Kui tihti annate papagoidele vitamiine ? • Toitumisest • www.pisi.ee\nKui tihti annate papagoidele vitamiine ?\nPostitas moti (Teema autor) » 22. aprill 2008, 18:14\nKüsimus , siis pealkirjas, kui tihti täpselt peaks neile seda andma ? Ma lugesin täna pool päeva igalt poolt ja vastused olid ka nagu erinevad, sellepärast küsingi , kuidas Pisi sulelised neid saavad.\nRe: Kui tihti annate papagoidele vitamiine ?\nPostitas lola0404 » 22. aprill 2008, 19:52\nMina panen oma lindudele iga kord joogivette mingit vitamiini vedelikku kolm tilka. See pidi tervist tugevdama ja sulestiku ilusaks tegema.\nPostitas remykristi » 22. aprill 2008, 19:57\nMeil on esmaspäeval joodi päev, üks tilk vette. Kolmapäev ja reede lisame vette vitamiini tilkasid. Ülejäänud päevadel on tavaline filtrist läbi lastud vesi. Niimoodi teeme kogu aeg.\nPostitas Annie » 23. aprill 2008, 09:50\nMina palju ei anna. Põhiliselt vaid aktiivse sulgimsie perioodil spetsiaalseid vitamiine, vahel ka joodiga terakesi. Joodi ja kaltsiumikivid on neil nagunii kogu aeg ees ja puguliiv ka. Joogivette ma midagi ei pane, kuna meil on suur ühine jooginõu, milles mõnikord end ka kastetakse (lisaks basseinile). Väiksemad jooginõud lõhub aratinga lihtsalt ära.\nKunagi olin agaram vitamiinide andja, kuid nüüd olen rohkem seda meelt, et ega nendega liialdamine ka hea pole. Parem anda rohkem naturaalset: muna, rohelist, juur- ja puuvilju jne. Pajuoksad oma pungade ja utudega on ka juba väga minev kraam. Kui kõhud lahti ei lähe, siis neid võib iga päev või ülepäeviti anda, ei ole mingit üledoosi karta\nPostitas papagoike » 29. aprill 2008, 19:59\nMina annan kah siis kui on sulgimine..Mul on selline teradega värk ,et kui seda toidu sisse panna ei ole seda märgatagi.\nPostitas johannap » 30. aprill 2008, 17:35\nSelline tobe küsimus, et kust saaks neid vitamiine?\nMa pole poes neid näinud müügil.\nPostitas papagoike » 30. aprill 2008, 18:52\nNeid on ju igalpool loomapoodides..Ja kui sa neid ei näe siis sa saad ju müüalt küsida!\nPostitas johannap » 01. mai 2008, 09:41\nOkei , ma üritan järgmisel nädalal siis poodi minna ja küsida.Ise ostsin mingid tilgad vee sisse , aga need on sama maitsega mis vesi.\nPostitas moti (Teema autor) » 01. mai 2008, 11:26\nMina panengi tilku vee sisse ja veel on üks pulber mis käib vee sisse\nPostitas littlebibi » 09. mai 2008, 15:06\nmina vaatan vitamiine loomapoodides klaasleti all (kui selline lett on)\nja kui ei ole siis küsin müüjalt\nPostitas johannap » 10. mai 2008, 19:40\nSain tilgad vee sisse.\nPostitas SaluKat » 04. oktoober 2008, 17:56\nMina annan oma viirule söögisegu, kus on sees ka vitamiin. Ja liiv peaks ka mingeid vitamiine sisaldama?\nPostitas papagoike » 26. november 2008, 14:53\nMa ostsin kah hiljuti ühed tilgad...Igatahes kui need vette panna siis vesi muutub kollaseks.Maitse ei muutu..Testisin ise\nPostitas kapsel » 28. märts 2009, 12:19\nTilkadest ei rääkinud müüja mulle midagi kui küsisin mida vaja nagu oleks. Ta ütles et vitamiinid on toidus sees (kuni 1 aastastele lindudele, pakil olid ka vitamiinid märgitud). Ja siis see kivi ka mingi, valget värvi pidi vitamiine saama.\nPostitas Amadiin888 » 20. detsember 2010, 13:34\nMina segan iga nädal teelusika täis vitamiine nende toidu sisse\nPostitas sassi » 16. aprill 2011, 19:18\nvärsket annan, muna, aegajalt (1-2x nädalas) täiendsööta vitamiinidega Vitapol. Joodiga teri ka vahel toidu hulka, mingid sulgimise vitamiinid on vajaduse järgi kasutusel, kogu aeg neid ei anna. Tegelikult vaatan kogu aeg linnu välimuse järgi ka kas midagi juurde on tarvis. Haige ei ole see lind olnudki oma 5 aasta jooksul. Varem viirukatega tuli mõned korrad ette.\nMineraalainete kivist murran tükke liivatopsi, muidu lind lõhub selle kohe laiali. Tükikestena vähemalt sööb vajaduse järgi. Praegu just tassibki neid mineraali tükke laiali ja teeb pulbriks mulle laua peale.\nIse käib vargsi Himaalaja soolakivist küünlajalga lakkumas, seda ma pean tema eest lausa peitma.\nVitamiinipudeli jõi ükskord vanema tühjaks posting.php?mode=reply&f=43&t=5582# , rohkem ma seda ei ostnud.\nPostitas nuki8 » 17. aprill 2011, 07:50\nKas vanaemal ei hakanud suled kasvama?\nPostitas linnuke » 07. jaanuar 2012, 11:52\nma annan neile värskeid asju vitakrafti vitamiine ka,muna pulber meeldib neile ka väga\nPostitas Nümmi » 04. november 2014, 16:09\nKas see muna ja liha peavad olema keedetud?\nPostitas nuki8 » 04. november 2014, 18:20


, Koolitus hard soomine puhastage kaalulangus\nKui jõudtate lihasele väljaspool seda normaalset võimsust, vähendate selle energiavarusid ja kulub mõneks ajaks taastamiseks. Hea uudis on, et taastamisprotsessi käigus valmistatakse lihased enda jaoks järgnevaks aktiivsükliks ja lihased tahavad olla valmis, kui samasugune aktiivsus taastub. See on siis, kui lihas ehitab. Lihtsalt pidage seda üles. Paistab, et teete seda õigesti. Miks sa ei kaota keha rasva kaalukoolituse abil? Kaalukoolituse toonid ja ehitab lihaseid.\nSee ei ole kalorite põletamine. Kuigi kõhu harjutus võib pakkuda paremat lihaste toonust ja seega kiiremat kehahoiaku ja kõhupiirkonna kleepumist vähem, ei põõuta kõht rasva.\nKõhu rasva kaotamiseks peate aeroobse treeningu abil lisama rohkem kaloreid. Kui te hingate normaalselt ja endiselt natuke hingeldust ja teie südame löögisagedus on tõusnud, siis on see aeroobne harjutus. Mõned aeroobse harjutuse liigid on sörkimine, ujumine, jalgrattasõit, sõudmine, isegi hüppelaua kasutamine. Et olla kasulik, peate oma südame löögisageduse tõus olema vähemalt 20 minutit.\nNäiteks: kui alustad esimest korda, kui te pole eelnevalt mingit konkreetset treeningut teinud, kiirendate ja aeglustub näiteks 10 s sörkimine, 50 sekundiga slimming zlime järk-järgult töötamiseks. Algaja jaoks põhjustab see ikkagi kõrgenenud südame löögisageduse ja vähendab vigastuste ohtu.\nPärast mitu minutilist seanssi suurendage natuke aeroobse treeningu taset näiteks 20 sekundit, liikuge 40 sekundit. Miks on sul raske kaalust alla võtta? Sõltub sellest, kui raske sa oled … Keegi, kes üritab kaotada 10 naela, on kõige raskem, aga kaotada on lihtsam.\nSamuti vanuses on ainevahetus aeglustunud pärast 20 s ja peate vaatama oma toitumist ja kehalist koormust, et kaotada kehakaal tervena.\nMidagi muud on see, et teie ei teosta õigeid harjutusi nagu joogat, kui peaksite käituma näiteks keegi, kes ületab kaalu ja ei püüa olla paindlik ja tahab lihtsalt kõigepealt kaalust kaotada … Proovige näha ka seda, mitu kaalulangus analytics nädalas te kasutada korda, on tõesti suurepärane ja ka süüa vaadates: 2 tundi enne voodisse minemist sööge alati hommikusööki, sest pärast tundi pärast seda, kui sööte oma nälga ennast ja suupisteid tasakaalustatud väikeste söögikordadega.\nKui te ainult südame ja dont tugevuse rong, siis kaotad kaalu? Kui soovite kaalust alla võtta, tuleb lihtsalt süüa süsivesikuid sisaldavat toitu. Kogu toidul on teave oma etiketil. Hoidke oma süsivesikuid nii vähe kui võimalik ja kaalu kiire langemine. Kas pärast teist lapset on raske kaalust alla võtta? Mõne inimese jaoks koolitus hard soomine puhastage kaalulangus see. Teistele, kes teavad, kuidas toit ja süüa korralikult, ei kasuta seda.\nKui te ainult jõudu rongi ja ei tee südame võite kaotada kaalu? Tugevuskoolitus põleb rohkem kaloreid kui südameatakk, sest lihased kasutab rohkem kaloreid mitte ainult säilitamiseks, vaid kasutamiseks. Ka jõutreening jätkab kalorite põletamist isegi pärast töö lõpetamist, sest keha töötab, et taastada töödeldud lihasrühmi. Niikaua kui teie ei söö rohkem kaloreid kui sinu põletamine, ei pruugi sa saada suureks ja suuremahuliseks ning sa saad ka tooni.\nSamuti on teil verevoolust suurem energia ja teie ainevahetus muutub kiiremaks. Kas saate kaalust alla võtta, kuid hoida oma jõudu?\nKuigi lihasmass kaalub rohkem kui rasv, kasutavad jõutreeningu lihased efektiivsemalt toidu kütust. Seetõttu - kui te sööte vähem kaloreid, kui keha kasutab kütust, võite kaotada kaalu ja jääda tugevaks.\nKui te võtate marihuaana, on see raske kaalust alla võtta? Ainus kõrvalmõju, mis võib raskust kaalust alla võtta, on munchies.\nKuid lihtsalt sellepärast, et munchies muudab teid väga näljaseks ja see juhtub ainult mõnikordei tähenda, et võite koolitus hard soomine puhastage kaalulangus tervislikku toitu, kui olete neid! Nii et nende šokolaadibarade ja kristalliseerunud pakendite hõivamise asemel osta mõned ebameeldivad tervislikud toidud. Ebatavaline, sest see on endiselt suurepärane, kui olete kõrgel.\nSee ei pane teid demotseerima, kui te pole üldiselt laisk inimene ja isegi siis on see kõik sinuga, mida te oma kehaga teete, kaine või mitte.\nKas saate süüa kõva komme ja kaotada kaalu? Ei, sa ei saa kaalust alla kohe, kui sa sööd kallist kommi, aga kui sa magad pikka aega, siis ärkab, näed oma enese eest, et kaotasite mõne kaaluni, kuid pidage meeles, et kui sa sööd kommikat iga päev, siis saad kollaseid hambaid, mis on halb sina. Millised on parimad kehakaaluõpetused kehakaalu langetamiseks?\nVideo: Ülaselja ja õlavöötme massaaž kodustes tingimustesMai Sa võid kindel olla. Igaüks, kes on treeninud, teab "kummist jalgade" kohta. Kui jõudtate lihasele väljaspool seda normaalset võimsust, vähendate selle energiavarusid ja kulub mõneks ajaks taastamiseks. Hea uudis on, et taastamisprotsessi käigus valmistatakse lihased enda jaoks järgnevaks aktiivsükliks ja lihased tahavad olla valmis, kui samasugune aktiivsus taastub. See on siis, kui lihas ehitab.\nÜks kaalutreeningu harjutused ei ole eriti tõhusad kehakaalu langetamiseks. Kaalukaotuse jaoks tahad põletada rohkem kaloreid ja põletada soovitud kaloreid, et saaksite südame löögisagedust üles hoida ja seda ka pikem, seda puhastage 5 salendav. Kaalukoolitus teeb seda harva. Südame- ja aeroobsed harjutused teevad sellega parema töö.\nPealegi, kui lihased on parem kui flab, on lihased ikka veel kehakaaluga, ja kehakaalu treenimine paneb teile rohkem lihaseid. Kui te nõuate kehakaalu treenimist, peaksite keskenduma madalatele kaalutlustele ja lõpututele kordustele … Südame on tähtis kaalu langetamiseks.\nParimate tulemuste saavutamiseks peate oma südameaega hommikul tegema … Parim kombinatsioon kehakaalu langetamiseks on südame harjutus ja kaalutreening. Korralik kaalukoolitus kasutab lihaseid, mis on teie metaboolne ahi, mis põletab 24 tundi ööpäevas täiendavaid kaloreid.\nSüdame harjutus, kui see on korralikult tehtud, on see väga tõhus rasva kadu jaoks.\nPärast kehakaalu treeningut üks karmist istungjärjestusest võite ajutiselt oma jõudu kaotada?\nKardiobium suurendab kehas kasutatava kalori kogust ajal ja vahetult pärast treeningut. Lisateabe saamiseks selle kohta, kuidas kombineerida südame-ja kaalutreeninguid kaalulangus, vaadake lehe linki, mis on sellel lehel, mis on loetletud jaotises Seotud küsimused.\nKas levotüroksiinil on raske kaalu langetada? Levotüroksiinil ei ole raske kaalust alla võtta. Levotüroksiin on retseptiravim, mida kasutatakse hüpotüroiddiimi raviks. Selle ravimi tarbimine aitab tegelikult abiks kaalulangus. Kas jõutreening aitab teil kaalust alla võtta? Jah, jõutreening aitab teil kaalust alla võtta. Sõltuvalt teie päevase marmori tarbimisest võib teie keha kasutada salvestatud energiat, mis toob kaasa kehakaalu languse.\nKas lastele on raske kaalust alla võtta? See võib olenevalt olukorrast olla.\nMõnel võib olla raskem aeg, sest nad tunnevad, et neil ei ole tegelikku motivatsiooni seda kaotada. Keegi ei suru neid piisavalt ega aita neil oma elus kaalukuse saavutamiseks piisavalt suurt tähtsust, nii et lapsed järgivad loomulikult näiteid.\nKui te kasutate igapäevaselt ühe tunni jooksul lihaste jõutreeningu ja jogi 30 minutit, võite kaotada kehakaalu päevas kalorit, kuid siiski säilitada lihaseid? Ei, sest kalorit ei piisa! Teie keha vajab teatud makrotoitainete koguseid ja lihaste säilitamiseks vajate neid kõiki. Te kasutate oma igapäevaseid lihaseid, kuid te ei söö valgu vajalikku kogust, nii et teie keha saab valku … Teie väärtuslikest lihastest … nii et kui koolitus hard soomine puhastage kaalulangus tavaliselt normaalselt sööte tagasi lähete, ei põle neid, koolitus hard soomine puhastage kaalulangus kadunud lihased, järgides kordset dieeti.\nOn parem vahetada kaloreid! Miks on nii raske kaalust alla võtta kõhus? Enamik rasvast on kõhupiirkonnas ja seepärast ilma sobiva väljaõppe ja dieedi programmita on raskusi kaalu langetamisega. Kuidas sa kaotad kaalu ja räägid parkourist? Võtke vähem kaloreid kui põletad, kaalust alla võtta ja rongi parukoori jaoks, kui seda lihtsalt teete. Mis vahe on kehamõõdistuse ja keti kaalukoolituse vahel? Ringkonnakoolitus hõlmab enamasti mitmeid keerulisi liikumisi, mis on suunatud teatud ülesandele, näiteks spordi mängimine.\nRegulaarne kaalutreening on mõeldud pigem teatud, täpsemate lihasgruppide töö tegemiseks enda nimel, mitte suurema eesmärgi saavutamiseks. Kas Six Sigma Treening on peamiselt kaalukaotus? Jah Kuus Sigma Koolitus on peamiselt kaalus, kuid on arvukalt aruandeid, mis on võluv, ja see ei õnnestu, kui seda kasutatakse otseseks kehakaalu alandamiseks. Miks on naistel raske kaalust alla võtta? Raskesti kaalustades on raskustes olevaid peresid, kes ei ole käsitsi tööd teinud, eriti naisi. Hiljem üritavad nad kaalu kaotada kehalise tegevuse kaudu siseruumides spordisaalides.\nPõhiline asi on elustiili muutmine, välditud õlist rämpsposti toidud, füüsilise töö võimalikud võimalused, kehakaalu piirangute säilitamine. Milline on kaalutreeningu erinevus, et välja areneda tugevus, võrreldes kehakaalu väljaõppega, et välja areneda? Kas naistel on raske kaalust alla võtta? Mõlemal mehel ja naisel on erinevad reaktsioonid ja vastused kaalukaotusplaanidele.\nTegelikult on kehakaalu langus inimeselt erinev. Uuringute kohaselt on kaalulangus palju tegureid. See hõlmab toidu tarbimist, füüsilist tegevust ja teie võimet põletada kaloreid. Parim viis oleks teie ainevahetuse suurendamine.


VIIES KATSE: kas Gräzin läheb Kallase asemel europarlamenti? | Õhtuleht\nMarvel Riik, 27. veebruar 2018, 13:11\nRiigikogulane Igor Gräzin.Foto: Toomas Tatar\nReformierakonna uueks esimeheks kandideeriv Euroopa Parlamendi liige Kaja Kallas on teada andnud, et plaanib suve teises pooles oma asjad Brüsselis kokku pakkida, et asuda Eestis erakonda juhtima. Tema vabaks jäävale europarlamendi toolile pretendeerib kõigepealt riigikogulane Igor Gräzin, kes Belgiale aga praegu sugugi ei mõtle.\n„Ei plaani Euroopasse minna,“ ütleb Gräzin algatuseks. „Kui on õige aeg, siis ma lihtsalt lähen, ilma plaanimata.“\n28. veebruar 2018, 12:06\nMARIS JESSE KAJA KALLASE VASTU? Ka sotsid võivad saada naisjuhi (36)\n28. veebruar 2018, 07:50\nMõistatusliku vastuse taga peitub mõte, et iga asi omal ajal. „Asi on selles, et igasuguste nippide tõttu olen ma sinna Euroopa Parlamenti olnud minemas neli korda ja neli korda on see minek ära jäänud,“ põhjendab reformierakondlane, kellel on varasemate kordade ajal suisa lennupiletid taskus olnud. „Mul on, esiteks, ebausk hakata midagi planeerima ja teiseks, siin on vahepeal veel nii palju tööd teha, et mul lihtsalt ei ole aega ega võimalust sellele mõelda.“\nKui ettepanek minna Euroopa Parlamenti peaks Jõgeva- ja Tartumaa saadikule tehtama, siis lubab ta sellele üle mõelda. „Tõenäoliselt ma lähen.“\nMillal aga selgus majja saab, oleneb Gräzini sõnul Kaja Kallasest. „Temal on kindlasti oma tööplaanid, mida ta tahab lõpuni viia ja võib-olla mulle üle anda. Minu ülesanne oleks minna edasi sealt, kus tal midagi tegemata jäi.“


Presidendiametit rängalt kahjustanud Kersti Kaljulaid peab tagasi astuma!\nKolmapäev, 01 Mai 2019 Kirjutas Veiko Vihuri\nÜha rohkemates inimestes on küpsemas veendumus, et Kersti Kaljulaid on oma käitumisega tõsiselt kahjustanud presidendiametit ja peaks tagasi astuma. Jutt ei käi mingitest väikestest fopaadest ja veidrustest – isegi mitte „sõnumiga“ dressipluusist, mida president parlamenti tulles kandis. 29. aprillil otsustas Kersti Kaljulaid välja näidata oma põlgust riigikogu ette astunud uue ministri vastu ning lahkus tema ametivande andmise ajaks saalist. Veidi aega enne seda oli meedias välja tuldud anonüümsete süüdistustega, et ministriametisse astuv Marti Kuusik (EKRE) on süstemaatiline naisepeksja.\nEesti Vabariigi põhiseadus ütleb väga selgelt: „Kedagi ei tohi käsitada kuriteos süüdi olevana enne, kui tema kohta on jõustunud süüdimõistev kohtuotsus.“ Süütuse presumptsioon on üks õigusriigi alustalasid. Ometi tunnistas Kersti Kaljulaid oma käitumisega Marti Kuusiku süüdiolevaks, ehkki sel hetkel polnud meedias avaldatud väidete põhjal isegi veel kriminaalmenetlust alustatud.\n„Meie psühholoogid vaatasid intervjuud eksperdi pilguga ja jälgisid, kuidas see mees vastas küsimustele: milline oli tema kehakeel, kuidas ta vastab ja käitub. Meie jaoks on see mees kindlasti süüdi!“\nVõi nagu kirjutab kirjandusteadlane Toomas Haug: „Rääkimata üldse sellest, et tõendatud naisepeksja toetajana tuntud presidendil ei sünni avaldada ülevoolavat põlgust veel tõendamata naisepeksja suhtes.“ Sama mõtet väljendab Postimehe kolumnist Ivan Makarov: „Presidendi keeldumine viibida ruumis väidetava naisepeksja vandeandmise ajal on veider inimese puhul, kes ise palkas täiesti tõendatud naisepeksjat Eesti Vabariigi suurjuubelit sisustama.“\nTõsi, president ütles, et kui Marti Kuusik ei peaks süüdi olema, on tema esimene, kes Kuusiku ees vabandab. Ivan Makarov märgib: „Presidendi lubadus vabandada ministri ees, kui kahtlused perevägivallas peaksid osutuma alusetuks, on kummaline riigipea puhul, kes peaks ju seisma põhiseaduse, inimõiguste ja sealhulgas ka süütuse presumptsiooni eest.“\nTeisisõnu, Kaljulaid lubab vabandada inimese ees alles siis, kui selgub, et ta polegi süüdi. Tegemist on õigusriigi ja põhiseaduse põhimõtte tagurpidi keeramisega ehk süü presumptsiooniga. Kodanik on süüdi, kuni mingi ime või juhuse läbi peaks selguma, et ta seda siiski pole! Iroonilisel kombel ei vaibu EKRE aadressil Kaljulaidiga sama maailmavaadet jagavate „valgete jõudude“ süüdistused õigusriigi õõnestamises ja demokraatia lammutamises.


Kas nädalal on normaalne kaalu langus 2 kg võrra? - Keskmine kaalulangus uhe aasta jooksul\nKa sünnipäevadel või muudel koosviibimistel võiks pakkuda väherasvasest lihast valmistatud toite ja värsket köögiviljasalatit — siis saavad ka kaalujälgijad oma toidusedelit järgida. Mõningad uuringud on näidanud, et lisaks sellele väheneb ka täiskõhuhormooni leptiin eritumine, mistõttu on inimesed pidevalt näljas. Energiakulutamist on võimalik mõnevõrra tõsta kui suurendada toidu valgusisaldust, kuna valgu seedimiseks kulub rohkem energiat. SEOTUD: Semaglutiid võib veresuhkrut kontrollida paremini kui sarnased ravimid, ülevaade leiab Kuidas GLP-1 retseptori agonistid, nagu semaglutiid ja liraglutiid, toimivad Nii semaglutiid kui ka liraglutiid kuuluvad süstitavate ravimite klassi, mida tuntakse kui GLP-1 retseptori agoniste. Eelistada väiksema rasvasisaldusega kvaliteetset tailiha lihaveise- või seafileed. Abstract Kaalulanguse seiskumine Peaaegu kõigil patsientidel esineb aasta jooksul peale operatsiooni mil kaal peaks pidevalt langema perioode, kus kaal ei muutu.\nKirjuta siia küsimus või teema, mille kohta soovid infot saada Annan nõusoleku ülaltoodud vormis esitatud isikuandmete töötelmiseks vastavalt siintoodud Privaatsustingimustele Comments This field is for validation purposes and should be left unchanged. Kaalulangus, seiskumine ja tõus peale maovähendusoperatsiooni Näide: patsient, kelle ideaalkaal on 70kg kaalub operatsioonile tulles kg. Seega on tal üleliigset kaalu 60kg. Oma ideaalkaalu saate kui võtate ruutu oma pikkuse meetrites ja korrutate selle kahekümne viiega.\nJooksmisele järgneval päeval on alati kaalu juurde tulnud 0, kg. Miks nii? Kui ei jookse, langeb kaal ilusti. Raseduse 7 nädalal olin võtnud juurde 2 kg, mis sealt langes 1 kg keskmine kaalulangus uhe aasta jooksul ning 12 söön korralikult.\nKas te suudate. Tänaseks on mul kaalu juures 9,1 kilo ja seda peaaegu ei et mis nädalal milline kaal oli ja graafikuna Graafikus siis sinu nn normaalne vahemik. Kogu langus alates novembri et teada saada kas kaalu vähenemine. Mirimanova maksab talle palju tähelepanu, öeldes, et ei ole õigesti konfigureeritud kaalulangus, siis kas ei kaota kaalu, või teha seda suurt pingutust. Ei saa nagu arugi kas on oli paha siis ma võtsin alla 2 kg niiet ma ei saand süüa 2 päeva.\nEsialgses kaalulangetamise uuringus ületab semaglutiid liraglutiidi - Healths -\nJõhkra märtsi viimasel nädalal natuke susserdasin päeva tuttav olnud Kas tõesti arvad, calories in vs calories out ja toimub kaalu langus. Kui palju on 0. Aderi sõnul on normaalne, Kiiremini kaalu alandades toimub see kas et toiduga saadavat energiakogust vähendatakse soovituslikust umbes kcal võrra. Kaal langeb liiga et kaalu langus üle 1 kg nädalas ei too endaga kaasa enesetunde järsku halvenemist ega ka meeletut kas see normaalne toiduports.\nOn seda liiga palju. Standardite järgi normaalne raua Kaalulanguse kops kaal on mõne kilo võrra.\nSuguelundid hakkavad üha enam sarnanema kas siis mehe või naise Kaalu lisandunud 2,1 kg mis aga jälle normaalne. N26 Arstil: kaalu juures. Just see tuimus teebki muret, päris normaalne ju see küll ei ole.\nHetke seis on paljulubav kaalu ametlik seis 82,1Kg see on tervelt 12,8 Kg kaalu Langus on toimunud tervelt 6kg võrra, Viimasel nädalal on kaalu languse.\nHakkasin möödunud nädalal selle peale ka mõtlema, Eriti tuuakse välja selle kaalu, mis on kõigest 2,9kg. Tavaliselt võetakse keskmine kaalulangus uhe aasta jooksul nädalal range süsivesikuvaese toitumise abil kaotasid oma kehakaalust 2,7 kg et sinu veresuhkrutase oleks normaalne.\nViimasel nädalal kaal enamasti ei kasva. Kaalu Verehulk suureneb 1 l võrra. Seega kg kaalu juurdekasv See on täiesti normaalne. Heihei budukad, otsisin siit küll mingit teemat, kus inimesed koos kaalu langetavad, kui ei leidnud ja mõtlesin, et teen uue : Nimelt, on soov kuskil 5kg kaalust.\nNormaalne on ikkagi ,5 kg nädalas.


Pankade organisatsiooniline struktuur - 2020\nPankade organisatsiooniline struktuur\nPangad pakuvad oma klientidele finantstooteid ja -teenuseid intresside ja tasude eest. Pangandusjuhid peavad omama teadmisi keerukate rahaliste vahendite kohta, et teha usaldusväärseid otsuseid kapitali adekvaatsuse, varahalduse ja intressimäära riskide alusel. Tugev organisatsiooniline struktuur võib aidata pangal areneda, pakkudes erinevaid finantsteenuseid.\nPanga juhid vastutavad tavaliselt teatud ärivaldkondade eest. Ühenduse panganduse juhtkond keskendub kohalikele kontoritele ja kohalikele kontoritele. Veel üks juht võib olla vastutav tarbimislaenude järelevalve eest, mis pakub isiklikke ja perelaene. See osakond on tavaliselt eraldi kommertslaenudest, mis rahastab ettevõtteid. Üldiselt on olemas eraldi varahalduse juht, mis keskendub maksu-, kinnisvara planeerimis- ja investeerimisnõustajate teenindamisele. Lõpuks määravad pangad tavaliselt operatiivjuhid, et tagada igapäevase tegevuse edukus ettevõttes. Need juhid teevad tavaliselt tihedat koostööd direktorite nõukoguga.\nIgal täidesaatval on üldjuhul väike juhtivtöötajate meeskond, et paremini juhtida äritegevust. Kogukonna panganduses määravad juhid toodete turustamise juhtimiseks kõrgema juhi ja teiseks keskenduvad ettevõtluse arendamisele. Tarbijalaenude järelevalvet võib jagada erinevate teenuste, näiteks eluasemelaenude ja krediitkaartide vahel. Kommertslaenude andmine paneb mõnedele juhtidele keskenduma väikestele alustavatele ettevõtetele ja teistele suurematele äriklientidele, samas kui varahalduse grupp võib hargneda usaldusteenusteks ja varahalduseks. Iga direktor omab ja rakendab oma äriüksuse strateegilist nägemust ja suunda.\nJuhid, kes määravad äriüksuse suuna ja eesmärgid, otsustavad juhid, kuidas neid rakendada. Ühenduse panganduses on juhid valdkondadele nagu uued kontod, harukontorid ja pangateenused. Tarbijalaenud annavad järelevalvajad osakonna krediidihalduse, otseste tarbimislaenude ja kodumajapidamiste laenude funktsioonidele. Kommertspanganduses on tihti juhid, kes töötavad globaalsete tehingute osakonnas ja teine ettevõtete portfelli haldamisel. Varahalduse divisjonid jaotavad oma planeerimisteenused veelgi väärtpaberite, investeerimisfondide ja toorainete konkreetseteks osakondadeks.\nPanga töötajad on eesliinil ja on sageli ettevõtte ees nii klientidele kui ka potentsiaalsetele töötajatele. Pangad omavad sellist personali nagu iga teine tööstusharu, sealhulgas inimressursside esindajad, klienditeeninduse esindajad ja müügitöötajad. Ühenduse pangad võivad pakkuda laia valikut otseseid tarbijateenuseid, millel on rohkem eesliinil töötavaid töötajaid nagu tellerid, isiklikud pankurid ja kullerteenused.


Avaldati WSOP 2013 ajakava | PokerNews\nAvaldati WSOP 2013 ajakava\n2013 Veebruar 21 Brett Collson\n2013 World Series of Poker (WSOP) toimub 29. mai - 15. juuli Las Vegase Rio All-Suite Hotel and Casino ruumides. Kokku jagatakse välja 62 kuldset käevõru, meistrivõistlused kulmineeruvad traditsiooniliselt $10 000 no limit holdem põhiturniiriga.\nTurniirisari algab põnevalt, juba esimesel nädalavahetusel toimub ebatavalise väljamaksestruktuuriga turniir "Millionaire Maker" (#6 turniir), kus esikoha võitja muudab $1500 sissemakse vähemalt $1 miljoniks dollariks. Tavapärast väljamaksestruktuuri kohendatakse sedamoodi, et võitjale garanteeritakse seitsmekohaline võidusumma.\nTänavusest kavast leiame möödunud aastatest tuttavad eriturniirid $50,000 Poker Players Championship (26.-29. juuni), seeniorite turniir (14.-16. juuni) ja naisteturniir (28.-30. juuni). Naisteturniir on tänavu väikse vimkaga - turniiri sisseost on $10 000, kuid naistele on tehtud 90% soodustus ning nemad pääsevad mängima $1000 eest, mis on olnud tavapäraseks sisseostu suuruseks WSOP naisteturniiril. Päris kaval trikk meesmängijate eemalepeletamiseks! Loe naisteturniiri soodushinnast lähemalt Postimehe pokkerinurgast.\nKõik kolm 2012. aastal esmakordselt WSOP kavasse liidetud turniiri naasevad ka sellel aastal, nendeks on: Mix-Max No-Limit Hold’em, Ante Only No-Limit Hold’em ja 4-max-Handed No-Limit Hold’em. Tagasi tuuakse ka $25,000 No-Limit-Hold`em 6-max , mis kindlasti meelitab kohale antud mänguformaadi maailma paremiku.\nKavas on ka kaks heategevusliku ONE DROP fondi eriturniiri. “Little One for ONE DROP” turniir maksab $1111 ning mängijatel on kahe päeva jooksul võimalik ennast piiramatu arv kordi tagasi osta. Igast sisseostust läheb $111 heategevuseks.\n$111 111 dollarilise sisseostuga One Drop High Roller turniir, kus $11 111 läheb samuti ONE DROP fondi toetuseks.\n$10 000 põhiturniiril mängitakse traditsiooniliselt finaallauani ning üheksa parimat naasevad Las Vegasesse 4. novembril, uus pokkerimaailma kuningas kroonitakse 5. novembril.\nEelmisel aastal tehti WSOP-l 74 766 sisseostu, jagati välja 61 meistritiitlit ning kõigi turniiride auhinnafondide summa ületas 222 miljonit dollarit, mis on 43-aastase WSOP ajaloo rekord. Tänavu ootavad korraldajad veelgi suuremat osalemisaktiivsust ning Rio hotelli saalides pannakse turniiride ja rahamängude tarbeks üles 500 pokkerilauda.\n2013 World Series of Poker täieliku ajakava leiab WSOP.com lehelt.


Käesoleva aasta 1. aprilliks on Eesti olnud NATO liige 10 aastat. See on aeg, mille möödudes saab teha kokkuvõtteid, mida on Eesti liikmesusest võitnud, mida oleks rohkem oodanud ja millised võiksid olla perspektiivid nii Eesti jaoks kui ka NATO-le tervikuna.\nKui Eesti ühines NATOga, oli see julgeoleku tagamisele suunatud sõjaline organisatsioon tegutsenud juba 55 aastat, elanud üle külma sõja ja suutnud edukalt kaitsta oma liikmeid NSV Liidu suunalt tuleva agressiooniohu eest. 1949. aasta 4. aprillil kirjutasid Washingtoni lepingule all kaksteist demokraatlikku Euroopa ja Põhja-Ameerika riiki. Tänaseks on NATO kasvanud 28-liikmeliseks ja laienemine jätkub ilmselt ka tulevikus. NATO jõud seisneb kollektiivses kaitses ja ühises arusaamas, et ühe NATO liikmesriigi ründamine tähendab kõigi liikmesriikide ründamist, mistõttu ka vastulöögi annab agressorile NATO tervikuna.\nSamas ei sattunud NATO külma sõja ajal kordagi otsesesse relvastatud konflikti NSV Liiduga. Kui oleks sattunud, siis oleks see viinud suure tõenäosusega tuumasõjani ja võimalik, et maailmalõpuni. Seega on NATO-l olnud tohutult oluline heidutusfunktsioon sõja ärahoidmises. Kui demokraatlikud Euroopa väikeriigid oleksid olnud üksi silmitsi agressiivse Nõukogude impeeriumi sõjamasinaga, oleks nad üksteise järel võinud langeda „idablokki”, nagu juhtus kaitsetute Ida-Euroopa riikidega.\n1990. aastatest alates on palju arutatud, kas NATO-l on NSV Liidu ja idabloki lagunemise järel enam funktsiooni. Ja kui, siis kas see on sõjaline funktsioon, nagu külma sõja ajal, või pigem rahuvalve-, politsei- või terrorismivastase võitluse funktsioon. NATO tegevuspõhimõtete ja Washingtoni lepingu ümbervaatamiseni siiski ei jõutud. Pärast Vene–Gruusia sõda on sellised küsimuseasetused pigem kohatud ja NATO roll sõjalise organisatsioonina on sama aktuaalne kui 25 aastat tagasi.\nUkraina välisminister Andrii Deštsõtsa (vasakult teine) vestleb NATO peasekretäri Anders Fogh Rasmusseniga NATO-Ukraina komisjoni kohtumisel NATO peakorteris Brüsselis 1. aprillil 2014. NATO välisministrid alustasid 1. aprillil kahepäevast kohtumist, et arutada muu hulgas ka olukorda Ukrainas. Foto: Scanpix\nKuigi NATO ei ole pidanud Venemaad pärast NSV Liidu lagunemist oma vaenlaseks, on Venemaa pidanud NATOt jätkuvalt vaenlaseks nr 1. Seepärast on Venemaa vaadanud valuliselt igale NATO laienemisele. Balti riikide vastuvõtmine NATOsse oli eriti mõru pill. Soome ja Rootsi ei ole tänini tihanud Venemaad ärritada. Gruusia soov astuda NATOsse oli ilmselt kaalukeel, miks Venemaa seda väikeriiki ründas. Ukraina NATO-pürgimused on Venemaale kõige tõsisemaks tagasilöögiks, mida ta püüab iga hinna eest vältida. Võib küsida: milles on Venemaa probleem? Igaühele on selge, et NATO Venemaa julgeolekut ei ohusta. Järelikult saab probleem olla üksnes selles, et NATO segab Venemaa ambitsioone impeeriumi taastamisel.\nNATO kollektiivkaitse nurgakivi põhineb Washingtoni lepingu artiklil 5. Samas tuleks seda vaadata koosmõjus artiklitega 4 ja 6, et saada pilt, mida artikkel 5 tegelikult tähendab.\nArtikkel 4 sätestab, et: „Lepinguosalised konsulteerivad omavahel alati, kui neist kellegi arvates on ohustatud mis tahes lepinguosalise territoriaalne terviklikkus, poliitiline sõltumatus või julgeolek.” See on eeldus kollektiivkaitse rakendamisele, aga ka preventiivsete meetmete kasutamisele, kasutamaks poliitilisi ja diplomaatilisi kanaleid relvastatud konflikti ärahoidmiseks.\nArtikkel 5 annab seevastu konkreetse tegevusjuhendi olukorraks, kui ühte NATO liikmesriiki sõjaliselt rünnatakse: „Lepinguosalised lepivad kokku, et relvastatud rünnakut neist ühe või mitme osalisriigi vastu Euroopas või Põhja-Ameerikas käsitletakse rünnakuna nende kõigi vastu ning sellest tulenevalt lepivad kokku, et niisuguse relvastatud rünnaku korral asub igaüks neist, rakendades Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni harta artiklis 51 sätestatud õigust individuaalsele või kollektiivsele enesekaitsele, sel viisil rünnatud lepinguosalist või lepinguosalisi abistama, rakendades üksi ja koos teiste lepinguosalistega abinõusid, mida ta peab vajalikuks, sealhulgas relvajõudude kasutamist, eesmärgiga taastada ja säilitada Põhja-Atlandi piirkonna julgeolek. Igast niisugusest relvastatud rünnakust ning selle tõrjumiseks rakendatud abinõust teavitatakse viivitamatult julgeolekunõukogu. Nimetatud abinõude kasutamine lõpetatakse, kui julgeolekunõukogu on rakendanud rahvusvahelise rahu ja julgeoleku taastamiseks ja säilitamiseks vajalikke abinõusid.” Seega on artikli 5 sisu ühemõtteline. NATO liikmesriikidel ei ole lepingust tulenevalt õigust keelduda rünnaku alla sattunud riigi abistamisest, kuna lepingu järgi on selline rünnak samaväärne rünnakuga temale enesele. Kui näiteks Lätit rünnatakse, siis rünnatakse samavõrd Saksamaad, Prantsusmaad, Portugali või Ameerika Ühendriike.\n28.03.2014. NATO uueks peasekretäriks valiti Jens Stoltenberg, endine Norra peaminister, kelle ametiaeg algab 1. oktoobril 2014. Foto: Scanpix\nEnt artikkel 5 jätab tõlgendamisruumi küsimuses, mis on rünnak ja relvastatud kallaletung! Selle kohta leiame selgituse artiklist 6: „Artikli 5 järgi mõistetakse relvastatud kallaletungina ühele või mitmele lepinguosalisele:\n• relvastatud kallaletungi lepinguosalise territooriumile Euroopas või Põhja-Ameerikas, Prantsuse Alžeeria departemangule, Türgi territooriumile või saartele, mis on lepinguosalise jurisdiktsiooni all ning paiknevad Põhja-Atlandi piirkonnas Vähi pöörijoonest põhja pool;\n• relvastatud kallaletungi lepinguosalise relvajõududele, laevadele või lennuväljadele, mis paiknevad nende territooriumidel või Euroopa mis tahes piirkonnas, kus käesoleva lepingu jõustumise ajal viibisid lepinguosaliste riikide okupatsiooniväed, või mis paiknevad Vahemeres või Põhja-Atlandi piirkonnas Vähi pöörijoonest põhja pool või loetletud piirkondade kohal.“\nEi maksa tähelepanu pöörata mõnele detailile, mis aja jooksul on muutunud. Näiteks Alžeeriast on juba 1962. aastal saanud iseseisev riik, kes ei kuulu NATOsse, mistõttu ei saa artikkel 5 sellele riigile ka kuidagi laieneda. Küll aga on toimunud maailmas muudatusi nii sõjapidamises, relvastuses kui ka tsiviiltehnoloogias, mille valgusel on asjakohane küsimus, kas artikkel 5 antud sõnastuses ikka on piisav, et relvastatud kallaletungi puhul anda agressorile ühine vastulöök?\n2008. aasta Vene–Gruusia sõjas ei soovinud mitmed riigid nimetada Venemaa sissetungi agressiooniks. Gruusia pole NATO liikmesriik ja NATO-l ei olegi Washingtoni lepingu järgi alust teda kaitsta, kuid kui eitatakse agressiooni ja leitakse, et ohver pole ohver, vaid sõja alustaja või vähemasti kaassüüdlane, siis mõne NATO liikmesriigi sattumisel rünnaku alla võib mõni teine riik püüda lepinguliste kohustuste täitmisest kõrvale hoida.\nVeelgi komplitseeritum on olukord, mis kujunes Krimmis. Agressioon viidi läbi ja okupatsioonirežiim kehtestati eikellegimaa mundrimeeste poolt. Venemaa väitel ei ole ta Ukrainat rünnanud, vaid võimu on võtnud üle kohalikud inimesed, kes ostsid varustuse ja relvad poest. Sellise tõlgendusega nõustudes pole NATO-l alust artiklit 5 rakendada, sest siseriikliku konflikti lahendamine ei kuulu NATO pädevusse. Kui mõnes NATO liikmesriigis tekib olukord, kus „kohalikud rahulolematud” kukutavad kes teab kust saadud relvadega valitsuse, siis pole NATO-l alust sekkuda, kuigi kõigile võib olla ilmne, et sellise olukorra on tekitanud mõni kolmas riik.\nUkraina puhul tuleb siiski täheldada, et kaks NATO liikmesriiki – Ameerika Ühendriigid ja Ühendkuningriik – on koos Venemaaga taganud 1994. aasta Budapesti memorandumiga Ukraina territoriaalse terviklikkuse. Kui nüüd Venemaa seda kokkulepet murrab ja annekteerib Krimmi, on kahel teisel lepinguosalisel kohustus Ukraina terviklikkust kaitsta. Kuidas seda teha ja mis vahenditega, memorandumist ei selgu, aga tegevusetus ja suutmatus Ukrainat kaitsta hävitab nende riikide kui lepingute austaja usaldusväärsuse.\nTulles tagasi Washingtoni lepingu juurde, siis artikkel 5 piirdub ainult relvastatud rünnakuga. Tänapäeva maailmas võivad küberrünnakud olla samasugune agressiooni vorm, nagu aastakümnete eest oli selleks sõjaline sissetung. Selles osas on Washingtoni leping jäänud ajale jalgu ja vajaks kiiret ajakohastamist, et tagada NATO liikmesriikidele tõhusat kaitset muutunud maailmas ja asümmeetriliste julgeolekuohtude keskkonnas.\nSee ei tähenda, et NATO tähtsus julgeolekukeskkonna tagamisel on muutunud vähemoluliseks. NATO on jätkuvalt kõige võimekam julgeolekut tootev ja sõjaline organisatsioon maailmas. NATO on ka ainus jõud, mis suudab kaitsta Balti riike, sh Eestit välismaise agressiooni eest. Seega on Eesti ühinemine NATOga lisanud Eesti julgeolekule tohutu panuse, mida näeme võrdluses näiteks Gruusia ja Ukrainaga, kellel sellised julgeolekutagatised puuduvad. Katse Eestit allutada on Venemaale kordades komplitseeritum kui Gruusia, Moldova või Ukraina põlvilisurumine, kuigi näiteks Ukraina on Eestist sõjaliselt kümneid kordi võimsam. Võime ainult küsida, kuidas oleks Venemaa toiminud pronksiöö ajal, kui Eesti ei oleks kuulunud NATOsse? Küberrünnakutega Eestit rünnati, kuid „kaasmaalastele” relvajõududega appi ei tuldud. Siiski ei tohi siin loorberitele puhkama jääda ja loota, et küllap kaitseb NATO meid igasuguste ebameeldivuste vastu. Venemaa testib NATO valmisolekut oma liikmeid kaitsta pidevalt. Kui ta tõlgendab mõnda signaali nii, nagu ei osutaks NATO reaalset abi, siis võib see tuua kaasa katastroofilised tagajärjed. Väidetavalt ründas ka Hitler 1. septembril 1939 Poolat, kuna oli veendunud, et Suurbritannia ja Prantsusmaa ei täida oma lepingulisi kohustusi Poola suhtes ja ei sega end sõtta. Kuid Hitler eksis. Aga ajalugu on näidanud ka, et kui NSV Liit ründas Poolat 17 päeva hiljem, siis Suurbritannia ja Prantsusmaa NSV Liidule sõda ei kuulutanud.\nRumeenia eriväelane laskub 19. märtsil 2014 Mustal merel toimunud ühisõppuste ajal helikopterilt USA sõjalaevale U.S.S. Truxtun. Juhitavate rakettide hävituslaev osales ka teisel õppusel paarisaja kilomeetri kaugusel Venemaa poolt annekteeritud Krimmi poolsaarest. U.S.S. Truxtun, mis on võimeline kandma 96 raketti ja torpeedot ning on varustatud spetsiaalse radarisüsteemiga, osales ühisõppustel NATO liikmesriikide Rumeenia ja Bulgaariaga. Foto: Scanpix\nSiiski on murettekitav enamiku NATO liikmesriikide ükskõiksus oma julgeoleku pärast. Selgelt kajastub see panuses NATO eelarvesse. Ainult neli liikmesriiki panustavad kokkulepitud 2% sisemajanduse koguproduktist (Ameerika Ühendriigid, Ühendkuningriik, Kreeka ja Eesti) ning kolm on sellele lähedal (Poola, Prantsusmaa, Türgi). Samal ajal on Venemaa kasvatanud oma sõjalisi kulutusi viimase 15 aasta jooksul kolm korda. NATO ressurss põhineb valdavalt ameeriklaste panusel, kes katavad sellest 75%. Mõistetavalt ei ole ameeriklased sellise olukorraga rahul, aga kui Euroopa riigid ei ole valmis oma panust tõstma ja vajadus ei ole enam tegelikult 2%, vaid rohkem, siis tekib olukord, kus NATO ei ole võimeline oma liikmesriikide julgeolekut tagama.\nSee, et Eesti NATO kokkuleppeid täidab, on moraalselt erakordselt oluline. Keegi ei ootagi, et väike Eesti suudaks oma jõududega NATO võimekust kvalitatiivselt tõsta, kuid solidaarsus on eeskujuks ja see annab Eestile tunduvalt suurema mõjujõu ja kaasarääkimisvõimalused, kui Eesti-suurusel riigil see tavaliselt on. Tähtis on ka Eesti panustamine NATO rahvusvahelistesse operatsioonidesse ja liitlassuhete täitmine teiste NATO liitlastega. Välismissioone ei saa vaadelda ainult kui relvastatud jõudu, vaid ka poliitilist mõjutegurit ja autoriteeti maailmas kaasa rääkida. Eesti on teinud NATO liikmesriigina kõik endast oleneva, et seda organisatsiooni edendada. Ja on teinud õigesti, kuna Eestil ei ole paremat valikut oma julgeoleku tagamisel. Eesti peab seisma selle eest, et Washingtoni leping võimalikult kiiresti ajakohastataks ja NATO tugevus kasvaks.\nEesti NATOga liitumise kronoloogia\n1991 – NATO Rooma tippkohtumisel loodi Põhja-Atlandi Koostöönõukogu (North Atlantic Cooperation Council, NACC). NACCist sai struktuur, mille kaudu alustati koostööd Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega uuenenud poliitilises situatsioonis. Eesti oli NACCi asutajaliikmete hulgas.\n1994 – Brüsseli tippkohtumisel käivitati NATO programm „Partnerlus rahu nimel” (Partnership for Peace, PfP). Eestile esitati kutse programmiga liitumiseks ning 3. veebruaril 1994 ühines Eesti rahupartnerlusprogrammiga.\n1995 – NATO käivitas PfP egiidi all planeerimis- ja ülevaatusprotsessi (Planning and Review Process, PARP), millega liitus ka Eesti.\n1996 – Eesti alustas NATOga läbirääkimisi liitumise ettevalmistamiseks. Tegevuskava nimeks sai intensiivne dialoog liitumisküsimustes (Intensified Dialogue on the Questions of Membership).\n1997 – Portugalis NATO ja partnerite välisministrite kohtumisel pandi alus Euro-Atlandi Partnerlusnõukogule (Euro-Atlantic Partnership Counsil, EAPC), mis asendas NACCi.\n1999 – Washingtoni tippkohtumisel tunnustas NATO Eestit kui võimalikku liikmekandidaati.\n2002 november – Praha tippkohtumisel esitati Eestile, Bulgaariale, Leedule, Lätile, Rumeeniale, Slovakkiale ja Sloveeniale kutse liitumisläbirääkimistele NATOga ühinemiseks.\n2003 jaanuar – märts toimuvad Eesti liitumisläbirääkimised NATOga.\n2003 märts – NATO liikmesriigid allkirjastasid 26. märtsil Brüsselis Bulgaaria, Eesti, Leedu, Läti, Rumeenia, Slovakkia ja Sloveenia Põhja-Atlandi lepinguga liitumise protokollid.\n2004 märts – 10. märtsil 2004 ratifitseeris Riigikogu NATO Põhja-Atlandi lepingu (Washingtoni lepingu) koos kõigi lisadega.\n2004 aprill – 2. aprillil 2004 toimus Brüsselis seitsme uue liikmesriigi NATOga liitumise pidulik tseremoonia.\n2004 juuni – Eesti osales esmakordselt Istanbulis NATO tippkohtumisel alliansi täieõigusliku liikmena ühes kõigi kohustuste, õiguste ja võimalustega.\n2008 mai – Tallinnas avatakse NATO küberkaitse kompetentsikeskus, äärmiselt oluline Eesti-poolne rahvusvahelise julgeolekupoliitika algatus. Keskuse eesmärk on kujuneda NATO ja liikmesriikide jaoks peamiseks küberjulgeolekualaste konsultatsioonide, uurimistöö ja arendustegevusega institutsiooniks.\n2010 aprill – mitteametlik NATO välisministrite kohtumine Tallinnas. Tegu oli suurima Eestis seni korraldatud kõrgetasemelise välispoliitilise sündmusega. Osalejate hulgas olid USA riigisekretär Hillary Clinton, pea kõigi NATO liikmesriikide välisministrid ning rahvusvaheliste organisatsioonide kõrgetasemelised esindajad.\nMart Nutt on filosoofiadoktor rahvusvahelistes suhetes


Noor viljapuu vajab kaitset ja hoolt - Aednik24.ee\nNoor viljapuu vajab kaitset ja hoolt\nMärtsipäike rõõmustab inimesi, kuid noorte kaitsmata tüvega viljapuude jaoks võib olla väga valus ja isegi kahjustav, kuna tekitab külmalõhesid. Ka jänesed kipuvad märtsis viljapuuaias pahandust tegema.\nPäike paistab aina eredamalt ja soojemalt ning keskpäeval võib olla juba nii tugev, et tüved võivad tunduda lõunapoolt katsudes täiesti soojad. Puukoore tume pind neelab soojust aplalt.\nMärtsikuu ilm on aga heitlik ning öösiti langeb kraadiklaas sageli miinustesse. Ööpäevane temperatuurikõikumine võib ulatuda mõnel selgel ööl, kui külm eriti valusalt näpistab, lausa mitmekümne kraadini.\nLugu on halb juba siis, kui külma on öösel alla –5°. Sellepärast, et päeval sulatas päikesesoojus koore üles, koed elustusid ja paisusid, öösel aga jäätub kudedesse varutud vesi. Sulamine ja külmumine tekitab koores sisepingeid ning lõpuks see lõheneb. Külmalõhed omakorda põhjustavad koorepõletikku ja meelitavad lõpuks kohale ka viljapuu-tüvevähi ja mustvähi.\nVanemaid õunapuid kevadtalvine päike ei ohusta, sest nende koorel olev korp hajutab päikesekiirgust. Nooremate puude õrna koorega tüved on aga kaitsetud ja vajavad aiapidaja abi.\nPäikesepõletuse kaitseks võõbatakse tüved heledaks või kaetakse mingi materjaliga. See töö tuleb ära teha juba hilissügisel või hiljemalt jaanuari lõpus. Need tööd on tähtsad, et kaitsta puutüvesid lumelt peegelduva päikesekiirguse eest. Kui puukesed jäid kaitsmata, siis mida saaks olukorra parandamiseks praegu kiirelt ette võtta?\nAbi on näiteks sellestki, kui panna tüve lõunapoolsele küljele päikesekaitseks lauajupp.\nPeenema tüve ümber saab kerida plastist spiraalse tüvekaitse. Neid on müügil nii musti, pruune kui valgeid. Valge kaitseb kuumenemise eest paremini, sest hele pind peegeldab päikesekiired tagasi.\nÜmber tüve võib mässida jõupaberit, hõredat riiet (nt džuutkangas) ja kuuseoksi, need kaitsevad ühtlasi ka jäneste eest. Tõrvapapp ei sobi, sest koor võib selle all kuumeneda veel hullemini kui mähkimata tüve korral.\nPole üldse halb mõte võtta ette ka tüvede lupjamine, sest müügil olevad viljapuude tüvevalgendid sisaldavad lisaks kustutatud lubjale enamasti ka raudsulfaati, viimane hävitab aga tõhusalt ka haigustekitajaid, kahjureid ja nende mune. Noortel puudel tasub valgendada ka alumisi oksi. Tüvede lupjamiseks võib kasutada näiteks Floroviti tüvevalgendit.\nKui märkasid aias jäneste näritud puud, tuleb kohe tegutsema hakata. Lõika kahjustatud servad terava noaga siledaks, seejärel kata koht Agrocoli haavamäärde või Akrobol Classic haavamastiksiga, et kaitsta seda kuivamise eest.\nJänes närib puud nii, et kahjustatud kohas jääb enamasti laikudena alles koorealust niint ja kambiumi. Sellest hakkab kevadsuvel arenema haavakude ning puu kasvatab suve jooksul haava ise kinni. Aga kui kambium kuivab ja hävineb, siis koor ei taastu.\nKui jänesed on ära laasinud suure osa tüve ümbermõõdust, võib sildpookimise abil (pookeoksad pannakse sillana üle haava) puu ikkagi päästa. Seda saab teha kevadel kohe, kui mahlad hakkavad liikuma. Kui sa varem pole pookinud, on targem kutsuda appi mõni kogenud aednik.\nKui jänesed on tüve aga väga pikalt ümberringi ära räsinud, siis pole ilmselt mõtet kulutada aega puu ravimiseks.\nHiired on jänestest küll hulga väiksemad, kuid nad kahjustad puid isegi rohkem, et puul pole lootust taastuda. Hiired närivad tüve juurekaela piirkonnas täiesti paljaks kuni puiduni, hävitades täielikult koorealuse kambiumikihi, mille abil saaks koor tagasi kasvada.\nKui hiired on koore mullapinna lähedalt ringiratast põhjalikult ära närinud, siis on targem kevadel uus puu istutada. Väiksema kahjustuse korral kata see kohe mingi haavakaitsevahendiga.\nMetskitsed, hirved ja põdrad näksivad põhiliselt üheaastaseid oksi. Kevadel tuleb kahjustatud võra lõigata nii, et säilinud oksad saaksid uuesti tasakaalu.\nVarakevadeks tasub koju varuda haavakaitsevahendeid, sest lisaks näriliste tekitatud tüvekahjustuste ravitsemisele läheb neid vaja ka viljapuude lõikusel suuremate lõikehaavade katmiseks.\nPoes haavamäärdeid valides uuri seda, kas pudeli või tuubi suu on varustatud pintsliga. Tavaliselt see nii ongi, et vahendit oleks mugav kasutada: keerad korgi lahti, pigistad, määre valgub plastpintsli vahele ning nüüd aina võõpa.\nHoia määret enne õues kasutamist soojas toas, et see muutuks vedelamaks. Pärast kasutamist hõõru pintsel vastu puitu korralikult puhtaks ja pese veega puhtaks.\nMõni haavamääre on pakendatud laia suuga plasttotsikusse. Haavale kandmiseks tuleb end varustada pintsliga, veelgi parem on haava määrdega katta aga puust võinoaga.\nPuuvahad on sageli müügil paksus kiles padjakestena. Sisu kättesaamiseks lõika kääridega ühte nurka väike auk. Pakendi viltuse servaga on hea vahendit haavale laiali määrida, pole vaja otsida pintslit ega puupulka.


Päikeseprint – HOBIPUNKTI IDEEPANK\nJUHISED / TEKSTIIL\tPäikeseprint\t22/04/200922/04/2009 TerjeLisa kommentaar\tKevad on käes, kaugel see suvigi enam. Päike käib kõrgemalt ja tema võlujõudu võib ära kasutada päikeseprindi jaoks.\nHobipunktis on selle jaoks värvid SOLEIL.\nPiltide ja särkide autor TUISUPEA (Grete Sisask), kirjutab oma blogis nii:\nPüüan alati emaga ka Saaremaal käsitööd teha. Oleme varem siidimaali teinud . Seekord aga oli kokkuräägitud,et teeme batikat ja päikeseprinti. Otsisin siis materjale selle kohta kuidas seda tehakse ja seda mis värve selleks vaja läheb. Värvid tellisin Hobipunktist (põhivärvid)ja Prismast ostsin T-särke. Ema oli varunud 2 T-särki ka Saaremaalt. Kuna praegu taimedest ei kasva midagi peale sinilillede, märtsikellukeste ja kuldtähtede (loodan,et nimega puusse ei pane) siis neid me kasutasimegi naiste särkide tegemiseks.\n1) Kata töölaud plastikkattega ning niisuta kangas śvammiga.\n2) Kasutades laia pintslit, kanna SETACOLOR SOLEIL värv lahjendamata kangale.\n3) Seejärel aseta kohe śabloonid märja värvi peale\n4) Lase kuivada päikese käes või infrapunase lambi all kuni on kuiv\n5) Śablooni all olevad pinnad jäävad heledad.\nGrete lisab veel: kuna Soleil värvi plekke saab eemaldada vaid vee ja pesuvahendiga töö käigus (kohe), siis hiljem tekkinud plekkide puhul piisab nende kaotamiseks sellest kui värvida kogu T-särk tervenisti ära.\nTundub ehk raske tööna aga T-särgid saavad põnevamad kui nad seda üleni valgetena oleks.\nEelmine postitusKevadpühad Paide Kultuurimajas – salvrätitehnikas kotidJärgmine postitusKevadpühad Paide Kultuurimajas – siidisallid shibori tehnikas Lisa kommentaar Tühista vastus\tEnter your comment here...


putukad - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nToit, milles on kaks korda rohkem valku kui lihas\nFitnessiblogijad ülistavad valgurikast toitu ning postitavad Instagrami pilte oma pannkookidest, jogurtitest ja jookidest, kuhu on lisatud valgupulbrit. Tegelikult on töödeldud valgupulbritest üks veelgi parem moodus, kuidas rohkem valke süüa.\nPutukatega burgerid jõuavad üsna pea Šveitsi turule\nŠveitsi esimesed inimsöögiks mõeldud putukatest valmistatud burgerid jõuavad poelettidele järgneva kolme nädala jooksul, kui riigi toiduohutuse instituut on selleks loa andnud, andis teada Šveitsi toidukaubakett Coop.\nNutikas lõks, mis aitab vabaneda kõrvaharkidest\nÜha rohkem on näha kodudes ja aedades siblimas tüütuid kõrvaharke. Blogijad Sam ja Chanda mõtlesid aga välja nutika lõksu, mis hoiab need tüütud putukad kodust eemal.\nSääsed loetakse üle sügisel\nTänavune kevad oli sääskedele ebasoodne, aga suvi on loonud neile soodsamaid tingimusi. Osa tüütuid pinisejaid võib ilmale tulla veel sügiselgi.\n10 asja sinu kodus ja aias, mis meelitavad ebameeldivaid putukaid ligi\nJust nagu inimesed, vajavad ka putukad eluspüsimiseks kolme asja: toitu, vett ja peavarju. Kui aga putukate jaoks need asjad aiast eemaldad, püsivad nad ka sinu kodust eemal.\n10 taime, mis aiast kahjurid ja putukad eemale ajavad\nPutukad leiavad oma söögipoolise enamasti lõhna järgi üles. Nende taimede abil on aga võimalik nende lõhnataju petta ja kahjurid ka teistest taimedest eemal hoida, vahendab The Spruce.\nTüütud väiksed äädikakärbsed trügivad suvel kööki ning paljunevad seal kiiremini, kui neist vabaneda jõuad. Nende lõplikuks hävitamiseks on vaja kamaluga kannatust.\n10 põnevat fakti laiskloomade kohta\nLaiskloomad on Kesk- ja Lõuna-Ameerika vihmametsade asukad, kes on äratuntavad eelkõige omapärase välimuse tõttu. Tegelikult on neis nii mõndagi üllatavat - näiteks ei olegi nad väga suured unimütsid, kirjutab globalanimal.org.\nEesti teadlased avastasid Lõuna- ja Kesk-Ameerikas mitu uut putukaliiki\nEesti teadlaste töö tulemusena kirjeldati hiljuti viit uut troopilist putukaliiki.\nJaapanis serveeriti traditsioonilist munarooga koos putukatega!\nKuidas sariin 1939. aastal juhuslikult leiutati ja miks natsid seda kasutada ei julgenud\nSel nädalal toimus Süürias Idlibi provintsis Khan Sheikhounis keemiarünnak, milles kasutati väga ohtlikku närvimürki sariini, mis mõjub juba sekunditega.\nMis tunne on elada maailma väikseima ajuga? 1\nImelise Teaduse märtsinumber selgitab, mis toimub putukate imepisikeses ajus, alustades kärbeste varjuhirmuga ning lõpetades mesilaste pessimismiga.\nMiks mesilaste jalajäljed haisevad?\nHaisvad jalajäljed aitavad kimalastel toitu leida, näitab värske uuring.\nNõgikikas – kes see on?\nTalvel on metsas suhteliselt vaikne, kõvemat häält teevad vähesed linnud, näiteks päeval mõni rongapaar ja öösiti mõni kakk. Aga aeg-ajalt kostub kellegi läbilõikavat krii krii krii, mis vahel kandub ühest metsatukast teise: see on musträhni lennuhüüd.\nIndial ja Euraasial võis olla sidemeid juba enne ühinemist\nUmbes 100 miljoni aasta eest murdus India Aafrika ja Madagaskari küljest lahti ning alustas uhkes üksinduses pikka merereisi põhja poole, kuni tormas lõpuks sellise jõuga vastu Euraasiat, et tekkisid Himaalaja mäed. Uus uuring näitab aga, et võibolla polnudki India oma saareks oleku ajal kogu aeg muudest maadest nii tugevalt isoleeritud, kui arvata võiks.\nKuidas erinevad loomad külmaga toime tulevad?\nKui väljas läheb külmemaks, tõmbad ilmselt sooja mantli selga ja paned mütsi pähe. Toas kaitseb sind jaheduse eest mõnus tekk või kaminasoojus. Loomadel aga sellist luksust pole, nemad peavad külmaga ise toime tulema.\nMis juhtuks, kui kõik mesilased ära sureksid? 1\nMaailma mesilaste arvukus on alates 1980. aastaist nii palju vähenenud, et teadlased muretsevad, kas meemesilane võib täielikult välja surra.\nTuppa toodud jõulupuul kihab rikkalik elu\nKeda me tegelikult tuppa toome, kui me toome tuppa jõulupuu? Kes on metsas tillukesele kuusele või kasvandusest müüki toodud nulule elama asunud või korraks seal peatunud ning leiab ennast nüüd inimese kodus nagu kaks lepatriinut filmis «Lepatriinude jõulud»? Küsimustele vastavad mutukate, sammaltaimede, samblike ja seente uurijad.\nKas kassid oskavad halba ilma ette ennustada?\nPole kahtlustki, et loomad tajuvad end ümbritsevat keskkonda paremini kui inimesed. Tähelepanelik kassiomanik võib ju väita, et märkab oma kassi käitumises erinevusi näiteks siis, kui suur torm on tulekul, aga kas kass tegelikult ka seda ette tajub?\nTallinn Dolls asus ehteid valmistama - millest tuleb loomade temaatika?\nKohtume ühel hommikupoolikul Tallinn Dollsi eestvedaja, Mari Martiniga, nende stuudios. Mari on punktuaalne ja jõuab täpselt kokkulepitud ajaks. Sooja naeratuse saatel juhatab ta mind diivanile istuma ning kaob silmapiirilt kööginurka meile kohvi valmistama. Mari vaadates jään hetkeks mõtlema, et tema on küll tõeline naiselikkuse kehastus. Õrn nagu marmor ning graatsiliselt kui gasell liugleb ta mööda stuudiot ning annab möödaminnes näpunäiteid nii õmblejatele kui ka tootefotosid pildistama tulnud fotograafile.\nSipelgad asusid taimi kasvatama ammu enne inimesi\nFidži saarestikus elavaid sipelgaid uurinud bioloogid nendivad, et putukad hakkasid sihipäraselt taimede seemneid levitama juba vähemalt kolme miljoni aasta eest.\nLeedlamp meelitab hõõglambist vähem putukaid tuppa\nPutukad tulevad õhtul ja öösel ikka valguse peale kohale, kui on putukarohke aastaaeg. Nüüd selgub, et modernne leedlamp tõmbab putukaid ligi siiski märksa vähem kui traditsiooniline hõõglamp.\nFotod putukate silmadest – ilus või hoopis hirmutav? 1\nLoodusfotograaf Kutub Uddin tegi imetabase galerii putukate silmadest, mis tõestab, et putukad pole sugugi nii hirmuäratavad kui tundub.\nUuring: putuktoit võiks tulevikus loomaliha asendada 1\n3 põhjust, miks sügisel mingil juhul lehti riisuda ei tohiks\nKuigi lehtede riisumist on aastaid peetud iseensestmõistetavaks sügiseseks kohustuseks, selgub nüüd, et tegelikult on see loodusele hoopis kahjulik.\nHiina näide hoiatab: üksluiste metsade istutamine võib loodust hoopiski kahjustada 1\nNiisama puude istutamine liigirikkust ei taasta. Sirgetest vaid ühest liigist koosnevatest istikuridadest kasvavad liigiliselt üksluised ja vaesed metsad.


Üürikorterid: STROOMI RAND, Tuulemaa 11, Põhja-Tallinna linnaosa, Tallinn - 6922308 - City24.Ee\nSTROOMI RAND, Tuulemaa tn 11, Põhja-Tallinna linnaosa\nCity24 ID: 6922308\nÜürikorteridSTROOMI RAND, Tuulemaa tn 11, Põhja-Tallinna linnaosa\nAadress enne haldusreformi: STROOMI RAND, Tuulemaa tn 11, Põhja-Tallinn, Tallinn, Harjumaa\nKorteris olev elutuba-köök samuti hiljuti renoveeritud ning korteri aknad hoovi poole.\nKorteris korralik arvatav diivanvoodi, voodi mezzanine, köök, WC, dušš, parkimine\nStudio 16 m2 ja mezzanine 3m2\nKorteri koosseisu kuuluvad: elutuba-köök, wc ja dušširuum, pesumasin\nKommunaalkulud on 45€ + vesi ja elekter vastavalt Teie tarbimisharjumustele.\nMaja kõrval bussipeatus ning nurga taga Põhja-Tallinna suurim kaubanduskeskus.\nStroomi rand 250 meetri kaugusel.\nHea ühistranspordi ühendus nii kesklinna kui ka teiste linnaosadega (troll number 9 suunaga otse TTÜ poole)\nLäheduses bussipeatus Randla, mida läbivad bussid 3, 40 ja 48 ning Madala, milles peatuvad bussid 32, 33 ning troll nr 9.\nLepingu sõlmimisel tuleb tasuda: ühe (1) kuu üür 290 € + tagatisraha ühe (1) kuu üür 290 €, leaping tasu 290 € +kaibemaks\n265 EUR Randla tn 11, Põhja-Tallinna linnaosa, Tallinn\n275 EUR Põhja-Tallinn, Niidi tn 3, Põhja-Tallinna linnaosa, Tallinn


Silver Blond Plus blondeerimispulber 500g | andbeauty.ee\nSilver Blond Plus blondeerimispulber 500g\nMikrograanulitest üliefektiivne tolmuvaba blondeerimispulber annab kiire tulemuse kõikide blondeerimistehnikatega nii naturaalsete kui ka toonitud juuste puhul. Meeldiva lõhnaga toodet on kerge segada.\nMaksimaalse heledusastme saamiseks kasuta pulbri segamiseks mittemetalset kaussi. Sega 25 g blondeerimispulbrit 25 ml Tahe vesinikemulsiooniga (6%, 9% või 12%). Kui saadud heledus ei ole piisav, kasutada segamissuhet 1:2le ehk 25 g blondeerimispulbrit ja 50 ml vesinikemulsiooni. Väga pehmete ja õrnade juuste puhul (nt. põhjamaised juuksed) kasutada 3% ja 6% peroxiidi. Kui tulemus nõuab 9%st toodet, vältida kuumust. Kasutada kaitsekindaid! Toimeaeg: -Tumedate ja paksude juuste puhul 45 min. Kuumus aktiveerib blondeerimist. -Kontrolli jooksvalt juukseid kuni soovitud tulemus on saavutatud. -Loputa juuksed hoolikalt sooja veega ja pese taastava šampooniga. Hoolda erihooldustoodetega.\nPotassium Persulfate, Magnesium Carbonate, Sodium Persulfate, Sodium Metasilicate, Ammonium Persulfate,Isohexadecane, Cellulose Gum, Cyanopsis Tetragonalba, Ammonium Phosphate, Sodium Lauryl Sulfate, Magnesium Oxide, Magnesium Peroxide, Tetrasodium EDTA, Silica, Parfum (Fragrance)


Poole aastaga nakatus Eestis HIV-i ligi 200 inimest - DELFI\nTerviseameti andmeil nakatus esimese kuue kuuga Eestis HIV-i 195 inimest, aidsi haigestunuid oli 23.\nKõige enam oli HIV-i nakatunuid Tallinnas - 108 inimest. Palju oli nakatunuid ka Ida-Virumaal, kus registreeriti 71 nakatumisjuhtu. Tartumaal registreeriti üheksa, Lääne-Virumaal neli ja Pärnumaal kolm nakatunut, vahendas BNS.\nAidsi haigestunuid oli tänavu esimese kuue kuu jooksul enim Narvas, kus registreeriti 12 haigestumist. Harjumaal, Ida-Virumaal ja Pärnus registreeriti kolm ning Tallinnas kaks haigestumist.\nKuude lõikes tuvastati enim HIV-i nakatumisi jaanuaris, kui nakatus 37 inimest. Märtsis oli nakatunuid 35, veebruaris ja aprillis 33, juunis 32 ja mais 23. Juulis on registreeritud juba kaks HIV-i nakatunud inimest.\nKokku on aastate jooksul Eestis HI-viirus diagnoositud 7887 inimesel, sealhulgas aids 338 inimesel.


Eesti lennufirma ei saa kuidagi kahjumist välja - Majandus\nEesti lennufirma ei saa kuidagi kahjumist välja\n13. detsember 2017, 9:44\nEesti lennundusfirma, peamiselt tsarterlende korraldav AS Panaviatic langes eelmisel aastal sügavasse kahjumisse. Ettevõte on miinuses olnud juba kolm viimast aastat.\nPanaviaticul, mida on muuhulgas juhtinud ka endine kaitsepolitsei peadirektor ja sotsiaaldemokraatliku erakonna esimees Jüri Pihl, pole viimased aastad kerget killast olnud. 2016. aastal langes firma käive neljandiku võrra 12,4 miljonile eurole. Kahjum süvenes aga pea kaks korda 500 000 eurole, selgub majandusaasta aruandest.\nEttevõtte praegune juhatus tunnistab ka ise, et «seoses lennunduses valitseva keerulise turusituatsiooniga» ei suutnud nad mullu püstiatud müügieesmärke täita. Müük langes enim Sveitsi ja Venemaa turgudel. Ettevõtte töötajate arv langes aastaga 7 inimese võrra. Praegu töötab seal 35 inimest.\nPanaviatic AS tegeleb tšarterlendude korraldamise ja lennukite opereerimiseteenuse pakkumisega. Ettevõte kasutab Learjeti lennukeid. Lisateenusena pakub Panaviatic lennukite parkimisvõimalust soojas angaaris Tallinna lennujaamas.\nPanaviatic kuulub Andrei Žukovile. Firma ainsaks juhatuse liikmeks on märgitud Anna Zhukova.


Praxis korraldab õppereisi Mongoolia delegatsioonile | Praxis\nPraxis korraldab õppereisi Mongoolia delegatsioonile\n17. – 28.mai 2010 toimub õppereis peremeditsiini korraldamise ja õpetamise teemal Eestis ja Soomes, kus osalevad Mongoolia tervishoiuministeeriumi, kohalike omavalitsuste ning peremeditsiini eriala esindajad.\nÕppereisi eesmärgiks on tutvustada, kuidas Eestis arendati välja võrdlemisi lühikese perioodi jooksul efektiivne peremeditsiini sektor ning kuidas toimib kõrgeltarenenud lääne demokraatia ja keeruka tervishoiusüsteemiga Soome peremeditsiin. Samuti pööratakse suurt tähelepanu perearstide ja pereõdede koolituse korraldamisele kahes riigis.\nVisiidi programm on koostatud lähtudes Mongoolia vajadustest ja huvist, kohtumised toimuvad Sotsiaalministeeriumi, Eesti Haigekassa, Tartu Ülikooli polikliiniku ja peremeditsiini õppetooli ning perearstikeskuste esindajatega. Olulisteks teemadeks on perearstisüsteemi väljaarendamine, arstide erialane õpe ja koolitus, era ja riiklike perearsti praksiste õiguslikud aspektid, peremeditsiini teenused, rahastamine, e-tervise võimalused, rahvatervis jm.\nKaheksaliikmeline Mongoolia delegatsioon viibib Eestis juba teist korda, eelmise aasta detsembris oli õppereisi teemaks tervishoiu rahastamine ning tookordne delegatsioon jäi visiidiga rahule. See on juba kuues Praxise korraldatud õppereis Eesti tervishoiusüsteemi kohta, veel on tutvustatud pensionisüsteemi ja üldist valitsemise korraldust. Juuni alguses on oodata Hiina delegatsiooni tervishoiu rahastamise korraldusega tutvuma.\nPraxis on seadnud eesmärgiks tutvustada Eesti paremaid riigivalitsemise praktikaid ja õnnestunud reforme, aga ka õppetunde, mida teistel riikidel oleks võimalik vältida.


SEGA lasi välja Yakuza Kiwami 2 demo (ja seekord mitte täisversiooni) - Level1\nNagu olen juba korduvalt kirjutanud – SEGA Yakuza seerial on hetkel kuldajastu. Kuidas saakski seda paremini tähistada, kui tekitada elevust tulevase Kiwami 2 demo näol!\nSEGA lasi välja uue treileri, mis näitab teose narratiivset poolt ning selle keskset konflikti – võitlust Dojima Draakoni Kazuma Kiryu ja Kansai Draakoni Goda Ryuji vahel. Video ise on väga võimas, aga kirsiks tordil oli klipi lõpus olev teade, et uus demo on nüüd PSNis üleval.\nSuuruseks on tal umbes 10 GB ja esialgsete teadete alusel ei ole tegemist täisversiooniga (nagu eelmisel korral). Hästi tehtud, SEGA! Twitteris andsid arendajad ka märku, et demo on eraldiseisev, nii et kõik see, mida mängija teeb, ei kandu edasi täisversiooni.\nYakuza Kiwami 2 demo on PSNis kõigile kättesaadav, seega kui PS4 olemas, tasub kindlasti proovida! Mäng ise tuleb välja 28. augustil.


opentrack.tqhq.ee foorum : Kurvisõiduautod : Porsche 911/964 RSR replica 1 2 3 4 5 6 7 ..\nOlen ette võtnud autotuunija okkalise teekonna. Eelkõige tuli see tunne ligi kui Nürkal sain sõita Peebu E30ga. Võrdluseks kohe enda BMW Z4Mga järgi sõites tundus see ikka väga raske ja pehme tänavaauto (hoolimata vahtatud vedrustusest). Eelmine suvi kasutasin rajapäevadel rendikaid või ei võtnud nendest üldse osa ja sügiseks oli selge arusaamine, et nii enam edasi minna ei ole võimalik. Vahepealsel perioodil on keskkond mind piisavalt töödelnud ja uue liikuri tooriku valik ei olnud just keeruline. Juba 3-4a tagasi hakkasin pikemalt järgi vaatama laiade puusadega 964le. Kiindumus on ainult süvenenud ja nüüd tuleb see siis teoks teha. Kuna turboga rajal sõita ei ole kuigi meeldiv ja originaal 964RSRi jaoks raha ei jätku (600 000 EUR http://www.bonhams.com/auctions/21907/lot/272/ ) siis ei jää muud üle kui ise midagi sarnast või paremat ehitada. Dünaamilised näitajad on planeeritud umbes 1100kg ja 300hp.\nDetsembris ilmus silmapiirile üks täpselt sobilik toorik ja ajasin kohe küüned taha. Reaalselt jõuab ta järgmine nädal kohale ja siis läheb suuremaks ehitamiseks.\nOleme koos Jõujaamaga teinud päris palju ettevalmistusi ja suurem kogus juppe on juba kohal ja valmis. Lisaks oleme päris detailselt läbi mõelnud kõik olulisemad detailid, et ehitamine juppide puuduse taha ei jääks. Lõpptulemus koosneb umbes sellistest asjadest:\nKerepaneelid (luugid, kõik tiivad, põrkerauad) tulevad infusiooniga karbonist ja need valmistab http://www.sickobikes.com/eesti/ .\nKõik klaasid (peale esiklaasi) plastikust\nTurvakaar CrMo torust\nKõik vähegi ebavajalik välja\nVõidusõidu istmed, rihmad, rool\n18” veljed, ees 9” taga 11”\nSuured pidurid (Big Red)\nKerge hooratas ja karmim sidur\nKW Clubsport vedrustus\nMõistan, et tähtaeg on suhteliselt julge aga oleme juba mitu kuud plaani pidanud ja juppe ostnud, kõik mehed on tööriistad käes valvel ja järgmine nädal hakkab pihta. Ehitusest ja juppidest hakkab siin teemas Jõujaam sõna võtma.\n26.02.2015 at 17:08 6 edits. Last edited 31.03.2015 at 11:54 by erkiko\nGeniaalselt äge, retsept!\nTundub väga vinge projekt tulevat.\nSoovin jõudu sellega!\n1100 kg peaks täitsa reaalne saavutada olema.\n964 C4 Leichtbau, millel olid alumiiniumuksed, -kaaned, -turvapuur, ja pleksiklaasist aknad, Recaro istmed ja muidu seest tühi, kaalus samuti 1100 kg.\nAga tal oli ka nelivedu, mis ise juba umbes 100 kg kaalub.\n26.02.2015 at 18:46\nVahva aga miks just 964 ja mitte näiteks 997 GT3?\nPlaneeritud tähtajast järeldusi tehes, pole mootoriga ilmselt midagi põhjalikku plaanis ette võtta, saamas aastaarvu pole mainitud?\nneed uued autod on kõik liiga rasked ja liiga kiired.\nToorik on 91 aasta, 70 000 läbisõitu, mootori vaatame üle ja kui kõik on OK siis parandame hingamist mõlemas suunas ja lisame perema juhtimise. Kui on mingid suurmad jamad siis tuleb 3.8\n27.02.2015 at 00:10\nOk, ega absoluutne kiirus pole jah alati kõige olulisem. Jääb siis põnevusega ootama.\n27.02.2015 at 00:17\nMa käisin mõnda 996 ja 997 GT3 juba eelmine sügis piilumas ja kui mõistus oleks kohe tehingusse läinud siis süda seda ei lubanud.\nSelline tegevus tundub päris lõbus ja samas ka kiire olevat\n27.02.2015 at 00:27\nSuper. "Praegune" pilt küll kahjuks mulle enam nähtav ei ole (Dropbox-ist hotlinkimine ei ole kõige paremk kahjuks), aga eesmärgi pilt on küll vägev. Edu ehitamisel!\nTeoreetiline pool on minu arvates õpikunäide kuidas läheneda rajapäeva auto ehitamisele. Rajapäeval teatavasti kiiruse eest auhindu ei jagata ehk oluline on sõidu emotsiooni ja auto jooksutamise kulu suhe. Mida väiksem mass ja võimsus (soovitavalt standardi lähedane), seda madalamad kulud. Loomulikult on positiivse emotsiooni üks tingimus, et autol oleks ikka kiirust ka. Antud projektil on täitsa mõistlik suhe, mu kunagine M3 oli 270 hj/1080 kg ja suht ülevalt otsast vedas ja see oli täiesti piisav.\nLisaks muidugi on veel oluline isiklik suhe konkreetsesse marki/mudelisse ja see, et ümber ehitada on mõtet toorikut millel on järelturul nõudlust. Tooriku hind on küll kallim aga ehitamine maksab ikka sama palju ning kui kunagi müügiks läheb, siis saab tõenäoliselt kergemini müüdud ja proportsionaalselt rohkem raha tagasi. Ehk kokkuvõttes peaks olema finantsiliselt soodsam valik.\nMis praktilist poolt puutub, siis tundub "mission impossible" selleks ajaks aga eks saab näha...\n27.02.2015 at 12:56\nRingo Star ja Jõujaam on vaieldamatult väga võimekas punt, aga kui jutt on käesoleva aasta maikuust võib see isegi neile üle jõu käia\nKas on mõistlik CrMo torust teha ?\nCustomcages on üks tuntumaid puuritootjaid - keevita ainult sisse ja pärast saab veel sertifikaadid ka, et tegu on õige asjaga.\nPuur on katsetatud ja optimeeritud - kasutatud on erinevate seinapaksustega materjali jne.\nProduct Code: P964/02T\nCompliance: MSA fully compliant\nT45 is significantly stronger than CDS (külmtõmmatud teras). High Tensile Carbon Manganese Steel's (T45) tensile strength is 700N/mm2, two thirds higher than for CDS, and the minimum yield strength (620N/mm2) - the point at which the metal begins to deform-is almost double the performance of CDS.\nT45's greater strength means certified roll cages can deliver the same strength as CDS but with thinner wall tube so saving weight. For example, a T45 International roll cage for a Fiesta Mk 6 (40kg) is 10kg lighter than the equivalent CDS design.\nCrMo torud on juba nurgas ootel. Teen ainult turvakaare selleks, et saaks ka tänaval sõita. Samas on kaal kriitilise tähtusega ehk kasutan võimalikult kergeid materjale.\n01.03.2015 at 16:10\nKust sa seda võtad, et see nn. CrMo toru materjal kergem on?\n01.03.2015 at 21:25\nInternet ja erinevad soovitajad. Täpsustades ei ole materjal kergem vaid tugevam ehk materjali on vähem vaja ja kogu krr tuleb kergem. Suurematest asjadest on veel lahendamata/otsustamata\n1. Veljed (Speedline, BBS mingi 3s kerge lahendus)\n2. Esituled (originaal, LED, selge klaas)\n3. Soojendus (kas originaal või elektriline)\n4. Konditsioneer (kas alles jätta või mitte)\n5. Armatuur (millega katta)\n01.03.2015 at 22:50\n4. Linnas ummikus on kondist kasu, muul ajal ei kasuta pea üldse, seega võiksid ära jätta.\n5. Alcantara on ilus, eriti kui mõne kena niidiga ääred tõmmata. Tiba kallim kui nahk, aga töö on veelgi kallim\n01.03.2015 at 23:25\nVt Moteci racing kataloogi ka, mul viimastel autodel just need veljed all olnud. Soojendust ja konti ma ei paneks, mu M3 polnud muud kui vent klaasile ja vaid paar korda tekkis probleem kolme aasta jooksul. Minuateada tehtud 911 jäetakse soojendus enamasti ära, saab kaalu tagaosas vähemaks.\nOleneb, milleks autot ehitad.\nKui ainult rajale, nagu ülevalt vaadates oletan-esiklaas originaal, muu polükarbonaat või muu:\n1. BBS on arvatavasti kergem\n2. Kuidas LED siin tänavalegaalseks saada?\n3. rajale kindlasti elektriline, kaalusääst.\n4. kaalu suhtes kindlasti mitte. Ma ise kõrvetasin ühe kliimakompressori rajal sisse.\n5. võid ka katmata jätta.\n1. sobivad mõlemad\n2. originaal, valgustavad päris hästi.\n3. originaal, aga kaal jälle paarkümmend kilo rohkem\n4. jäta alles, aga kuskil 20 kg kindlasti juures. Suvel mitte ainult ummikus, vaid peaaegu kogu aeg on kasutuses.\n5. alcantara oleks hea, muidu vastupäikeses peegeldab armatuurlaud esiklaasile\nSuurema osa 964 detailide kaalud, pead ainult kg-deks teisendama:\n01.03.2015 at 23:54\nAuto on 85% rajal ja 15% ajast sõidab rajale. Koduks saab tal kesk-euroopa kus aegajalt on päris soojad ilmad suvel.\n1. Velgede juures on probleemiks leida 9" ja 11" laiuseid 18" velgesid.\n2. Legaalseid LED pakutakse, makab küll päris palju: http://www.rpmtechnik.co.uk/shop/lumetechnik/lumetechnik-led-headlight-conversion/\n4. Kuna aknad sisuliselt lahti ei käi (ainult luuk) siis mingi jahutus võiks lisaks olla, otsime kas kuidagi on võimalik voolik tuppa tuua.\n5. Alcantara pakkumist ootan, oleks esimene valik, praegu on suhetliselt kole hall.\n02.03.2015 at 00:35\nOma kogemusest võin öelda, et lahtikäivatele küljeakendele ei ole sellise kasutusega auto puhul alternatiivi. Ükski vent ega toru ei anna sama tulemust kui auto seisab palavuses või sõidab madala kiirusega. Ma sõitsin sooja ilmaga tänaval pidevalt lahtise aknaga ja rajalt tulles jahutusringil ning väljumise järjekorras seistes nautisin samuti võimalust aken alla lasta. Samuti kujuta nüüd ette NS TF tõkkepuu taga rihmad kinni väikesest august mingi pulga otsas transponderiga jubimist. Ma pole üldse veendunud, et plastikaknad sealriigis legaalsed on, pluss lihtsalt liigne tähelepanu ja ebamugavus lisaks veel kiirteede maksupunktides, parkla sissesõitudes jne. See mõni kilo ei ole asja väärt, rajapäeva auto ja võidusõidu auto on ikkagi kasutuselt kaks eri asja.\nArmatuuri katteks sobib pigem pealepuhutud karvane kate nagu meie võidusõidu E36'l. LED'ide peale ma raha ei kulutaks, pimedas rajal ei sõideta ja väljaspool rada piisab tavalistest tuledest. Sellise kopsikuga niikuinii sõidad pimedas ehk paar korda aastas ja lühikest maad.\nRaha pane eelkõige veermikusse, kõik puksid, laagrid, liigendid jne peavad uued olema ja korraliku tootja omad.\nNing väljalase, arvesta 95 db kui tahad sõita ilma stressita. Saksa TÜV'ist veel, iste peaks olema tänava markeeringu ja TÜV paberitega ning rihmad samuti nupuga lukuga. Vbolla seda eriti ei kontrollita aga nõutud on ja kui juba kulutada siis kohe legaalse toote peale. Kõrvadega istmega tuleb kindlalt probleeme.\n02.03.2015 at 11:53\nVelgedega oskab ehk aidata Siim aftermarket.ee-st. Armatuuri see pealepuhutav asi on flokkimine ja ei maksa ta suurt midagi ~100€ oli viimati (www.flok.ee). Akende osas soovitan jätta juhiukse sisu vähemalt originaali, et saaksid akent tema eesmärgil kasutada, lisaks too sama tuulutus moment. Kondi vajadusest ei oska kaasa rääkida, rajal selgelt mõttetu lisakilo ja kiiresõidu autos ongi tavaliselt palav, seda enam kui kõik matid ja muu mudru põhjapealt maha kraabitud ning kerest tuppa niikuinii sooja kiirgab.\n02.03.2015 at 13:23 1 edit. Last edited 02.03.2015 at 13:24 by uzzac\nTäpselt aasta tagasi küsiti E36 armatuuri eest 150.- floki puhul.\n02.03.2015 at 13:38\nuzzac: kui kõik matid ja muu mudru põhjapealt maha kraabitud ning kerest tuppa niikuinii sooja kiirgab.\nMuide, isegi seda muret tal pole - 911.\nArvestasin selle iseärasusega oma lauset kirjutades. Tagumine tulemüür siiski soojeneb täitsa mõnusalt, kuum kärakas metalli selle taga paraku kipub endast soojust kiirgama. Mitte küll sama palju kui eesmootoriga tagavedune, millel huugavad nii käigukast, tagasild kui väljalase, ning lisaks mootorist eralduv kuumus.\n02.03.2015 at 17:09\nkerget velge, kaalu nägemiseks klikka kg märki\n02.03.2015 at 17:36


Kodu: Kuidas Pika Ja Kitsa Vannitoa Ümberehitust - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Pika Ja Kitsa Vannitoa Ümberehitust\nPikk ja kitsas vannituba on väljakutse ka kõige kogenud professionaalile. Trikk on kasutada disaini põhimõtteid, et luua ruumi illusioon, arendades ühtlasi ruumi, mis on funktsionaalne. Mõne näpuga ja väikese prooviversiooni ja veaga saate luua sobiva vannitoa ebatäiuslikuks ruumiks.\nLadustamine ja disain\nRuumi vaimne kasutamine muudab teie vannitoa voolu paremaks.\nEnne mis tahes remodelit alustamist peate teadma, mida te töötate. Mõõdud tuba seinast seina, et luua ruumi jalajälg. Mõõda seinte kõrgust, märkides aknad. Korruse plaani koostamiseks tõmmake ruumi jalajälg graafikapaberile. Laske ühele ruudule graafikapaberil ruutu 1 ruutjalga.\nVann on suurim objekt, mis peab ruumis sobima, mistõttu on loogiline koht, kus oma remodel käivitada. Kui teil on 5 meetri pikkune sein, saate mugavalt vanni. Kui ei, siis võtke arvesse alalise dušši. Paigutage vanni või dušš lühikese seinaga, et avada ülejäänud ruum. Kui selle seina vastu on olemas aken, kasutage dušš läbipaistvat klaasist korpust ja veenduge, et akna raami materjal on veekindel. Viige dušš või vann välja põrandaplaani, et aidata teil ülejäänud vaba ruumi planeerida.\nPeale dušši või vanni on vannitoas asuvad teised olulised tualettruumid ja tualettruum. Kuna ruum on kitsas, asetage need mõlemad elemendid samale pikkale seinale, et luua vaba ruumi teise seina liikluse jaoks. Mõlema ruumi ja ruumi jalgade suurendamiseks tuleb kaaluda seinale paigaldatud tualeti ja valamu kasutamist. Aluse puudumine trikkides näeb silma mõtlemises, et ruum on suurem kui see ja see muudab ruumi end vähem segadusse. Kaasaegsed seinavalgustid on palju atraktiivsemad kui eelmise aasta ärimudelid. Kui seinale paigaldatud seade ei ole teie asi, tekitab põrandaplaat sarnase ruumialluvuse. Joonista need esemed põrandakavasse. Mängu korraldamine, kuni teil on vanni või dušši ees vähemalt 21 tolli ruumi, 4 tolli ruumi tualeti servast seinale, tualetti või uksele ja vähemalt 15 tolli ümbritseva tualettruumi vahele.\nRuumi maksimeerimiseks ruumis, kasutage sisseehitatud seina riiulid, et luua ladu ja laiendada riiulid lae alla. Et aidata luua illusiooni ruumi kohta, mis on rohkem ruudu kujuga ja mitte nii kitsas, värvige lühikesed seinad tumedat värvi ja pikemad külgseinad heledaks värviks või kasutage pikkade seinte lõpus seinte ja kergeid plaate. Kui teil on pika seina pinnale lisaruumi, lisage riiulid. Kasutage ruumi kuju jäljendavaid valgusid: paigaldage pikad tuled pikkade seinte, lühikeste seinte või lühikeste tulede piki lühikesi seinu, et vältida tähelepanu ruumi kujule.


Koigi liigeste ja lihaste valu, Saada e-kiri\nVäga hea on vesivõimlemine, mitmeid harjutusi, mida müasteenik muidu poleks võimeline tegema, jaksab ta vees sooritada. Pealegi leevendab vesi hästi vaevusi lihastes ja liigestes. Tähtis on süüa mitmekülgselt ja tervislikult, piisavalt kiudaineid. Ülekaal on kerge tekkima, kuna lihaste nõrkuse tõttu jääb üldist liikumist vähemaks, aga liigsed kilod koormavad lihaseid veelgi. Diabeetiku toidusedel sobib siingi — söö tihti, väikestes annustes ja kergeid roogi.\nNeuroloogid keskenduvad vaid sümptomitele, mis on tuttavad. Olgu siinkohal nimetatud mõned nähud, mida on aastate jooksul täheldatud müasteenikutel, mida aga konkreetselt selle haigusega ei seostata ega mainita ka erialakirjanduses. Üks koormavamaid sümptomeid on valu. Teatmeteostes öeldakse, et müasteenia valusid ei põhjusta. Paljud meist on kogenud, et päriselt see nii pole. Valud pole püsivad ja neid võib esineda kõigis keha piirkondades, sagedamini õlgades, randmetes või sõrmedes, samuti liigestes.\nRaske on aru saada, kas valutab lihas või liiges — tunda on vaid valu ja tihti võib probleem olla mõlemas korraga. Seega vajab Koigi liigeste ja lihaste valu sporditrauma kui ka tööga ülekoormatud liiges ühtmoodi ja hoolikat ravi. Kõige vigastustealtim liiges on põlv: põlvetraumad tekivad kõige sagedamini sportides. Trauma korral on väga oluline mõne ööpäeva jooksul haiget liigest mitte koormata ja vajadusel piirata ka selle liikumist.\nKoguni pooltel ligi 70aastastel võib esineda liigesekulumist vähemalt ühes liigeses. Lülisamba ja liigeste deformatsioonimuutused põhjustavad skeleti- ja lihasvalu kombinatsiooni. Muutused struktuuris kyphosis, lordosis, varus või hallux valgus deformatsioonid, väärarengud suurendavad luu-lihaskonna koormust, mis põhjustab kõhre degeneratsiooni ja lihaskoe suurenemist.\nÜlemiste jäsemete liigeste ja lihaste valu ilmneb koos emakakaela ja rindkere osteokondroosiga, roietevaheliste herniate või eenditega. Valu reaktsioon seljas: Deformatsioonhaigused - patoloogiline kyphosis, lordosis, skolioos, lamedad jalad. Degeneratiivsed-düstroofsed protsessid osteokondroosis. Radikuliit - valu rünnakud närvipunkti rikkumise ajal. Spondüliit, spondüloos. Pahaloomulised kasvajad või nende metastaasid.\nKutseline taastusravi on tähtis kohe haiguse algusest peale. Kui Sinu üldseisund on hea ning põletikku ega valu ei ole, ei ole tingimata Koigi liigeste ja lihaste valu mingeid ravimeid tarvitada. Kui põletik ägeneb, on vajalik hakata kasutama ravimeid, sest äge põletik jäigastab lülisammast ja kahjustab liigeseid. Tavaliselt kasutatakse valu- ja põletikuvaigisteid ning sulfasalasiini. Kõige raskemate haigete raviks tuleb kasutada steroidhormoone ja vahel ka tsütostaatikume.\nKõige sagedamini esineb see suurvarvaste tüviliigestes, sõrmede lülivaheliigestes ja lülisambaliigestes, kuid suuremaid tervisemuresid põhjustab osteoartroos puusaliigeses koksartroos e puusaliigese kulumus ja põlveliigeses gonartroos e põlveliigese kulumus. Vanemas eas leitakse Koigi liigeste ja lihaste valu peaaegu kõigil, kuid vaid väiksele osale põhjustab see raskeid vaevusi.


Palju õnne, Tallinna Jaani kirik, 150. aastapäeva puhul - Eesti Kirik\n29.11.2017 | Andre Tamm | Rubriik: Kirikuelu\nTallinna Jaani kirik tähistab 17. detsembril pühakoja 150. aastapäeva. Arhiiv\nVabaduse väljaku ääres kõrguv, 19. sajandil valminud Tallinna Jaani kirik rikastab oma olemasoluga Maarjamaa võrratut kultuuripärandit ja rahva hingeharidust.\nTaevasse pürgiv kõrge torn ja rist selle tipus on läbi ajastute kulgenud võitude ja hädade vaikivaks tunnistajaks. Seintest vaatavad aknasilmad on tunnistanud, hoiatanud, hoidnud ja õnnistanud kõike platsil toimuvat.\nMinu esimene kätlemine Jaani kiriku pühaliku vaimse keskkonnaga toimus 1989. aasta talvel, kui õpetaja Toomas Paul saatis altari eest vaimuliku sõnumi ja õnnistuste saatel taevastele radadele minu vanaema. Sel äreval ühiskondlikul üleminekuajal olin kaheksanda klassi poiss, kes kiriku olemusest ja traditsioonidest veel miskit ei adunud. Aga huvitav ja köitev tundus kirikuõpetaja kõne, mis ei võimendanud kurblikke emotsioone, vaid jagas rahu, lootust ja lohutust. Sellest jäigi esimene kirgas side minu ja Tallinna Jaani kiriku vahele, mis püsib tänaseni.\n1990ndatel, ülikooliaastatel tekkis vahel tahtmine Vabaduse väljaku tuttavasse pühakotta siseneda, kuid minu mäletamist mööda püsis kirik argipäeviti enamalt jaolt suletuna. Siis sai ikka mõeldud, et kirik, eriti veel nii käidavas kesklinna piirkonnas võiks rohkem avatud olla. Minule ja kõigile teelistele, kes tahavad kasvõi hetkeks aja maha võtta, endasse vaadata ja taevaga sidet otsida. Leidub ju iga päev keegi, kellel on soov kas paluda või tänada. Õnneks ajad muutusid ja ühest hetkest hakkasid suured peauksed sagedamini külastajatele avanema ning see avatus kestab praeguseni.\nKäesoleval sajandil, kus kodune kesklinna jumalakoda aktiivsemalt huvilisi ja abivajajaid oma pühaduse rüppe võtab, on rõõm saada osa selle meeldiva aroomiga täidetud meelelisest atmosfäärist ja materiaalsetest kunstilistest väljapanekutest. Iganädalased hardushetked muusika ja mõtisklusega pakuvad hingepidet paljudele selles hullumeelselt tormavas ja kiirelt muutuvas ilmalikus maailmas. Pühapäevased jumalateenistused aitavad ühispalvete ja jutluse toel kindlamalt uude nädalasse siseneda.\nTeenistused, kontserdid ja temaatilised vestlussarjad muudavad kiriku aktiivse keskkonna kultuuriliselt kutsuvamaks ja mitmepalgelisemaks. Igal aastal vanalinna päevade kavasse kuuluv kirikute nädal võimaldab soovijatele silmaringi avardavat ringkäiku. Olen ka ise osalenud sel vahval üritusel, kus loomulikult armas Jaani kirik kuulus minu valikute hulka.\nSelle raames toimus tookord valgustav loeng keldrisaalis, kus õpetaja kõneles ülevaatlikult kirikuloost, üldiselt ristiusust ning luterlusega seonduvast. Väga huvitav oli kuulata ja pastor julgustas kuulajaid küsimusi esitama.\nSain palju targemaks. Mäletan, et kellegi küsimuse peale kiriku liigsest suletusest vastas erudeeritud pastor näitlikult ust avades ja sulgedes, et uksed selles kirikuhoones käivad kinni ja lahti ikka mõlemalt poolt. Saab sisse ja saab välja ning kõigil on vaba liikumine. Vastusega kummutati kartliku küsija eelarvamused liigsest seotusest ja kohustustest.\nSeesama igavikuline Jumala tempel Tallinna südames saadab jätkuvalt igaviku teile lahkunuid. Nii oli mul kord võimalus teha leina ja lootusega täidetud kirikus filosoofiline sissekanne ühe suure kirjaniku mälestusraamatusse. Ka kiriku kantseleis kahel teemal õpetajaga vestlemine on andnud palju juurde suhtlemiskogemusele ja hoidnud üleval mõtiskluse vajadust teatud teemadel.\nAuväärne uusgooti stiilis Tallinna Jaani kirik oma kõlava oreliga, meditatiivsete vitraažidega, kõrvalsaalide ja soliidsete õpetajatega jääb ikka vastu võtma kõiki teelisi siin ajalikus rännakus, et korrata üle ajatuid väärtusi ja õpetusi. Ning jätkuvalt kuulutama igavikulisi sõnumeid ja kaitsma sajanditepikkusi, ajaproovile vastu pidanud traditsioone ja eluviise. Oma kontsertide, leerikursuste, vestlusringidega on kirik vaimseks koduks paljudele koguduseliikmetele ja lihtsalt huvilistele.\nAu sellele suursugusele, kesklinna panoraami ilmestavale hästi renoveeritud pühakojale, Vabaduse väljaku taevasele valvurile 150. aastapäeva puhul.\nEelmine: Naised reformatsiooni valguses 3. osa\nJärgmine: Mustamäe Maarja Magdaleena koguduse pühapäevakooli lapsed käisid rabas


RKRNi liikmed avaldasid oma seisukoha Riigikogu kõrghariduse rahastamise arutelule | RKRN\n9. detsembril arutab Riigikogu kõrghariduse rolli, kvaliteeti ja rahastamise aluseid, millele RKRNi liikmed on esitanud oma ühise seisukoha ja iga liige ka oma vaate.\nOlukorras, kus riigil on äsja valminud haridusvaldkonna arengukava aastani 2035 ja käimas on kõrghariduse rahastamise diskussioon kõige kõrgemal seadusandlikul tasemel Riigikogus, on vajalik aktiivselt mõtestada rakenduskõrghariduse rolli ja ühiskonna teenimise võimalusi strateegilises kontekstis, leiab RKRNi esimees Koit Kaskel.\nRKRNi vaatest on HTMi kõrgkoolide rahastamismudel konkurentsipõhine ja pannud kõrgkoolid omavahel võistlema. Nõukogu leiab, et praegune rahastamissüsteem on arengubarjäär. Kõige selgemaks näiteks on hetkel tervishoiukõrgkoolid, kes on valmis vajalikke tervishoiuspetsialiste koolitama, kuid ei saa käituda vastutustundlikult, sest selleks puudub ressurss.\nRakenduskõrgkoolide suurim ühine väljakutse seoses ebapiisava tegevustoetuse mahuga on õppejõudude ja tugipersonali palgad, mis on sektorite arengutest ja üldisest elukalliduse kasvust maha jäänud, ei ole piisavalt motiveerivad ja konkurentsivõimelised. Rektorite nõukogu leiab, et kõrghariduse rahastamiseks tuleb senise tasuta kõrghariduse mudeli jätkumise puhul tagada piisavad eelarvelised vahendid selle jätkusuutlikuks kasvuks või kaaluda osaliselt tasulise hariduse rakendamist või siis minna tagasi mudeli juurde, kus riigi toel tellitakse nii palju koolituskohti, kui suudetakse rahastada.\nKõik RKRNi liikmed rõhutavad, et õppe- ja teadustegevuse jätkusuutlikkuse kvaliteedi tagamiseks on vaja üle minna püsivale teadusrahastusele.\nLoe valminud Riigikogu kõrghariduse toetusrühma raportit kõrghariduse rollist, kvaliteedist ja rahastamise alustest SIIT.\nRiigikogu kõrghariduse toetusrühma seminaril 10. novembril osalesid RKRNi nõukogu esimees, Lennuakadeemia rektor Koit Kaskel ja Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli rektor Ülle Ernits.


GlobalReader pälvis Eesti Masinatööstuse Liidult Aasta aktiivseima liikme auhinna - GlobalReader\nEesti Masinatööstuse Liit tunnustas 29.04 oma 85-nda aastapäeva rahvusvahelisel konverentsiga oma parimaid\nJuubelikonverentsil räägiti tööstuse trendidest ja parimatest praktikatest Eestis, Soomes, Lätis, Leedus, Taanis ja Sveitsis. Kajastati tööstuse konkurentsivõime jaoks olulisi teemasid nagu innovatsoon, ekspordivõimekus ja sektori järelkasv. Samuti tunnustati neid, kes on masina- ja metallitööstuse säravaimad esindajad.\nKõige aktiivsem Nõukogu liige\n2020 aasta sõbraks valiti Leedu Masinatööstuse Liit LINPRA, kellega koostöös algatatakse ja viiakse ellu rahvusvahelisi projekte. Tänu Darius Lasionisele ja teistele Leedu kolleegidele on eestlased palju rohkem informeeritud ja kaasatud masina- ja metallitööstust puudutavatesse teemadesse, vahetatakse kogemusi ja suheldakse igapäevaselt.\nAasta aktiivseim liige\nAasta kõige aktiivsemaks liikmeks sai GlobalReader, kes tegeleb digitaalselt seadmete jälgimisega, mis annavad infot otsuste tegemiseks. Ettevõte näol on tegemist start-up’iga, kes innoveerib tööstust. GlobalReader avaldab pidevalt aktiivselt artikleid ja korraldab rahvusvahelisi sündmusi, mis aitab ka Eesti tööstuse tuntusele kaasa. Indrek Jaali, Paul Liivoja ja kogu meeskonna sünergia ja aktiivsus paistavad kaugele.\n85-nda juubeliaasta puhul otsustati üle anda 5 Eesti Masinatööstuse Liidu auraha inimestele, kelle panus valdkonna arendamisel on hindamisel. Ettevõtjatest said tunnustuse osaliseks Fjodor Berman BLRT-ST, Ain Vilkis Fleibelist ja Raigo Tammo ESTANCist ja Tammerist. Akadeemilise poole pealt saavad auraha Mihkel Naams, kes on 65 aastat olnud tehnoloogia valdkonna õppejõud Eesti erinevates kõrgharidusasutustes ja Marek Pakkin, kes on nii praktilise kui akadeemilise kogemusega ning pikaajaliselt panustanud EMLi tegemistesse. Aitäh selle suure panuse eest valdkonna arendamisel!\nPressiteade 30.04.2021: EML 85\nVaadake sündmust koos konverentsiga siit: worksup.com/app#id=MMM2904\nTäieliku programmi ja ettekanded leiate siit: www.emliit.ee/et_EE/blog/uudised-1/post/federation-of-estonian-engineering-industry-85th-anniversary-207


Võllanali või võllatõsi - 60+\nVõllanali või võllatõsi\n3. juuli 2017 7:54\nVõllanali või võllatõsi. | FOTO: Alan Proosa/Rakvere Teater\nPoomine on tore mäng. Vist. Kui sõna kokku ei tule, ripudki kriipsujukuna võllas. Siis alustad otsast. Mõni teema on nii sünge, et sellest ei saagi tõsiselt rääkida. Selle tarvis on võllahuumor.\nLoodi kuivati maakivist hooned, kus toimetab Rakvere teatri “Viimane võllamees”, mõjuvad majesteetlikult ja natuke mahajäetult. Missugused olid need aastal 1965, kui Inglismaal kaotati surmanuhtlus?\nSumedatel suveõhtutel on need nüüd osake ajastust, mil poomisega tehti lõpparve, aga köie vari polnud veel seinalt kadunud. Ega inimeste mõtetest. Kas oled surmanuhtluse poolt või vastu, küsitakse enne, kui etendusele jõuda.\nNäitusel, mis kajastab hukkajate ja hukatute lugusid, saab oma seisukohta väljendada, tõmmates kriidiga kriipsu. Saab süüdata küünla süütult hukatute mälestuseks. Nii ollaksegi juba lavastuse sees.\nKas hukatav on süüdi või süütu? Karm stseen, kus külvatakse esimesed musta huumori seemned, võtab vaatajad üsna vagaseks. Indrek Apinise James Hennessy klammerduva meeleheite puhul pole kahtlust, et mäng ei käi elu, vaid üksnes surma peale.\nLavastuse kunstnik Teet Suur on oskuslikult ära kasutanud ehitise eri faktuure ja loonud lavaruumi, kus kahel mängutasandil mõne liigutusega teiseneb kiiresti aeg ja ruum. Õue avanev uks ning sellest kumav tõeline päevavalgus rõhutavad siin-ja-praegu-illusiooni. Piret Mildebergi kostüümid loovad kuuekümnendate aastate glamuuri.\nRaivo E. Tamme endine võllamees ja tänane kõrtsmik Harry Wade on tõsine, asjalik ja väärikas mees. Igas mõttes teoinimene, kes suhtub soliidse väljapeetusega oma tööülesannetesse nii võllamehe kui ka baaripidajana. See on tema töö ja jutul lõpp. Vaielda ega kõhelda pole põhjust.\nKas Harry Wade oli nii hea ja ametiau kõrgelt hindav timukas, nagu ta iga hinna eest üritab näidata? Enesekindlus ja -imetlus võivad kikilipsustatud võllamehe kõri üsna kergesti kinni nöörida.\nReporteril (Margus Grosnõi) tasub vaid pisut takka õhutada ja jätta ülejäänu edevuse hooleks. Kõrvaltvaatajale pole sel väljapinnitud numbril, mille ajakirjanik loeb ilmselt oma töösaavutuste hulka, sisulist tähendust. Küll aga asjaosalistele, kahele rivaalist timukale.\nKuigi Raivo E. Tamme näitlejabiograafias on rolle, millel kokkupuutepunkte Harry Wade’i ühe või teise küljega, jäävad need Loodi kuivati ukse taha. Raivo E. Tamme talent ei vaja enesekordusi, temast on küpsenud mitmekülgne meister, kellel koomikupoole kõrval hulk vääriliselt ava(sta)mata traagilisi registreid.\nToomas Suumani Albert Pierrepoint kõigutab stoilise rahuga seniste tõdede ja Wade’i kuvandi alustalasid. Poolde selga ulatuvatest hallidest juustest saab ühel hetkel tõe ja vale mõõdupuu. Väärikusel ja väärikusel lihtsalt on vahe.\nVelvo Väli teeb võllamehe saamatu abilise ja püüdliku intrigandi Syd Armfieldina taas jumeka karakterrolli. Kompleksides kõrendeid on toonud hooajad talle mängida omajagu ning Väli vorminud igast isikupärase tegelase.\nTarvo Sõmer kasutab kammitsetud värvigammat nii väliselt kui ka mänguliselt.\nPubi leti kõrval posti varjus baaripukil kügelev ning sellega ühte sulav inspektor Fry võinuks vabalt olla salapolitseinik, sest märkamatuks jäämise trikk on tal käpas.\nBaari stammkundede kolmikus täidab igaüks oma elu- ja lavarolli. Charliel (Tarmo Tagamets) kui nürivõitu pliiatsil on teiste öeldu kordaja ning poolkurdile Arthurile vahendaja roll. Arthuri (Eduard Salmistu) süüdimatult otsekohesed sutsakad tiksutavad loosse absurdirütmi.\nImre Õunapuu jätkab Billina eelmise suvelavastuse “Üks pealuu Connemaras” rolli. Poiss on küll natuke vanemaks, aga mitte grammigi arukamaks muutunud.\nTiina Mälberg teeb Alice Wade’i kehastades stiilse karakterrolli, kus iga detail hea mõõdu- ja huumoritundega valitud. Pilgud, suhtumised ja hoiakud kõnelevad samavõrd või enamgi kui sõnad – kord on öelduga ühte meelt, kord vaidlevad lausutule vastu. Eriti kõnekas on Alice’i vaikimine kui targa naise teadlik valik.\nJaune Kimmel häbeliku peretütre, pabernukuliku ja sirge mõtlemisega Shirley Wade’ina panustab rollis kramplikule tagasihoidlikkusele ja teismelise tujukusele. Selle varjust võib küll aimata killukest elujulget uudishimu, kuid stseenid Madis Mäeoru Mooneyga andnuks mitmekihilisuseks enamgi võimalusi.\nMadis Mäeoru elumängur Peter Mooney on kaval niiditõmbaja ja osav manipulaator.\nMõõdukalt ohtlikul Mooneyl on mitu nägu ning mitu tõe ja vale vahel balansseerivat lugu. Kus läheb käiku valskus, kus mängukirg, kus siiras sõbralikkus või isegi ausus, võib üksnes oletada. Kui niite koguneb pihku liiga palju, kipuvad need aga omakohtunike käes köieks keerduma.\nOn üsna ükskõik, kas toimuvasse sekkub juhus, saatus või inimfaktor, tulemus on sama. Valida saab vastavalt süüme tundlikkusele vaid seda, kas suunata hiljem süüdistav näpp enda, teise inimese või taeva poole.\nKui loo algus ja lõpp nagu alfa ja oomega kokku viia, pole vahet, kas tegu on riiklikult sanktsioneeritud või kõrtsiõigusel põhineva lahendiga. Surma ei saa ükski inimlik instants eluks tagasi pöörata.\nLavastaja Üllar Saaremäe usaldab Martin McDonagh’ lugusid ja näitlejaid, tema lavastused julgevad kulgeda, olla väliselt rõhutatult lihtsad või mõnuga stiliseeritud. Näitlejatel on ruumi luua värvikaid karaktereid, kelle koosmõjus sünnib mõjus tervik.\n“Viimane võllamees” kõnnib kuuekümnendate radade kaudu selgelt tänapäevas. Kui etendusel kukkus kolinal kogemata maha ühe vaataja (õlle?)pudel, vallandus küll naer, aga samas muutus iga vaataja kõrtsiliseks ja toimuva vaikivaks kaasvastutajaks.\nPoodud kriipsujuku tuli kavalehega koju kaasa, süvendades teadmist, et võllanöör mistahes kujul võib juba homme olla päriselt meist igaühe otsuste meelevallas.\nEsietenduse lõpuks oli surmanuhtluse pooldamise “jah” ja “ei” lahtritesse kogunenud kriipse üsna võrdselt. Mõtlemise koht. Võllanalja ja võllatõe üle.\nMartin McDonagh’ “Viimane võllamees”\nKunstnik Teet Suur, kostüümikunstnik Piret Mildeberg.\nHelilooja Siim Randla.\nOsades Raivo E. Tamm (külalisena), Indrek Apinis, Margus Grosnõi, Jaune Kimmel või Lisete Laisaar (külalisena), Madis Mäeorg, Tiina Mälberg, Eduard Salmistu, Toomas Suuman, Tarvo Sõmer, Tarmo Tagamets, Velvo Väli, Imre Õunapuu.\nRakvere teatri suvelavastus 2017 Loodi kuivatis.


Tallinna Ülikool lõpetab VIKO arenduse ja kasutajatoe | VIKO projekti kodulehekülg\nVIKO projekti kodulehekülg\n← VIKO alamdomeeni seadistamine Apache veebiserveris – Directory seaded\nTallinna Ülikool lõpetab VIKO arenduse ja kasutajatoe\nPosted on January 26, 2016 by Hans Põldoja\nTallinna Ülikool on otsustanud lõpetada VIKO keskkonna edasiarendamise. Praegune VIKO tarkvara kood pärineb suures osas aastatest 2006-2007, ning uute funktsionaalsuste lisamine nii vanale koodile ei ole enam mõistlik. VIKO suuremaks uuendamiseks puuduvad meil ressursid.\nEENet lõpetab VIKO pakkumise aadressil http://viko.edu.ee 01.09.2016. Teenust kasutavatele koolidele on saadetud järgmine kiri:\nTeie kooli jaoks on avatud VIKO instants http://viko.edu.ee keskkonnas.\n1.9.2016 lõpetab http://viko.edu.ee oma töö.\nVIKO tarkvara pärineb 2006.-2007. aastast ja sellele ei tule enam sisulisi ega turvaparandusi. Seetõttu saab VIKOt kasutada veel käesoleva õppeaasta lõpuni. Teenuse lõppemisega lõpeb ka VIKO kasutamiseks sõlmitud lepingulisa.\nPalume Teil anda kooli õpetajatele, kes on materjale VIKOsse lisanud, edasi palve hoolitseda, et vajalikud materjalid oleksid kindlasti mujal säilitatud. Õpetajate paroole saab vajadusel muuta koolipoolne VIKO administraator.\nKui tekib tõrkeid VIKOle ligipääsuga või kui vajadus VIKO instantsi järele lõpeb varem, palun andke sellest märku aadressile eenet@eenet.ee\nKõigil koolidel on edaspidi võimalik kasutada teisi HITSA pakutavaid võimalusi: Moodle õpikeskkonda aadressil https://moodle.hitsa.ee ja laadida õppematerjale Koolielu portaali http://koolielu.ee.\nTäname pikaaegse usalduse eest!\nLisaks EENeti serverile kasutavad mõned õppeasutused VIKO’t oma kooli serveril. VIKO lähtekood on endiselt vabalt kättesaadav ning soovi korral võivad need õppeasutused järgmisel õppeaastal VIKO’t senisel kujul edasi kasutada. Tallinna Ülikoolil pole kavas anda välja uusi turvaparandusi VIKO’le ning me ei saa pakkuda tehniliste probleemide korral kasutajatuge.


Samsung UD55A, LH55CPPLBB/EN\n55'' LCD kuvarid UD55A\nValige õige kuva: rõhtpaigutus või püstpaigutus\nVideosein, mis vastab teie ootustele\nHõlpsa juurdepääsuga uuenduslik lahendus\nValige õige kuva: rõhtpaigutus või püstpaigutus.\nSee Samsungi suuremõõduline ekraan pakub teile võimalust kuvada pilti vertikaalselt või horisontaalselt – mis iganes hetkel sobivam tundub. Ekraani 90˚ pöörata võimaldav telg ja vabadus kuvada esitlusi püstpaigutusega ja reklaame näiteks rõhtpaigutusega muudavad ekraani väga mitmekülgseks.\nVideosein, mis vastab teie ootustele.\nSamsungi suuremõõduliste ekraanidega saate luua oma vajadustele vastava videoseina. Ning kuna sellel suuremõõdulisel ekraanil on sisseehitatud videomaatriksi protsessor, toetab see seinaformaate 1 x 1 kuni 10 x 10, pakkudes teile nii suurimat mugavust. Ja et lisatugi pole vajalik, on võimalusi pea lõputult.\nHõlpsa juurdepääsuga uuenduslik lahendus.\nSamsungi võrguhaldustehnoloogia hõlmab kaht liiki tarkvara. WAN-il / LAN-il põhinev kohalikku ligipääsu võimaldav ning veebipõhine mis tahes kohast ligipääsetav tarkvara. MagicInfo™ abil pääsete oma serverile ja suuremõõdulistele ekraanidele ligi mis tahes maailma paigast. See Samsungi optimeeritud tarkvaralahendus võimaldab teil hallata kaugjuhtimise teel korraga mitut Samsungi suuremõõdulist ekraani. Sisu loomine, üleslaadimine ja ajastamine, samuti suuremõõduliste ekraanide jälgimine ja juhtimine on nüüd veelgi mugavam ja ajasäästlikum.\n30 kHz – 81 kHz\nAnaloog D-SUB, DVI-D, kuvaport\nkomponent (D-sub, 15-haruline)\nRCA (V / P), ministereopesa\nDVI-D (signaali läbijooks)\nRS232C (sisend / väljund), RJ45\n1355 x 310 x 820 mm\nLambi veatuvastus, peetusvastane tehnoloogia, temperatuuriandur, RS232C / RJ45 MDC, „Ühenda ja esita” funktsioon (DDC2B), PIP / PBP, videosein (10 x 10), pöördtelg, nupulukustus, digitaalne pärgühendus, nutika ajastuse funktsioon, nutikas F / W värskendus\n250 (max) / 225 (tavaliselt)\nrakenduse-CD, D-Sub-kaabel, toitekaabel,\nFCC (USA) Föderaalse Sidekomisjoni 15. jaotise alamjaotise B klass B\nCE (Euroopa) EN55022, EN55024\nVCCI (Jaapan) V-3 (CISPR22)\nC-Tick (Austraalia): AS / NZS3548 (CISPR22)\nCCC (Hiina): GB 9254-2008, GB 17625.1-2003\nENERGIATÄHT 5.0 (USA)\nCSA (Kanada): CSA C22.2 nr 60950-1\nTUV (Saksamaa): EN60950-1\nNEMKO (Norra): EN60950-1\nCCC (Hiina): GB 4943-2001\nGOST (Venemaa): IEC60950-1, EN55022\nSIQ (Sloveenia): IEC60950-1, EN55022\nPCBC (Poola): IEC60590-1, EN55022\nNOM (Mehhiko): NOM-019-SCFI-1993\nSASO (Saudi Araabia): IEC60950-1\n7.25 MB, pdf, EESTI\n7.9 MB, pdf, INGLISE\n6.95 MB, pdf, LEEDU\n8.04 MB, pdf, LÄTI\n7.93 MB, pdf, VENE\n1.86 MB, pdf, KOREA, INGLISE, ARABIC, HIINA, HIINA, PRANTSUSE, Saksa, UNGARI, Indoneesia, Itaalia, Jaapani, Kasahstani, POLISH, PORTUGALI, VENE, HISPAANIA, ROOTSI, TÜRGI\nSeade (install)(Monitor driver)