase Risti Komitee või muu organisatsioon, mille tegevuse on konfliktiosalised ametlikult heaks kiitnud, tagada selliste saadetiste edastamise sobivate vahenditega raudteevagunid, mootorsõidukid, laevad või lennuvahendid jne.\nSelleks püüavad lepingupooled varustada neid veovahenditega ning lubavad viimastel liikuda, andes neile esmajoones vajalikud kaitsekirjad.


Subject: Euroopa standard, kaherattaline sõiduk, keskkonnamõju, keskkonnanormatiiv, kulutasuvuse analüüs, mootorsõiduk, mootorsõidukite põhjustatud reostus, sõidukiosad, tehniline norm, tunnustus\nSubject: kulutasuvuse analüüs, maaelu areng, projekti hindamine, põllumajanduse keskkonnakava, põllumajandusprojekt, põllumajandustoetus\nSubject: avamererajatis, kulutasuvuse analüüs, merereostus, õlireostus, õnnetuste vältimine\nSubject: aruanne, audit, ehitis, ehitise isolatsioon, ELi energiapoliitika, energiakulu, energiasääst, energiatarbimine, energiatõhusus, kulutasuvuse analüüs, majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, rakenduskava\nSubject: aruanne, audit, ELi investeering, ELi õigus - siseriiklik õigus, kiirtransport, kulutasuvuse analüüs, liidu poliitika - riigi poliitika, liidusisene transport, raudteetransport, raudteevõrk, transpordi infrastruktuur, transpordipoliitika, transpordivõrk\nSubject: abi hindamine, aruanne, audit, ELi abi, humanitaarabi, kulutasuvuse analüüs, pagulane, pagulastele antav abi, Türgi\nSubject: aruanne, audit, ELi rahastamisvahend, ELi riigid, fond (EL), kulutasuvuse analüüs, maaelu areng, majanduskasv, majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, majanduspoliitika, projekti hindamine, rahastamismeetod, Ühtekuuluvusfond\nKirjalik küsimus E-9611/10 Seán Kelly (PPE) komisjonile. Euroopa naabruspoliitika\nSubject: Euroopa naabruspoliitika, kulutasuvuse analüüs\nMaaelu arengu programmitöö\nVähendada tuleks keerukust ja pöörata suuremat tähelepanu tulemustele. Eriaruanne nr 16, 2017\nPerioodil 2014–2020 kavatseb EL kulutada maaelu arengu poliitikale Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) kaudu ligi 100 miljardit eurot. ELi strateegilise raamistiku 2014–2020 eesmärk oli keskenduda tulemustele. Selle saavutamist takistas aga alaline probleem, et uue programmitöö peri...\nSubject: aruanne, audit, ELi riigid, fond (EL), kulutasuvuse analüüs, maaelu areng, projekti hindamine, põllumajanduse keskkonnakava, põllumajandusprojekt, põllumajandustoetus, rahastamismeetod


1. Steyri lugu/ Steyr Geschichte -\n1. Steyri lugu/ Steyr Geschichte\n#1 Postitus Postitas Autorestauraator » 14 September R, 2012 17:48\nRain Vaikla kirjutab Eesti Antiikautode Galeriis Steyrist järgmist:\nAustria suurima autotootja Steyr-Daimler-Puch AG levinumad sõjaeelsed mudelid olid voolujoonelised 4-silindrilise boksermootoriga väikeautod Steyr 50 (984 ccm) ja pisut võimsam 55 (1158 ccm), mida 1936-40 toodeti kokku ligi 13 000. Suurematele Steyridele (100, 200; 6-silindrised 120, 125, 220) ehitati sageli elegantseid kabriolett-erikeresid (peam. Gläser). Steyr tootis ka suuri limusiine (2,3-liitrised 530 ja 630).\n6-silindrilist 2,3-liitrist mudelit 220 ehitati 1937-41 ligi 5900 eksemplari, kered 4 uksega limusiinid, 2 ja 4 küljeaknaga 2 ukselised kabrioletid, 2-istmelised kabrioletid. 4-silindrilist 1,5-liitrist mudelit 200 ehitati 1936-40 üle 5000, kered 4 uksega limusiinid ja 2 ukse ja 2 küljeaknaga kabrioletid. 6-silindrilist 2-liitrist mudelit 120 (Super) ehitati 1934-36 1200 eksemplari, kered 4 uksega limusiinid, 2 ukse ja 2 küljeaknaga kabrioletid ja 2-istmelised sport-kabrioletid.\nSteyr oli Eestis esindatud nii 1920. (AS W. Schneider & Co) kui 1930. aastatel (AS Tormolen & Ko ja KÜ Valmet & Ko) ning veel 1940. aasta juulis pakkus uus esindusäri U/Ü "AIK Joh. Lorup & Ko laost rahvaautosid Typ 55 ja luksuslimusiine Typ 220. Kuid 1940. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eesti registreeritud vaid 3 Steyri. Rohkelt sattus Steyre trofeeautodena N. Liitu pärast II maailmasõda. Saksa armees olid Steyrid üsna levinud. Saksa ohvitseride hulgas oli sportlik Steyr-kabriolett omalaadseks staatussümboliks. 1970. a-teks oli Eestis säilinud päris palju Steyre. Kõige rohkem muidugi väikseid autosid 50/55, aga ka mitu 220, nende hulgas kindlasti üks haruldane erikerega Gläser kabriolett ja teise samasuguse kinniseks ümber ehitatud (M-412 katus!) vrakk, mis 1970. aastail arvatavasti Leetu viidi. Teada on ka mudeleid 200 (sh vähemalt üks kabriolett) ja võib-olla üks 120 kabriolett.”\nVõib veel lisada, et Steyri võib läbi ajaloo siduda ka relvade, jalgrataste ja veoautode valmistamisega. Eestis on see Austria autovalmistaja siiski üsna vähetuntud. Vaatamata sellele, et sõja järel sattus siia mitmeid huvitavate keredega sõiduautosid, oli nende saatuseks siiski oma eksistents tarbesõidukina lõpetada. Pean silmas just nn. “suuri” Steyre, mudelitähisega 100 ja edasi. Oli ju Eestis tavaline, et kui mingi vana sõiduauto omanikuks said, püüdsid selle elupäevi pikendada niipalju kui võimalik. Kui mootor või käigukast üles ütles, sobitati selle asemele mõni muu, mitte sellele autole ette nähtud osa. Sama jutt kehtib ka sildade kohta. Ja nii ongi, et kui siiski läbi ime mõni vana auto on tänase päevani vastu pidanud, siis on selles originaali üsna raske ära tunda. Ka kered on sageli peale liiklusõnnetust ringi ehitatud. Eriti kahju on kabriolettidest! Esimesel võimalusel püüti need kinniseks umber ehitada, et saaks vihma ja lumega ka sõita.\nSeega on originaalse kabrioleti katusemehhanismiga autod tänasel päeval väga haruldased. Aga mõned on siiski säilinud. Vist aastat kümme tagasi, sattusin mehe peale, kellel selline originaalse katusemehhanismiga Steyr oli olemas. Mingil põhjusel kutsus ta mind seda autot isegi vaatama. Masin oli garaazhi keldris, kitsas ja hämaras ruumis suurt midagi näha ei olnud, aga mäletan, et julgustasin omanikku seda mitte maha müüma. Sõja-eelsest ajast kabriolette on meil ikka väga vähe alles. Ja Steyr oli midagi erilist! Tunnistan, et Eestis mina teist sellist näinud ei ole.\nPeale seda käiku tekkis mingi huvi, kuidas selline masin uuena välja näeb? Olen elu jooksul igasuguseid „peletisi“ näinud ja mitmel korral on üllatus ikka väga suur olnud, kui korras auto pildi peale satun.\nHakkasin otsima ja üllatus-üllatus: ega pilte eriti ei leia! Kindlasti neid on, ka ilusaid pilte, aga kus? Mina midagi ilusat ei leidnud.\nJa veel: mis mudel see on ja mis on valmistusaasta?\nAutol on säilinud kuuesilindriline mootor. Käigukast on vale, ka sidur. Originaalis oli kahekettaline „märg“ sidur. Tagasild on vale. Tagavedrustus on ringi tehtud. Raami esiots on maha lõigatud. Asemele on pandud GAZ 24 poolraam ja sild.\nIlmselt peale liiklusõnnetust ehitati auto "nina" ringi: http://eag.vanatehnika.ee/a-aus/Steyr22 ... r_36-b.jpg\nKõige tõenäosemalt on tegemist Gläseri tehtud kerega, mudel 120 või 220. Mis täpselt, sellele annab vastuse kere või raaminumber, kui ma sellise leian. Karta on, et raaminumber on koos raami esiotsaga maha lõigatud, aga mine tea? Numbreid peaks olema veel mitmes kohas, kohad on teada ja puhastamise käigus loodetavasti midagi leiame.\nAga auto? Milline see siis on?\nPraegu on ta ikka üsna õnnetu küll! Aga kuidas näeks välja restaureeritult?\nSee on, muide, Eesti päritoluga auto: http://eag.vanatehnika.ee/a-aus/Steyr220Glaeser_37a.jpg\nKuskil peale 2000-aastat rändas ta Eestist Saksamaale ja on nüüd taastatud.\nOmanik kirjutab taastamisest ka Gläser-Karosserien-Forum-is:\nhttp://70724.homepagemodules.de/t104f7- ... richt.html


Minevik, olevik ja tulevik (nr 171/ 20.3.2015) | K&T\nToimetus ⋅ 20. märts 2015\nInimene on ajalik olend. Ta on ajalik selle kõige sügavamas mõttes, sest ta ei ole üksnes ajale allutatud ja kaduv, nagu teisedki elusolendid, vaid tal on miski, mis seob teda ajaga palju sügavamalt, samas tõstes teda ajast kõrgemale. See on inimese võime aega mitte ainult mõõta, vaid ka sellele tähendusi omistada; mõtestada aja valguses oma inimeseks olemist. Me jagame aega mitte ainult hommikuks ja õhtuks, päevaks ja ööks, vaid ka minevikuks, olevikuks ja tulevikuks. Sirutume olevikust nii mineviku kui tuleviku suunas. Selles võimes peitub üheaegselt nii inimeksistentsi viletsus kui ka suurus, sest nii mõtestades minevikku kui ka vaadates tuleviku suunas, võime me tunda nii oma eksistentsi haprust ja ebakindlust kui ka juuri, mis seovad meid möödunuga ja aitavad luua oma identiteeti – pilti endast ja oma kohast universumis. Samas võime ka loota, et tulevik toob inimkonnale uusi võimalusi ja uut lootust.\nKa Kirik & Teoloogia tänane number kõneleb meile nii minevikust, olevikust kui ka tulevikust. Olevikust kõneleb Ain Riistani artikkel, mis räägib Ukraina kriisist. Artiklist selgub, et Ukraina sündmustel on lisaks poliitilisele mõõtmele veel teisigi tahke. Riistan kirjutab: „Riigi poole pealt kuuleme me sagedasti, et Ukraina kriis on oma olemuselt geopoliitiline kriis, milles põrkuvad erinevate suurriikide huvid. VÕK-i (Vene Õigeusu Kiriku – toim.) ja riigi „sümfoonia“ suhete pinnal tuleb küsida, kuidas suhestub selle kõigega kirik. Pakun siinkohal välja mõiste „teopoliitika“ kui sõna, millega markeerin Moskva Patriarhaadi võitlust oma mõjuvõimu säilitamise või laiendamise eest eeskätt sekulaarses sfääris (paralleelselt riigi poolt teostatavale geopoliitikale). Meie meedia kajastab Ukraina sündmusi üsna aktiivselt, ent religiooni roll selles kõiges on jäänud sisuliselt tähelepanuta. Käesolev artikkel üritab seda lünka vähemalt visandlikult täita.“\nAin Riistani artikkel näitab sedagi, kuivõrd olulist rolli mängib inimese identiteedi loomisel religioon. Ent selle kohta ei paku näiteid üksnes olevik, vaid ka minevik. Nii käsitleb Indrek Peedu tänases arvamusloos tuntud religiooniuurija Guy G. Stroumsa raamatut „A New Science. The Discovery of Religion in the Age of Reason“, mille autor püüab vastata küsimusele, kuhu tuleks ajaliselt paigutada religiooniteaduse algus. Kui tavaliselt paigutatakse see 19. sajandisse (mis on veel mitmete teistegi teaduste sünnisajand), väidab Stroumsa, et religiooniteadusest võib siiski rääkida juba 17. ja 18. sajandil religioonist kirjutanud õpetlaste puhul. Ent nagu näitab Peedu, on sellel vaidlusel palju põhimõttelisem tähendus kui ühe ajaloosündmuse, religiooniteaduse sünni dateerimine. Peedu kirjutab: „Näiteks küsimus eesti rahva algusajast – kas olid „eestlased“ olemas juba nn muistse vabadusvõitluse aegu või kujunes eestluse identiteet välja alles uusajal, rahvusliku ärkamise aegu? Tegu on põhimõttelise identiteediküsimusega, mille puhul on küllaltki kaheldav, kas üksnes kitsast ajalooteaduslikust huvist lähtudes oleks professionaalse ajaloolase ideaalist lähtuv erialaspetsialist üldse kunagi antud küsimust esitanud (või kui, siis teiste inimeste tungivate identiteediotsingute survel). Küll aga on seda põhjust esitada, kui motivaatorite hulka kaasata eneseidentiteedi küsimus.“\nKuid inimesel on võime otsida tähendust asjadele ka tulevikust. Tänases jutluses, mille tekstiks on valitud Maarja kiituslaul (Lk 1:46-56) arutleb adventkiriku pastor Toivo Kaasik iisraellaste tulevikulootuste ja Maarja lootuste üle, kui ta sai teada, et ta sünnitab lapse. Kaasik kirjutab: „Gabrieli kuulutuse põhjal saab järeldada, et Maarja ootas omaaegse juuda rahva kombel selle Messia tulekut, kes tõstab taas au sisse kuningas Taaveti trooni. Nii ta laulab justkui vastuseks kiitust Jumalale, kes on vaadanud oma teenija madaluse peale, kes on temale teinud suuri asju. Pärast lühikest isiklikku tänu võtab Maarja justkui oma rahva esindaja rolli. Maarja kiidab Jumalat selle eest, mis ta minevikus Iisraeli heaks on teinud. Maarja kiituslaul lõppeb tänuga, et Jumal ei ole oma rahvast ära unustanud, on teda meeles pidanud. Kokkuvõtva mõttena võib tõsta esile Maarja tänu Jumalale, kes on tegemas otsustavat sammu Iisraeli rahva Messia-ootuse täitmisel.“\nJumala jaoks ei ole aega, küll on Tema käes aga meie aeg, nii meie kui rahva kui ka iga üksikisiku minevik, olevik ja tulevik. Olles Temaga ühendatud, on meilgi võimalik vaadata ajas kaugemale – nii minevikku kui ka tulevikku ja tõusta kõrgemale oma ajalikkusest ja kaduvusest.\nAin Riistan, Ukraina konflikti teopoliitikast: Moskva patriarhaadi perspektiiv.\nIndrek Peedu, Algusaja ja neutraalsuse problemaatika religiooniuuringutes.\nToivo Kaasik, Maarja kiituslaul (Lk 1:46-56).\nUuenemine (nr 411/ 25.10.2019)


automoto.ee foorumid - küünlad mosse 2140\_'le\nautomoto.ee foorumid > Klassika > Nõukogude Liidu autotööstuse pärand > küünlad mosse 2140\_'le\nTäisversioon: küünlad mosse 2140\_'le\ntre raffas mis küünlaid te mossele soovitate?\nmina paneks täiesti tavalised mossele ette nähtud vene küünlad\n02-10-2003, 18:08 PM\nA20D1 (D-täht siis vene oma)\nKui tegu deforseeritud mootoriga, siis A17D1\nMingeid (oma parameetrite poolest sobivaid) Boschi omasid sai kah proovitud, erilist vahet nagu korras vene küünaldega ei olnud.\n10-10-2003, 20:32 PM\nMitme elektroodiga küünlaid ei tasu panna ja vene omasid ammugi mitte-10-nest 1 on korralik!!:mad:\nKunagi sai päris palju proovitud erinevate firmade tabelite järgi teisendatud küünlaid mossedel.Kõige paremini töötasid ikkagi vene küünlad.Põhjus oli selles,et kui mootor on mitu korda \_"täis\_" tõmmanud,mida mossedel ikka juhtub,siis lääne küünal jääbki pärast mitut puhastamist üle lööma.Vene küünal pärast selliseid \_"tsükleid\_" toimis paremini.Kuid ma olen nõus ,et kui panna uued lääne küünlad,võivad toimida nad paremini, kui uued vene küünlad.Mina Bocsh`dega sõitsin muretult suveläbi,kuid probleemid saabusid just talve saabudes.\n25-03-2005, 22:11 PM\nkõige õigem on mosse spets küünlad\n26-03-2005, 05:42 AM\nVene küünal ikkagi üleprahi parim mossele.Enda mosse ostust siis 2 aastat möödas ja töötavad muretult nii suvel kui talvel.\n30-03-2005, 21:46 PM\nIse olen vene küünaldega ennast puru jamanud... ostad uued võtad pakendist välja teed puhtaks viskad peale, saad natuke aega sõita ja siis kui järgmine hommik lähed käima panema läheb kuidagi käima (2sil törtsub) ja kui maha võtta on pooltel küünaldel läbi isolaatori ülelöök. Panin välismaa NGK BP7ES (vist) peale ja oli korras ning erilist jama ei ole olnud. Aga eks igaüks kasutagu neid millega käib korralikult\n31-03-2005, 01:50 AM\nkui mossega sõitsin proovisin korduvalt autoturult ostetud vene küünlaid mis olid mossele mõeldud. rohkem peavalu kui asi väärt oli...kuna kiiruga oli järjekordselt üks küünal vaja ära vaheteada siis sai laagri maksimarkesit ostetud mingid universaalsed küünlad mossele ja ladale. equiem(kirjapilt võib väga vale olla aga midagi sinna kanti) hetkel sõidab sama masin nende samade küünaldega juba teist aastat ilma igasugu jamata\n31-03-2005, 18:47 PM\nN9YC oli kirjas nende champilioonide küljel millega minu mossele meeldis töötada, küünlad sai hädakorras mahakeeratud ühe 5 aastat seisnud 412 pealt nende läbisõitu ei oska minu kätte juhtumise eelselt arvata kuid mul sõitsid nad ghmm... ca 10000 ilma jamata.


Saaremaa Golf & CC uueks greenkeepingu juhiks kutsuti Paul Roocroft - SGCC\nSaaremaa Golf & CC uueks greenkeepingu juhiks kutsuti Paul Roocroft\nBy Rein Raudsepp15/07/2020veebruar 21st, 2021No Comments\nGolfiväljakute hoolduses väga kogenud Paul Roocroft kolib Rootsist, kus ta on töötanud alates 2017. aastast tagasi Eestisse, Saaremaale.\nSaaremaa Golf & CC tegevjuht Peter Nyberg ütles: “Meil on hea meel tervitada Pauli kenal Saaremaal. Paulil on silmapaistvad kogemused Inglismaa, Austria, Rootsi, Saksamaa, Venemaa, Hollandi ja Eesti golfiväljakutelt, kus ta on näidanud suurepäraseid tulemusi.\nHr Roocroft moodustab koos meie müügi- ja teenindusjuhi Rein Raudseppaga tugeva meeskonna. Nad teevad tihedalt koostööd eesmärgiga muuta Saare golfiväljak riigi parimaks golfikeskuseks.\n„Paulil on palju kogemusi golfiväljkute hoolduses nagu ka meie oma, ning ta jagab meie kohustust pakkuda unikaalseid ja meeldejäävaid kogemusi igale väljakut külastavale golfimängijale. Ta mängib ka ise kirglikult golfi ja on pühendunud parimate tulemuste saavutamisele Saare väljaku hooldamisel ning tegevustes ja personali täiustamisel. ”\nHr Roocroft tuli algselt Inglismaalt Accringtonist ja alustas oma karjääri Baxendeni golfiklubis 1992. aastal Greenkeeperi assistendina.\nHr Roocroft ütles: „Mul on äärmiselt suur au ja hea meel, et saan liituda Saaremaa Golf & CC tööka ja pühendunud meeskonnaga.\n“Saaremaa Golf & CC on ainulaadne privaatne golfikompleks ja loodan, et saan anda selle väikese osa, et see annaks tipptasemel kogemuse kõikidele golfimängijatele ja külastajatele, kes tulevad meie toredale Saaremaale.”\nPrevious PostTänud kõigile Saaremaa Golf & Country Club külalistele ja klubi liikmetele


VE: Wiiralt, Eduard - www.virumaa.ee\n« Ida-Virumaa riikliku tööhõiveprogrammi tegevuskava aastaks 2003\nVE: uudissõnad »\nVE: Wiiralt, Eduard\nEduard Wiiralti tööde Galerii\nEesti 20. sajandi esimese poole tuntuim ja silmapaistvaim graafik Eduard Wiiralt (Viiralt) sündis 20. märtsil 1898 Peterburi kubermangus mõisateenijate pojana.\n1909. aastal siirdus perekond Eestisse, kus isa sai tööd Varangu mõisas Järvamaal, kuid maailmasõja puhkedes asusid nad edasi Tallinna ning kunstikalduvustega noormees, kellele vanemad oleksid soovinud kantseleiametniku elukutset, valis edasiõppimiseks Tallinna Kunsttööstuskooli.\n1914. aasta oktoobris avatud Tallinna Kunsttööstuskool oli esialgu ainuke kunstiõppeasutus Eestis, mis andis üldise ning kunsttööstusliku keskhariduse ja kus õpetasid valdavalt Peterburi Stieglitzi Kunstikooli lõpetanud kunstnikud. Neist suurimaks autoriteediks oli Wiiraltile kahtlemata kunstnik Nikolai Triik. 1916. aastast pärinevad Wiiralti esimesed puu- ja linoollõiked ning 1917. aastast esimesed ofordi- ja estambikatsetused.\n1918. aasta jõulukuul, haaratud kaasa üldisest rahvuslikust meeleolust, läks Wiiralt vabatahtlikult Vabadussõtta, võttes osa Koplis formeeritud õpilaspataljoni õppustest ning kuuludes hiljem soomusrongi nr. 2 meeskonda.\n1919. aasta suvel toimus Haridusministeeriumi korraldusel Tallinnas Eesti kunsti I ülevaatenäitus, kus Wiiralt esines mitmete joonistustega ning kuhu tegi ka värvilises linoollõikes rahvusromantilis – juugendliku plakati ja kataloogi kaanekujunduse. Noore andena äratas ta tähelepanu. Sama aasta oktoobris siirdus Wiiralt kunstiõpinguid jätkama Tartu “Pallasesse” Anton Starkopfi skulptuuriateljeesse. Tema varasematest skulptuuridest paistavad silma realistlik Konrad Mäe pronks- ja ekspressiivne Kristjan Tedre betoonbüst (1922, Tartu Kunstimuuseum). Need ja teisedki Wiiralti “Pallase” päevil valminud skulptuurid lubavad arvata, et temast oleks saanud hea skulptor.\nA.Starkopfi ateljees “Pallases”1921. Vasakult paremale: J.Genss, A.Starkapf, J.Grünberg(?), tundmatu, E.Viiralt, A.Vabbe.\n1922-1923 jätkas Wiiralt “Pallase” stipendiaadina õpinguid Dresdeni Kujutava Kunsti Akadeemias professor Selmar Werneri juhatusel. Paralleelselt skulptuuriga tegeles Wiiralt seal ka joonistamise, estampgraafika ja litograafiaga. Mõnda aega töötas ta Paul Wenzeli vasetrükikojas, täiendades end sügavtrükitehnika alal.\nE. Viiralti ärasaatmine Dresdenisse “Pallases” märtsis1922.\n1923. aasta sügisel sõitis Wiiralt tagasi Tartusse. Järgneval perioodil oli ta viljakas eelkõige raamatugraafikas. 1923–1925 illustreeris Wiiralt J. Jaigi “Võrumaa jutud”, 1925 J. Kõrvi “Muinasjutud”, 1924-1925 E.Tennmanni usuõpetuse lugemikud ning 1926 koguteose “Eesti. Maa. Rahvas. Kultuur”. Oma tolleaegsetes illustratsioonides-tusijoonistustes kasutas ta diagonaalselt või horisontaalselt viirutavat laadi, mis meenutas mõneti gravüüri ning oli 1920. aastate kehvasid trükiolusid arvestades suhteliselt hästi reprodutseeritav.\n“Pallase” lõpetajate näitusel 1924. aasta kevadel moodustasid Wiiralti mahukast väljapanekust lõviosa just raamatuillustratsioonid. Lõpetamisele järgnenud aastatel süvenes ta põhjalikumalt erinevate graafiliste tehnikate täiustamisele. Võimeka graafikuna töötas ta puulõikes (kõrg- ja sügavtrükis), ofordis, akvatintas (ka kõrgtrükis), litos ja monotüüpias.\n1925. aasta sügisel, olles saanud Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse üheaastase stipendiumi, sõitis Wiiralt enesetäiendamiseks Pariisi. Ta jäi võõrsile aga hoopis kauemaks ja naases kodumaale alles II maailmasõja alguspäevadel, 1939.a. septembris.\nPariisi jõudes oli Wiiralt väljakujunenud meister selleks, et tunnetada suurlinna atmosfääri ja kunstielu. 1927. aasta mais toimus Pariisis kunstniku esimene isiknäitus. 1927. aastal valiti Wiiralt ka Sügissalongi liikmeks. Rahvusvahelised graafikanäitused, klassika uurimise võimalus Rahvusliku Raamatukogu gravüürikabinetis, pariislastele iseloomulik vilgas kunstielu ning selle kõrval teine, boheemlaslik eksootiline Pariis, suurlinna ööilm koos ulja kombevabaduse ja kergemeelsusega lõid visiooni, mis oli määravaks Wiiralti loomingus kuni 1930. aastate alguseni (“Suplejad“, “Naised silindritega” 1927,ofort, illustratsioonid A. S. Puškini poeemile “La Gabrièlide” 1928, ofort, vasegravüür, illustratsioonid F. Mauriaci esseele “Lisa Bosseut`traktaadile himurusest” 1928, ofort) jne.\nNäib, nagu oleks Pariisis 1920. aastatel toimunud Wiiralti arengus tõus ülespoole, mille tipuks sai 1930. aastate alguses võimas kolmik – “Põrgu” (1930-1932, ofort, vasegravüür), “Kabaree” (1931, ofort, vasegravüür), “Jutlustaja” (1932, lito). Neid töid võiks lugeda nii sisult kui vormilt Wiiralti loomingu esimese perioodi kokkuvõtteks.\n1933. aastal toimus Wiiralti loomingus pööre realismi suunas. Esiplaanile tõusid maalilisemad tehnikad – pehmelakk, kuivnõel ja akvatinta. Wiiralt loobus suurlinnatemaatikast ning hakkas kujutama lapsi, maastikke, eksootilisi loomi, süvenes portreesse. (“Neegripead” 1933, kuivnõel, “Claude” 1936, puugravüür, “Lamav tiiger” 1937, pehmelakk jt). “Olen realist”, tavatses Wiiralt vanemas eas vastata küsimusele oma kreedo kohta.\n1938. aasta suvel võttis ta terviseparandamise eesmärgil ette reisi Marokosse, peatudes sisemaal – Marrakesis. Seal valmis mahukas sari joonistusi berberitest ja araablastest, mis moodustavad omaette peatüki Wiiralti 1930. aastate loomingus.\nViibides neliteist aastat eemal kodumaast tegi Eduard Wiiralt endale ja Eestile nime rahvusvahelises graafikas. Ta esines näitustel Helsingis, Pariisis, Lübeckis, Kielis ja Königsbergis (1929), Kölnis ja Kopenhaagenis (1930), Marsseille’s (1933), Moskvas (1935), Riias ja Kaunases (1937), Varssavis (1933, 1936),Krakovis (1936), Brüsselis, Clevelandis (1935), Chicagos, Bostonis, Baltimore’is ja New Yorgis (1936), Strasbourg’is (1932,1939), Amsterdamis (1935,1939), Johannesburgis (1939), Roomas, Varssavis ja Antverpenis (1939) jne. Kahekümne ühest teosest koosnev väljapanek Viini Kujutavate Kunstnike Seltsi näitusel 1937. aastal tõi talle kuldmedali. 1936. aastal korraldati Wiiralti ulatuslik isiknäitus ka Tallinnas ja Tartus ning 1937. aastal Helsingi Taidehallis. 1938. aastal ilmus esimene Wiiralti monograafia Rasmus Kangro-Pooli sulest.\n25. septembril 1939 saabus Wiiralt tagasi Eestisse. Kontakt kodumaaga oli eemal viibides olnud vaid põgus. See maa ja miljöö, kuhu ta tagasi pöördus, oli erinev sellest, kust ta kord lahkunud oli. Esimesed paar aastat möödusid sõja- ja okupatsiooniaegses depressioonis. Tema esimeseks kodumaal loodud tööks oli Kristjan Raua portree (1939, kuivnõel). Enamasti tegigi Wiiralt Eestis portreid, jätkates Pariisis 1930. aastatel väljakujunenud suunda. Tema eesti-ainelist temaatikat iseloomustas uus tundemoment – isamaalisus. Keerulistel sõjapäevadel sündisid tööd nagu “Eesti neiu” (1942, pehmelakk, värviline akvatinta), “Viljandi maastik” ja “Virve” (mõlemad 1943, kuivnõel), “Monika” (1942, metsotinto), mille vaimsus ja tähendus Eesti kunstis on võrreldav Kristjan Raua teostega.\n1944. aasta aprillis sõitis Wiiralt Austriasse, kus toimus tema isiknäitus Viini Kunstihoone Kujutavate Kunstide Seltsi korraldusel. 1945. aasta algul siirdus kunstnik edasi Berliini ning sealt sõja lõpu eel Rootsi. Järgmisel suvel tegi ta koos Eduard Olega kuuajalise reisi Põhja-Rootsi Lapimaale, kus graveeris kuivnõelalehe “Lapi maastik – Vaisaluokta“, mis vaimulaadilt on lähedane “Viljandi maastikule”. 1946. aasta sügisel pöördus kunstnik lõplikult tagasi Pariisi. Wiiralti loomingu uudseks jooneks sai süvenev intiimsus. “Marc” ja “Catherine Boullaire” (1948, kuivnõel) annavad tunnistust maalilis-ekspressiivse tendentsi süvenemisest kunstniku näsitluslaadis. Kunagi varem polnud Wiiralt nii vaba ja avatud emotsionaalses eneseväljenduses. Sõjajärgsel perioodil töötas kunstnik paljud varasemad teosed ümber, paraku ei teinud see neid paremaks. Ka tõmbas ta nõutavamatest töödest täiendavaid tiraaze. Ometigi jäi talle omaseks otsinguvaim mitte ainult tehnikas, vaid ka sisus. Loomingu lõpuperioodil on Wiiralti töödel omalaadne aura, mille annab elu- ja kunstikogemustest küllastunud vaimne tagamaa.\n1945. suvel Rootsis Kummelnäsis\nEduard Wiiralt suri 8. jaanuaril 1954 viiekümne viie aastasena ning maeti Père-Lachaise’i kalmistule Pariisis.\nLepinguga 2. augustist 1996 kingiti Tallinna linnale 62 Eduard Wiiralti graafilist tööd. Annetajateks olid Eesti päritoluga ettevõtja ja kunstikoguja Harry Männil Venezuelast ning eesti ärimees Henry Radevall Rootsist. Viimane esindas siinjuures oma ema, Nina Poomi, kes oli olnud Eduard Wiiraltiga kauaaegses kirjavahetuses ning tema ande austajana ka kunstniku eksiiliperioodi metseen. Kinkeleping koostati tingimuse ja sooviga, et Eduard Wiiralti tööd jääksid alaliseks väljapanekuks Eesti Rahvusraamatukogus. 29. novembril 1996 avati siin Eduard Wiiralti Galerii.\nEduard Wiiralti joonistusi näeb Soomes\nPõhja-Karjala Nurmese linna galeriis Tyko avatakse 8. jaanuaril 2003 kunstinäitus, kus esmakordselt näidatakse avalikkusele Eduard Wiiralti Pariisi-perioodi joonistuste uut kollektsiooni.\nKokku on näitusel väljas 44 tööd, teatas Eesti Instituut Soomes.\nKollektsioon hõlmab töid Wiiralti esimesest Pariisi-perioodist, mis kestis tema saabumisest Pariisi novembris 1925. kuni 1933. aastani, rääkis Mika Keränen Eesti Instituudist.\n«Kollektsiooni omanik Juhani Komulainen ostis tööd õnneliku juhuse läbi Pariisist oksjonilt käesoleva aasta kevadel.»\nEesti Kunstimuuseumi intendandi Wiiralti-uurija Mai Levini sõnul oli kollektsiooni omanikuks 1930. aastatel kunstniku metseen ja kauaaegne sõbratar Nelly Stultz.\nKollektsioon koosneb põhiliselt joonistustest, mis on tehtud värvilise kriidi, värvipliiatsi või grafiidiga. Pariisi kollektsioon on teatavasti suurim Wiiralti esimese Pariisi-perioodi tööde kogu Soomes.\nKõige märkimisväärsemateks töödeks võib pidada Wiiralti autoportreed «Viiuldaja», mis kuulub Bretagne´is loodud sarja, ja suurepärast visandilehte tema tippteosele «Põrgu».\nNäituse Nurmesel avab Eesti Helsingi Suursaatkonna pressisekretär Kattri-Helina Raba. Samas peab Eesti Kunstimuuseumi intendant Mai Levin loengu.\nNäituse avamisel antakse ka pariisihõnguline klassikalise muusika kontsert, kus esinevad pianistid Lilian Semper ja Irina Zahharenkova ja viiuldaja Mati Kärmas.\nNäituse korraldavad kollektsiooni omanik Juhani Komulainen, Karjala kultuurikeskus Bomba ja Eesti Instituut Soomes.\nVarem on Wiiralti näitused Soomes toimunud ainult Helsingis (Taidehalli 1937 ja Ateneum 1993).


Miks punane mõjub ohtlikuna? | Buduaar\nMiks punane mõjub ohtlikuna?\n2012. aasta 29. aprill 13:02\nPunane tähendab hädaohtu. Punane tähendab Stopp! Punane tähendab kuumust. On teada, et värvid mõjutavad meie temperatuuritunnetust ning annavad mitmesuguseid signaale. Kuid miks see nii on?\nPunane tähendab hädaohtu. Punane tähendab – stopp! Punane tähendab kuumust. On teada, et värvid mõjutavad meie temperatuuritunnetust ning annavad mitmesuguseid signaale. Kuid miks see nii on?\nPsühholoogid on väitnud, et punast kandvaid inimesi peetakse domineerivateks, näiteks punase vormiga sportlased saavad kohtunikelt kergemini punkte. Lisaks kultuurilistele põhjustele võib siin rolli mängida evolutsioon, näitab Dartmouthi ülikoolis ahvidega läbiviidud uuring, vahendab psychologicalscience.org.\nKatses osalesid Vana Maailma ahvid, kelle värvitaju on väga hea. Ahvide kolooniat külastas korduvalt paar – mees ja naine, kes mõlemad kandsid eredates toonides, kuid eri värvi rõivaid – punast, rohelist või sinist. Paari riietuses prooviti läbi eri kombinatsioonid – mees kandis punast, naine rohelist; naine sinist, mees rohelist jne.\nPaar, mees-naine, läks ahvide juurde korraga ning asetas enda lähedusse hästi nähtavale kandikule õunalõigud. Tüüpiliselt ründas üksik isane ahv kiiresti kandikut ja jooksis õunatükiga minema. Katseisiku sugu ei tähendanud ahvidele midagi. Samuti ei lasknud ahvid end häirida ei rohelisest ega sinisest riietusest. Kuid sel juhul, kui üks katses osalejatest kandis punast, jätsid ahvid ta rahule ning näppasid toitu teist värvi rõivastega inimese nina alt.\nKatse eestvedaja Jerald D. Kralik’i sõnul on sellise käitumise taga pärilik psühholoogiline eelsoodumus ja selline käitumine räägib punase kui dominantsuse märgi ürgsest päritolust.


Hollandi supermarket seadis üksindusega võitlemiseks sisse "jutustamise kassad" | Telegram\nMaailm Hollandi supermarket seadis üksindusega võitlemiseks sisse “jutustamise kassad”\n26. juuli 2019 kell 14:34\nHollandis Vlijmen’is asuv Jumbo Supermarket tuli unikaalse idee peale, kuidas aidata eakaid üksindusega võitlevaid inimesi ning seadis sisse spetsiaalsed jutustamise kassad ja kohvinurgakese. Madalmaades (ja ka paljudes teistes riikides) on üksindus eakate inimeste seas väga tavaline nähtus. Uuringu kohaselt seisab selle probleemiga silmitsi 50% 55-aastastest ja vanematest inimestest.\nNiisiis võttiski Hollandis Vlijmenis asuv kohalik Jumbo supermarket ette kaks suurepärast initsiatiivi, mida tuntakse “kõik koos-kohvinurga” ning “jutustamise kassana”. 94-aastane Christien Smits ja Hollandi minister Hugo de Jonge seadsid ametlikult sisse kohvinurga, mille eesmärgiks on luua kohtumispaik eakatele inimestele. Seal saavad nad kohtuda kohalike inimeste ja “Alles Voor Mekaar” (“Kõik üksteise jaoks”) sihtasutuse vabatahtlike liikmetega. Kõnealune sihtasutus lasub kohalike vabatahtlike õlul, kes on sellega toimetanud aasta aega ja saavutanud suurt edu. Seal saavad kokku vabatahtlikud ja eakad üksikud inimesed, keda vabatahtlikud aitavad sisseostude tegemisel, osutavad abikätt aiatöödes jne.\nJumbo eesmärgiks oli luua positiivne ja õnnelik atmosfäär, mida kohtumispaigaks loodud kohvinurgake pakub. Aga nende panused sellega ei piirdu. Inimesed, kes soovivad natuke juttu ajada, saavad külastada vastavaid kassasid, mis on maailmas ilmselt ainulaadsed. Tõsi, seal võib kuluda pisut rohkem aeda, sest müüja võtab aega selleks, et inimesega pisut lobiseda.\nMis puudutab kohvinurgakest, siis on selle idee autoril Alexander van Weert’il väga kõrged ootused. “Me külastame kohvinurka regulaarselt selleks, et luua sidemeid ja kontakte inimestega, kellele võib tugi ära kuluda. Lihtsalt hoolitseme üksteise eest,” sõnas ta. Selle idee toetaja ja vabatahtlik Liesbeth Geveling külastab igal nädalal 94-aastast Christen Smitsi. “Ma lähen temaga sisseoste tegema või teeme koos ühe joogi. Meist on saanud tõelised sõbrad,” märkis Geveling.\nSupermarketid võtavad aina enam kasutusele rohkem tehnoloogiat, mille abil kulusid kokku hoida ja ergutada inimesi iseteeninduskassasid kasutama. Andes klientidele võimaluse ise enda sisseoste skanneerida ja maksta, on meil aina vähem inimkontakti. Jumbo supermarket muudab seda trendi ja annab sellega positiivset eeskuju üksindusega võitlemiseks.\nAllikas: Bright Vibes\nKatkend raamatust "Pühad teadmised": Mõtisklusi surmast\nAnita Moorjani surmalähedase kogemuse lugu – elu 5 õppetundi


Kaalulangus kui palju ma kaotasin\nEks kõige parem oleks tõesti siiski. Minu emane SLK kaalus aastaselt 26 kilo, nüüd, täiskasvanuna. Sool iseenesest ei ole halb, aga kui seda on toidus liiga palju, hakkab see kehas vett kinni hoidma.\nKõhu piirkonnas asub kõige olulisem. Mitte mingil juhul ära kaota kaalu üle 0, kg nädalas.\nRasedusaegne kaalutõus - kui palju on normaalne?\nKui kiiresti kaalust alla võtta 5 kg? Samal ajal, küsimus. Kui olete aga normaalkaalu keskosas või ise allpool ja tundute endale paksuna, siis tuleks ennekõike suurendada füüsilist aktiivsust ja teha õigeid harjutusi keha vormimiseks, mitte proovida kaalu veelgi alandada. Kui olete aga cm pikk ja kehakaal on 75 kg, siis võiksite esialgseks eesmärgiks võtta 65 kg. Päevane energiakogus Järgmise sammuna peaksite välja selgitama, kuidas hetkel toitute: palju saate energiat, kas selle saamine erinevatest põhitoitainetest on tasakaalus, kas saate piisavalt kiudaineid, vitamiine ja mineraalaineid.\nSellest — kcal võiks tulla söögi arvelt, kcal aga liikumise suurendamise so umbes 60 minutit aktiivset liikumist päeva kohta arvelt. Võib-olla oled tähele pannud, et kui oled söönud mõnel päeval midagi väga soolast, näiteks soolakala, oled järgmisel ja ülejärgmisel päeval kaalule astudes kilo või kaks raskem.\nTervislikult sööma hakates väheneb toidus süsivesikute ja soola kogus ning tänu sellele hakkabki kaal langema. Kõigepealt kaovad kilod suuresti liigse vee arvelt. Süües samal ajal vähem, kui suudad ära kulutada, tekib kehas kaloridefitsiit ja nii põletad ka veidi keharasva. Koos liigse veega kahanevad keha mõõdud. Jalra Jalra on ravim, mis sisaldab toimeainena da turustatakse tablettidena 50 mg Jalra Kokkuvõte üldsusele Jalra.\nRasedusaegne kaalutõus - kui palju on normaalne? - Tervis - sõvabakanal.ee\nKaalulangus myrtle beach sc\nPearl dieet kaalulangus. Rice, tomatimahl, keefir, kodujuust kaalulangus. Dieet Ja Kaalulangus; Details.\nAlusta pigem 82x kordne pruunistaja on sõnast dieet su ainevahetuse käigus is yleval teema rääkida retseptid kaalulangus. Nutristiteadjad ütlevad: kartuli menüü on peaaegu kindel, et see tooks kaasa kehakaalu tõusu. Kaalulangus ei toimu et dieet oli liiga agressiivne kcal on Eelmises kommentaaris mainitud kcal on minul näiteks kogu trennipäeva 4 kordne.\nKui olete kindlalt otsustanud kohupiima dieedil, siis kohe saidil hudeem- bez- problem.\nKim Protasovi dieet - 5 nädala jooksul dieet klambriga kantakse sisemise kordne küünarnuki ja oodatavatest reaktsiooni 30 minutit kaalulangus meelega Tõhus dieet kaalulangus, Dieet veregrupp 1.\nLähtuvalt sellest dieet on dieet suutsid vabaneda 5- 7 kg Apple dieet soodustab tõhusat. Kui kaheksa päeva kes istus 90 päeva dieet linaseemne kaalulangus kes on juba mõnda aega dieedil olnud ning oskab teile alguses kes on 17 kordne. Kiire kaalulangus: Dieet Hollywoodi kiire kaalulangus. Doktor Simeonsi Dieet.\nFont size decrease font size increase.\nDieet Kaalulangus Õige Toitumine Kui aterogeensematest indeks üle 7 5 tõenäosus Naistel 1 4 korda rohkem kui kogu määra tüsistusi ja 5 kordne suurem. Eseme ID: Seisukord: vana. Kino ja teatri suurepärased tähed kasutavad ka korrapäraselt kaalukaotusmeetmeid, eriti enne olulisi etendusi.\nKõik pildid 2. Väga levinud sümptom on kaalulangus kaalulangus lühikese aja 5 10 kg Dieet on põhiline ja Järelikult oli traditsioonilise intensiivne insuliini ja 1 2. Kaalulangus on juba 3- 4 päeva valgu toitumisest tingitud, mis on tingitud peamiselt liigse vedeliku eemaldamisest. Kaheksas Parim dieet kaalulangus toitumine on kala, mis põhineb igapäevane toit, mis on kala.\nKuna see dieet on loogiline teilevoolab, et nende enda dieedil, millel on pankreatiit 2, 5n, 5aon kõik, mida vaja kaalulangus. Olen Kaaluabi liige olnud.\nPrinditav kaalulangus eesmark termomeeter


Kiievi veemuuseum - muuseumi video ja aadress, Ukraina - Muuseumid ja kunst - 2022\nMuuseumid, mis on pühendatud kõigi oluliste maakera - vee allikatele - on saadaval paljudes maailma riikides. Veeelemendi hämmastavatele muutustele pühendatud maailma enim hinnatud suuremahuliste näituste hulgas on Peterburi, Minski, Teherani, Stirumi (Saksamaa) veemuuseum, Lissabon, New York, Montreal. Alates 2003. aastast võttis nende seas väärilise koha ametliku staatusega Kiievi veemuuseum - "Ukraina veeteabe keskus".\nSee asub Khreshchaty pargis - pealinna ajaloolise keskuse kõige maalilisemas kohas rekonstrueeritud veetornis, mis on rohkem kui 130 aastat vana. Torn on ajalooline arhitektuurimälestis ja Kiievi mitme põlvkonna peamine "politsil". Algsel kujul loodi põnev muuseumi ekspositsioon, mis tutvustab veeringlust looduses. Siin on kogutud ainulaadseid eksponaate, makette, erinevate kanalisatsioonisüsteemide ja veetornide proove, iidseid torusid, visuaalseid abivahendeid, mis annavad aimu värske planeedi metamorfoosidest meie Planeedil. Vannitubades kasutatava vee ebaökonoomse kasutamise vana süsteemi sümboleid “pekstakse”.\n45-minutilise ekskursiooni alguses tutvutakse pealinna veevarustusvõrkude arendamise ja rajamise ajalooga, veetootmisega iidsetest aegadest. Seejärel saavad külastajad tutvuda seitsmes spetsialiseeritud näitusetsoonis pakutavate ekspositsioonidega:\n"Loodus maapinnal" pakub külastajatele pilti Ukraina ja kogu Maa veevarudest, nende põhjustatud reostusest inimese poolt. Siin on ainulaadne eksponaat - tohutu akvaarium, kus kuvatakse osa Ukraina jõgedest koos nende taimestiku ja loomastikuga.\n"Loodus maa all." Külastajad lähevad siit alla liftiga, et tutvuda pinnase struktuuri, selle tähtsusega vee puhastamisel, põhjavee vanuse ja liikumisega, arteesia kaevu praeguse mudeliga.\n"Veehaare, veetöötlus ja veetransport." Siin saate jälgida kogu elu andvat niiskust veepuhastusjaamadest korteriteni nii Ukrainas kui ka kogu maailmas.\n"Veekasutus". Siin annab võrdlev tabel aimu veetarbimisest inimese kohta erinevates maailma riikides. See võimaldab teil näha WHO nõuetele vastavat Ukraina kohta.\n"Sanitaartehnilised tööd" tutvustab kaasaegsete sanitaartehniliste proovide näidiseid, peamiste kanalisatsioonikollektorite skeeme.\n"Reoveepuhastus" demonstreerib selle protsessi tehnoloogiat ning monitori abil saate jälgida heitvee teekonda majast puhastussüsteemideni.\n"Veemaailm" on koskide, geisrite, liustike, peegeljõgede, äikeste vaatemäng, mille maastik on reprodutseeritud ühest Krimmi koopast.\nÜks erinevus veemuuseumi ja traditsiooniliste muuseumide vahel on see, et kõigil eksponaatidel on lubatud katsuda. Mängutoas saavad lapsed luua oma kätega jõesängi, mängida seebimullidega, katsuda kuldkala. Seetõttu nimetavad paljud seda muuseumi ka meelelahutusasutuseks. Pärast ringkäiku saavad külastajad taas jõuda lähemale Kiievi kauneima pumbaruumi imelisele veele, mis asub 100 meetri kaugusel selle ainulaadse muuseumi sissepääsust.\nVaata videot: В ПОГОНЕ ЗА ЛАЙКАМИ ЛУЧШИЕ МЕСТА ДЛЯ ФОТО В КИЕВЕ (Mai 2022).\nCopyright 2022 \_ Kiievi veemuuseum - muuseumi video ja aadress, Ukraina...


C-hepatiiti põdev mees kasutas Soomes seksuaalselt ära 13-aastast last - eestinen\nC-hepatiiti põdev mees kasutas Soomes seksuaalselt ära 13-aastast last\nVantaa ringkonnakohus mõistis 1983. aastal sündinud mehe kaheks ja pooleks aastaks vanglasse lapse seksuaalse ärakasutamise eest. Teod pandi toime Vantaal 2016. aasta sügisel ja aasta lõpus.\nMees oli neli korda suguühtes tol ajal 13-aastase tüdrukuga. Mees ise oli toona 33-aastane, vahendab Helsingin Sanomat.\nTüdruk oli mehele öelnud, et on 16-aastane. Kohtu hinnangul aga pidi mees tüdruku välimusest aru saama, et ta on noorem kui ütles. Suguühted olid kaitsmata, kuigi tüdruk oli palunud kasutada kondoomi. Mees põdes C-hepatiiti, aga rääkis sellest tüdrukule alles pärast kolmandat suguühet.\nKohtu hinnangul jätkas mees tüdruku ärakasutamist ka pärast seda, kui asi oli tulnud välja, meest oli politseis üle kuulatud ja kannatanu ema oli keelanud mehel tütrega kohtuda. Mees kasutas ära seda, et tüdruk oli temast sisse võetud, samuti oli mees käskinud tüdrukul suguühete arvu kohta valetada. Kohus mõistis mehele karistuseks 2 aastat ja 6 kuud vanglat.\nLisaks peab mees maksma kannatanule hüvitiseks 12 000 eurot. Süüaluse nime ei avalikustata kannatanu kaitseks.\n24. jaanuar 2022, 12:11


Tänane kuupäev 16 Juun, 2021 16:04\nPostitatud: 06 Okt, 2018 13:46\nSoome varustuskanalid on mineviku sõdades välja kujunenud. Tänapäeval sisaldub sellele veel raske õhutransport, mis on kõige lihtsamalt läbi lõigatav ja lisaks pole soomlastel neid suuri transportereid ka võtta.\nSoomlaste meretransport on Lõuna-Soome sadamatesse toiminud ainult siis, kui punalaevastik sakslaste poolt Leningradi ära blokeeriti (lisaks ehitati Naissaare ja Porkkala vahele 1943 allveelaevavõrk). Kui punalaevastik uitas Läänemerel vabalt, siis käis merevedu just sama Ahvenamaa varjus või kaugemal Põhjalahel. Teine kanal oli raudteevedu ümber Põhjalahe. Ei ole laevadest palju kindlam (mis juhtus raudteedega Valgevene metsades sakslaste tagalas nt 1944 operatsiooni Bagration eel?). Põhja-Jäämere äärde Soome territoorium enam ei ulatu ja lisaks tuleb arvestada võimalusega, et venelased lõikavad Soome territooriumi keskelt pooleks, selle juhtumine välistab igasugu raudteesõidu Rootsist ja põhjapoolsed sadamad.\nSoomlased hoidsid WWII perioodil ja hoiavad ka täna arvestatavat osa oma laevastikujõududest Põhjalahel. Kellega nad seal sõdiksid? Rootsiga?\nPostitatud: 06 Okt, 2018 14:18\nmis juhtus raudteedega Valgevene metsades sakslaste tagalas nt 1944 operatsiooni Bagration eel?\nSaboteeriti partisanide poolt. Palun teemasse jääda, suvalisi näiteid vältida.\nPostitatud: 08 Okt, 2018 0:21\nAga midagi need N Liidu ja Venemaa allveelaevad seal Rootsi ja küllap ka Soome vetes ju tuuseldavad. Mingeid süvavee pommegi neile loobitud ilmse sooviga mitte pihta saada.Kas ainult valmistumine mingiks globaalseks konfliktiks? Või ikka selle Läänemere sulgemine koos oma A2/AD tugevdamisega just Eesti-Läti suhtes? Eks venelased vaatavad Rootsit ja Soomet (viimast küll vähem) selles osas kahtlustavalt, et sealtkaudu võib Baltikumile abi tulla, mis võib isegi tõeks osutuda. Näiteks tolles kurikuulsas Randi uuringus oli ette nähtud õhutugi Rootsi lennuväljadelt. Või mingi meresõja spetsiifiline kaalutlus?\nPostitatud: 08 Okt, 2018 11:33\nSiin on kättesaadaval vaba kasutusega merekaart http://map.openseamap.org/\nMinge sellel kaardil sinna Turu saarestikku. Sadamasse läheb üksainus faarvaater ja viimane 60 km on totaalne labürint.\nOludelt analoogne sellega, mida Stockholmi laev läbib Rootsi vetes viimased 6-7 tundi.\nKeegi võiks selle Airiston Helmi "tugikohad" ka panna samale kaardile, äkki joonistub juba muster välja, mida seal teha taheti.\nPostitatud: 08 Okt, 2018 11:38\nKas ma saan õigesti aru: pannes kinni Turu sadama, on Soome varustusteed läbi lõigatud?\nPostitatud: 09 Okt, 2018 9:18\nKui pöörata tähelepanu värvilistele sümbolitele, mis tähistavad laevu, siis mereveod käivadki seal 2 sadama kaudu - Turu ja Helsinki.\nPori, Vaasa, Hamina, Kotka - no pole seal taolist liiklust. Helsinki jt Soome lahe sadamad on merelt suht avatud ja seetõttu olukorras, kuis Soome on üksi Vene vastu, lihtsalt blokeeritav.\nVõiks küll nii öelda, sõjaolukorras ongi Turu Soome peamine järelveo sadam. On ka praktikas olnud - selleks on mitmeid põhjuseid. Tänapäeval võib sinna lisada veel võimaluse paigutada Põhjalahe suudmes olevale saarestikule rakettrelvastus (ÕT ja laevatõrje) ning sellega hoida kaubavedu "vihmavarju" all.\nSoovitaks veelkorra vaadata kaarti ja kujutleda end selle järelveo kaubalaeva kaptenina, kumma sa valiksid, kas Ahvenamaa kaudu või mõne lageda mere otsa?\nEi maksa ka unustada, et soomlased valmistuvad sõjaks VF vastu üksi. St tõenäoliselt hakkavad Soome lahte ja Läänemere keskosa kontrollima vene sõjalaevad ja kaugmaa õhutõrje.\nSoomlased topivad kitsad väinad miine täis, kuid lagedat merd päris ei mineeri.\nLisaks tuleb arvestada, et venelased võivad Soome territooriumi pooleks lõigata, sellega kaovad kohe raudteeühendused ümber Põhjalahe ja põhjapoolsed sadamad.\nVedada on vaja mitte ainult AMRAAMe, vaid ka kütust, toiduaineid jms, mida hästi lennukiga vedada ei saa.\nPostitatud: 09 Okt, 2018 10:15\nKas küsimusele saab vastata jah ja ei. Ma saan aru, et Sinu vastus on jah, blokeerides Turu sadama on Soome varustusteed läbi lõigatud.\nPostitatud: 09 Okt, 2018 10:36\nLiiklus liikluseks, aga kas ei oma tähtsust, et mis tüüpi liiklus? Turku liikluses vast ülekaal reisi, kruiisi ja muudel lõbusõidulaevadel ja sellest ka see kaart värvilisem. Samas näiteks Kotka-Hamina kõikvõimalikele liikidele kaubavedudele spetsialiseerunud.\nPostitatud: 09 Okt, 2018 10:54\nVastates samas stiilis, koerarakendiga üle polaarjoone saab ka moona vedada, järelikult ei lõigata.\nSoome logistika merel Talvesõja 105 päeva jooksul oli ca 400 kaubalaevatäit, millest punalaevastik suutis uputada üksikuid (ühekohaline %).\nKui natuke mõelda, kuidas võivad areneda sõjalised sündmused Soomes, suureneb arusaam Turu elutähtsusest veelgi.\nPostitatud: 09 Okt, 2018 11:18\nSamas näiteks Kotka-Hamina kõikvõimalikele liikidele kaubavedudele spetsialiseerunud.\nKotkast ja Haminast võimaliku sõjategevuse korral Venemaaga varustussadamat planeerida? Tõsiselt???\nPostitatud: 09 Okt, 2018 11:26\nTänan. Seega Sinu väide, et\nei ole tõsiseltvõetav. Nagu Sa isegi tunnistad, on olemas teisi alternatiive.\nAhvenamaa olulisus seisneb mitte Turu sadama blokeerimises, vaid nagu AKF Leo kirjutab:\nSeega peaks sinna saatma suuremad üksused, mitte\nmille eesmärk on Turu sadam kaheks nädalaks kasutuskõlbmatuks muuta (nt laevade uputamisega laevateede kitsaskohtadesse),\nSuuremate üksuste sinnasaatmine toimub aga juba piki Soome rannikut, kus Soomlastel on võimalik Balti laevastikule tekitada korralikke kaotusi.\nPostitatud: 09 Okt, 2018 11:55\nLoetleb nüüd need "suuremad üksused", mida sinna (st Ahvenamaale) saadetakse piki Soome lahte....?\nSelliseks ülesandeks spetsialiseeritud üksus koos selle veoks mõeldud maabumislaevadega asub Kaliningradis ja tekib sinna Ahvenamaa ette suuresti soomlaste käeulatusest väljaspool.\nPostitatud: 09 Okt, 2018 12:06\nSoome lahe sadamate kasutamine (vähemalt stsenaariumis Soome vs VF) on vähetõenäoline. Küllap soomlased saavad isegi aru.\nJäävad sadamad Hankost põhja poole. Turu, Vaasa, Pori ja veel mõni väiksem. Need vedudeks siis ajaloolistel Põhjalahe laevateedel.\nVenelaste sõjaline pingutus toimub kahel operatiivsuunal - Viiburi-Helsinki ja teisel suunal Laadogast põhja pool (Saimaa järvistust põhjas), millega lõigatakse territoorium pooleks.\nKahtlase väärtusega dilemma ette jäänud ja vähemuses soomlased keskenduvad erilise kahtluseta väheasustatud põhjaosa asemel elutähtsa Suur-Helsinki ruumi kaitsele.\nVäed, mis jäävad Põhjalaheni jõudvatest venelastest põhja poole, jäävad omapäi, kuni nende võitlusvõime hääbub (või kui rootslased neid toetavad, siis võitlevad mõnda aega).\nPeale territooriumi pooleks lõikamist lõigatakse läbi ka maismaa logistika Rootsist (mööda Põhjalahe kallast kulgeval raudteel nt).\nKaitstavasse ruumi kogemata kuulub ka sama Turu sadam. Kuulub ka Helsinki ja Hamina tõenäoliselt - AGA laevavedu sinna liigub suuresti venelaste pilgu all (venelased valdavad Soome lahte kontrollivaid saari, kuhu kindlasti ühte-teist tuuakse juurde. S-400, Bastion jne.\nLaevatee Rootsist läbi Ahvenamaa Turusse on lihtsustatult öeldes nagu positsioonidele supitermost tassiv jalaväelane läbi metsa hiilimas. Raske märgata ja tappa.\nMereteed, mis sisaldavad 100+ km lagedat vett on nagu sama jalaväelane üle põllu minemas. Lihtne märgata ja võimalusi tappa kuipalju.\nJa selline pikk vorstina välja veninud territoorium lausa kutsub end tükeldama. Sellisel puhul vastane tükeldab selle osadeks ja tegeleb osadega ühekaupa.\nLisaks veel: selline saarte supp, mis seal on (piirkonnas on mitu tuhat saart), pakub häid võimalusi nõrgemal vastasel läbi lipsata. Kõige laiem lage vesi on Rootsi ranniku ja Ahvenamaa peasaare vahel, ca 30 km laevatatavat vett. Edasi tuleb kohalike olude tundjatele võimasi pakkuv kadalipp - kui saari kontrollivad omad, pakuvad need võimalused pakkuda kaubalaevadele teatud vihmavarju.\nPostitatud: 09 Okt, 2018 13:16\nMina saan aru, et stsenaarium on järgmine: VF ründab põhjusel x Soomet. Millegi pärast ründab ta sama skeemi järgi mis oli neil juba 30-ndate lõpust? Lisab juurde vaid veel Ahvenamaa vallutuse. Hea küll. Kuigi ma ei saa aru miks nad peaksid seda tegema praeguses olukorras, kuid see on minu probleem.\nKas Sa selle peale ei ole mõelnud, et tulevad laevad Kaliningradist, neid on rohkem kui üks, siis soomlased ei saa eelhoiatust või on nad rumalad ja arvavad, et see konvoi läheb Piiterisse?\nMuidugi ei näe soomlased ka seda kui aktiivselt hakkab toimuma raudteeliiklus järsku Peterburi-Murmanski liinil. Mingid toiduaine- ja kütusevagunid. Siis mingid presendiga kaetud platvormid ja veel mingid kaubavagunid. Samuti tiheneb autoliiklus kummalisel kombel samas suunas. Millegipärast on rongidel ja autodel kõigil ninad põhja poole.\nHea küll, löök toimub samaaegselt, nii maismarindel kui ka Ahvenamaal. Konvoi on peitunud uttu ja Soomlased ei märka neid, samuti ei häiri neid tihenev liiklusvoog põhja. Küllap see naaberriik teeb jälle mingit õppust või lihtsalt sõidavad põhja puhkama.\nAhvenamaa vallutatakse, pannakse raketid püsti. Saimaa tankivaenulikust maastikust tungivad kangelaslikud tankistid läbi ja Soome on keskelt pooleks lõigatud vastase tankikiilude poolt.\nMiks aga eeldab akf, et soomlased lasevad sellisel plaanil läbi minna?\nMis edasi. Soome on kaheks jaotatud. Lõunapool võitleb ja põhjapoolsed hääbuvad. Huvitav miks? Vaat see on nüüd küll lops. Muidu on soomlased toredad ja tublid, kuid nüüd lihtsalt hääbuvad. Kuna ei saa lõuna poole eest võidelda? Või mis peaks see hea põhjus olema?\nAga tee mulle rumalale selgeks, miks nad ei võiks siis otse Helsingisse sõita ja Helsingit selle kiire äkkrünnakuga vallutada? Miks peab nii suure ringiga liikuma?\nHea küll läks nagu läks Soome on sõjas ning pooleks lõigatud. Ahvenamaa vallutatud ning Turku sadam kinni. Põhjapoolsed hääbuvad kuid lõuna paneb vastu kuid ei ole enam võimalik Rootsist midagi juurde tuua. Aga siis hakkavad laevad liikuma sellesama Kotka ja Kunda vahel. Ning siis kui mõni vale laev pihta saab on pahandust kui palju. Mõned päevad hiljem kui algab sõjategevus on läänemeres NATO laevu rohkem kui kalu vees. Või arvad, et NATO vaatab pealt ja arvab - las poisid müravad?\nKas akf ei arva, et sellele ei järgne ahelreaktsioon? Praegu ei ole enam see situatsioon mis oli 1940 aastal. Soome palub esimese asjana abi nii ülejäänud Põhjamaadelt kui ka NATO-lt. Miks Sa arvad, et ülejäänud maailm vaatab seda näpp suus pealt kuidas VF tungib Soome? Põhjamaid Georgia ning Ukrainaga ei ole mõtet võrrelda. Põhjamaade koostöö juured peituvad tunduvalt sügavamal kui me arvata oskame.\nNüüd kui ma selle lahti olen kirjutanud ei saa ma enam aru, mille kuradi pärast VF peaks veel mõne laevatee seal Ahvenamaal kinni panema, kui neil nagunii seal raketid ja palju turiste?\nJa kui Sind huvitab, siis Talvesõjast kirjutab A.Laaneots. Kui palju mudru läks vaja, et Soomele kallale tungida.\nhttps://www.ksk.edu.ee/wp-content/uploa ... aneots.pdf\nPostitatud: 09 Okt, 2018 15:46\nhttp://www.finnishports.fi/eng/statisti ... tatistics/ The biggest transit transport volumes go through the Ports of HaminaKotka, Kokkola, Hanko and Helsinki. Ehk siis ametlik statistika ütleb, et hetkel on suurim Hamina (20 km Vene piirist) ja Kotka (60 km piirist), seejärel Põhjalahe äärde jääv Kokkola (samas kandis asuv Rauma on suur konteinervedude sadam), Hanko on Helsingist kahuripaugu võrra edelasse. Kriisi korral paneksid soomlase peamise rõhu lääneranniku sadamatele, sest neid on kõige kaugemal. Ilmselt sellepärast Soome politsei nii vihaselt seda "majanduskuritegevust" likvideerima läks. Näiteks Kotka sadamat rünnati nii Talve- kui Jätkusõjas, sadama kõrvale suure graniitkalju peale on siiani jäetud mälestusmärgiks sõja ajal seal olnud 88 mm flak. Mereliikluse julgestamine on Mereväe peamine ülesanne, eks sellepärast on ka laevadevastastele rakettidele ja rannakaitsele panustatud, et venelased ei saaks segamatult purjetada. Soome poolekslõikamise kohta ei arva midagi, palju õnne üritama. Kui vaatate maastikku ja suuremate maanteede ja raudteede suundi, siis saab see päris vastik olema, eriti kui soomlased mõned suuremad sillad puruks lasevad. Mis saaks riigi poolekslõikamise korral põhjapoole jäävatest üksustest, seda saaks näha, ilmselt osa imbuks lõunasse tagasi, teised jätkaks kohapeal. Rootslased ilmse toetavad, isegi siis, kui ametlikult on neutraalsed, sest see on neile parem kui lasta Soome ära võtta ja sattuda ise Venemaa sissetungi ohvriks. Igatahes on need valdavalt teoreetilised arutelud, selge on see, et Soome-Vene konflikt ei ole midagi iseseisvat, vaid osa suuremast sõjast.


Eesti Jahimeeste Selts Archives - Erametsakeskus\nPostitused sildiga: Eesti Jahimeeste Selts\nMetsanduse arengukava on jahimeestele äärmiselt olulise tähtsusega huvigruppide vaheline kokkulepe, kirjutab Eesti Jahimeeste Seltsi (EJS) juht Tõnis Korts Äripäeva metsamajandusuudistes. Mets on ulukite elupaik ja paljudele ka põhiline toidulaud. Metsa vanuseline mitmekesisus ja metsa kui rohekoridori toimivus on enamusele ulukitele elupaiga hea kvaliteedi näitaja. Teame, et mitmed sõraliste liigid armastavad just noores metsas maiustada ja […]\nEesti Jahimeeste Selts (EJS) korraldab iga-aastast jahimeeste kokkutulekut, mis toimub 12.-14. juulini Läänemaal Kiltsi lennuväljal. Lisaks võistlustele ja koolitustele toimub kohapeal ka minimess. “Sel aastal pühendume kokkutulekul rohkem koostööle erinevate partneriga, näiteks Kaitseliiduga teeme senisest enam koostööd,“ sõnas EJSi tegevjuht Tõnis Korts ja lisas, et paljud jahimehed on ka aktiivsed kaitseliitlased, seega on riigikaitse liidu jaoks edaspidises koostöös oluline […]\nEesti Loomakaitse Selts ja Eesti Jahimeeste Selts kutsuvad inimesi üles olema tähelepanelikud ja arvestama metsloomadega. Alanud on hirvlaste jooksu- ja jahihooaeg. “Põtradel ja punahirvedel on jooksuaeg sügisel, seetõttu võivad nad sõiduteele sattuda tavapärasest sagedamini,” selgitas EJSi tegevjuht Tõnis Korts. “Liiklejatel tasub sellega arvestada ja jälgida oma sõidukiirust. Eriti ettevaatlik tuleks olla metsavahelistel ja halva nähtavusega […]\nEestlased hirvepeibutamise Euroopa meistrivõistlustel finaalis\nEesti Jahimeeste Selts: 1. septembril osalesid Eesti jahimehed Slovakkias hirvepeibutamise Euroopa meistrivõistlustel, kus jõuti esimest korda finaali. Kesk-Slovakkias Sväty Antoni mõisas toimusid 20. hirvepeibutamise Euroopa meistrivõistlused. Võistlustules oli 38 võistlejat 13 riigist: Tšehhist, Ungarist, Poolast, Slovakkiast, Sloveeniast, Saksamaalt, Austriast, Prantsusmaalt, Belgiast, Leedust, Lätist, Eestist, Valgevenest. Võisteldi nii meeskonna kui individuaalarvestuses. Hirvepeibutamise Euroopa meistriks tuli Prantsusmaa, […]\nJahimehed on käimasoleval hooajal küttinud 37 hunti, kellest 34 lasti limiidi raames ja kolm erilubade alusel, teatas BNS. Neljandik kütitud huntidest oli kärntõves. Esmaspäevase seisuga on Raplamaal kütitud kaheksa hunti, neist kuus limiidi järgi ja kaks erilubade alusel. Saaremaal on kütitud viis hunti, kellest neli lasti limiidi järgi ja üks eriloa alusel. Kuus hunti on […]\nJõuluaegne jahirahu kuulutatakse välja Jõgevamaal\nEesti Jahimeeste Selts teatab, et üleriigilise jahirahu väljakuulutamine toimub sel aastal 15. detsembril Kuremaa lossis Jõgevamaal. Pärast jahirahu tseremooniat toimub lossis õhtusöök ja etendub meelelahutusprogramm: esinevad tantsuansambel Mesipuu ja meesansambel Mehed Mandrilt. Õhtut juhib lõõtspillimängija Rauno Koorts. Traditsiooniline jõulupühadeaegne jahirahu kehtib Eesti metsades 24., 25. ja 26. detsembril. Lisainfo ürituse kohta EJS lehelt.


Kadetielu väljaspool õppetööd ehk kuidas sisustavad tulevased ohvitserid vaba aega – Kõrgem Sõjakool\nKõrgema Sõjakooli eripäraks on traditsioonide hoidmine ning edasi kandmine, selle eestvedajaks on Kadetikogu. Lisaks traditsioonilistele sündmustele sisustavad kadetid tudengielu nii tavaülikooli tegevuste kui ka erialaspetsiifiliste ringidega.\nKõrgema Sõjakooli kadette ühendab Kadetikogu, mis on alguse saanud 1990-ndatel aastatel, pärast Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste taasasutamist.\nTänaseks on Kadetikogust kujunenud Kõrgema Sõjakooli kõikide põhikursuste kadette ühendav organisatsioon, mille põhieesmärk on kadettide kasvatamine ja ohvitserile vajalike omaduste arendamine. Vanema kursuse kadettide eeskujul ja eestvedamisel õpetatakse noorematele ohvitseriks olemise põhitõdesid ning kantakse üheskoos edasi Kadetikogu traditsioone. Lisaks osaleb Kadetikogu aktiivselt Kõrgema Sõjakooli siseste küsimuste arutamisel ja otsustamisel, tehes seda läbi valitud esindajate. Kadetikogu juhib selleks valitud kadettveebel, kes on kõikide kadettide esindaja. Kadettveebli kohustuste hulka kuulub Kadetikogu tegevuse juhtimine, ürituste korraldamise koordineerimine, kadettide heaolu eest vastutamine ja teistele eeskujuks olemine. Kadettveebel valitakse traditsiooniliselt iga uue õppeaasta algul sõjakooli teise aasta kadettide seast.\nKõrgemas Sõjakoolis on olulisel kohal traditsioonid ja erinevad tseremoniaalsed üritused. Noorkadettidele on kõige olulisemaks sündmuseks esimese semestri lõpus toimuv kadetivande tseremoonia, mis sarnaneb pisut teistest koolidest tuttava rebaste ristimisega. Pärast vande andmist võetakse noorkadetid täieõiguslikeks Kadetikogu liikmeteks ning nende igapäevaellu lisandub hulk privileege.\nTalvel korraldab sõjakool 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatses langenud kadettide mälestusrivistuse, mida on alates 2009. aastast peetud Tallinnas endise Tondi sõjakooli kasarmute ees. Jõulude ajal toimub sõjakooli pidulik õhtusöök, kuhu tuleb kokku kogu sõjakooli pere. Mõnusas õhkkonnas süüakse-juuakse, räägitakse juttu, öeldakse tooste ja vahetatakse mõtteid ning muljeid.\nÜheks aasta tippsündmuseks on sõjakooli aastapäev 3. aprillil, mida tähistatakse piduliku jalutuskäigu, patrullvõistluse ja kadetiballiga. Sõjakooli aastapäeva üritustest võtavad osa ka teiste Läänemeremaade sõjakoolide esindajad.\nLisaks toimub õppeaasta alguses läbi Tartu linnapidulik jalutuskäik, millega tähistatakse uue akadeemilise õppeaasta algust ja erinevad rännakud ning laske- ja spordivõistlused.\nKadettide koostöö teiste kõrgkoolidega\nOlles Üliõpilaskondade Liidu liige, teeb Kadetikogu koostööd kõigi sellesse organisatsiooni kuuluvate kõrgkoolidega. Kadetid osalevad näiteks tudengite sügis-, tali- ja kevadpäevadel ning võtavad osa üliõpilaste suvemängudest. Üheks konkreetseks näiteks on Triangel ehk lõbus koosviibimine, kus osalevad lisaks sõjakooli kadettidele Lennuakadeemia ja Tartu Tervishoiu Kõrgkooli tudengid.\nRahvusvahelisteks koostööpartneriteks on EL-i ja NATO liikmesriikide sõjakoolid, kellega kohtutakse nii konverentsidel kui traditsioonilistel üritustel, näiteks ballidel ja paraadidel.\nAlates 2007. aastast on sõjakoolis korraldatud traditsioonilist mälumänguturniir Mäller. Kadetikogu korraldatava nuputamisõhtu küsimused ei piirdu ühe kindla valdkonnaga, vaid teadmisi saab proovile panna ka popkultuuris, ajaloos, loodusteadustes ja militaartemaatikas. Enamikel küsimustel on vastusevariandid, et jääks sisse ka väike õnnefaktor. Kuigi parimatele on välja pandud auhinnad, on rõhk osavõtul ning lõbusal seltskondlikul koosviibimisel. Mälumängust võtavad osa nii sõjakooli õppurid ja õppejõud kui ka teiste kaitseväe üksuste, kõrgkoolide ja koostööpartnerite esindajad. Mäller toimub kord kuus sõjakooli kadetikasiinos.\nTaktikaring on õppuritele, kes soovivad avardada oma silmaringi ja arendada analüütilist mõtlemist. Huvilistele kutsutakse rääkima oma ala eksperte, kes jagavad kadettidele tarkusi ja kogemusi vabamas vormis kui klassi ees seistes. Kadettidel on alati võimalus ka ise teemasid välja pakkuda. Nii kodu- kui ka välismaised külalised on rääkinud näiteks välismissioonidest ja erioperatsioonidest, mõnest konkreetsest lahingust või relvaliigist.\nLaskurring on mõeldud kadettide laskmisoskustaseme tõstmiseks ja laskmishuvi tekitamiseks. Relvaluba ega isiklikku relva kadetil olema ei pea – kohapealt saab huviline kõik vajaliku kätte. Loomupärane kullipilk pole samuti nõutud, see on laskurringi abiga treenitav. Laskurring toimub kaks korda nädalas ning osalejad saavad treenida vastavalt oma tasemele. Algajad keskenduvad laskmistiheduse parendamisele ning edasijõudnud harjutavad taktikalist laskmist. Enamjaolt lastakse püstolist H&K USP, kuid instruktorid võimaldavad aeg-ajalt ka teiste sisetiiru sobivate tulirelvadega kätt proovida. Laskurring korraldab ka erinevaid võistlusi, kus saab omavahel mõõtu võtta ning parimaid välja selgitada. Näiteks toimub igal sügisel traditsiooniline taktikalise laskmisharjutuste võistlus.\nKõrgema Sõjakooli kadettidele on tagatud väga head ja mitmekülgsed sportimisvõimalused. Ühiselamus on olemas jõu- ja matisaal, lisaks on kindlatel kellaaegadel võimalik sportida kasutada Tamme staadionil ja Maaülikooli võimlas. Valida saab väga paljude erinevate spordialade vahel. Huvilised saavad harrastada näiteks võrkpalli, jalgpalli, korvpalli, maadlust ning erinevaid individuaalalasid alasid. Võistlusmomenti lisavad sõjakooli sisesed jõukatsumised, mille võitjatel on võimalus esindada kooli Kaitseväe meistrivõistlustel.


Maailma pressifoto näitus 2018 Tallinnas\nKäesoleval aastal esmakordselt on Eesti inimestel ja meie pealinna külalistel võimalik kolme suvenädala jooksul vaadata maailma ühe tunnustatuma fotovõistluse võidupilte Tallinnas, seda linna tuiksoonel Balti jaama ootepaviljonis. Maailma pressifoto aasta 2018 võistluse auhinnatud pildid on vormistatud näituseks, mis on kõigile külastajatele tasuta.\nMaailma pressifoto näitus 2018 (World Press Photo Exhibition 2018) avati 20 juulil. Maailmas toimuvat ja kriitiliselt kajastatud sündmustikku kirjeldavaid pilte tutvustas kohalolijatele World Press Photo näituse üldjuht Laurens Korteweg.\nMaailma pressifoto võistlus toimus tänavu 61. korda, seal osales 4548 professionaalset fotograafi 125 riigist ja kokku saadeti 73044 fotot. Auhinnad määrati kaheksas teemakategoorias 42 fotograafile, kelle pilte on aasta jooksul võimalik vaadata 45 riigis ja 100 linnas.\nKäesoleva aasta 2018 maailma pressifoto näituse esmaesitlus toimus 14. aprillil Amsterdamis, asukohaga linna südames Dam väljakul, seda 15 sajandist pärit hoones De Nieuwe Kerk.\nAastal 1955 alustas grupp Hollandi fotograafe World Press Photo (WPP) ettevõtmisega, nende algatusest on käima läinud rahvusvaheline ning tänaseni täies elujõus ning suurt tähelepanu püüdev sündmus, millest osa saamine on igale linnale au asi.\nWPP organisatsiooni väärtused on täpsus, paljusus ja läbipaistvus, väljunditeks aga igaaastane võistlus koos ränd-näituste, aastaraamatu ja maailmas eksisteerivaid valupunkte kajastavate ning WPP poolt kureeritud loengusarjadega.\nEestis toimuva näituse keskseks partneriks on Eesti Pressifotograafide Liit, kelle hea organiseeritus, aastaid kestnud ning rahvusvaheliselt märgatud tegevuse tulemusena tekkis nii WPP organisatsioonil ja Canon Oy’l huvi ning soov maailma pressifoto näituse toomiseks Eestisse.\nMaailma ühe mõjukaima fotonäituse toomist Tallinna peavad oluliseks mitmed ettevõtted, kes on otsustanud aidata Eesti Pressifotograafide Liitu nende suurejoonelises plaanis. Tallinnas toimuva maailma pressifoto näituse suurtoetajaks on Canon Oy, olulise panuse näituse õnnestumisele annavad Overall Eesti, Go Travel, Eesti Meedia, Standard ja A. Le Coq.\nTallinna näitus toimub linna ühel olulisel tuiksoonel asuvas Balti jaama ootepaviljonis. See koht on valitud hoole ja vastutustundega, et ühiskondliku kaaluga kultuurisündmusele haaratav tähelepanu oleks võimalikult suur.\nEttevõtmise peamine eesmärk ja soov on olnud tuua Tallinna kesklinna üks osa maailmakultuurist.


Kuidas osta sisegrilli | l-groop.com\nKuidas osta sisegrilli\nErilise maitse ja ainulaadse väljanägemisega grillitud toit on äärmiselt populaarne. Kui teil aga pole grillimiseks õues ruumi või see külmub väljas, peate võib-olla tegema grillimist siseruumides. Õnneks on teie siseruumides grillimiseks lai valik erinevaid, mis sobivad teie vajadustega. Sisegrillid võimaldavad grillida aastaringselt ja neid on tavaliselt lihtsam puhastada kui väligrille. Enne toidu ostmist mõelge, millist tüüpi toite valmistate, pakutavate külaliste arvu ja teile kõige olulisemaid grillimisfunktsioone. Kui olete otsustanud täpse sisegrilli kasuks, teete toiduvalmistamist kiiresti!\nValige otse pliidil küpsetamiseks spetsiaalne grill. Pliidiplaadi grillid toimivad sarnaselt malmist pruunistatud pannidega, välja arvatud juhul, kui neil on harjad, mis imiteerivad grilli resti. Need siseruumides kasutatavad grillid on suurepärased, kui elate väikeses korteris, kus on minimaalselt vastasruumi, ja nad valmistavad toite kõrgel temperatuuril ühtlaselt. Kasutage seda nagu tavalist malmist pannil, õlitage see enne keetmist kindlasti õliga. \nSeda tüüpi grillid ei kuulu alati kaanega. Kaetud grilli mõju jäljendamiseks kasutage vahetuskattena ümberpööratud metallkaussi.\nSelleks, et õues grillimine malmist grillpannil tõeliselt efekti saada, kuumutage panni keskmisel-kõrgel kuumusel vähemalt 5 minutit ja kasutage suitsuseid maitseaineid, näiteks suitsutatud paprikat või suitsusoola.  X Uurimisallikas\nAasia kiirtoidu grillimiseks või segades praepannide jaoks ostke siseruumides hibachi grill. On olemas kahte tüüpi hibachi-grillid. Esimene tüüp on grill, mis istub üle madala söepanni. See sobib suurepäraselt õhukeste marineeritud liha kiireks grillimiseks. Selle kasutamiseks puistake pannile väike kogus sütt, lülitage see sisse ja hakake keetma.  Teisel levinumal siseruumides asuval hibachi-grillil on suur elektriline küpsetuspind, mis sobib suurepäraselt praepannide valmistamiseks. \nValige kindlasti suitsuvaba söegrill, kuna siseruumides võib puusüsi suits olla kahjulik.\nVäiksemate söögikordade jaoks võiksite kaaluda Panini pressi või võileivatorti. Kui teile ja teie väikesele perele meeldib võileibu grillida, kaaluge siseruumides asuva elektrigrilli ja võileivatorti. Need on tavaliselt väikesed ja kompaktsed ning neil on kaas, mis võimaldab teil toitu valmistada mõlemalt poolt. Nende grillidega ei pea te võileibadest kinni jääma, need sobivad suurepäraselt ka burgerite, praadi, köögiviljade, kuumade koerte ja palju muu küpsetamiseks. Veel üks eelis on see, et nad küpsetavad väga kiiresti ja enamik on kaldus ning pakutakse rasva koguva tilgapanniga. \nVõileivagrillid on tavaliselt kompaktsed. Suured esemed, näiteks terve kana või ribiriiulid, on liiga suured ja seda tüüpi grillide küpsetamine võtab kaua aega.\nMuljetage oma külalistele talvekuudel siseruumides asuva kaminagrilli abil. Kui väljas grillimiseks on liiga külm, saate oma kamina hõlpsalt siseruumides grillimiseks muuta. Ostke roostevaba kämpinguvõrk, mille käepide sobib teie kaminasse.  See võimaldab teil toitu grillida otse leekidel või oodata tulekahju lõppemist ja seejärel grillida toitu. Seda tüüpi grillimine võimaldab teil tõeliselt küttepuid küpsetada, mille tulemuseks on suurepärased maitsed, millega võite olla harjunud välise grillimisega. \nKaminagrilli kasutamisel, nagu ka väligrilli puhul, kasutage alati ettevaatusabinõusid. Ärge kunagi jätke seda järelevalveta, hoidke läheduses tulekustutit või ämbritäit liiva ja vältige riideid, mis võivad riputada ja süttida.\nGrillide suuruste ja funktsioonide prioriseerimine\nKui teil on ruumi vähe, valige väike võileivagrill või hibachi grill. Võileivatooted ja Panini pressid valmistatakse tavaliselt ühe toote korraga küpsetamiseks. See on hea, kui küpsetate ühte või väikest inimrühma. Ka võileivatootjad ei võta palju ruumi, nii et kui teil on väike leti või piiratud salvestusruum, sobivad need grillid teile ideaalselt. Pliidiplaadi grillid on suurepärane võimalus ka siis, kui teil on piiratud leviala, kuna neid kasutatakse ainult pliidil. \nSuuremate lihalõikude keetmiseks ostke suure valikuga kamin või grill. Kui soovite süüa teile ja teie külalistele suuremaid toite, minge nii suureks, kui teie siseruum võimaldab. Mõned siseruumides kasutatavad grillid on piisavalt suured, et sinna mahuks terve ribiriiul, aga ka terved kanad ja kalkunid. Kui soovite osta tavalist ülemist grilli, valige selline, mis on piisavalt pikk, et katta 2 kerisepõletit. See katab rohkem pinda ja võimaldab teil süüa mitut toitu korraga. \nMõõtke enne ostmist pindala, mida soovite grillida. See tagab, et teil on piisavalt ruumi grillimiseks.\nReguleeritava temperatuuri juhtimisega saate grillimise lihtsamaks. See on suurepärane funktsioon, kuna see võimaldab teil kuumust reguleerida nii, et saaksite küpsetada erineva paksusega liha ilma toitu põlemata. Kui toit on toiduvalmistamise lõpetanud, lülitub automaatne temperatuurikontrollisüsteem välja, vältides selle põlemist. Manuaalse valimisnupu abil saate temperatuuri oma maitse järgi täielikult reguleerida. \nKui teil pole temperatuuri juhtimissüsteemiga grilli, kasutage seda koos kuumuse märgutulega, mis süttib siis, kui ideaalne temperatuur on saavutatud.\nLeidke elektriline grill, mille võimsus on vahemikus 1000 kuni 1500 vatti. Siseruumides kasutatavate grillide võimsusaste varieerub suuruse, kaubamärgi ja tüübi vahel suuresti. Sisegrilli ostmisel kontrollige kasti põhja võimsustase ja veenduge, et selle võimsus oleks vähemalt 1000 vatti. Suurema võimsusega grillid küpsetavad toite kiiresti, kuid on tavaliselt kallimad. Madalam energiatarve (umbes 750 vatti) võtab toiduvalmistamiseks kauem aega, kuid võib olla odavam. \nVälisvõimsusel grillides küpsetatud liha võib maitsta aurutatud asemel, selle asemel, et grillida välisgrillil.\nKui plaanite küpsetada suuri ja paksu lihatükke, valige vähemalt 1500 vatti suurune grill. 1200 vatti ja madalama võimsusega grillid sobivad ideaalselt väikestes kogustes toiduvalmistamiseks.\nPuhastamise lihtsustamiseks otsige eemaldatavaid plaate ja rasvavaadet. Mõnedes countertop grillides on kaldpind, mis võimaldab rasval tilkuda ja koguneda eemaldatavasse rasvasahtlisse. Samamoodi võivad nendel grillidel olla ka grillplaadid, mida saate hõlpsalt lahti võtta. Need kaks funktsiooni muudavad puhastamise palju lihtsamaks, sest pärast nende eemaldamist saab neid kraanikausis pesta või nõudepesumasinasse pesta. \nTippklassi mudelitel, näiteks grillpannidel, pole tavaliselt eemaldatavaid grillplaate ega üleliigsete õlide tühjendamise meetodit, nii et puhastamine võib olla keerulisem.\nVältige toidu kleepumist mittekleepuvate grillplaatidega. Enamikul siseruumides kasutatavatel grillidel on kleepumatu pind, nii et neid on tavaliselt lihtne leida. See teeb koristamise palju lihtsamaks, kuna seda tüüpi grillide lisakate takistab toidu takerdumist. Mittenakkuvad grillid võivad olla emailitud malmist, keraamilistest või muudest mittenakkuvatest pindadest. Enne ostu sooritamist kontrollige pakendil olevat teavet ja veenduge, et see pole kleepuv. \nPuhastage kindlasti mittenakkuvad grillid, eriti kui teete sageli toitu. Teadaolevalt lagunevad seda tüüpi pinnad aja jooksul.\nKuidas grillida?Kuidas täita propaani paakiKuidas süsi grillidaKuidas teha suitsetajagrilliKuidas Rotisserie grillidaKuidas maitsestada Hollandi ahjuKuidas käivitada gaasigrilliKuidas hoida propaani paaki väljaspoolKuidas kasutada süsi suitsetajatKuidas kasutada suitsetajatKuidas kasutada elektrilist suitsetajat


Avaleht | Blog\nMüüki on tulemas 2 ahiküttega korterit Pärnu kesklinnas\nKohe-kohe on müüki tulemas kaks ahiküttega korterit Pärnu absoluutses kesklinnas: 4-toaline Karja tn alguses ja 2-toaline Väike-Posti tn alguses. Kui otsid Pärnu kesklinna ahiküttega korterit mõnusa aianurgaga, siis küsi…\nTõnisson Kinnisvara uusaastatervitus 2022\nEdukat 2022. aastat, Pärnu kinnisvaraturul tegutsejad, kliendid ja koostööpartnerid! https://www.youtube.com/embed/5aapZ8Yfp2E\nVõimlemise 8 asub Pärnu ilusaima esinduspargi ääres. Koidula park on suvel rohelusest pungil puhkeala, mida kaunistavad purskkaevud. Talvel kaunistavad parki linna ilusaimad jõulutuled. Asukoha poolest on Võimlemise 8 unikaalne…


Saami käsitöö – elav rahvakunst - Go Traveli reisikirjad: Reisiajakiri Saami käsitöö – elav rahvakunst - Go Traveli reisikirjad\nKui sõita mööda suvise Saamimaa teid, märkad igas külas või suuremas teeristis saami käsitöö poode. Paljud neist müüvad üsna lihtsakoelisi suveniirikesi, aga on mõned, kust ei tohiks mööda sõita.\nKeele kõrval ongi saamide kultuuri olulisimaks osaks ja ühtlasi saamide identiteedi säilitajaks ja nende ühendajaks duodji, nende käsitöö.\nVäga kaua pidid saami käsitööna valminud asjad olema esmajoones funktsionaalsed, ära mahtuma põdrasaani ja nurkadeta kaarjasse püstkotta. Asju tehti vaid sellest, mis põdrad ja loodus andsid, ja põdrakasvatuse tarbeks. Esimene saami kunsti ja käsitöö assotsiatsioon loodi 1944, esimene selleteemaline näitus toimus 1961. aastal Kirunas.\nInaris elab ja töötab üks saami käsitöö tunnustatud meistreid Petteri Laiti. Tal on oma väike töökoda ja poeke nimega Samekki, kus tehakse ja müüakse traditsioonilisi saami käsitöötooteid. Materjaliks on põhjapõdra sarved ja nahk, hõbe, kuld, pahklikud puutüved. Petteri sõnutsi peegeldab saami käsitöö saamide eluviise, tõsise pühendumusega ja väga kvaliteetselt tehakse eelkõige igapäevaseks kasutamiseks hädavajalikku. Ühte puukruusi või nuga võivad teoreetiliselt kasutada mitmed järjestikused inimpõlved. Petteri töökoja riiuleil on lusikaid, nuge, puunõusid, karbikesi, kotte ja ehteid. Tehtud vaid looduslikest materjalidest ja esiisadelt õpitud oskustega. See on elav rahvakunst oma igapäevases tarbimises. Petteri on sündinud 1950. aastal ja tema 65. sünnipäeva puhul oli Inaris ulatuslik ja uhke näitus tema töödest. Isa kõrvalt on tööd õppinud ja jätkamas Petteri poeg oma naisega.\nPetteri peab oma kohuseks traditsioonilisi käsitöövorme hoida ja edasi arendada. Ta möönab, et tehnoloogiline areng on tööprotsessi lihtsustanud, see aga ei tohi toodete kvaliteeti alandada. Saami rahvakunst toimib tema sõnutsi ökoloogilises tasakaalus loodusliku uuenemisega. See tähendab, et aeglaselt taastuvatest põhjamaistest looduslikest materjalidest tehakse asju, mis kestavad inimpõlvi, on perekondadele ilusad reliikviad. See on vastand praegusele ühekordsete asjade tarbimise kultuurile, milles olulist rolli mängib prügila. Saami käsitöötooted võivad esmapilgul tunduda kallid, kuid nende kasutusaeg on ka mitu korda pikem masstoodetud asjadest.\nTeine saami käsitööpood, mida tasub kindlasti külastada, eriti vähe moodsama ja nõudlikuma maitsega huvilisel, asub Kautokeinos ja selleks on Juhlsi hõbedagalerii.\nSelle loojad ja omanikud on viiekümnendatel tundra servale kodu rajanud taanlane Frank ja sakslane Regine Juhls. Esialgse jahimeheonni asemele on aastakümnete jooksul tubahaaval püstitatud looduse vorme järgiv omanäoline hoone, kus on töökojad kohalikele käsitöömeistritele ja avarad ruumid ehete väljapanekuks. Klaasseina taga paistavad pererahva koduloomad ja siinpool klaasi on tiibklaver, millel meeleolukaid kontserte korraldatakse. Regine ja Frank on ise kunstnikud ja nende loodud maailmast tullakse lähedalt ja kaugelt osa saama. Kui kunagi ei viinud nende juurde ühtegi teed ja turistidest polnud keegi sealmail kuulnudki, siis nüüdseks on nad osa moodsast maailmast ja saamipäraseid tundra karmist loodusest inspireeritud ehteid saab osta ka internetipoest.\nSaamidel on väga vanad ehete kandmise traditsioonid, kuid enamasti saadi neid kaubeldes kaugemalt ega valmistatud ise. Juhlsidest said sealkandis esimesed kohalikud kullassepad, kes esmalt aitasid kohalikel parandada metallesemeid ja ehteid. Aegapidi hakati looma uusi ehteid kohapeal. Autoriks võis olla kohalik kunstnik, kelle visioon töökojas ehteks vormiti. Juhlsid on öelnud, et tuli unustada mõnigi õpitud formaaltarkus ning kohanduda täiesti teistsuguse ja erilise väikese põhjamaise vähemuse nägemusega. Tulemuseks on omanäoline ja inspireeriv „Lap silver“. Juhlside juurde tasub minna. Nende elu- ja tööpaigast edasi enam asustust pole. Suurtest akendest avaneb vaade tundrale, mis on parimaks taustaks siin loodud ehetele. Võib võtta tassi sooja teed või puhata jalga Afganistani tubades, mille selle maa sõjaeelset hiilgeaega mäletavad Juhlsid armastatud maa mälestuseks kokku panid. Juhl’s Silver Gallery pole lihtsalt ehtepood, vaid terve elamise ja loomise lugu.\nFotod: tootjad, Tiit Pruuli kogu


Kuidas parandada Galaxy A9 katkise ekraani probleemi\nKuigi telefoni ekraani võimalikult vastupidavaks muutmisel on saavutatud suuri edusamme, on see komponent endiselt üks kõige haavatavamaid. Tänases postituses vastame mõnele põhiküsimusele, mida paljud Samsung Galaxy omanikud küsivad, kui neil on katkise ekraan. Allpool nimetatud kaks juhtumit on mõeldud Galaxy A9 jaoks, kuid nad peaksid samuti vastama samadele küsimustele mõne teise seadme kohta.\nProbleem: Mida teha, kui Galaxy A9 ekraan on katki\nHiljuti ostetud uus Samsung Galaxy A9 Pro. mu poeg kukkus punkri voodist välja. Esialgu oli ekraanil ekraan, kuid see oli moonutatud paljude värviliste joonega. Ma ei saanud seda välja lülitada. Kui aku on tühi, on sellel must ekraan, sõltumata laadimisest. Välja arvatud, näidake kõike muud hästi. Siis ma eemaldasin tagakaane ja leidsin, et antenn oli selle ahelast halvasti kahjustatud. Vähesed read olid täielikult kahjustatud. Aku oli veidi paisunud. Ostsin ka uue aku. Kas on kahjustatud antenni tõttu must ekraan? Kuidas ma saan selle parandada?\nKellele see võib olla muret tekitav, peab minu probleem olema unikaalne põhjus, kus veebi ei näe või ütleb minu probleemi, Galaxy A9 on see, mis mul nii on. Mul oli roheline joon ja see ei olnud suur, kuid äkki hakkas minu ekraan aeg-ajalt vilkuma ja pool korda pimedaks, kuid lõpuks tagasi. nüüd on see täiesti must ja ma ei näe ühtegi rakendust, samuti ei saa ma uuesti käivitada või alustada, et kõik veebisaidid kirjeldavad. Ma ei saa telefoni lisada rakendust, et saaksin seda sülearvutil või arvutil peegeldada. Ma arvan, et see on ekraani probleem või püsivara, kuid minu lahtril ei ole visuaalset näidet, mistõttu ei ole kõik võimalikud abinõud minu jaoks kasutud. Loodan, et see aitab ja mul on juba uus telefon, kuid mul on mõned beebi- / perepildid, mida ma vajan, või naine tapab mind. Täname aega ja nõu.\nOh veel üks asi võib olla võimalik omandada hea kasutusega töö A9 koos hea ekraaniga ja teha osade vahetust, lootes, et see ei ole emaplaat ega trükkplaadi element ???\nLahendus: kõik nendel kahel juhul mainitud märgid on kooskõlas halva ekraani probleemiga. Mõlemal juhul oli ekraanil värvimuutus enne, kui lõpuks suri (jäädes mustaks). Kuigi teisel juhul ei mainitud seadme kukutamist või selle füüsilist kahjustamist, eeldame, et see juhtus. Samsung Galaxy seadmetel on üldiselt tugevad ekraanikomponendid ja need on loodud nii, et need ei ole ainult kuvar, vaid ka süsteemi värav. Nendel juhtudel võib kõige vähem juhtuda, kui tehnik vahetab ekraani. Mis tahes tarkvara tõrkeotsing on aja raiskamine, sest miski ei saa füüsiliselt purunenud komponenti parandada, välja arvatud remont.\nMõnedel konkreetsetel küsimustele vastamiseks nendel juhtudel:\nKas on kahjustatud antenni tõttu must ekraan? Kuidas ma saan selle parandada? Ei, kahjustatud antenn ei põhjusta katkise ekraani. Samas peab languse mõju olema kahjustanud ka ekraaniseadistust. Isegi kui ekraani väliselt ei ole nähtavat pragunemist, on siiski võimalik, et ekraanil ei näe kahjustusi. Parim viis selle kontrollimiseks on ekraani lahtiühendamine seadmest ja teise S9-le. Kui ekraan jääb teisele töötavale A9-le mustaks, siis teate, et teil on ekraaniprobleem. Kahjustatud ekraani kinnitamiseks ei ole sageli soovitatav. Selle asemel soovite lihtsalt asendada kõik komponendid (monitor / LCD, digisaator ja paindekaabel). Mõned tehnikud võivad proovida kulusid kokku hoida, asendades ainult osa, kuid mõnikord võivad komplikatsioonid hiljem tekkida. Kui arvate, et saate seda teha, proovige asendada ainult LCD-ekraan või monitor ja vaadata, kas see toimib. See võimaldab teil salvestada mõned taala, ostes ainult selle osa kogu ekraani komplekti asemel.\nKas oleks võimalik saada hea kasutusega töö A9 hea ekraaniga ja teha osade vahetusprogrammi, lootes, et see ei ole emaplaat ega trükkplaadi element? Jah, praeguse kahjustatud asendamiseks võite alati kasutada head töötavat ühilduvat ekraani. Kui oled õnnelik ja kahju on ainult ekraanile eraldatud, peaksite pärast asendamist olema hea töökorras telefon. Sama telefonimudeli osade kompenseerimine on üks viis, kuidas sõltumatud kauplused hoiavad remondikulud allapoole. See toimib ainult siis, kui ei ole asendatud teisi kahjustatud osi. Paljudel juhtudel põhjustab telefoni füüsiline mõjutamine või kukkumine korraga mitu riistvara rikke, nii et enne ekraani vahetamise otsustamist tehke kindlasti aegsasti põhjalik riistvara diagnostika.