KATKISED HINGED: Laste seksuaalset väärkohtlemist on palju, lõpuks ometi on hakatud sellest rääkima – Pealinn.ee\nKATKISED HINGED: Laste seksuaalset väärkohtlemist on palju, lõpuks ometi on hakatud sellest rääkima (0)\n"Neljateistaastane laps ei ole võimeline astuma võrdväärsesse suhtesse keskealise mehega," väidab lastepsühhiaater Anne Kleinberg. "Ka meile jõuavad seksuaalselt väärkoheldud lapsed ja nende puhul on tavaline, et nad ei julge sellest rääkida oma vanematele ega ka kellelegi teisele. Nad tunnevad häbi ning piinlikkust, aga seda peaks ju tegelikult tundma need, kes on lapsi väärkohelnud."\nKuna koroona toodud kodusõpe ja sõpradega suhtlemise keeld on mõjunud laste vaimsele tervisele laastavalt, uuris Pealinn, kuidas laste hingevalu ära tunda ja mismoodi neid aidata.\nMilliste murede ja kaebustega praegusel koroonaajal lapsed ja noored teie poole pöörduvad ja haiglaravile pannakse?\nJuba mitu viimast aastat on laste vaimse tervise olukord olnud üsna raske. Depresssioon, ärevus, söömishäired, õpivilumuse häired – need on ikka olnud peamised põhjused, miks meie juurde satutakse. Kõige esmalt on need ikkagi kohanemishäired. kohanemisraskus iseenesest ei ole veel psüühikahäire. Enne häire tekkimist kogetakse juba seda, et ollakse pinges, ei jääda õhtul hästi magama. Kui tundub, et jõuvarud võib-olla pole piisavad, siis see ongi praegu kõige tavalisem psüühikahäire. Võib-olla mullu kevadel oli natuke rohkem ärevaid algklassilapsi. Kui inimene on uues olukorras, siis tal on alguses ikka raske sellega kohaneda. Lastepsühhiaatria on kogu aeg olnud turmtule all. Koroona aga tõi meile ette maskid ja kehtestas uued enesekaitsereeglid, aga põhimõtteliselt midagi uut meil ei ole – ravil on palju lapsi, kes on hädas. Üks vahe siiski on – läbi erakorralise meditsiini osakonna liigub haiglasse rohkem patsiente, aga ikka samadel põhjustel nagu kogu aeg. EMO kaudu pöördujate hulk näitab, et on rohkem ärevust ja muret ja seda ei kannatata välja, nagu võib-olla kannataks tavaolukorras. Aga mingeid spetsiifilisi koroonast tingitud häireid eraldi küll ei saa välja tuua.\nKuidas te neid abivajajaid aidate saate?\nSaame neid aidata nii palju, kui meil selleks jõudu jätkub. Need, kes tulevad läbi EMO, on pannud käe endale külge ning ütlevad jätkuvalt, et tahavad ära surra, peavad jääma statsionaarsele ravile. Kes on kergemate sümptomitega, jäävad ambulatoorsele ravile. Kui haige seisundile on ette nähtud ravimid, siis nad saavad ravimeid, lisaks psühhoteraapia ja muud teraapiad. Juba kevadest on meil ka juba tavaliseks saanud kaugvastuvõtud läbi inetrneti. Kui inimesed on haiged, kontaktsed ja jäävad eneseisolatsiooni, siis me ei jäta vastuvõtte ära, vaid räägime nendega videokõnede ja telefoni kaudu, kuidas keegi soovib.\nNüüd on lahvatanud skandaal, kus keskealine treener oli vahekorras neljateistaastase tüdrukuga. Kas see on väga erandlik või teie arvates kahjuks korduv lugu?\nSee ei ole erandlik. Niisugune asi on praegu kahjuks väga tavaline. Selliseid asju on kogu aeg olnud, kuid nüüd on hakatud viimaks ka sellest rääkima. Ka meile jõuavad seksuaalselt väärkoheldud lapsed ja nende puhul on tavaline, et nad ei julge sellest rääkida oma vanematele ega ka mitte kellelegi teisele. See häbi võtab tihti nii pikalt aega, enne kui üldse julgetakse sellega välja tulla ja abi otsida.\nJa mis kõige hullem – need, keda on väärkoheldud, tunnevad häbi ning piinlikkust, aga seda peaks ju tegelikult tundma need, kes on lapsi vääralt kohelnud.\nJa mis kõige hullem – need, keda on väärkoheldud, tunnevad häbi ning piinlikkust, aga seda peaks ju tegelikult tundma need, kes on lapsi vääralt kohelnud. Tihti arutletakse selle üle, et miks see laps siis õigel ajal ei rääkinud. Aga kui sa oled nii jõhkra kohtlemise ohver nii noorena, siis sa ei julgegi rääkida, neil on piinlik.\nNeed, kes peaksid häbenema ja kahetsema, poevad suure armastuse kaitsekilbi taha. Kas nad on sel juhul siirad? Kas vanemas eas mehe ja lapse vahel saab olla niisugust kõike unustama sundivat armastust?\n(Ohkab.) Kahtlen selles. Nii suure vanusevahega inimesed ei saa olla võrdväärsed partnerid. Kui me räägime neljateistaastasest lapsest, siis tema ei ole veel võimeline astuma võrdväärsesse suhtesse endast palju vanema mehega. Ta pole ei emotsionaalselt ega ka seksuaalses mõttes võrdväärne partner. Ta ei suuda enda eest seista ega oma huvide eest väljas olla.\nSeni on meie seadusandjad arvanud, et 14-aastased on juba täiesti valmis seksuaaleluks. Kas seda vanust tuleks tõsta?\nJah, seda on juba ju öeldud, et see vanus peaks olema 16. Seni on ka mõned noorteorganisatsioonid olnud arvamusel, et sellega võidakse hakata noori taga kiusama. Seepärast pole veel tegudeni jõutud.\nKas peaks hakkama neid täiskasvanuid, kes lapsi nõnda seksuaalselt ära kasutavad, ka karmimalt karistama?\nSee on hea küsimus. Mina arstina ei tungi sellele väljale, kus puudub minu pädevus otsustada. Las seaduse tegijad ja poliitikud otsustavad seda. Ma arvan, et nad oskavad õige otsuse teha. See on ka küsimus tervele ühiskonnale.\nKui palju lapsi koduvägivalla tõttu teie juurde jõuab?\nSee on rohkem lastekaitse teema, aga ka meil on siiski mõned patsiendid, kelle peres esineb vägivalda. Just rääkisin ühe poisiga, kelle isa on olnud juba kaks päeva kaine ja nad on saanud koos vanaemaga rahulikud olla. Aga see on kahjuks ajutine. Varsti võib isa taas jooma hakata ja siis tulevad uued kaklused. Siis peab see 15-aastane poiss minema vanaema kaitseks vahele. Ühel päeval võib see halvasti lõppeda. Selle perega tegelevad nii lastekaitse kui politsei kogu aeg. Samas tahavad laps ja vanaema ikka koos elada ja poiss ei taha minna lastekodusse. Nad loodavad, et alkoholi kuritarvitav ja vägivaldseks muutuv isa kolib mujale. See ootamine võtab vastikult palju aega ja mõjub ka lapse psüühikale halvasti. On teisigi patsiente, kelle perega peab tegelema nii lastekaitse kui politsei, ja on pakutud võimalust minna lastekodusse, aga enamik lapsi ikka ei taha sinna minna, kuni vähegi kannatatakse joodikust isa. Kõik hoiavad ikka kümne küünega oma kodust kinni. Koduvägivald ei tähenda tingimata igapäevast peksmist, vaid ka pidevat näägutamist, see on emotsionaalne ja verbaalne vägivald, mis mõjub samuti halvasti.\nKoduvägivald ei tähenda tingimata igapäevast peksmist, vaid ka pidevat näägutamist, see on emotsionaalne ja verbaalne vägivald, mis mõjub samuti halvasti.\nKui kaua niisuguste haavade parandamine lapsel aega võtab pärast seda, kui on lõpuks vägivaldsest joodikust isast lahti saadud?\nSee oleneb, kui kaua on niisuguse vägivalla keskel juba elatud. Üldiselt võtab niisuguse hingetrauma paranemine ikka kaua aega ja see jätab jälje terveks eluks. Kui ma vaatan oma patsientide alkohoolikutest vanemaid, siis näeme, et see asi on püsinud põlvkondi. Ema enda kurb elu mõjutab ka tema laste saatust. See jälg jääb ikka kogu eluks isegi sel juhul, kui antakse abi. Väga raske on sellest lõplikult välja tulla. Alkohoolikutest vanemate lapsed on tihti ka enda suhtes hoolimatud ja suhtlevad ka partneritega, kes on nende suhtes hoolimatud. See nõiaring algab uuseti väga kergesti. Mida varem lapsed sellisest vägivalla olukorrast pääsevad, seda parem.\nKui sageli on just koduvägivald laste vaimsete häirete taga?\nVäga sageli. Ja suurem jagu lastest, kes meie poole pöörduvad, on kas lahutatud perekonnast või on vanemad lahutamas või siis on vanematel endal mingid meeleoluhäired ning elatakse üksteisest mööda. Kõik tegelevad ainult oma töö ja asjadega ega hoolitse laste heaolu eest. Siin on tegu sellega, et puudub hingejõud, et olla kodus oma lähedastega heades suhetes.\nKui tihti esineb meil ikka veel koolikiusamist?\nSageli kodus ei teatagi, et nende last koolis kiusatakse, või arvatakse, et ega asi nii hull ei saa olla, kui laps kodus räägib. Mõnikord klaaritakse täiskasvanute vahel justkui asjad ära ja loodetakse, et kiusamine on sellega lõppenud, aga see vindub ikka edasi.\nKoolikius võib muidugi ka praegu edasi kesta. Ega see ei lõpe niisama.\nMeil on eesti keeles ilmunud üsna palju raamatuid laste kasvatamisest. Kas tänu sellisele kirjandusele on meie lapsevanemad paremad kui paar-kolmkümmend aastat tagasi?\nEks see sõltub perest. Aga üldiselt on lapsevanemad praegu kohe kindlasti targemad kui varem. Ollakse vähem vägivaldsed ja saadakse aru, et kehaline karistamine ja pidev riidlemine ei ole asjakohased. Selles mõttes on inimesed küll palju arenenud. Aga on neidki peresid, kel see areng seisab veel ees. Kõik pole aru saanud, milline on lapse suhtes toetav käitumine.\nMillal teil viimati süda lausa hüppas rõõmust, et suutsite hästi aidata?\nJust täna rääkisin telefonis ühe lapsega, kelle probleemid tekkisid distantsõppega, mis on tema jaoks raske. Tal on sotsiaalärevushäire ja videokõne tegemine koolitunnis on tema jaoks raske. Arutasime siis temaga, kuidas sellega hakkama saada, ja jõudsime arusaamisele, et saame veel ilma ravimiteta jätkata. Ta proovib mõelda nende asjade peale, mis on teda seni aidanud. See oli väga tore kõne meil. Ta ütles siiralt, et tema tahabki telefonis rahulikult asju arutada, siis tal on julgem ja mõnusam olla.\nNiisugune rahustav rääkimine ja selgitamine on selles olukorras parem kui arstirohi?\nJah, eks need asjad peavad käima käsikäes. Inimesed, ka noored inimesed, tahavad rääkida, asju arutada, kellegagi nõu pidada. See on kindlasti üks asi, millega arstid saavad oma patsiente rahustada. Kahjuks ei jõua me kõiki sellega rõõmustada.\nAga siin saaksid ju ka lapsevanemad lastele toeks olla. Millist nõu te neile annaksite?\nLastel peab olema päevakava ja seda on tarvis järgida. Eriti neil aegadel, mil kõik on korraga kodus ja pole tegemist tavapärase elurütmiga. Ka kodus olles peab olema kindel päevarütm. Kindlal ajal on töö ja kool, on söögikorrad ja ka vaba aeg suhtlemiseks. Et ei ole nii, et kogu aeg kõik teevad lõpmatult oma tööd kodukontoris või õpivad ainult kuni magamaminekuni välja. Igal tegevusel olgu ikka algus ja lõpp ja vaheajad ka. Nende ajal tuleb minna õue jalutama või end ka natuke liigutama, natuke sporti tegema. Meil pole ju keelatud värskes õhus liikumine. Kui me tahame oma vaimset tervist hoida, siis peame meeles pidama, et väljas peab käima ja värskes õhus peab viibima ja seal liikuma. Kui tekib tunne, et kõik on nii mõttetu ja tüütu ning mitte midagi ei taha, siis tuleb koos lastega õue minna. Jah, meil pole praegu meelelahutusi, mida külastada, aga ise saab ka õues olemist hästi sisustada.\nKui jääda kogu aeg istuma nutiseadmete taha, siis on vaimsed häired kiired tulema.\nKui jääda kogu aeg istuma nutiseadmete taha, siis on vaimsed häired kiired tulema. Kui inimene ei liigu, siis ta ei jää õhtul enam magama, ja see viib omakorda juba järgmiste halbade tagajärgedeni.\nKas kogu aeg ainult kodus olemine mõjub lastele samuti traumeerivalt?\nKas seda mõju just traumaks nimetada, ma ei tea, aga eks see ikka ängistab ja tekitab ka stressi. Kellele ikka meeldib kogu aeg ühes kohas olla ilma mingi vahelduseta. Mulle tundub, et vanematele mõjub see isegi rohkem, kui nad ei saa tööle minna. Teiste täiskasvanutega suhtlemine on neil ju piiratud kodus olles. Inimene vajab vaheldust.\nKuid ka lastele mõjub ju kaaslastest eemalolek halvasti?\nLapsed suhtlevad väga palju sotsiaalmeedia kaudu. Mulle on nad ka öelnud, et muidugi tahaksid nad teiste lastega ka päriselt kohtuda, aga nad suhtlevad niigi nii palju internetis, et nad ei kurda. Nad on teine põlvkonda ja harjunudki vähem silmast-silma suhtlema. Aga just meelelahutus on see, millest nooremad puudust tunnevad. Häda on ikka selles, et pole kuhugi minna, kus saaks midagi lahedat teha. Kurvaks teeb neid ka see, et spordisaalid on suletud. Ja kinno ei saa minna.\nNeil lastel, kelle peres on harjutud koos midagi ette võtma ja ühiselt mänge mängitakse, on alguses koju jäädes muidugi lihtsam. Aga lõpuks võib see elu ka neil tüütuks kätte minna. Kaua sa ikka ühes ja samas kohad jalutad ja lauamänge mängid.\nKas võimaluste puudumine on ka üks põhjus, miks on tõusnud laste enesetappude arv?\nKindlasti mitte! Meelelahutuse puuduse tõttu küll keegi end ei taha ära tappa. Need, kellel on juba enne psüühikahäired ilmnenud, on muidugi praeguses olukorras raskem, sest nad juba ongi olnud depressiivsed. Ja see ilmneb eelkõige nendes peredes, kus vanemate tuge napib, kus vanemate enda jõuvarud lapsi toetada on väikesed. Kõige rohkem jäävad ikka hätta needsamad lapsed, kes juba enne pandeemiat olid hädas. Nüüd lihtsalt sõltub kõik veelgi rohkem sellest, kuidas läheb tema perel.\nAga samas on mul ka väga palju patsiente, kellel praegu hoopis hästi läheb. Nad suudavad edukalt kompenseerida seda mõõna. Nad ütlevad, et neil on väga hea rahulik kodus olla. Üks ema väitis, et nende peres on praegune aeg palju parem, sest lastele sobib just omaette kodus õppimine ja vennaga õues mängimine. Neid on ka väga palju, kes on rahul.\nIgavus ei pane ennast tapma. See, mis muret teeb, on ikka juba eelnev geneetiline soodumus meeleoluhäireteks. Häireid põhjustab ka laste varane hoogne kasvamine. Tuleb silmas pidada ka seda, et ega praegune aeg pole lihtne ka vanematele, kes on ise sageli hädas. Aga need inimesed on ka enne hädas olnud, nüüd tuleb see lihtsalt rohkem välja. Endalt elu võtma ei hakata tühja koha pealt.\nJa väga raske on muidugi ennustada, kas see enesetappude arv võib veel hakata kasvama.\nJah, selliseid prognoose tõepoolest ei tehta. Ja neid andmeid peaks ka pikemas perspektiivis võrdlema. Kui vaadata varasemat kümmet aastat, siis on meil olnud ka raskemaid aegu laste enesetappudega. Need põhjused ei ole seostatavad ainult viirusega. Me kõik peame küll uue olukorraga kohanema, aga meelevaldseid seoseid suitsiididega teha ei saa. See on palju keerulisem teema.\nKuid peame veel rääkima sellisest kurvast asjast nagu eneselõikamine, mis on noorte hulgas levinud.\nSee on kahjuks jätkuvalt väga tõsine probleem. Selle kohta võib öelda, et see on nagu mingi epideemia, mis neid nakkab ja haigusena levib. Siin mõjutab neid palju just sotsiaalmeedia. Nad saavad sealt selle kohta lugeda ja see võib neile algul tunduda nii põnev. Nad tahavad lihtsalt proovida, see ei tähenda, et need proovijad oleksid kõik depressiivsed või mingi muu psüühikahaigusega. Väga paljud lõiguvad lihtsalt hetke mõjul, et korraks on paha tuju, paha olla, ja püütakse niiviisi sellest lahti saada… See on kurb.\nMe näeme, kui tähtis on siiski lastega tegeleda, et nende mõttemaailm ja psühholoogia ei areneks vääras suunas.\nEelkõige tuleb alustada eluviisist. Praegune aeg näitab just ilmekalt, kui oluline on eluviisi korras hoidmine, millest eelpool rääkisin. Lisan veel, et magama tuleb minna õigel ajal, sööma peab regulaarselt. Rohkem kannatavad praegu need, kelle eluviis juba enne on olnud liga-loga. Kui sul on juba kindel päevarütm enne olnud, siis sa ei kaota seda ka praegu nii kergesti. Võib-olla tundub, et sellest rütmist kinni pidamine on tüütu ja raskegi, aga sellest tuleb ka näilise vabaduse tingimustes kinni pidada. Tuleb õigel ajal magama minna, korrapäraselt süüa ja vahepeal õues sporti teha. Ei ole mõtet öö läbi nutitelefonist mureuudiseid lugeda ega heietada kommentaariumis, kuidas kõik on hukas. Kogu aeg peab mõtlema, kas kogu see infomüra on mulle vajalik.\nSoovitan kõigile oma reaalsus paika panna ikka nii, et teha kõik omalt poolt, mida igaüks muuta saab ja mitte üleliia muretseda nende asjade pärast, mis meist ei olene. Igaüks meist saab oma elu ise korras hoida.\nNiisiis on lapsevanematel laste tervise hoidmisel ülioluline roll. Aga kõigis peredes vanemad ei hooli sellest nii, nagu vaja. Kuidas te suhtute seadusemuudatusse, mis tehti, et lapsed saavad nüüd ise ka pöörduda vaimsete häirete puhul abi saamiseks psühhiaatri poole?\nSee on väga mõistlik. Muidu me elaksime nagu kiviajas. Günekoloogi, nahaarsti ja teiste poole võib vabalt pöörduda, aga vaimse tervise ravija poole depressiooni puhul mitte. Meie lapsed on küllalt nutikad ja targad, et neist asjadest aru saada, aga vanemad võivad teadmatusest hakata siin keelama. Lastel peab olema võimalus abi küsida.\nEi usu, et pöördujaid oleks pärast seadusemuudatust väga palju, sest enamikul on väga toetavad ja mõistvad vanemad. Aga kõigil peab olema võimalus abi saada. See seadusemuudatus ongi tehtud harvamini esinevate keerulisemate juhtumite jaoks. Aga me peame arvestama, et seda tõsisemad need juhtumid on. Need on ikka väga keerulised perekonnad, kust niisugused juhtumid tulevad, ja abi saamine peab sel puhul olema vältimatu.\nNii et ei maksa karta, et teil tuleb ülejõu palju tööd?\nEi usu jah, sest enamus lapsevanemaid on mõistvad, suhtuvad teadlikult ja väga abistavalt oma lastesse. Nüüd saame aidata ka neid, kes kindlalt abi vajavad, aga on seni mingil põhjusel kõrvale jäänud.\nKas meie õpetajatel on piisavalt psühholoogioskusi, et lastega toime tulla ja neid toetada, eriti kui on tegu problemaatilisest perest lastega? Või läheb kogu nende jõud korra hoidmise peale koolitunnis? Mida teie tähelepanekud ütlevad?\nOn siiski palju neid õpetajaid, kes on väga head suhtlejad ja suudavad korraga kogu klassi kaasa haarata. Aga kui me analüüsime suhtlemisoskusi ja õpilaste suunamise oskusi, siis ma arvan, et õpetajatel ei ole neid piisavalt. Selles vallas võib õpetajate teadmisi alati parandada. Aga selleks, et õpetaja saaks oma tööd väga hästi teha, peavad ka klassid olema normaalse suurusega. Kui ikka klassis on 25 või rohkem õpilast, siis ei suuda õpetaja olla kõigi suhtes tähelepanelik ja toetav. Igas klassis on omajagu lapsi, kes nõuavad erilist kohtlemist, ja nemad kolmekesi või viiekesi võtavad pahatihti kogu õpetaja tähelepanu endale, teised jäävad tahaplaanile.\nMis märke peaks laste juures ka kõrvalseisjad tähele panema, mis kõnelevad algavast hingehädast?\nNo kindlasti enesesse tõmbumine ja vähene suhtlemine. Tähelepanelikuks peab tegema see, kui lapse käitumine järsku väga palju muutub. Ikka eemaletõmbumine on see märk, mis peaks häirekellana mõjuma. Samuti on kahtlane see, kui hakatakse äkki uute inimestega aega veetma. Me peaksime teadma, mida noored teevad, kellega nad suhtlevad ja mis seal suhtlusringis tehakse.\nMilline võib olla praeguse koroonaaja pikaajalisem mõju?\nSee mõju ei ilmne otse, vaid ta tuleb võimaliku majanduslanguse ja töötusega. Ja selle kaudu võib ta hakata mõjutama ka laste vaimset seisundit. Kui majanduses on mõõn, siis hakkab see ükskord tunda andma ka inimeste vaimses tervises.\nNii et hirm viiruse ja haigestumise ees polegi esmase tähtsusega?\nKõik ju ei karda haigestumist. Eriti nooremad. Lapsed ei karda, neile lihtsalt ei sobi see, kui täiskasvanud pingutavad piirangutega üle. Neile ei meeldi, kui piirangute mõttekuse üle ei saa üldse arutleda. Noor ei taha lihtsalt käsku kuulata ja ennast sulgeda. Ta võib hakata tegema impulsiivseid otsuseid, arvates, et nüüd on kõik pahasti. Seepärast on vaja selgitada ja arutada asju ka laste ja noortega. Kui aga haiguse mõjud hakkavad tunda andma sotsiaalmajanduslikus elus, siis on varsti käes ka vaimsed hädad. Kui pole tööd ja perel läheb halvasti, siis hakkab see ahel pihta. Viirus ise ju meie psüühikale otse ei mõju. Ta mõjub ainult neile, kes üleliia kardavad. Aga viirus ise depressiooni ei tekita. Seda tekitab eelkõige majanduslik olukord.\nKuidas teie kui arst suhtuksite sellisesse, kui ühel päeval keelatakse ära kõik nutiseadmed ja lapsed ja vanemad inimesed kõik hakkavad omavahel suhtlema ainult silmast silma? Missuguseid muutusi see tervisele kaasa tooks?\n(Naerab.) Siis paraneksid nii mõnedki inimsuhted ja kõik oleksid sunnitud taas õppima omavahel suhtlema. Ma arvan, et inimeste suhted paraneksid palju. Meil on nutiseadmete mõjul üles kasvanud noored, kes ei oska enam inimese moel vabalt ja normaalselt suhelda. Nutimaailma sukeldumine on laastanud tavalist inimkäitumist, samuti meie aju arengut, ehkki meil on seal maailmas olemas ka palju head ja kasulikku.\nNutimaailma sukeldumine on laastanud tavalist inimkäitumist, samuti meie aju arengut, ehkki meil on seal maailmas olemas ka palju head ja kasulikku.\nVarases eas nutiseadmetesse sukeldumine mõjutab meie aju arengut ja võib pärssida toimetulekut. Mina väga kurb ei oleks, kui nutiseadmed täielikult ära kaoksid. Aga ma seda otse ka ei nõua, sest nutimaailmas on palju head. No näiteks kui ollakse üksteisest kaugel ja saab ikkagi suhelda. Ent mitte midagi hullu ei juhtu, kui me jääme ühel päeval ka ilma nutiseadmeteta. Küllap mõned head inimlikud jooned hakkaksid siis võimenduma. Ja nagu öeldud, paraneks suhtlemisoskus, mis on üks inimlikkuse oluline tunnusmärk.\nMis teie tähelepanekute järgi tänastel noortel kõige rohkem hinge peal on?\nNo ikka need samad asjad, mis vist alati on hinge peal olnud. Mõeldakse, kas ma olen ikka piisavalt hea, kas mul läheb piisavalt hästi, kas ma oma vanemate jaoks olen küllalt hea. Ja kõige suurem küsimus on see, kas mind ikka armastatakse, kas mind on üldse kellelegi siin maailmas tarvis? Teismelised murravad pead selle üle, kas nad on aktsepteeritavad oma kaaslaste poolt, kas nad leiavad küllalt sõpru. See on neil läbi aegade niimoodi olnud ja on ka täna.\nSiit vaatab vastu teatav ebakindlus, mis vajab toetust?\nJah, kindlasti. Lapsepõlv ja noorus on kasvu ja arengu aeg. Täiskasvanuna me oleme juba märksa enesekindlamad ja teame oma tugevusi. Seetõttu ongi vaja lapsi ja noori toetada, mis on kogu ühiskonna asi, mitte ainult vanemate, õpetajate, treenerite ja arstide asi, Noorte vaimne tervis peaks olema meie kõigi mure.\nKas noored on teile rääkinud ka oma unistustest?\nIkka on. Mõned kahtlevad, kas nad suudavad oma unistuseni jõuda. See hirm mitte sinna välja jõuda sööbki vahel neil jalgealuse pinna ära. Aga kui nad saavad toetust, siis saavad nad ka jälle oma kindluse tagasi. Kõige keerulisemad aastad paistavad olema 13-15, kui noored kipuvad üleliia muretsema ja on ebakindlad. Pärast läheb juba paremaks. Leitakse mõttekaaslasi, leitakse oma rada ja kasvab enesekindlus.\nMillest noored unistavad – kas rahast või enseteostusest mingil alal?\nEi ole päris nii, et nad unistavad rikkaks saamisest, pigem tahavad nad teha huvitavaid asju. Tahavad sõita välismaale, õppida midagi põnevat, tahavad midagi luua, näiteks teha filmi. Üldse paljud soovivad end loominguliselt teostada. See on noortele üldse iseloomulik – tung eneseväljenduse ja loomingu poole. Paljudel see loomevajaduse tung vanusega kahaneb ja tahetakse lihtsalt huvitavat tööd, mis pakuks rahuldust.\nKust saavad lapsed vaimse tervise abi?\n• Lastehaigla vaimse tervise keskuses hindab vaimse tervise õde kõigepealt patsiendi seisundit, peab vajadusel nõu ravimeeskonnaga ning suunab patsiendi talle vajaliku abini. Lastepsühhiaatria ravimeeskonda kuuluvad lastepsühhiaater, psühholoog ja logopeed, vajadusel sotsiaaltöötaja või mõni muu spetsialist.\n• Eelnevalt on soovitatav probleemid läbi arutada oma perearstiga, kes saab ise nõu anda, raviga alustada või\ne-konsultatsiooni kasutades psühhiaatrilt nõu küsida, kuid saatekirja pole vaja. Laste-psühhiaatri, logopeedi või psühholoogi vastuvõtule jõuab patsient ravimeeskonna otsuse kohaselt.\n• Keskus asub aadressil Tervise 28, registratuuri tel 678 7400 psuhhiaatria-kliinik@lastehaigla.ee\n•12. eluaastast peale soovitab keskus pöörduda Põhja-Eesti regionaalhaigla psühhiaatriakliinikusse Paldiski mnt 52 (III korrus) laste ja noorukite raviga tegelevate kolleegide poole. Laste- ja noorteosakonna telefon on 5860 0844 või 617 2521.\n• Kui lapsel on raskusi lasteaia või kooli õppetööga toimetulekul, kohanemise või käitumisega, võib esmalt pöörduda hoopis Tallinna õppenõustamiskeskusse Martsa 2 (Lasnamäe filiaal); tel 640 4938 või 580 48259. Samuti Tondi 40 (Tondi filiaal), tel 567 15802\n• Samuti võib helistada Rajaleidja keskusesse (https://rajaleidja.innove.ee/) 735 0700. Sealt leiab abi, mis ei vaja eriarstide hinnanguid.\n27. märts 2021 22:00\n26. märts 2021 21:42\nhttps://uueduudised.ee/uudis/eesti/maskid-on-maas-noorsotsid-nouavad-sooneutraalset-eestit/ Noored on alati “eesrindlikud” – nii soovitasid Rootsi noored liberaalid enam kui nelja aasta eest oma noortekogul seadustada insesti ja nekrofiilia.\n25. märts 2021 19:19\n25. märts 2021 16:15\n23. märts 2021 21:11\nhttps://sport.ohtuleht.ee/1029479/seksuaalses-vaarkohtlemises-suudistatav-korvpallitreener-kommenteeris-oma-juhtumit Saan kommenteerida, et tegemist on kaasusega, mis on tõstatunud minu ja mu endise elukaaslase vahelisest tsiviilvaidlusest meie ühise lapsega suhtlemise korra osas. Kõnealune kaasus puudutab minu kasutütart ja ei ole seotud minu tööalase tegevusega.\n22. märts 2021 20:53\nhttps://soccernet.ee/artikkel/pohlak-kaks-korda-on-ametist-vabastatud-naiste-koondise-treener-kellel-on-tekkinud-suhe-taiskasvanud-treenitavaga Teame juhtumit, kus ühe klubi noor naistreener tegi sotsiaalmeedias tema poolt treenitavale alaealisele tütarlapsele kahetimõistetava vihje, millest lapsevanem informeeris klubi, kes treeneri ametist vabastas.\n22. märts 2021 18:06


7 NÕUANNET TOITAINETE SÄILITAMISEKS KÜPSETUSAJAL - TOITUMINE JA TOITUMINE\nKuidas toitu toitainete säilitamiseks\nToidu küpsetamine vees ja kõrgel temperatuuril põhjustab toitainete nagu C ja B kompleksi, vitamiinide, raua, kaltsiumi ja valkude kadu, vähendades toidu toiteväärtust.\nNeed kahjud esinevad peamiselt vees keedetud puu-ja köögiviljade puhul, mis lõpuks kaotavad umbes poole oma vitamiinidest ja mineraalidest.\nNii näe 7 näpunäidet toidu valmistamiseks, et oma toitaineid säilitada.\n1. Steam Cooking\nAuruga köögiviljade, puuviljade ja aedviljade toiduvalmistamine toob kaasa ainult toitainete kadu, säilitades suurema osa toidust. Peale selle muutub köögiviljade maitse aurutamisel intensiivsemaks, ilma et keetvee jaoks midagi kaotataks. Vaadake iga toiduga aurust valmistamise aega.\n2. Kasutage mikrolaineahju\nTeine suurepärane võimalus toitainete säilitamiseks on mikrolaineahjus puuvilju ja köögivilju süüa, lisades vähese veeta, sest mida rohkem vett pangas või küpsetusnõus, seda rohkem toitaineid kaob.\n3. Pihusti kasutamine\nSurvekilbi kasutamine aitab säilitada toitaineid, kuna keetmisaeg on lühem, mis vähendab vitamiinide, mineraalide ja valkude kadu veele.\nLisaks peaks isegi tavapärastes köögitarbetes olema keedetud liiga vähese kuumuse ja võimalikult lühikese aja jooksul, sest mida kõrgem on kasutatav temperatuur ja mida pikem on toiduvalmistamisaeg, seda rohkem toitained kaovad.\n4. Küpsetage ahju ja lehte\nLihakooki kasutamine ahjus on hea võimalus toitainete säilitamiseks, sest kui need on pinges ja põletatud liha musta kihiga, muutuvad nad oma toiteväärtust kaotavaks ja isegi suurendavad kantserogeensete ainete esinemist. Vaadake kolme trikki, et rikastada toitu rauda.\n5. Liha küpsetamine suure kuumusega\nGrillitud liha valmistamisel alustage küpsetusprotsessi suure kuumusega, moodustades kaitsva kihi, mis väldib toitainete kadu. Pärast liha mõlema külje pööramist vähendage kuumust ja laske küpsetada, kuni segu on keedetud.\n6. Lõigake suurteks tükkideks ja ärge koorige\nVõimalusel peaksite köögiviljad lõigata suurteks tükkideks, just siis, kui neid küpsetate, ja ärge eemaldage koed, kuna see aitab ära hoida rohkem toitaineid köögiviljast veele üle kanda.\nSuurte tükkide köögiviljad on samuti abiks, kuna neil on vähem vett, vähendades vitamiinide ja mineraalide kadu.\n7. Kasutage toiduvalmistamiseks kasutatavat vett\nKöögiviljade, köögiviljade ja puuviljade kokkukogumisel kasutatavate toitainete ärakasutamiseks on üks võimalus kasutada seda vett teiste toiduainete valmistamiseks ja nende toitmiseks, eriti need, mis absorbeerivad vett, nagu näiteks riis, oad ja pasta.\nVt ka Kuidas külmutada köögiviljad, et te ei kaotaks toitaineid.\nSilte: ortopeedilised haigused esmaabi degeneratiivsed haigused\nMille de Alpiste - mis see on ja kuidas seda teha\nAtkinsi dieet - kuidas ja toitu lubatakse\nMiks peaksite sööma rohkem kikerherneid?\nOmega 3 stimuleerib aju ja mälu\nLaktoosi talumatuse sümptomid\nBaru õli eelised\nUurige erinevusi allergia ja toidutalumatuse vahel\nMis on Brain Abscess ja kuidas seda tuvastada\nMis on Lümfotsell ja kuidas seda ravida\n9 tunnust, mis võivad näidata maovähki\nKuidas teha kodukontroll läbi kohapealse kuseteede infektsiooni\nKilpnäärme Punch: mida see on ja kuidas tulemust mõista\nSoolise tarbimisega kaasnevad haigused\nCopper Diu: kuidas see toimib ja võimalikud mõjud\nKuidas ripsmeid tõsta ilma ripsmetuššita\nToidu küpsetamine vees ja kõrgel temperatuuril põhjustab toitainete nagu C ja B kompleksi, vitamiinide, raua, kaltsiumi ja valkude kadu, vähendades toidu toiteväärtust. Need kahjud esinevad peamiselt vees keedetud puu-ja köögiviljade puhul, mis lõpuks kaotavad umbes poole oma vitamiinidest ja mineraalidest. Nii näe\nSynvisc - liigeste infiltratsioon\nMida söömine rasestuda\nKas raseduse ajal rasestumisvastaste ravimite kasutamine kahjustab teie last?\nToksiline epidermaalne nekrolüüs: mis see on, sümptomid ja kuidas ravi on tehtud\nDieet divertikuliidi kriisi jaoks\nKuidas mitmetiline Glioblastoma tuvastada ja ravida\nLapsepõlves kusepidamatus: kuidas tuvastada ja ravida\nMida teeb gastroenteroloog?\nCopyright 2020 https://www.ahealthportal.com Kuidas toitu toitainete säilitamiseks


Altia Eesti tootevalikusse on lisandunud parimad Bourgogne veinid Jean Bouchard veinimajalt ning hinnatud šampanja bränd Louis Roederer Prantsusmaalt | Eesti Sommeljeede Assotsiatsioon\nMeil on tõelistele šampanja-ja veinisõpradele head uudised. Altia Eesti tootevalikusse on lisandunud parimad Bourgogne veinid Jean Bouchard veinimajalt ning hinnatud šampanja bränd Louis Roederer Prantsusmaalt.\nLuksus aastast 1776 – Louis Roederer\nLouis Roedereri šampanjamaja lugu saab alguse juba 1776.a, mil Reimsi linnas asutati Dubois Père & Fils veinipood. Tänaseks kuulub šampanjamaja Rouzard´i pereettevõttele juba 7. põlvkonda ja on üks väheseid siiani pereomanduses olevaid šampanjamajasid.\nLoe rohkem šampanjamajast\nCristal – Louis Roedereri lipulaev\nŠampanja ajalugu algab aastal 1876, mil seda hakati valmistama Vene tsaar Alexander II tellimusel.\nCristali šampanja on äärmiselt peene, elava ja püsiva mulliga. Värvuselt kuldkollane, merevaigu varjunditega.\nVaata kogu valikut!\nJean Bouchard veinimaja on parimate Bourgogne veinide tootja\nJean Bouchardi edu aluseks on 5 Bourgogne veinimaja ja maad, mida nad omavad. Igas piirkonnas on oma veinimaja, viinamarjakasvandus ning veini valmistamise meeskond.\n“Bourgogne kliima ning sobiv pinnas annavad meie veinidele just selle unikaalse iseloomu ning eripära. Madalam saagikus toob veinis esile kontsentreeritud ja mineraalse olemuse.” Alain Serveau, peaveinimeister.\nJean Bouchard veinid\nVeinid valmistatakse veinimajades kohapeal, tuues esile parimad Bourgogne veinidele omased iseloomujooned.


Eesti Kultuuripäevad New Yorgis - MuusikaElu\nMuusikaElu 23. märts 2016 Eesti Kultuuripäevad New Yorgis2016-03-26T10:48:04+03:00 Maailm, Uudised\nKultuuripäevade kavas on Eesti Draamateatri monolavastus “Kõik on täis”, mida mängib Taavi Teplenkov. Kontsertidel astuvad üles Marko Matvere ja akordionist Peep Raun, ooperilaulja Monika-Evelin Liiv koos pianisti Marje Lohuaruga, pianist Holger Marjamaa, viiuldaja Valev Laube ja koreograaf Diina Tamm ning teised. Samuti näidatakse Eesti, Soome ja Saksamaa koostööfilmi „Vehkleja“, Helga Meritsi dokumentaalfilmi „The Story of Baltic University“ ning Viktor Siilatsi dokumentaalfilmi „Tants vanakuradi vanaemaga“. Lisaks avatakse Lennart Meri dokumentaalfilmide plakatite näitus “Veelinnurahvas“. Sündmuste kogu kavaga on võimalik tutvuda SIIN.\n« Pühapäeva õhtuni saab kandideerida Eesti muusika päevade muusikaarvustajaks\nKammerkoorid kogunevad aprilli alguses Jõhvi mõõtu võtma »


Hiina alumiiniumkomposiitpaneelide tehas - alumiiniumkomposiitpaneelide tootjad ja tarnijad - ERG tehnoloogia\nKodu > Toote > Alumiiniumkomposiitpaneel\nPaneel puit viimistlus alumiinium Komposiit paneeli viitab pinna rulli alumiiniumist paneeli maali veeni ja marmorist mõju. Alumiinium Komposiit paneeli on mitmeid omadusi, nagu hea praktiline ja kerge, nii et see saab toimuda kivi ja puit. Ees alumiiniumist paneeli...Rohkem\nMillal dekoratiivsed seina paneeli Factory odavad Alucobond eest / Acm / AKV / alumiinium Komposiit paneeli\nAlucobond alumiinium Komposiit paneeli / AKV paneeli toote nimi AKV, AKV paneeli, alumiinium Komposiit paneeli, Alucobond AKV Värv Valge, kuldne, hõbe, Hall, kivi, välja valge, puidu tera (ligikaudu 200 erinevat värvi valik) viimistlus läikiv, Matt, harjatud kate PVDF, PET Core polüetüleenist kõrge...Rohkem\nAlumiinium Komposiit paneeli või AKV lühidalt on uus materjal tuumaga poleeritud kaetud pinnale ja pofyethylence plastist paneeli ja pärast veelgi selle töötlemiseks ' väga populaarne s turul nagu majandus, värvi selektiivsus, lihtne Ehitusviis, hea processability, väga hea...Rohkem\nKiip värvi Alucobond/AKV/alumiinium Komposiit paneeli\nSpetsifikatsioonid: Alumiinium plastikust Komposiit paneeli sertifitseerimine: ISO9001 ja ASTM (1) alumiinium lehte paksus: on) 0,50 x 0,50 mm b) 0,45 x 0,45 mm c) 0.40 x 0.40 mm d) 0,35 0,35 x e) 0,30 mm x 0,30 mm f) 0,25 x 0,25 mm g) 0,21 0,21 x h) 0,18 mm x 0,18 mm ma) 0,15 x 0,15 mm j) 0,12 x 0,12 mm k) 0,10 x 0,10 mm...Rohkem\nParima kvaliteediga alumiiniumkomposiitpaneel leiate siin meie professionaalsetest Hiina tootjatest ja tarnijatest. Kõik alumiiniumkomposiit paneeltooted on valmistatud range kvaliteedikontrolli ja juhtimissüsteemi. ja kohandatud pakutakse ka konkurentsivõimelise hinnaga.


Kirjad kodumaale: Kylajutud\nTere Katrin! Sinu emaili aadressi mul enam pole, aga loodetavasti loed kommentaare. Eile nagin linnas kuulutust, et Gotan Project on 25. juunil Bukarestis. Maletan, et ukskord pidi tulema ja sa tahtsid tulla aga millegi parast jai ara see kontsert. Igal juhul oled oodatud Rumeeniasse! Karmen\nIrw, kusjuures ma olen üsna kindel, et terve juuresviibinud seltskond ei näinud selles kommentaaris huumorit. Aga õnneks kodumaa mõistab Sind....\nAnonyymse kommenteerija mòtte peale tahaks lisada, et àsja ahhetasime kommentaator Karmeniga mòlemad selle yle, et Rumeenias ei teata, kes on Frank Sinatra ja Paul Anka.\nEestlased, avagem silmad ja tòdegem ausalt - vàlismaa sakib! Puha ignorantsus ja internet maksab hingehinda ja keegi ei saa teie naljadest aru. Nautigem eesti suve ja puhakem kodumaal! :)


Mida teha, et puu- ja köögiviljad ei rikneks? - Maakodu.ee\nKui sellised banaanid enam sööma ei ahvatle, teadke, et need sobivad ideaalselt smuuti või küpsetiste sisse.Foto: Pixabay.com\nVärsked aiasaadused kipuvad kiiresti riknema, olgu tegu kas poest ostetud või enda suure vaevaga kasvatatud viljadega.\nRiknemise tõttu toidu äraviskamine on muutunud üha tõsisemaks ülemaailmseks probleemiks, kuid õigete hoiustamistingimuste ja nutika kasutamise juures on võimalik seda märkimisväärselt vähendada.\nVärskeid, ilma potita lehtsalateid on parim säilitada külmkapi alumisel riiulil korralikult pestuna ning niiskena köögipaberisse või puhtasse köögirätikusse keeratuna. Loomulikult ei saa niiviisi väga pikalt säilitada ning taimed tuleks esimesel võimalusel toiduks tarbida. Sügavkülmutamine muudab salati nätskeks ja vesiseks ega anna soovitud tulemust.\nPikemaks säilitamiseks sobivad juurekavaga salatid ja maitsetaimed. Neid potte tuleks hoida jahedas valgusküllases kohas ning hoolitseda, et vett oleks piisavalt.\nKui maitsetaimepuhmas hakkab närtsima või paistab servast mädanemise märke, tuleb riknenud koht kohe välja lõigata ja ära visata, ülejäänud taim aga korralikult läbi loputada. Pärast kuivamist saab maitsetaimed hakkida ja värskena külmutada – nad ei kaota palju oma väärtuses. Külmutamiseks ei sobi väga suurte ja pehmete lehtedega taimed, näiteks basiilik.\nIsekasvatatud juurviljade pikaajaliseks säilitamiseks sobib kõige paremini nõuetekohaselt puhastatud jahe ja pime kelder. Juurvilju, mis kaotavad kiiresti niiskust, tuleb kuivamise vältimiseks säilitada turbas või liivas. Nii säilivad hästi näiteks porgandid. Toas tuleks juurvilju säilitada külmkapi alumises osas, mis on tihti ka juurviljade hoidmiseks märgistatud. Kõige paremini säilivad pesemata ja lõikumata viljad.\nKöögiviljade söömine aitab hoida tervislikku kehakaalu, aga nõuab pingutust 06.04.2015\nVaata, milline puuvili poeletil sisaldab kõige rohkem taimekaitsevahendite jääke (13) 18.01.2016\nVaruge koju vaid kõrge kvaliteediga terveid juurvilju ning sellises koguses, mida plaanite näiteks lähema nädala jooksul tarvitada.\nRaiskamise vähendamiseks koorige juurvilju spetsiaalse koorijaga, nii läheb saadusi puhastades võimalikult vähe kaotsi. Pange tähele, et väga paljude aiasaaduste puhul annab koorimata jätmine hoopis maitsele juurde!\nPaljusid köögivilju aga ei ole soovitatav külmkapis hoida. Üks selliseid vilju on tomat. Tomati maitse- ja lõhnaomadused muutuvad külmikus tundmatuseni, ja isegi siis, kui enne oli tegu väga ahvatleva viljaga, ei ole külmikust salatisse rännanud tomat väärt rohkemat kui kesktalvine pooltoores kahvatu köögivili.\nSeepärast varuge tomateid alati just nii palju, kui paari päeva kuni nädala jooksul plaanite tarbida, ja veenduge, et nende pinnal pole täkkeid ega plekke, mis riknemist soodustavad.\nVärsked köögiviljad on parimad vahetult tarbides.\tFoto: Pixabay.com\nKoduseid tomateid on soovitatav talveks säilitada hoidistena – isegi kui isu mõneks ajaks otsas, on ühel ilusal talvepäeval ikka hea mõni purk hoiukohast välja võtta.\nLill- ja spargelkapsas leiavad meil tihti kasutamist vaid õisikutena. Viimase keskel olev lihakas vars visatakse enesestmõistetavalt prügi hulka. Tegelikult on see aga tükeldades sama maitsev, kvaliteetne ja kasulik kui kõik muu, mis toidulauale pannakse. Vältige korralike söödavate taimeosade äraviskamist ja kasutage neid hoopis toiduks!\nKõige rohkem leiavad meie kodudes tee prügikasti just riknenud puuviljad ja marjad. See on iseenesest väga kurb, sest neist saame oma põhilised vitamiinid. Tärganud isude ajel võib aga tihti ette tulla ülevarumist.\nSamuti on lood siis, kui neid ise kasvatada – korraga on vilju koheseks tarbimiseks lihtsalt liiga palju. Koduste puuviljade ja marjadega võib teha suurepäraseid keediseid ja toormoose, mis talvel naeratuse näole toovad. Paljusid neist saab ka edukalt kuivatada isegi ilma toidukuivatita.\nPoest ostetud vilju võib aga edukalt külmutada. Kui lauale jääb pikemaks ajaks seisma mõni virsik, mango, pirn või banaan, mille välimus enam ahvatlev ei tundu, tuleks vili korralikult üle pesta. Vajadusel koorige ja eemaldage plekilised kohad. Järelejäänud puuvilja saab tükeldada ja sügavkülmutada, et seda hiljem magustoitudes, kookides või siidises hommikusmuutis kasutada.\nNippe toiduraiskamise vähendamiseks\nVaruge ja tooge hoidlast välja alati just sellises koguses vilju, mida plaanite lähematel päevadel kasutada. Siinkohal võib olla suureks abiks ka näiteks nädalamenüü koostamine.\nEsmajärjekorras tarvitage vanemaid saadusi, vajadusel külmutage neid.\nVäga palju toite saab valmistada just nimelt seisma jäänud köögiviljadest. Proovige huvitavaid kooslusi röstitud köögiviljade või püreesuppide sees.\nValmistage värskeid smuutisid – vitamiinirikas siidine jook sobib ideaalselt magustoidu või hommikujogurti asemel.\nMillisest toidust saab talvel lisaenergiat?\nTomativein vallutab maailma\nRETSEPT: Punapeedipirukas kitsejuustuga\nMAAKODU RETSEPT: Traditsiooniline veiselihapuljongist borš\nRETSEPT: Kuidas valmistada maitsvat purgiborši


perekond: Martin Vrijland\nFiled in TRANSFER NICKY, UUDISTE ANALÜÜSID\tby Martin Vrijland\t30 augustis 2018\t• 3 Kommentaarid\nDNA on uued maagilised politsei ja õigluse vahendid ning kõik on kiitusega! DNA abil saate tõesti kõike lahendada. Näiteks kui teie naaber leitakse surnuna ja tema riideid on DNA, siis teame kohe, kes on tapja! See on tõesti läbimurre tehnoloogilises [...]\nGeneral Dutch Press Agency (ANP) on 1i kätes\nFiled in UUDISTE ANALÜÜSID\tby Martin Vrijland\t30 mai 2018 kohta\t• 1 Kommentaar\nPaul van Vlissingen oli Scion Van Vlissingen patriciaatsfamilie kuuluvate rikkamaid perekondi Hollandis. Kogu perekapitali hinnatakse ärimajutuse tsiteerimisega miljonite eurodes 9,2; Fentener van Vlissingeni pealinnas 1,4 miljardit. Tema vanemad vennad Frits (1933-2006) ja John (1939) ka auaste kõrge Tsitaat List. Termin patriciac on tuletatud patritsiumi kontseptsioonist, mis on [...]\nTeunis Halli mõrv raskelt rase sõpradele paneb meid mõtlema\nFiled in UUDISTE ANALÜÜSID\tby Martin Vrijland\t21i juulil 2017\t• 15 Kommentaarid\nEriti veebilehel TMG Group (Telegraaf) kontrollitud opositsiooni Geenstijl saidi kommentaare ei sobi kellaaeg mõrva Teunis Hall of Lopik tema rase sõbranna Charlotte Vlooswijk-Zwezerijnen. Mõned kommentaatorid näitasid, et nad mõistsid, et mehed on nii vaimustatud, et nad [...]\nKokku külastusi: 15.878.089


Tugisüsteemid Kuressaare Gümnaasiumis\n1. klassi 2021./22. õppeaasta\n1. klassi pikapäevarühmade töökorraldus 2020/21\nÕppetöö alates 3. maist\nVilistlasele, 16. aprill 2018\nKG35 toimkond kuulutas välja konkursi "KG Uhkus", et tunnustada inimesi, kes on meie kooli oma tubli töö ja abiga aidanud.\n2018. aasta KG 40 juubeligalal kuulutati välja KG Uhkuse aunimetuse saaja. Selle pälvis KG 40. sünnipäeval kooli esimese lennu vilistlane ja praegune õppealajuhataja Maidu Varik. Ettepanek nominatsiooniks tuli kooli vilistlase Indrek Väli poolt.\n2013. aasta "KG Uhkus" aunimetuse sai Kuressaare Gümnaasiumi kauaaegne füüsikaõpetaja Hilja Metsmaa, keda iseloomustati järgnevalt:\nÕpetaja suure algustähega  olenemata ajast, koolikorrast ja valitsevast võimust, on ta õpetanud enda õpilasi väärikaks inimeseks, olnud järjekindel, õiglane, nõudlik, ent ääretult hooliv ja märkav õpetaja. Hilja kehastab meie kooli olemust õpetajana suurepäraselt  ta on andnud õpilastele ruumi mõelda ise, leida enda tõde ja alati kuulanud nii kolleege kui õpilasi, samas on ta osanud neid märkamatult suunata ja pannud oma jälgedes liikuma. Õpilased on alati Hilja Metsamaad austanud ja armastanud. Õpetaja juubeliaastal on see ilus kingitus heale õpetajale, kes meie kooli nägu on vorminud ja kujundanud.\nKG UHKUS on aunimetus, mis antakse välja Kuressaare Gümnaasiumile osutatud teenete tunnustamiseks.\nAunimetusega tänatakse inimesi, kes oma töö ja tegevusega on kaasa aidanud Kuressaare Gümnaasiumi edenemisele, samuti kooli vilistlasi, kes on silma paistnud erilise või olulise saavutusega.\nKG UHKUS-e andmise taotlusi on õigus esitada kõigil Kuressaare Gümnaasiumiga seotud inimestel (õpilased, õpetajad, vilistlased, eraisikud), ühendustel, ettevõtetel jms.\nKirjalik ettepanek KG UHKUS-e andmiseks esitatakse Kuressaare Gümnaasiumi juubeliaastal selleks moodustatud komisjonile, kes avaldab kandidaatide esitamise tähtaja kooli kodulehel. Komisjoni kuuluvad KG juubelikomisjoni esimees, õppealajuhatajate esindaja ning aineosakondade juhid. Ettepanekud saata aadressile kool@oesel.edu.ee märksõnaga KG UHKUS\nKomisjoni poolt läbi vaadatud ja välja valitud aunimetuse kandidaadid lähevad otsustamisele Kuressaare Gümnaasiumi töötajaskonna seas kas elektrooniliselt või paberkandjal, kus lihthäälteenamusega otsustatakse KG UHKUS-e aunimetuse saaja. Igal hääletajal on üks hääl.\nKG UHKUS-e annab autasustatutele pidulikult kätte Kuressaare Gümnaasiumi direktor Kuressaare Gümnaasiumi juubeli aktusel.\nKG UHKUS-e saanud isikute nimed avaldatakse Kuressaare Gümnaasiumi kodulehel ja kantakse plaadile graveerituna kooli seinale.\nKG UHKUS-e saanud isik saab tunnustamiseks tänukivi (koolimaja ees paikneva KG kivi miniatuurse kujutise), millel on graveering VABADUS. ILU. TÕDE, aunimetuse saaja nimi ja väljaandmise aasta.\nInspira lastekaitsepäeva korraldus\nKooliaasta mõtestatud lõpetamine\n3.b klassi lilled emadele\nKlassilood, 10. mai 2021, Merle Tustit\nVäikesed vingerpussid on Ülle igapäevane osa\nPersonaalia, 10. mai 2021, Reet Lasn\nIlu hinges ja aias. Palju-palju õnne, Anneli Auväärt!\nPersonaalia, 9. mai 2021, Ave Jõgi\nElu pärast KGd: Alver Kivi\nPersonaalia, 7. mai 2021, Eve Tuisk\nPrügikorjamisprojekt 5.c moodi\nÕppetöö, 7. mai 2021, Saga Elisabeth Fiedler\nInspira solistid Andris Tambur ja Martin Vesberg laulavad Poistelaul 2021 finaalis!\nKultuur, 7. mai 2021, Laine Lehto\nPrügi korjamise projekt\nKlassilood, 6. mai 2021, Sirje Mehik\nRaamat, mis ootab avastamist!\nKultuur, 5. mai 2021, Tiina Kaup\nTeel ajalukku – KG aasta pildis XXXII\nVaria, 5. mai 2021, Gert Lutter\nTule huvikooli Inspira huviringi juhendajaks!\nVaria, 3. mai 2021, Inge Jalakas\nOi neid tulpe!\nKlassilood, 30. aprill 2021, Kaari Maidle\nVaria, 30. aprill 2021, Juhtkond\nÕppetöö, 19. aprill 2021, Jaana Puksa, Gert Lutter\nVaria, 12. aprill 2021, Gert Lutter\nÜritused, 17. märts 2021, Gert Lutter\nVaria, 17. märts 2021, Gert Lutter\nÕpilasüritused, 17. veebruar 2021, Gert Lutter\nKaunid kunstid, 30. jaanuar 2021, Gert Lutter\nÕppetöö, 26. jaanuar 2021, Gert Lutter\nSport, 25. jaanuar 2021, Gert Lutter\nSport, 23. jaanuar 2021, Gert Lutter\nSport, 23. jaanuar 2021, Oskar Pagil\nVaria, 21. detsember 2020, Gert Lutter\nAktused, 11. detsember 2020, Gert Lutter\n18. mai, personalile\n21. mai, õpilasele\n25. mai, personalile


„Kui selline kahtlane ese leitakse, ei tohi seda mitte mingil juhul ise päästeametisse viia,” hoiatas päästeameti pressiesindaja Rain Porss. Tema sõnul pannakse sel kombel ohtu nii enda kui ka kaasinimeste elu, sest iga lõhkekeha on ohtlik, ka see, millel sütikut ei ole.\n„Leidnud kahtlase eseme, ei tohi seda liigutada, tuleb koht meelde jätta ja päästeametisse helistada, sest inimesed ei ole piisavalt teadlikud, et hinnata, kui ohtliku esemega on tegu, seda oskavad öelda vaid spetsialistid,” ütles Porss.\nMurti sisse suvilatesse ja poodi. Augusti jooksul on Mustjala vallas Ninase külas sisse murtud kahte suvilasse, kust on varastatud televiisorid, DVD-mängija ja muid esemeid. Kahju on selgitamisel.\nEsmaspäeval, 3. septembril murti Kärla vallas Sauvere külas sisse kauplusse. Kahju on selgitamisel.


Linn või piirkond: Iowa\nIowa suunakood on 563. FFiktiivse telefoninumbri 9012021 ja suunakoodi 563 jaoks tuleb valida number 563 9012021. Iowa asub Ameerika Ühendriigid.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9012021, suunakoodi 563 (Iowa) ja Riigi suunakood 001 jaoks tuleb valida number 001 563 9012021. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 563.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +1 (001) ega suunakoodi 563 (Iowa).\nKui te ei asu Ameerika Ühendriigid ja soovite helistada inimesele Iowa, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Ameerika Ühendriigid Riigi suunakood on +1 (001), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Iowa, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +1 563. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9012021, suunakoodi 563 (Iowa) ja Riigi suunakood 001 jaoks tuleb valida number 001 563 9012021.


Nipid, kuidas enda eksist lõplikult üle saada - Suhted & seks - sõbranna.ee\nVabane negatiivsusest. Ürita kõik negatiivsed tunded kõrvale heita. «Kas ta mind üldse armastas?» ja «Kas ma polnud piisavalt hea?» on küsimused, mis tasub enda mõtetest täielikult blokeerida. Nendega kaasnevad tunded võivad su enesehinnangule laastavalt mõjuda. Lepi sellega, et kõigile küsimustele ei ole tingimata vastuseid vaja ning asjad juhtuvad alati kindla põhjusega.\nJõua enda tunnetes selgusele. Sa pead endas selgusele jõudma, miks sa teda igatsed. Kas seetõttu, et tõesti armastad teda ikka veel või peitub põhjus pigem selles, et su uhkus on tugeva hoobi saanud ning sa pole harjunud üksinda olema? Enda tunnete mõistmine on eksist üle saamise teekonnal väga oluline verstapost.\nKirjuta talle kiri. Ära seda päriselt ära saada, kuid pane enda mõtted kirja. See on tervislik viis end välja elada ning vajadusel enda tunnetes selgusele jõuda. Ära hoia emotsioone luku taga, vaid lase need välja, vastasel juhul võid lõpuks lihtsalt läbi põleda.\nHoia end tegevuses. Kui igatsus tahab meeled vallutada, siis proovi endale erinevaid tegevusi leida. Niiviisi ei ole sul aega pidevalt tusatseda ning teie suhte iga detaili ikka ja uuesti enda peas üle analüüsida. Tee trenni, mine sõpradega kinno või loe raamatut. Peaasi et saaksid mõtted mujale.\nMõtle endale. Lõpeta mossitamine ning tuleta endale meelde, et sinu vajadused on kõige olulisemad. Keskendu iseendale ning vii läbi vajalikud muudatused, et saaksid enda üle uhkust tunda. Keegi teine ei saa sind õnnelikuks teha, kui sa ei oska end esmalt ise õnnelikuks teha.\nAnna talle ruumi. Kui oled siiski kindel, et soovid eksist üle saamise asemel hoopis suhte taastada, siis tasub talle hingamisruumi jätta. Rutakaid otsuseid ei ole mõtet teha. Te mõlemad vajate veidi aega, et enda tunnete üle järele mõelda ning lõpuks mõlema jaoks õige otsuseni jõuda.\nAnna endale aega. Nagu öeldakse, siis aeg parandab kõik haavad. See võib tunduda kulunud väljendina, kuid peab antud juhul täielikult paika. Inimene vajab uue olukorraga kohanemiseks eelkõige aega, nii et võta rahulikult ning katsu tasapisi uue elurütmiga harjuda.\nPühendu olulisematele eesmärkidele. Selle asemel, et enda päevasid vaid tusatsedes ning endisele partnerile mõeldes mööda saata, proovi parem keskenduda enda pikaajalisematele eesmärkidele. Tahad õpingud lõpetada või karjääriredelil kõrgemale tõusta? Nüüd on õige aeg kogu oma tähelepanu just nendele asjadele pühendada.\nVabane asjadest, mis teda meenutavad. Eemalda enda kodust need asjad, mis sulle teda meenutada võivad. Ei, sa ei pea neid ilmtingimata minema viskama, kuid oleks hea mõte need mõneks ajaks kuhugi silma alt ära panna. Niiviisi saad puhastada nii enda kodu kui ka mõtteid.\nKohtu uute inimestega. See ei tähenda, et peaksid hakkama kohe mööda kohtinguid käima või üheöösuhteid harrastama. Veeda aega enda sõpradega ning sõlmi väljas käies uusi tutvusi. Tegemist ei pea olema üldsegi mitte romantilise tutvusega, vaid lihtsalt kellegagi, kellega koos mõnikord toredasti aega veeta.\nMine terapeudi juurde. Suhte purunemine võib inimese emotsionaalselt täiesti purustada. Kui tunned, et ei tule enda muredega üksinda toime, siis tasub abi saamiseks kindlasti professionaali poole pöörduda.\nPalu oma sõpradel temast mitte rääkida. Kui teil on ühiseid sõpru, siis võid paluda neil vestluse käigus tema nime mitte mainida. Seeläbi saavad nad aidata suhtest üle saamise protsessi sinu jaoks natuke lihtsamaks ja valutumaks muuta.\nHigista kõik välja. Füüsiline aktiivsus on suurepärane viis aidata endal kellestki üle saada. Kui oled ärevil ning stressis, siis tee trenni. Esiteks on see su figuurile kasulik, kuid aitab end ka välja elada ning enesetunnet parandada.\nMine kuskile – ükskõik kuhu. Mine kodust välja ning tuuluta end. Vahet pole, kas lähed teise linna sugulastele külla või põrutad lausa palmi alla puhkama. Rutiinist välja saamine aitab sul end turgutada ning mõtted mujale viia.\nKõige olulisem on meeles pidada seda, et kõik tunded on mööduvad ning asjad saavad ainult paremaks minna. Keskendu iseendale ning katseta mõnda ülaltoodud nippi, et asjade kulgu natuke lihtsustada. Ühel hetkel avastad, et südamevalu on möödunud ning tunned end jälle iseendana.


Mis on Carrie Underwoodi netoväärtus 2019. aastal? - Meelelahutus\nMis on Carrie Underwoodi puhasväärtus aastal 2019?\nPaljud inimesed krediteerivad Carrie Underwood ühe käega kantrimuusika taas lahedaks muutmisega ja nad ei eksi. Ta on kõigi aegade edukamaid plaadiartiste. Underwood sai alguse kantrimuusikamaailmas, sillutades teed nii paljudele teistele “crossover” -artistidele, kes ületaksid žanrid ja katsetaksid omaette heliga.\nCarrie Underwood | Matthew Simmons / Getty Images dcp jaoks\nKuidas Carrie Underwood alustas?\nCarrie Underwood sündis 10. märtsil 1983 Oklahomas Muskogees ja kasvas üles oma pere talus maal. Ta hakkas kohalikel võistlustel laulma juba noores eas ja tema talent oli ilmne juba siis. Üks tema fännidest sai 14-aastaselt Nashville'is kohtumise Capitol Recordsiga, kuid lõpuks kukkus tehing läbi. Hiljem avaldas Underwood tänu, et tema suur paus ei tulnud nii noor.\nkas john madden mängis kunagi jalgpalli\nCarrie Underwoodist sai pärast võitu superstaar American Idol’s neljas hooaeg. Tema etenduse ajal alanud fännibaas kandis nime 'Carrie hoolduskarud', kuid nad ei olnud ainsad, kes tähelepanu pöörasid. Ta sõlmis saatest salvestuslepingu. Tõenäoliselt oleks Underwood tänu oma toorele loomutalendile ja muljetavaldavale vokaalivahemikule kuulsaks saanud.\nTemast sai tõeline Ameerika iidol\nUnderwoodi esimesest albumist Some Hearts sai 2006. aasta enimmüüdud album ja see pani aluse tema edukale karjäärile. Kaks albumi singlit - “Jesus, Take the Wheel” ja “Before He Cheats” olid silmapaistvad väljapaistvad ning aitasid sellest saada ajaloo enim müüdud debüütmaa-album. Underwood võitis sel aastal kolm Grammy auhinda, sealhulgas tiitli 'Parim uus artist'.\nKuid ta ei peatunud sellega. Underwood avaldas veelgi muusikat, sealhulgas Carnival Ride (2007), Play On (2009), Blown Away (2012), Storyteller (2015) ja Cry Pretty (2018). Ta on kogu maailmas müünud üle 65 miljoni albumi. Ta on saatest kõige edukam võitja Ameerika iidol.\nCarrie Underwood Ameerika iidolil | Kevin Winter / Getty Images\nkui palju muhammad ali väärt on\nCarrie Underwoodi isiklik elu\nUnderwood abielus endine NHL-i hokimängija Mike Fisher ja tervitas 2015. aastal oma poega Isaiah Michaeli. Paar just sünnitas oma teine poeg Jaakob 21. jaanuaril 2019. Ta on praktiseeriv kristlane, kirglik loomaarmastaja ja vegan.\nVastavalt CelebrityNetWorth.com , Underwoodil on a netoväärtus kokku 65 miljonit dollarit , rohkem kui ükski teine American Idol võistleja. Naine ja abikaasa ostsid 2010. aastal Kanadas Ottawas üheteist aakrit suuruse häärberi. Neil on ka suvila väljaspool Nashville'i.\nCarrie Underwood on elav legend juba noorena. Siiani on ta oma karjääri jooksul kuulunud Hollywoodi kuulsuste allee, Grand Ole Opry (ta oli kõigi aegade noorim sisseastuja), Oklahoma kuulsuste halli ja Oklahoma muusika kuulsuste halli. Underwood kandideeris seitsmele Grammy auhinnale, kümnele Billboardi muusikaauhinnale, neljateistkümnele ACM-auhinnale, kolmeteistkümnele Ameerika muusikaauhinnale, üheksale CMA-auhinnale ja Guinnessi maailmarekordile.\nJa ta pole veel valmis. Erakordse ande, ambitsioonide ja hoogsusega jätkab Carrie Underwood kahtlemata rekordite purustamist ja ilusa muusika loomist veel aastaid.\nCarrie Underwood esineb laval 53. kantrimuusikaakadeemia auhindade jagamisel MGM Grand Garden Arenal 15. aprillil 2018 Nevadas Las Vegases. | Ethan Miller / Getty Images\nGeorge Foremani 117 inspireerivat tsitaati\nNick Pivetta: Boston Red Sox, karjäär, MLB ja puhasväärtus\n9 parimat luisulaagrit luudest\nToni Duggan: Varane elu, suhe, karjäär ja puhasväärtus\nJudas Priesti 2019. aasta turnee: kui palju on bänd väärt?\nGylfi Sigurdsson Bio: karjäär, statistika, naine ja netoväärtus\n2021 maailma rikkaima poksija top\nCy Sneed: pere, naine, puhasväärtus ja karjäär\nDrew Brees - varajane elu, vara, naine, lapsed ja karjäär\nTim Beckham Bio: MLB, statistika, leping, netoväärtus, meremehed ja kohtingud\nBrighton 1-1 West Ham: Tulemus jättis Hammerid kuuendaks\nTre Jonesi elulugu: vanus, lapsepõlv, kolledži karjäär ja puhasväärtus\nkus on reggie bush jalgpalli mängimas\njolene van vugt jätab nitrotsirkuse\nlebron james jr netoväärtus 2020\nkas Michael Oheril on super Bowl-rõngas?\nkas antonio brownil on tütar?\noakland raiders tiheda otsaga colton underwood


VIDEO JA FOTOD! Inimesed tulid Toompeale M.V. - Krimi\n"Otsige listeeriat! Vaenlaste ja sõprade seast, maa alt ja maa pealt. Kui leiate, siis ehk jumal annab teile andeks, et te kõik olete joodikud, vargad, liiderdajad, laiskvorstid, taignapead!" parafraseeris poliitik Kalle Grünthal M.V.Wooli toetusüritusel.\nVIDEO JA FOTOD! Inimesed tulid Toompeale M.V.Wooli kalatööstust toetama\nM.V.Wooli Facebooki lehekülge jälgib 450 inimest, kummalisel kombel on aga kalatööstuse toetuseks loodud Facebooki lehekülge "Usun M.V.Wooli" toetama asunud aga pea 100 korda rohkem inimesi – sellel on liikmeid kogunenud juba üle 4000.\nLehekülg loodi 26. novembril ehk päev pärast seda kui veterinaar- ja toiduamet M.V.Wooli tehased päevapealt sulges. Kuue päevaga nii suur toetajaskond saada on suur saavutus.\nNimetatud grupp pakkus välja ka meeleavalduse korraldamise Mati Vetevoolu ja tema kalatööstuse toetuseks. Meeleavaldus või toetusavaldus sai teoks 2. novembril.\nÜrituse eestvedajaks oli M.V.Wooli tehase töötaja Katrin Allikmaa. Allikmaa kurtis teda ümbritsevatele inimestele, et esialgse plaani järgi pidid toetust avaldama tulema ka teised sundpuhkusele saadetud tehase töötajad, kuid viimasel hetkel mõtlesid nad ümber – hirmust ametnike kiusu ees.\nToetajaskond paistab olevat kahesugune – osad on konkreetselt Mati Vetevoolu toetajad, osad aga näevad tehastega juhtunus suuremat pilti.\n"Kui te olete näinud Andres Raidi sadet "Serviti", siis seal arutati, et keegi ei tea, mis on tegelikult süvariik," räägib Vetevoolu toetav Tiit. "Aga kahtlused ja kõhklused on tekkinud, et midagi nagu on."\nTiit selgitas, et me nimetame ennast demokraatlikuks riigiks, aga kui hakkad elus avara pilguga vaatama, siis näed, et asi hakkas ühel hetkel ära vajuma.\n"Tiit Madisson on kirjutanud, et murdepunkt toimus 95.-96. aastal. Väikesed rahvusparteid ei saanud kokkuleppele ja võimule tulid uusmarksistid," rääkis Tiit.\n"2000. aastatel tundsid, et midagi on nagu valesti, midagi on võõras, tulid võõrad ideoloogiad ja direktiivid," sekkus Tiidu juttu kõrval seisev mees. "Need asjad olid eestlastele kõik võõrad – see on nagu kevades, et mis nad tulevad meie õue peale kaklema."\n"Hardo Pajula rääkis Edmund Burke’i seltsis itaalia kommunist Antonio Gramsci "Hegemooniast" – kuidas meedia võtab riigis võimu üle ja seda õpetatakse praegu ajakirjanikele," lisas Tiit.\n"Me oleme näinud, kuidas ametnikud võtavad kõik ette – loomad, linnud, kalad, varsti võetakse inimesed ette," lisab kõrvalseisev meesterahvas naerdes.\nTallinna halduskohus arutas esmaspäeval M.V. Wooli kaebust veterinaar- ja toiduameti (VTA) ettekirjutuse suhtes sulgeda tootmine ja hävitada kogu toodang ning ettevõtte palvet saada esialgne õiguskaitse, kohus kuulas mõlemad osapooled ära ja teeb määruse teisipäeva õhtuks, kirjutab ERR.


Raport keeletehnoloogia tulevikust: kehal kantavad nutiseadmed vahendavad märkamatult meie vestlusi ja arvutist saab tavaline jutukaaslane | Tallinna Ülikool\nRaport keeletehnoloogia tulevikust: kehal kantavad nutiseadmed vahendavad märkamatult meie vestlusi ja arvutist saab tavaline jutukaaslane\nKuidas muutub inimeste igapäevasuhtlus, kui nutitehnoloogia kolib meie pihust prillidesse ja kõrvaklappidesse? Suure tõenäosusega saame siis omavahel vestelda ilma arugi saamata, et kõneleme eri keeli. Kaaslase jutt kostub, nagu räägiks ta meie keeles – ja seda omaenda häälega. Isegi tema suu liigub vastavalt.\nKirjeldatud stsenaarium kõlab ehk ulmefilmilikult, kuid võib kätte jõuda lähitulevikus. Masintõlge on tänu tehisnärvivõrkudele teinud mõne viimase aastaga suure arenguhüppe. Samuti arendatakse kõneleja häält jäljendava kõnesünteesi rakendusi ja suuliigutusi matkivaid arvutimudeleid. Kombineerituna liitreaalsuse seadmetega, mis jõuavad peatselt laiemasse kasutusse, võimaldavad need tehnoloogiad meie jutuajamisi vahendada. See on üks olulisi muutusi inimsuhtluses, mida prognoosib rahvusvahelise keele- ja arvutiteadlaste võrgustiku „Language in the Human-Machine Era“ (LITHME) värske raport.\n„Niinimetatud inim-masina ajastut võib iseloomustada ajajärguna, mil piir inimese ja tehnoloogia vahel hägustub. Kantavad seadmed on pidevalt meie meeltega ühendatud ja vahendavad meile ümbritsevat, lisaks suhtleme teiste inimeste kõrval üha enam arvutitega,“\n– Kais Allkivi-Metsoja\n52 riigi teadlasi koondav võrgustik uurib uute ja alles esilekerkivate tehnoloogiate mõju keeltele ja ühiskonnale. LITHME avaldatud raport annab populaarteadusliku ülevaate keeletehnoloogia hetkeseisust ning tõenäolistest tulevikusuundadest. Kirjeldatakse nii teksti- ja kõnetehnoloogiate kui ka viipekeele ja punktkirja kasutamist toetavate arvutisüsteemide arengut.\n„Niinimetatud inim-masina ajastut võib iseloomustada ajajärguna, mil piir inimese ja tehnoloogia vahel hägustub. Kantavad seadmed on pidevalt meie meeltega ühendatud ja vahendavad meile ümbritsevat, lisaks suhtleme teiste inimeste kõrval üha enam arvutitega,“ ütleb Tallinna Ülikooli digitehnoloogiate instituudi nooremteadur Kais Allkivi-Metsoja, üks raporti koostajatest.\nKeeletehnoloogia toel saame töö- ja igapäevaelus tekste korrigeerida, tõlkida ja dikteerida. Võime jagada telefonile häälkäsklusi ning veebilehtedel vastavad infopäringutele sageli vestlusrobotid. Liit- ja tehisreaalsuse tulekuga muutub tehnoloogia aga senisest aktiivsemaks osaliseks inimeste suhtluses.\nNutiprille või -läätsi kasutades saab otse silme ees näha infot, mida seni oleksime vaadanud telefoniekraanilt – olgu sõidujuhiseid, veebiotsingu tulemusi või muukeelse jutukaaslase öeldu automaattõlget, mis kuvatakse subtiitritena või esitatakse kõnesünteesi abil. Tehistõelisuses saavad võimalikuks jutuajamised inimesesarnaste vestlusrobotitega, mis võivad kehastuda näiteks keeleõpetajaks või semuks, kellega muresid ja plaane arutada.\nNeed muutused mõjutavad nii seda, kuidas me keeli tajume ja kasutame, kui ka keelte struktuuri. „Juba praegu avaldab keelekasutusele mõju see, et suur osa tekste, millega kokku puutume, on vähemalt osaliselt arvuti loodud,“ möönab Kais Allkivi-Metsoja. „Arvutite kasutatavad keelemudelid prognoosivad statistika alusel, milline sõna peaks eelnevale kõige tõenäolisemalt järgnema. Nii hakkavad sagedaimad keelemustrid masintõlkes ja tekstikorrektorite antud soovitustes üha korduma ja keeles veelgi enam domineerima. Tulemuseks võivad olla väga ühetaolised tekstid, just nagu valemite järgi loodud poplaulud, mida on raske üksteisest eristada. Ühtlustunud keelekasutus tähendab, et keele variatiivsus väheneb. Sellistele mõjudele tuleb tähelepanu pöörata pigem vara kui hilja.“\nRaport kajastab muidki uute tehnoloogiatega seotud murekohti, nagu ebavõrdne ligipääs ja majanduslik kihistumine, keelte hääbumine, andmekaitse ja privaatsus ning küberkuritegevus. „Eesti keele jaoks on oluline, et ei tekiks liiga suurt tehnoloogilist mahajäämust võrreldes suuremate keeltega. Kui mingi teenus pole kasutajatele emakeeles kättesaadav või töötab selles keeles oluliselt kehvemini, lähevad kasutajad võõrkeelele üle. Sel moel kitseneb keele kasutusala ja nõrgeneb keele ühiskondlik positsioon,“ räägib Allkivi-Metsoja.\nLITHME on COSTi (European Cooperation in Science and Technology) võrgustikuprojekt, milles osaleb keeleteadlasi ja -tehnolooge kõigist maailmajagudest. Raporti „The Dawn of the Human-Machine Era“ koostamisse andis panuse 52 mitmekülgse taustaga uurijat. Toimetajad on võrgustiku juhataja Dave Sayers (Jyväskylä Ülikool), asejuhataja Sviatlana Höhn (Luksemburgi Ülikool) ja arvutilingvistika töörühma juhataja Rui Sousa-Silva (Porto Ülikool).\nTemaatilised töörühmad vaatlevad edaspidi lähemalt raportis kirjeldatud tehnoloogiate mõju juriidikale, keeleõigustele, keelte elujõulisusele, keeleõppele, ideoloogiatele ja hoiakutele, keelevaldkonna tööle ning keelte varieerumisele ja muutumisele.\nEestist kuulub 2020. aasta oktoobrist tegutsevasse võrgustikku nii Tallinna Ülikooli, Tartu Ülikooli kui ka Eesti Keele Instituudi uurijaid.\nCOSTi võrgustikuprojekti "Language in the Human-Machine Era" (LITHME) teaduskommunikatsiooni juhilt Kais Allkivi-Metsojalt.


Mehis – EESTI VABATAHTLIK MERE- JA JÄRVEPÄÄSTE\nAitame inimesi merel!\nEVMJP arengukava 2012-2020\nEUROPEAN LIFEBOAT CREW EXCHANGE PROJECT (2013-2015)\nLeonardo projekti II vahetuse kokkuvõte\nNORDPLUS – VABATAHTLIKU MEREPÄÄSTE KOOLITUSE ARENDAMISE PROJEKT 2013 -2015\nNordplus 2013-2015: ülevaade projekti käigust ja tulemustest\nÜlevaade VOSABASE projekti tegevustest ja tulemustest\nPosted on 18. juuni 2019\nCrew Exchange 2019\nKa sel aastal toimub IMRF (Internation Maritime Rescue Federation) meeskonnavahetuse programm Crew Exchange (edaspidi CE).\nCE2019 toimub 21.september kuni 28. september.\nEesti saadab meeskonnavahetuse programmi 7 merepäästjat. Selleks on vajalik meeskonnaliikme vabas vormis motivatsioonikiri, mis peab sisaldama inimese kontaktandmeid, fotot, merepääste alaste kogemuste kirjeldust ning motivatsioonikirja, miks võiks tema saada valituks osalema selles programmis.\nMis asi on CE?\nCE on üle-Euroopaline meeskonnavahetuse programm, kus 12 Euroopa riiki vahetavad ühel nädalavahetusel oma merepäästjaid nii, et nädala jooksul ühes meeskonnas on erinevate riikide merepäästjad ning selle nädala jooksul tutvutakse võõrustajamaa ning külaliste merepääste süsteemiga ning tehakse merepääste harjutusi.\nSiinkohal ka inglisekeelne link selle aasta merepääste tutvustuseks\nMida oodatakse CE osalejalt?\nCE osaleja peab olema merepäästes aktiivne, füüsiliselt heas vormis ning võimeline andma edasi nädala jooksul õpitut hiljem oma ühingus.Osaleja peab vestlustasandil valdama inglise keelt ning teadma elementaarset mere-sõnavara.\nMis on osaleja kohustused?\nOsaleja kohustuseks on tasuda transpordi eesti sihtriiki ning tagasi. Kõik muud kulud on kaetud võõrustaja riigi poolt (majutus, toitlustus, varustus jne).\nMiks võiks osalde CE programmis?\nMinul oli võimalus osaleda mõned aastad tagasi CE programmis Hollandis. Selle nädala jooksul õppisin ma tundma mitte ainult Hollandi, vaid ka teiste riikide merepääste süsteemi, kuna meie meeskond koosnes 7 erineva riigi merepäästjatest. Lisaks sellele tegime me iga päev erinevaid merepääste harjutusi ning tutvusime erinevate ühingutega. Samuti jagasin mina oma kogemusi Eesti merepäästest ning läbi aastate oleme toonud Eestisse kõikide CE osalejatega hulge teadmist ning häid nippe, mida tänaseks kasutame nii koolitustel kui ka igapäeva merepääste töös. See nädal andis kindlust, et Eesti vabatahtlik merepääste on tasemel ning meil ei ole midagi häbeneda ja võime julgelt seista teiste Euroopa riikide merepäästjate kõrval ja pidada end võrseks nendega.\nOsalejalt nõuab see küll nädala eemalolekut kodust ja tööst, kuid siiani kõik CE külastanud merepäästjad on öelnud, et nad oleks kohe valmis uuesti minema, kui võimalus avaneb. Praegu aga on IMRF nõue see, et eelistatavalt osaleksid merepäästjad, kes ei ole varem osalenud, või siis on viimasest osalemisest möödas vähemalt 3 aastat.\nSeega kutsun üles kõiki merepäästjad, kuid eriti SRU juhte leidma see aeg, et kirjutada üks väike motivatsioonikiri ning leida see vaba nädal septembri lõpus ning osaleda väga põneval õppenädalal.\nMotivatsioonikiri saata hiljemalt 10.juuliks minu e-posti aadressile tanel@sar.ee\nPosted on 2. märts 2019\nPosted on 27. veebr. 2019\nPosted on 21. jaan. 2019\nPosted on 16. märts 2018 16. märts 2018\nLoosime Meremessil 2018 välja isetäituva päästevesti Viking\nEesti Vabatahtlik Mere- ja Järvepääste loosib vabatahtliku merepäästetegevuse toetajate vahel välja Viking 150 N päästevesti Pro-Marine Trade valikust. Isetäituv Viking 150 N on kvaliteetne vest, mis sobib nii hobimeresõidul kui profikasutuses. Loosimisel osalemiseks loe see artikkel lõpuni ning külasta Vabatahtliku Merepääste messiboksi Meremessi 2018 B-hallis.\nEestis on üle 500 vabatahtliku läbinud merepäästja koolituse ning andnud lubaduse aidata inimesi merel nii ööl kui päeval, suvel ja talvel. Need vaprad vabatahtlikud suurendavad külaliste ja kodumaiste meresõitjate turvalisust meie veeteedel ning on koos riiklike pääste- ja järelevalvejõududega valmis osalema ka suuremates rahvusvahelistes otsingu- ja päästeoperatsioonides.\nVabatahtlikud on õppinud osutama merel tehnilist abi, pukseerima hätta sattunud veesõidukeid, otsima ja päästma inimesi rannalähedastel vetel ning andma esmaabi. Vabatahtliku merepääste tegevus toimub organiseeritud üksustes – merepäästeühingutes. Ühingud korraldavad ennetavaid tegevusi ka kaldal, viivad läbi veeohutuse koolitusi ja õppusi, heakorrastavad sadama- ning rannapiirkondi ning suurendavad oma tegevusega rannaäärse kogukonna turvatunnet.\nValmisoleku tagamine ning merel tegutsemine nõuab aga vahendeid: veesõidukeid, päästevahendeid, erivarustust, kütust, tööriistu ning muud. Vabatahtlikkuse alusel tegutsevad riikliku püsirahastuseta organisatsioonid sõltuvad oma tegevuses eelkõige inimeste toetusest. Päris päästeoperatsioonides osalemise kulud katab muidugi Politsei-ja Piirivalveameti süsteem, kuid ennetustöö, ettevalmistuse, varustuse ning kõige muu vajaliku hankimiseks koguvad merepäästeühingud toetusi nii oma liikmetelt, sponsoritelt kui ka kogukonnalt, kus nad tegutsevad. Nii on see igal pool maailmas ning vabatahtliku merepäästetegevuse toetamist loevad auasjaks pea kõigi mereriikide kodanikud. Eriti pikad merepääste toetamise traditsioonid on näiteks Skandinaavias ja Briti saartel. Selline altruism on aga ka täiesti mõistetav: olles meresõitja või lihtsalt rannaäärse piirkonna elanik, ei või kunagi teada, millal ise merehätta satud või mõni lähedane merel abi vajab. Ja siis on juba hilja hakata paati ehitama või päästjaid koolitama.\nSeepärast korraldab Eesti Vabatahtlik Mere- ja Järvepääste Meremessil loosimise, mille auhinnaks on isetäituv Viking 150 N päästevest Pro-Marine Trade valikust.\nPäästevesti loosimisel osalemiseks tuleb teha vähemalt 5 € suurune annetus või vormistada püsimaksekorraldus Vabatahtliku Merepääste toetuseks. Loosimises osalevad kõik, kes teevad 5€ suuruse annetuse või vormistavad püsitoetuse enne loosimise algust.\nAnnetuse saab teha järgmiselt: sõlmi oma internetipangas püsimaksekorraldus: Eesti Vabatahtlik Mere- ja Järvepääste, konto nr EE101010220221115227. Määra toetussumma ja kirjuta selgitusse liikmesühingu nimi ning toetaja ees- ja perekonnanimi, nt “Kunda. Toetaja Kuslap Meri”. Ühekordse annetuse tegemiseks järgi samu juhiseid.\nLoosimine toimub esmaspäeval, 19. märtsil 2018, et kõik nädalavahetusel tehtud ülekanded ka teistest pankadest kohale jõuaksid. Võitja tehakse teatavaks Vabatahtliku Mere- ja Järvepääste kodulehel vomare.ee ja Vabatahtliku Merepääste FB lehel.\nTäpsemaid juhiseid nii loosimisel osalemiseks kui merepäästetegevusele muudel viisidel kaasa aitamiseks annavad hea meelega ka Mere- ja Järvepääste messiboksis tegutsevad vabatahtlikud merepäästjad. Tere tulemast!\nPosted on 15. märts 2018 15. märts 2018\nEV100: Vabatahtlik merepääste ümber Eesti, 100-s sadamas\nEesti Vabatahtlik Mere- ja Järvepääste (EVMJP) koostöös Eesti Väikesadamate Arenduskeskusega (EVAK) korraldab 2018. aasta navigatsioonihooajal EV100 sünnipäeva tähistamiseks sündmuse “Vabatahtlik merepääste ümber Eesti”.\nLisaks EV100 sünnipäevaga soovivad algatajad rõhutada vabatahtliku merepääste olemasolu tähtsust ning tuua esile Eesti, kui mereriigi, külastades ümber Eesti 100 sadamat, kus kõikide sadamapidajatega üheskoos kirjutatakse alla ühisdeklaratsioonile, mis keskendub nii väikesadamate arendamise kui rannakülade pärandi hoidmise tähtsusele.\nPilt: Toila sadam, Mehis Luus\nTäpne teekond ning peatuskohad on käesoleval hetkel veel planeerimisel, kuid saavad paika 2018. aasta I kvartalis. Peatuskohtade planeerimisel, eriti kuupäevade osas lähtutakse sadamates toimuvatest suursündmustest, et “Vabatahtlik merepääste ümber Eesti” sündmusele veelgi enam tähelepanu tõmmata. Sadamate nimistu osa paneb kokku EVAK ning EVMJP leiab vastavateks teekondadeks sobivad merepäästeüksused (valdavalt samas regioonis tegutsevad üksused).\nKogu sündmus jäädvustatakse nii videos kui pildis.\nVt ka https://www.ev100.ee/et/vabatahtlik-merepaaste-umber-eesti\nEesti Vabatahtlik Mere- ja Järvepääste on ülemaailmse vabatahtliku merepääste katuseorganisatsiooni liige alates 2010. aastast


Koduostud Ja Keti Müügi Hüvitamine: Kes Vastab? 🔨 Määrused - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Määrused Koduostud: kes reageerib toote müügi defektidele?\nKui ostetud kaup on katkenud, kellelt saab taotleda hüvitist ahelamüügis, tootjalt, kõigilt edasimüüjatelt, viimaselt või ühiselt?\nTsiviilkoodeksis müüdud asja puuduste hüvitamine\nMüüja, tootja, lepinguline ja lepinguväline vastutus\nTootja vastutuse välistamine\nVastavalt tsiviilkoodeksi normidele peab müüja tagama müüdud asi ei sisalda defekte, mis muudavad selle sobimatuks kasutamiseks, milleks see on mõeldud või mille väärtuse väärtus väheneb märgatavalt (art. 1490 c.c.).\nGarantii see ei ole tingitud kui ostja lepingu sõlmimise ajal ta teadis asja vices või kergesti äratuntav (välja arvatud viimasel juhul on müüja selgesõnaliselt kuulutatud et asi oli tühine (art. 1491 c.c.).\nOstja võib nõuda lepingu lõpetamist või hinnalangust (v. art. 1492 c.c.).\nKui asi on hukkusid selle tõttu, et ta võib nõuda lepingu lõpetamist. Kui selle asemel hukkub asi juhuslikult või ostja süü, või kui ta on võõrandunud või ümberkujundanud, ei saa ta nõuda, et hinda vähendataks (V. art. 1493 c.c.).\nLepingu lõpetamise korral peab ostja tagastama vara ja müüja peab tagastama makstud summa (v. art. 1493 c.c.).\nMüüja hoitakse kahju hüvitamiseks ostja kannatab, kui te ei tõestanud, et nad on vead ilma süüta jätnud ja peavad hüvitama asja veast tulenevad kahjud (v. art. 1494 c.c.).\nÕnnetused tuleb teatada karistusega mandumine jooksul kaheksa päeva avastamisest (v. art. 1495 c.c.) või mõnel teisel poolel kokkulepitud või seadusega kehtestatud terminil.\nhagi see on ette nähtud aasta jooksul aastas kohaletoimetamisest; isegi kui ostja võib lepingu täitmise osas kokku leppida, võib garantii ka pärast seda, kui see on alati defekt, mis on teatatud kaheksa päeva jooksul pärast avastamist ja tarneaasta jooksul (v. art. 1495 c.c.); ei ole vaja denonsseerida asepresidendi olemasolu, kui müüja on tunnistanud kohalolekut või oli tema kohaloleku peitnud (v. art. 1495 c.c.).\nNeid tingimusi kohaldatakse kõikidele õiguslikele toimingutele, mis ostjale tekivad müüdava asja puuduste või kvaliteedi puudumise tõttu, seega ka kahju hüvitamise hagi puhul (v. Cass. n. 1696/1980).\nAga kas ostja võib nõuda hüvitist nii müüja kui ka vara tootja jaoks?\nErinevate kohtuotsuste kohaselt võib hüvitist taotleda müüja pealkirja järgi lepinguline, samas al tootja pealkirja järgi õiguserikkumine.\nSee on õigustatud, kuna tootja ja ostja vahel ei ole lepingulisi suhteid, kuid kahju võib siduda tootjaga.\nSeega võib ostja müüja vastu tugineda hüvitisele, mis põhineb müügi lepingulistel suhetel.\nNõue on teostatav ainult suunasviimati müüjad, arvestades laialdaselt jagatud läbirääkimisi autonoomsuse üle erinevate võlakirjade kohta.\nVastupidiselt tootja te saate tegutseda õiguserikkumine, see on kohtumenetlus ei põhineb leping, kuid edasi üldine norm et kaitsta kedagi ebaõiglase kahju eest, mis võib olla põhjustatud teiste tegevusest (v. art. 2043 c.c.); ja seda isegi siis, kui toote liikumine on teiste juriidilises sfääris.\nKõige tuntumate otsuste hulgas on see teema n.11612 / 2005 kassatsioonikohus: selles loeme seda täpselt nn keti müümisel on ostjale tekkinud kaks hagi: leping, mis tekib ainult otsemüüja vastu, sest iga üleandmise autonoomia ei võimalda tal võtta ühendust eelmiste müüjatega (säästes selle kättemaksu) edasimüüja vahel); lepinguväline leping, mida ostja võib tootja vastu tekitada kahju eest, mis on põhjustatud asjadest ohtlikuks, isegi kui selline kahju on tekkinud pärast asja möödumist teisest õigusvaldkonnast (Cass. 15. aprill 2002, n. 5428; 6. september 2000, n. 11756; 6. detsember 1995, n. 12577).\nSee kehtib vastavaltkättemaks vahendaja vahendajale (vt nt. Cass. n. 5428/2002): müüja võib omakorda tegutseda nende heaks, kes on seda kaupa näinud, nõuda, et ta oleks pidanud oma ostjale maksma, kui see on tingitud nendest seda tuleks pidada tema poolt tekitatud kahju lahutamatuks osaks, kuna ta on rikkunud lepingulisi kohustusi tema ees, mille võttis vastu esimene müüja.\nIga müügi autonoomia ei takista tegelikult kättemaksu (v. Cass. n. 2115/2015).\nHiljutine lause on teatatud n. 11669/2015 mille kassatsioonikohus on otsustanud tootjale hüvitise nõude tagasi lükata, jättes väljapoole selle lepingulise vastutuse hüpoteesi.\nKüsimus puudutas kahju hüvitamise nõuet, mis oli tekkinud põrandakate pärast kallid plaadid, mis olid paigaldatud vaid viisteist kuud antud forfait, ilmnevad tõsised puudused.\nNoh, pärast vastuvõtmist mõlemale küsimusele - müüjale ja tootjale - kohus, vastupidi apellatsioonimenetluses ja kassatsioonkaebuses aktsepteeritakse tootva ettevõtte väljavaateid: sellest järeldub, et tal ei ole midagi maksta.\nTuletame meelde, et tagatise esemeks on ka tarbijakoodeks (vt. T art. 128 ja sellele järgnev seadusandlik dekreet 206/2005) juhtumite puhul kohaldatavsee tähendab tarbija kaasamine ja tarbekaupade puudumine ning nende puudused.\nSellisel juhul on tarbija kontaktisik müüja millest ta ostis; müüja omakorda saab kätte maksma võimalik, et tootjale või neile, kes seda müüsid. Tarbijakoodeksi eeskirjad, mis käsitlevad nõuetele mittevastavus välja arvatud need, mida nad ei näe ette, müügilepingu tsiviilkoodeksi norme (vt. t art. 135 d.Lgs. 206/2005).\nTarbijakoodeksis, kuigi tagatise aspekt on sõnaselgelt käsitletud, ei ole see kahju hüvitamise konkreetne aspekt; see põhjustab rakendusprobleemidandmed tarbijakoodi edasilükkamise kohta tsiviilkoodeksi normidele (art. 135 tursk. miinuseid) ja samal ajal vajadusest ühitada, nagu on sõnaselgelt ette nähtud tarbimiskood -. t tsiviilkoodeks: näiteksart. 130 turska. miinuseid. see sätestab rea õigusnorme erinevate õiguskaitsevahendite taotlemiseks, mis mõnede arvates on hüvitise nõudele siduvad: ex. vastavalt Co.7 Tarbija võib omal valikul taotleda mõistlikku hinnalangust või lepingu lõpetamist, kui tekib üks järgmistest olukordadest:\na) remont ja asendamine on võimatu või ülemäära koormav;\nb) müüja ei ole lõikes 5 osutatud ajavahemiku jooksul kaupa parandanud või asendanud;\nc) varem teostatud asendamine või parandamine on põhjustanud tarbijatele märkimisväärseid ebamugavusi.\nSeega võib mõnede arvates kahju hüvitamise nõue (vähemalt seoses vara väärtuse vähenemisega) teha ainult juhul, kui kohaldatakseart. 130, co.7.\nSelle asemel, kui toode on halb (V. Artiklid. 114 ja ss., D.Lgs. 206/2005) ja põhjustab seaduses konkreetselt märgitud kahju (st kahju, mis on põhjustatud surmast või kehavigastusest ning muu kui defektse toote hävitamisest või halvenemisest): sel juhul vastab see otseselt tootja. Tarnija vastab ainult siis, kui tootja ei ole tuvastatav.\nKui samasuguse kahju eest vastutavad siiski veel rohkem teemasid, kõik nad on kohustatud tahke aine hüvitist ja kes on hüvitanud kahju, on pöördunud teiste vastu määral, mis sõltub iga riski suurusest, võimalike vigade tõsidusest ja nendest tulenevate tagajärgede ulatusest. Kahtlemata on jaotus võrdne.


Lükopeen: milleks see sobib - TEEMAD - 2022\nLükopeen, looduslik aine, leiame selle paljudest "pakendatud" toidulisanditest, kuid see on loomulik, sisaldub mõnes taimset päritolu toidus. Kuigi see pole eriti tuntud, kuulub see karotenoidide rühm mis on oma olemuselt laialt levinud ja tänu neile ka kergesti äratuntavad kollakasvioletne värv.\nOn toidulisandeid, sest sooles imendunult ladestub see neerupealistesse, maksa, munanditesse, rinna- ja eesnäärmesse. Nii saate väga kasulikud varud, siis näeme miks.\nLeiame turult spetsiaalselt valmistatud toidulisandid, tugeva lükopeeniannusega, kuid tegelikult on selle aine parim toidulisand silme ees peaaegu iga päev. See on tomat.\nSee sisaldab palju seda, eriti kui see on küps ja kui me koort ei eemalda. Nõuanne on osta topeltkontsentraat purkides või tuubides, seda saab ka keeta kartmata, et see kaotab oma võimu, kuna on väga kuumakindel.\nEsialgu võib see tunduda kummaline täitke lükopeen pigistades seda tumepunast pastatoru suhu või leivatükile, kuid see on mugav, tervislik, loomulik ja maksab väga vähe. Parim viis seda nautida on ettevalmistus täisterajaanid kahekordse tomatikontsentraadiga, pune, oliivid, kapparid ja sardellid.\nMiks varuda? Tema jaoks antioksüdandid mis teevad sellest suurepärase liitlase vananemise vastu. See töötab eriti siis, kui asi puudutab neutraliseerida südame-veresoonkonna haiguste ja mõnikord isegi mõnede vähivormide mõju.\nTopeltkontsentreeritud tomat on kahtlemata parim looduslik toidulisand et see on olemas, kuid ka lihtne vili, kui see on hästi valitud, annab oma väärtusliku panuse. Tomatid protsentides, väga lükopeen võrreldes teiste toitudega, kuid nad on ka selle rikkad roosa greip, vere apelsinid, porgandid, aprikoosid ja arbuusid.\nÜhe puuvilja valimiseks tuleb mõelda vastupidiselt sellele, kuidas seda vitamiinidega tehakse, selle karotenoidi imendumist. see suureneb temperatuuri ja küpsusastme tõustes. Selle aine varumiseks siis, kastmed, mahlad ja ketšup paremad kui värsked tomatid, veelgi hullem, kui küps ja ikkagi osaliselt roheline. Teades siis, et see imendub paremini lipiidide juuresolekul, tuleme ütlema, et maitsev pitsa koos Sitsiilia tomatikaste, pühvlimozzarella ja oliiviõli see on parim viis lükopeeni võtmiseks, välja arvatud tavaline salat!\nLükopeeni soovitatakse sageli neile, kellel on eesnäärmeprobleemid või neile, kellel neid pole, kuid kes soovivad ka edaspidi mitte. Tema äri on seotud a mõne vähi vähenemine sealhulgas eesnäärmevähk, samuti seedesüsteemi, emakakaela või emaka kaela, rinna kasvaja.\nToitumisalaselt on see koos zeaksantiini, luteiini ja β-karoteeniga üks olulisemaid karotenoide. See paistab silma oma tõhususe poolest enam kui 600 karotenoiditüübi seas antioksüdandid mis muudavad selle üheks vabade radikaalide vastu võitlemise viisiks, kaitstes meid neuroloogiliste haiguste nagu Alzheimeri ja Parkinsoni tõve eest.\nKasu sellega ei lõppenud: see karotenoid see neutraliseerib ka südame-veresoonkonna haigusi ja ultraviolettkiirguse pikaajalise kokkupuute korral on sellel a kaitsev toime nahale.\nSelle ainega pole vastunäidustusi, kui see pole võimalik gastropatiad, mis on põhjustatud tomatite liigsest tarbimisest mis võib mõne jaoks olla liiga happeline. Isegi need, kes on lükopeeni sisaldavate toiduainete suhtes allergilised, on ilmselgelt loobunud selle eelistest.\nLükopeen: kus seda leidub\nVõite osta a lükopeeni sisaldav toidulisand ka veebis, pakk 30 antioksüdantse toimega kapslit maksab 37 eurot.\nVeiseliha tomat: retseptid\nVideo: English Punctuation Guide - English Writing Lesson (Juuni 2022).\nÕnnitlen, millised sõnad ..., geniaalne idee\nColeus forskohlii: omadused ja annused\nLootoseõie kasvatamine, juhend\nCopyright 2022 \_ Lükopeen: milleks see sobib...


Illustratsioonimaailma radadel: 4 kick-ass illustraatorit - Häppening\nIllustratsioonimaailma radadel: 4 kick-ass illustraatorit\nKaisa Tooming veebruar 11, 2016 Disain & KunstIllustratsioon\nKodumaisest loomingust ei saa kunagi küll!\nJuba mitu aastat olen imetlusega endasse ahminud Eesti andekate illustraatorite loomingut ning lõppu sellele romansile ei näe ma veel tulevat. Seekordse postitusega tahan teile tutvustada nelja andekat inimest, kelle tööd on jätnud mulle sügava mulje. Tegu on illustraatoritega, kes suudavad visualiseerida oma fantaasiarikka maailma peenetundelise värvitaju ja stiilse detailsusega.\nLaskem nende loomingul enda eest rääkida – tere tulemast illustratsioonimaailma!\n1. Kärt Einasto\nKärdi näol on tegu Tallinnas pesitseva graafilise disaineri ja illustraatoriga, kelle tööd on puhas visuaalne nauding. Tihti olen leidnud ennast mõtlemast, et kuidas Einasto suudab toota nii palju nii head materjali?! Tema töödes on mitmekülgsust, põnevaid vorme, originaalsust ja oi-kui-head-värvitunnetust. Veenduge ise!\n“Muscular hydrostats”, digijoonistus. Pilt: Kärt Einasto Behance\nIntsikurmu muusikafestival 2016 plakat, digijoonistus. Pilt: Kärt Einasto Behance\n“Slurpee season”, digijoonistus. Pilt: Kärt Einasto Behance\n2. Elina Kasesalu ehk Paper Cuts\nKes vähegi on kodumaisel illustratsioonimaastikul silma peal hoidnud teavad, et Elina on tõeline multitalent. Tegu on andeka graafilise disaineri, illustraatori ja mööblidisaineriga. Lisaks kõigele sellele on Elina andnud ka suure panuse Eesti illustratsioonimaastikule andes välja raamatud: “i: Noored Eesti illustraatorid” ja “i ruudus: Noored Eesti illustraatorid vol. 2” . Tema tööde stiilipuhtus ja värvitunnetus on lihtsalt muljet avaldavad.\nVasakult: “Panda”, akrüül lõuendil; “Portree kassiga”, akrüül lõuendil\n“On aeg valmistuda rannahooajaks”, akrüül vineeril\nKentmanni ja Sakala nurgal avatakse varsti uus kohvik, mille ühelt seinalt võite leida just selle pildi.\nSellel vingel loojal on mitu nime. Pheriskoopi loomingus on tunda tugevaid mõjutusi erinevatest kultuuridest ja mütoloogiast. Tihtipeale kujutavad tema tööd erinevaid tegelasi, nägusid ja maske. Minu isiklikeks lemmikuteks on must-valged maskitööd, nendes on terviklikku geomeetrilisust ja kuhjaga antropoloogilisi peegeldusi.\n“PILVEZ”, tintenpenn paberil. Jaanuar 2016. Fragment #Multistabi kalendrist. Pilt: FB Põhjamaade Hirm 9000\n“ALTERNATIIVPANDA aka BAMBUSEÕGIJ”, lõuendile markeriga joonistatud. Pilt: FB Põhjamaade Hirm 9000\n4. Jaan Sepp\nTartust pärit graafiline disainer ja bändi Forest Kämp solist. Jaani loomingule on omased loodusest inspireeritud karakterid ja kohad, mitmemõttelised sõnamängud ning tööde mahedalt hea koloriit. Tihtipeale viivad Jaani tööd Sind reisile – kas taevalaotusesse hõljuma, müstilistele metsaradadele või sügavasse meremaailma ujuma. Üks seiklus on garanteeritud!\nBändi Forest Kämp esikalbumi “Sip El Gaad” cover, digijoonistus\n“Aga miks mitte?”, digijoonistus\nCover pilt: Elina Kasesalu\nPalju andekaid illustraatoreid leidub Eestis veel! Kui Sulle meeldis, mida nägid, siis sea sammud lähimasse raamatupoodi ja soeta endale raamatud: “i: Noored Eesti illustraatorid” ja/või “i ruudus: Noored Eesti illustraatorid vol. 2”. Soovitan soojalt.


Dorothy Mills kui lummav luupainaja — Sirp\nIiri küla ei ela kalbe tüdruku hirmuvalitsuse all, küla on see, kes vaesekest vaenab.Õudusfilm „Dorothy Mills” (IirimaaPrantsusmaa 2008, 102 min), stsenarist ja režissöör Agnès Merlet, kaasstsenarist Juliette Sales. Osades Carice van Houten, Jenn Murray, Gary Lewis, Ger Ryan jt. Linastub Tallinna kobarkinos. Möödunud nädalal meie kinodesse jõudnud iiri-prantsuse õudusfilm „Dorothy Mills” on just selline õudusfilm, mis mulle meeldib: kütkestav, parasjagu paigas, ei ole ülepaisutatult õudne, kuid jääb veel mõneks ajaks kuklapoolele kummitama. Pean ütlema, et esialgu kahtlesin, kas ma seda filmi vaadata julgen või tahan, sest filmiplakatilt vaatab vastu õõvastav neidis. Kartsin, et see on üks järjekordne peeglist-ronib-välja jube-kummitus. Mulle sellised peegliasjad kohe üldse ei istu.\nÕudusfilme vaatan tihti, silmad kinni, või kui võimalik, siis keeran heli maha. Tegelikult tahaksin vaadata selliseid õudukaid, kus mul ei teki vastupandamatut soovi silmi kinni pigistada. „Dorothy Mills” mulle selle elamuse pakkus. Ilmselt ei ole jutustatud lugu just kõige originaalsem, sest isiksuse lõhestumisest on ju ka varem filme vändatud, vaime ennegi välja kutsutud ja välja aetud, kuid mulle meeldis selle filmi serveering.\nIiri niiskus, hämarus ja vaimupaine\nFilm meeldis mulle juba esimestest kaadritest: vihmane hämar Iirimaa külake ja preester jutlust pidamas. Sättisin ennast kohe mõnuga mugavamalt istuma, sest juba ma nägin, et valgustus on suurepärane ja kaamera teeb oma tööd nii, et lust on vaadata. Muusika ei seganud ja näitlejad olid valitud üsna tabavalt. Üsna sellepärast, et saarekest külastama sõitnud psühholoog ei jätnud kuigi veenvat muljet ja tema oligi selle filmi puhul minu silmis tõrvatilk meepotis. Siiski ma ei ütleks, et ta terve filmi ära rikkus, kuid mulle jäi arusaamatuks, miks selline mannetu valik.\nVõib ju arvata, et ehk püüdis režissöör saareelanikke ja väljastpoolt tulnud võõrkeha võimalikult vastandada, kuid selle vastandumise oleks saanud välja mängida ka parema karakterivaliku ning rollilahendusega. Ehk oleks paremgi olnud, kui ka psühholoog oleks saareelanike kombel olnud vanem luukõhna linnunäoga daam, kelle näkku ja kehahoiakusse on elutormid (antud juhul väikelapse surm) oma jälje jätnud; kui psühholoog oleks olnud seda tüüpi, nagu ta kuulukski saareelanike hulka ja oleks viimaks ometi jõudnud kodukanti. Praegu on aga Carice van Houteni esitatud naispsühholoog ülejäänud külaelanikega liiga vastandlik. Tal on huuled alati punased ja suitsupakk alati sama tühi, kuigi ta ilmselt suitsetab palju. Ta küll natukene väriseb seal ja teeb murelikku nägu, aga tema ei ole kindlasti see naine, kes vääriks pikemat aplausi või kes sellele filmile midagi palju juurde annaks.\nHoopis teine tera on peaosalise Dorothy Millsi rolli täitev Jenn Murray, kelle suurepärase rollitäitmise pärast võib Houteni kohmakuse andeks anda. Murray esitati ka 2009. aastal Iiri filmi- ja telepreemia kandidaadiks, laureaadi tiitlit ta siiski ei napsanud. Igatahes teeb Murray „Dorothy Millsis” vägagi arvestatava rolli, mängib vaimudest vaevatud orbu, keda kardab kogu küla. Siiski ei ela mitte küla kalbe tüdruku hirmuvalitsuse all, vaid küla on see, kes vaesekest vaenab. Ainuüksi Murray esitatud kõhedust tekitav Dorothy on väärt seda, et kõnealust linateost vaatama minna. Dorothyle sekundeerivad vägagi pädevalt ülejäänud külaelanikud, kelle puhul ei teki tunnet, et appi, mis toimub, kust külateatrist need kollid välja on kaevatud!?\nMõnusalt modernse ja gootilikuna mõjus silmakaega vanaema, kes tinistas lapselast leinates pikki tunde elektrikitarri. Dorothy hooldaja näis aga ise olevat palju hirmsam kui Dorothy, kes oma plaatinablondide patside ja vaimust vaevatud olekuga mõjus eriti painavana just siis, kui ta mitte silpigi ei öelnud.\nPehme, müstikasse kalduv naisteõudukas\nNagu juba mainitud, on tegemist pehme õudusfilmiga, minu arvates on see veidi müstikasse kalduv psühholoogiline naistefilm. Ma ei tea, kas end tõsiseks horrorifänniks pidav inimene naudiks seda filmi või mitte, aga julgen väita, et naisterahvastele, kellele lähevad hinge romantilised filmid ja eluloodraamad, peaks see film küll sobima. Sest see on justkui nagu õudusfilm, aga mitte nii jube. Lisaks sellele on filmi tempo suhteliselt aeglane, alguses ei juhtu tükk aega üldse midagi õudusfilmi nimetust väärivalt jubedat ja kui sellised stseenid mängu tulevad, siis need on mõõdetud nii, et jalust just ei raba. Ja mis siis, ütleksin ma seepeale, ega’s iga õudukas peagi tekitama vaatajas soovi tooli alla pugeda või silmi kinni panna.\nNagu paljude filmide puhul vajub ka „Dorothy Millsis” lõpp veidi ära. Vaataja juba teab, mis on tulemas või mis toimub, aga ekraanil ikka veel seletatakse ja püütakse kõik lõpuni läbi nämmutada. Ma ei ütle, et need filmid oleksid paremad, kus lõpus mingi saladus kuskile õhku rippuma jääb ja vaataja ei saagi aru, mis kurat siis õieti toimus – see on teine äärmus ja samuti tihti kehv lõpuvariant. Aga natukene läks see lõpp nämmutamiseks küll. Õnneks mitte nii hullusti, et oleks filmielamuse üldse ära rikkunud. Lihtsalt kahju oli, et paljutõotavalt alanud film ei vedanud lõpuni välja.\nSellest hoolimata soovitan seda filmi vaadata. Selles on oma lummust ja kargust, hoolimata tuttavlikuna tunduvast loost ka värskust. Filmi tonaalsus toetab seda, värvid on tumedad ja sügavad, vihmane saareke on hall ja tumeroheline, luitunud kui vaja ja sügavpunane kui vaja. See on vaatamist väärt film neile, kes ei oota tooli raputavaid hirmukohti ja pritsivat verd või muud klassikalist umbluud.


„BUY NOKIA!!!!!!“ Sa vaene investor Toomas!\n28. jaanuar 2021 kell 14:23\nMiljonid väikekauplejad on pannud kannatama need suured investorid, kes tavaliselt turgu kontrollivad – eliiti rünnatakse, kirjutab Äripäev juhtkirjas.\nSotsiaalvõrgustikes üle maailma kihutatakse üles erinevad, sh lühikeseks müüdud, ettevõtteid ostma, et koht kätte näidata Wall Streetile. Selle tulemusena on mitme ettevõtte aktsia hind taevasse tõusnud.\n27. jaanuar 2021 kell 17:39\n28. jaanuar 2021 kell 13:35\nNokia aktsia tõusis teadmata põhjusel üle 100%\nTelekomifirma Nokia aktsia kallines eile ligi 40 protsenti, vahepeal ulatus tõus isegi 107 protsendini. Ettevõtte sõnul pole tõusu põhjus teada, vahendab MarketWatch.\n25. jaanuar 2021 kell 19:37\nKeskpäevaks oli aktsia sel aastal tõusnud rohkem kui 400% võrra. Nüüdseks on hakanud aktsia hind uuesti langema, vahendab Bloomberg.


Ökoala | Rohestamine | Nõuetele vastavus | Valdkonnad | MES nõuandeteenistus\nÖkoala loomise eesmärk on eelkõige kaitsta ja parandada elurikkust põllumajanduslikes majapidamistes.\nKui toetusõiguslik põllumaa on suurem kui 15 hektarit, tuleb igal aastal sellest vähemalt 5% aktiivsest kasutusest kõrvale jätta. Selleks sobib:\n- HPK nõuete raames säilitatavate maastikuelementidega hõlmatud pindala ja\n- maaharimispraktikatega hõlmatud põllumaa pindala.\nÖkoalade nõudest on vabastatud põllumajandustootjad, kelle:\n- põllumajandusliku majapidamise toetusõiguslik põllumaa on alla 15 ha või;\n- üle 75% põllumaast kasvatatakse rohtu või muid rohttaimi, kesa, liblikõielisi kultuure või nende kombinatsioone ja ülejäänud põllumaa ei ole suurem kui 30 ha või;\n- üle 75% toetusõiguslikust põllumajandusmaast on püsirohumaa ja ülejäänud põllumaa ei ole suurem kui 30 ha või;\n- põllumajandustootjad, kelle majapidamised asuvad metsasuse erisusega hõlmatud valdades.\nÖkoaladena arvestatakse HPK raames määratletud maastikuelemendid (põllusaar, metsasiil, puude rida, hekk, kraav ning kiviaed) kui need asuvad põllumajandustootja kasutuses oleval põllumaal või külgnevad vahetult põllumaaga ning arvestatakse toetusõigusliku põllumassiivi pindala hulka. Maastikuelemente tuleb säilitada vastavalt HPK nõuetele.\nÖkoaladena arvestatakse järgnevaid maaharimispraktikaid:\n2) lühikese raieringiga madalmetsa alad;\n3) lämmastikku siduvate kultuuridega alad.\nKesa on külvikorrasüsteemis kasutatav haritud või harimata maa, mis ei kanna üldjuhul saagiaasta jooksul saaki. Kesa peamine tunnus on see, et see maa on jäetud saagiaastaks puhkama. Kesa arvestusse lähevad nii mustkesa kui haljaskesa. Ökoalana määratud kesa all oleval maal on põllumajanduslik tootmine keelatud. Erandina jääb maa, mida hoitakse ökoalana kesa all üle viie aasta, põllumaaks.\nLühikese raieringiga madalmetsa alade arvestusse lähevad vaid need alad, kus kasvatakse paju (Salix) ning ei kasutata mineraalväetisi ja/või taimekaitsevahendeid. Lühikese raieringiga madalmetsaga alade pindala arvutamisel on kohustuslik kaalutegur 0,3 ehk 1 ha energiapaju kasvuala arvestatakse 0,3 ha ökoalade mõistes.\nLühikese raieringiga madalmetsa alade osas kehtivad ÜPP rakendamise seaduse §-s 14 kehtestatud nõuded, mille kohaselt võib madalmetsa rajada ja kasvatada põllumajandusmaal, mille mulla keskmine boniteet on kuni 35 hindepunkti ning kus madalmetsa rajamine ja kasvatamine on kooskõlas maaparandusseaduses ja looduskaitseseaduses sätestatuga. Energiapajule on kehtestatud 5 aastane raieringi pikkus, saagi koristamata jätmisel nõutakse toetus tagasi.\nLämmastikku siduvate kultuuridega alade hulka arvestatakse ökoalana järgmiste põllumajanduskultuuride kasvupinda:\n- ristikud (Trifolium spp.),\n- lutsernid (Medicago sativa ja Medicago L.),\n- mesikas (Melilotus Mill.),\n- ida-kitsehernes (Galega orientalis Lam.),\n- nõiahammas (Lotus corniculatus),\n- vikk (Vicia spp.) v.a Vicia Faba,\n- esparsett (Onobrychis Mill.),\n- herned (Pisum spp.),\n- oad (Phaseolus spp., Vicia Faba, Vigna spp.) v.a sojauba.\nLämmastikku siduvate kultuuridega alade pindala arvutamisel on kohustuslik kaalutegur 0,7 ehk 1 ha lämmastikku siduvate kultuuride kasvuala läheb ökoalana arvesse 0,7 ha-na.\nLämmastikku siduvat põllumajanduskultuuri tuleb kasvatada ökoalana määratletud põllumaal puhaskultuurina. Kultuurid peavad olema kasvukohal kogu kasvuperioodi jooksul, seejuures on lubatud saagikoristus, kuid sissekünd ei ole lubatud enne 15. oktoobrit. Nimetatud kultuuride kasvatamine ei ole lubatud veeseaduse § 29 sätestatud veekaitsevööndis.\nÖkoalade määramise kohustus ei laiene põllumajandustootjatele, kelle majapidamised asuvad vähemalt 50% ulatuses nn metsasuse erisusega hõlmatud valla territooriumil ja kuuluvad allpool loetletud homogeensesse piirkonda.\nMetsasuse erisuse määramisel võeti aluseks üheaegselt kolm järgnevat tingimust:\n- põllumajanduslikud majapidamised asuvad Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 (1) punktide a ja b alusel määratletud looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladel;\n- üle 50% maismaa territooriumist on kaetud metsaga;\n- metsa ning põllumajandusmaa vaheline suhtarv on suurem kui 3:1.\nMetsaga kaetud ala ja metsamaa ja põllumajandusmaa suhe määratletakse LAU 2 (vald) tasandiga võrdsel piirkondlikul tasemel või muu selgelt määratletud ühtsel geograafilisel piirkonnal, millel on sarnased põllumajanduslikud tingimused. Sellest tulenevalt on Eesti määratlenud 4 homogeenset s.o ühtset geograafilist piirkonda, mis on järgmised:\n1) Loode- ja Lääne Eesti rannikualade ning Lääne-Eesti saarte homogeenne piirkond;\n2) Põhja- ja Kirde Eesti sh Peipsiäärsete alade homogeenne piirkond;\n3) Edela- ja Lõuna-Eesti homogeenne piirkond;\n4) Kagu-Eesti homogeenne piirkond.\nTäpsem info ja loetelu metsasuse erisusega hõlmatud homogeensetest piirkondadest ja nendesse piirkondadesse jäävatest valdadest on leitav PRIA kodulehelt.