Appartement Am Park der Sinne & Am See Ostseebad Binz Saksamaa - Hotellide suurimad allahindlused\nOstseebad Binz Korterid\nAppartement Am Park der Sinne & Am See\nKuva kõik 664 majutuskohta asukohas Ostseebad Binz.\nVaata kõiki 50 fotosid\nStudio Apartment - 8 - Aed\nBahnhofstr. 24, Binz, Ostseebad Binz, Saksamaa, 18609 - Vaata kaardil\nAluseks: 65 arvustustVaata, mida külalised on kirjutanud\nErakordne hotelli seisukord/puhtus\n530 m ühistranspordini\nApartement - Esimesel korrusel (Apartment - Ground Floor)\n10 - Ühe magamistoaga apartement (One-Bedroom Apartment - 10)\nToa suurus: 63 m² / 678 ft²\nStudio Apartment - 8\nÜhe magamistoaga apartement - Terrassiga - 3 (One-Bedroom Apartment with Terrace - 3)\nTwo-Bedroom Apartment with Terrace - 7\nToa suurus: 55 m² / 592 ft²\nMaisonette - 1\nToa suurus: 30 m² / 323 ft²\nApartment with Terrace - 4\n9 - Ühe magamistoaga apartement (One-Bedroom Apartment - 9)\nApartment with Terrace - 11\nMugav ühe magamistoaga korter (Comfort One-Bedroom Apartment)\nToa suurus: 61 m² / 657 ft²\nRohkem majutuskohast Appartement Am Park der Sinne & Am See\nKas oled turist või hoopis ärireisil, Appartement Am Park der Sinne & Am See on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Ostseebad Binz. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nPakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Appartement Am Park der Sinne & Am See kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. See hotell pakub arvukalt kohapealseid võimalusi, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist.\nKogege siin majutudes kõrgekvaliteedilise toa võimalusi. Mõned toad sisaldavad küte, föön, külmik, LCD/plasmaekraaniga teler, triikimine, mis aitavad külalistel end peale pikka päeva laadida. Hotell pakub fantastilisi teenuseid, sealhulgas laste mänguväljak, aed, et aidata Sul lõõgastuda peale tegevusterohket päeva linnas. Avasta kütkestav segu Appartement Am Park der Sinne & Am See professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.\nSisseregistreerimine kuni: 18:00\nTubade arv: 9\nBooking.com arvustused (65)\nAluseks: 65 arvustust\nKõik reisijate tüübid (65)Paarid (52)Üksikreisijad (3)Pered väikeste lastega (9)Pered suuremate lastega (1)Grupid (1)


Rahvuslane: Kooseluseadus antigi Riigikogus menetlusse!\nTäna andsid 40 rahvasaadikut parlamendile üle kooseluseaduse eelnõu, mis annaks homosuhetele õigusliku tunnustuse perekonnana.\nKas olete kuulnud, et mõnele seaduseelnõule eelneb selgelt kooskõlastatud ja massiivne meediakampaania, kus seaduseelnõu vastu pole esitatud mitte ühtegi artiklit?\nSalvestasin väikese videokommentaari , kus kõik viimaste nädalate artiklid on järgemööda ritta seatud. Siit ilmneb kampaaniameistri muster – kahe nädala jooksul 16 kooseluseadust ülistavat artiklit ja samal ajal mitte ainsatki käsitlust, milles oleks väikseimgi kriitiline noot.\nJa juba täna, kohe samal päeval, kui kooseluseadus anti riigikogu menetlusse, kutsub võrdõigusvolinik Mari-Liis Sepper laiendama vaenu õhutamise keeldu , et kõik inimesed, kes homosuhteid heaks ei kiida, saaks selle abil karistuste ähvardusel vaikima sundida.\nSellised on faktid – järeldused on teie teha, head sõbrad.\nJärgmisel nädalal jätkame Sihtasutuses juba uute sammudega, et kaitsta meie tsivilisatsiooni eetilist vundamenti.\nSoovin Teile rõõmurohkeid Ülestõusmispühi!\nAnonüümne 18. aprill 2014 19:07\nMul tekkis niisugune küsimus. Kas mõni traditsioonilisi pereväärtusi kaitsev (või muu sarnase ideoloogiaga) organisatsioon on teinud statistikat selle kohta, et kui mujal maailmas on homoabielud legaliseeritud, siis kuidas see mõjutab antud riigi reaalselt heteroabielude sõlmimis- lahutusstatistikat? Huvitav oleks lausa teada.\nMatti Ilves 18. aprill 2014 19:30\nArvan, et sellist usaldusväärset statistikat veel ei ole.\nSest "homoabielud" on alles viimaste aastate teema, küll need andmed ka tulevad.\nKüsimus on tegelikult hoopis selles, et nii hävitatakse meie tsivilisatiooni alustalad ja põhiväärtused. Paistab, et liigutakse tõelise Soodom´i ja Gomorra poole.\nPaar artiklit, mis näitavad meid eesootavat tulevikku:


Seksi 11 positiivset kõrvalmõju, millest juba täna õppust võtta - Suhted & seks - sõbranna.ee\nSeksi 11 positiivset kõrvalmõju, millest juba täna õppust võtta\n11. aprill 2018, 21:15\nEnamasti ei ole seksimiseks vaja eraldi motivatsiooni koguda, aga kui seda on siiski puudu, siis siin on mitu head põhjust, miks juba täna kallimaga üks voodimaraton ette võtta.\nSeks toob parema une. Orgasmil on võime su unetust ravida, kuna sellega vallanduvad endorfiinid, mis teevad uniseks. Pärast seksi tuleb paaril teineteise kaisus eriti mõnus uni.\nSeks teeb nooremaks. Seksi ajal eralduva kasvuhormooni tõttu läheb nahk siledamaks, pehmemaks ja elastsemaks. Sa tunned end nooremana ja näed ka noorem välja.\nSeks alandab vererõhku. Oksütotsiin omakorda aitab vererõhku alandada ja vähendab stressihormooni kortisooli mõju. Tänu sellele tunnedki end pärast seksi nii lõõgastunult.\nSeks leevendab stressi. Naudingute kogemine vähendab stressi. Kui oled heas suhtes ja tunned end partneri käte vahel täiesti vabalt, siis mõjub seks tõhusa stressileevendajana.\nSeks vähendab peavalu. Kui tunned end kehvasti, võib seksist abi olla. Heaoluhormoon oksütotsiin on täiesti arvestatav valuvaigisti ja teeb enesetunde paremaks.\nSeks tugevdab immuunsust. Regulaarse seksuaaleluga meestel ja naistel on rohkem antikehasid ja tugevam immuunsüsteem.\nMida rohkem seksida, seda paremaks see läheb. Harjutamine teeb meistriks! Kui rohkem seksida ja oma keha tundma õppida, saad selgemini aru, mis sulle meeldib. Samuti õpid oma partnerile paremini naudingut pakkuma.\nSeks teeb teid lähedasemaks. Olles füüsiliselt lähedased, muutute ka emotsionaalselt lähedasemaks. Naistel vallandub seksiga rohkem oksütotsiini, meestel aga dopamiini, mistõttu võivad naised kergemini pärast seksi ära armuda.\nSeks stimuleerib aju. See võib sind isegi arukamaks teha! Tänu dopamiinile on kergem probleeme lahendada ja uut infot meelde jätta. Üllataval kombel parandab see ka su lõhnataju.\nSeks teeb õnnelikumaks. Oksütotsiin on heaoluhormoon, mis sõna otsese mõttes teeb õnnelikumaks.\nSeks teeb enesekindlamaks. Pärast head seksi tunned end hästi ja meeleolu paraneb. Pannes end haavatavasse olukorda, harjud ka rohkem alatsiolekuga ära ja tunned end oma nahas julgemalt.


Avaliku konkursi läbiviimise kord sageduslubade andmiseks maapealsetes süsteemides üldkasutatava elektroonilise side teenuse osutamiseks sagedusalas 3410–3800 MHz – Riigi Teataja\nAvaliku konkursi läbiviimise kord sageduslubade andmiseks maapealsetes süsteemides üldkasutatava elektroonilise side teenuse osutamiseks sagedusalas 3410–3800 MHz\nAvaliku konkursi läbiviimise kord sageduslubade andmiseks maapealsetes süsteemides üldkasutatava elektroonilise side teenuse osutamiseks sagedusalas 3410–3800 MHz - sisukord\n§ 2 Konkursi korraldaja ja konkursi objektid\n§ 3 Alghind ja tagatisraha\n§ 5 Konkursi tingimuste kohta selgituste andmine\n§ 6 Osalejale esitatavad nõuded\n§ 7 Avalduse vormistamine\n§ 8 Avalduse esitamine ja esitamise tähtaeg\n§ 9 Avalduste läbivaatamine ja osaleja kvalifitseerimine\n§ 10 Enampakkumise läbiviimine\n§ 11 Riigilõivu ja ühekordse loatasu maksmine ning tagatisraha tagastamine\n§ 12 Sagedusloa andmine ja konkursi lõppemine\nRT I, 25.01.2019, 3\nVastu võetud 22.01.2019 nr 5\nMäärus kehtestatakse elektroonilise side seaduse § 9 lõike 4 alusel.\nMäärusega kehtestatakse avaliku konkursi läbiviimise kord sageduslubade andmiseks maapealsetes süsteemides üldkasutatava elektroonilise side teenuse osutamiseks sagedusalas 3410–3800 MHz (edaspidi konkurss) ja üldkasutatavale elektroonilise side võrgule esitatavad nõuded.\n§ 2. Konkursi korraldaja ja konkursi objektid\n(1) Konkursi korraldab ja sagedusload annab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet (edaspidi konkursi korraldaja).\n(2) Konkursi objektideks on kolm sagedusluba (edaspidi nimetatud kui sagedusluba I, sagedusluba II või sagedusluba III) üleriigiliseks kasutamiseks raadiosagedusvahemikus 3410–3800 MHz aegtihendus dupleks (Time Division Duplex – TDD) režiimis.\n(3) Konkursi objektide sagedusvahemikud ja nende tehnilised tingimused on sätestatud määruse lisas.\n(4) Iga lõikes 2 nimetatud sagedusluba on eraldiseisev konkursi objekt ja iga sagedusloa andmiseks viiakse konkursi raames läbi eraldi enampakkumine.\n(5) Konkursi korraldaja viib esimesena läbi enampakkumise sagedusloa I andmiseks, seejärel sagedusloa II andmiseks ja viimasena sagedusloa III andmiseks.\n(6) Sagedusloa I andmiseks korraldatud enampakkumise võitnud osaleja ei saa osaleda sagedusloa II ega sagedusloa III andmiseks korraldatud enampakkumisel.\n(7) Sagedusloa II andmiseks korraldatud enampakkumise võitnud osaleja ei saa osaleda sagedusloa III andmiseks korraldatud enampakkumisel.\n§ 3. Alghind ja tagatisraha\n(1) Iga konkursi objekti alghind on 1 597 000 eurot.\n(2) Osaleja tasub konkursil osalemise eest tagatisraha summas 200 000 eurot hiljemalt konkursil osalemise avalduse (edaspidi avaldus) esitamise tähtpäevaks.\n(1) Konkursi korraldaja avaldab konkursi väljakuulutamise teate väljaandes Ametlikud Teadaanded ja konkursi korraldaja veebilehel.\n(2) Konkursi väljakuulutamise teade sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:\n1) konkursi korraldaja nimi ja aadress ning kontaktisiku nimi, telefon ja e-posti aadress;\n2) konkursi objektid ja nende kirjeldus;\n3) iga konkursi objekti alghind, tagatisraha, riigilõivu suurus, tasumise kord ning arveldusarve number kuhu tagatisraha kanda tuleb;\n4) osaleja kvalifitseerimise tingimused;\n5) avalduse ja enampakkumise vormistamise keel;\n6) avalduse esitamise viis, koht ja tähtpäev;\n7) märge konkursi korraldaja kontaktisikult konkurssi puudutava lisateabe saamise õiguse kohta;\n8) konkursi muud olulised tingimused.\n§ 5. Konkursi tingimuste kohta selgituste andmine\n(1) Osalejal on õigus saada konkursi korraldajalt konkursi tingimuste kohta selgitusi. Küsimused esitatakse selgitustaotlusena e-postiga konkursi korraldaja kontaktisikule.\n(2) Konkursi korraldaja vastab selgitustaotlusele kolme tööpäeva jooksul selle laekumisest arvates. Vähem kui kolm tööpäeva enne avalduse esitamise tähtpäeva laekunud selgitustaotlusele ei vastata.\n(3) Konkursi korraldaja avaldab lõikes 2 esitatud küsimused ja vastused oma veebilehel.\n§ 6. Osalejale esitatavad nõuded\n1) peab olema registreeritud Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni äriregistris või muus Euroopa samaväärses registris;\n2) netovara peab vastama äriseadustikus sätestatud nõuetele, ta ei või olla pankrotis ja tema suhtes ei või olla algatatud likvideerimis- ega pankrotimenetlust;\n3) ei tohi olla õigusaktidest tulenevate riikliku maksu, makse või keskkonnatasu maksuvõlglane maksukorralduse seaduse tähenduses või maksu- või sotsiaalkindlustusmaksete võlglane tema asukohariigi õigusaktide kohaselt;\n4) peab omama tehnilist kompetentsust elektroonilise side võrgu loomisel ja haldamisel.\n(2) Ühest kontsernist võib konkursil osaleda ainult üks osaleja.\n(3) Osaleja on kohustatud kinnitama konkursi korraldaja poolt e-postiga saadetud määruses sätestatud teadete kättesaamist.\n§ 7. Avalduse vormistamine\n(1) Osaleja esitab konkursi korraldajale avalduse, millele on alla kirjutanud osaleja esindusõigust omav juhatuse liige või volitatud esindaja.\n(2) Avaldus peab sisaldama vähemalt järgmisi osaleja kvalifitseerimiseks vajalikke dokumente ja andmeid:\n1) osaleja nimi, asukoht, e-posti aadress ja tema Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni äriregistri või muu Euroopa samaväärse registri kood või tunnus;\n2) sooviavaldus enampakkumisel osalemiseks määruse § 3 lõikes 1 nimetatud alghinnaga ja kinnitust, et osaleja on teadlik määruse nõuetest ning et osaleja nõustub konkursi tingimustega ning peab kinni enampakkumise pakkumuses endale võetud kohustustest ja temale õigusaktidest tulenevatest kohustustest ning vastab määruse §-s 6 sätestatule;\n3) nõusolek konkursi korraldajale järelepärimise tegemiseks Maksu- ja Tolliametile;\n4) volitatud esindaja volitusi tõendav volikiri, kui avalduse on allkirjastanud osaleja volitatud esindaja.\n§ 8. Avalduse esitamine ja esitamise tähtaeg\n(1) Avaldus esitatakse konkursi korraldajale digitaalallkirjastatuna e-postiga või allkirjastatult kinnises pakendis hiljemalt konkursi väljakuulutamise teates märgitud tähtpäevaks. Konkursi väljakuulutamise teates määratud kuupäeval postitempli järgi postitatud avaldus loetakse tähtaegselt esitatuks.\n(2) Avalduse esitamise tähtaeg ei või olla lühem kui 30 kalendripäeva alates konkursi väljakuulutamisest.\n(3) Avaldus esitatakse eesti keeles. Võõrkeelsed dokumendid esitatakse koos osaleja kinnitatud eestikeelse tõlkega.\n(4) Postiga saadetud avalduse pakendile märgitakse osaleja nimi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni äriregistri või muu Euroopa samaväärse registri kood või tunnus, aadress ja kontaktandmed.\n(5) Osaleja võib enne avalduse esitamise tähtpäeva oma avalduse tagasi võtta ja esitada uue avalduse.\n(6) Avaldus, mille osaleja esitab konkursi korraldajale pärast konkursi väljakuulutamise teates määratud tähtpäeva, vastu ei võeta ja tagastatakse osalejale.\n(7) Lõikes 6 toodud osalejale, kes uut avaldust esitamata on enne avalduse esitamise tähtpäeva oma avalduse tagasi võtnud, tagastatakse tasutud tagatisraha kümne tööpäeva jooksul.\n§ 9. Avalduste läbivaatamine ja osaleja kvalifitseerimine\n(1) Konkursi korraldaja kontrollib viivitamatult tähtajaks laekunud avalduste vastavust konkursi tingimustes sätestatud nõuetele. Kui avalduses on puudusi, määrab konkursi korraldaja tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.\n(2) Konkursi korraldaja kontrollib osaleja kvalifitseerimiseks tema vastavust konkursi tingimustes sätestatud nõuetele.\n(3) Osalejat ei kvalifitseerita, kui ta:\n1) ei vasta konkursi tingimustes sätestatud nõuetele;\n2) ei ole tähajaks kõrvaldanud puudusi avalduses;\n3) ei ole tähtaegselt tasunud tagatisraha.\n(4) Konkursi korraldajal on õigus osaleja konkursilt igal ajal kõrvaldada, kui selgub, et osaleja on esitanud valeandmeid või on rikkunud määruses, elektroonilise side seaduses või konkursi tingimustes sätestatud nõudeid.\n(5) Konkursi korraldaja otsus osaleja kvalifitseerimise, kvalifitseerimata jätmise või konkursilt kõrvaldamise kohta edastatakse osalejatele kolme tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemisest arvates.\n(6) Kui konkursile kvalifitseerub ainult üks osaleja, täpsustab konkursi korraldaja kolme tööpäeva jooksul lõikes 5 nimetatud otsuse tegemisest arvates, millist § 2 lõikes 2 nimetatud konkursi objekti osaleja soovib, arvestades määruse § 2 lõikeid 6 ja 7.\n§ 10. Enampakkumise läbiviimine\n(1) Enampakkumised viiakse läbi kvalifitseeritud osalejate vahel § 2 lõikes 5 esitatud järjekorras ja iga enampakkumise raames toimuvad pakkumiste voorud. Paragrahvi 9 lõikes 6 kirjeldatud juhul enampakkumist läbi ei viida ning konkursi korraldaja tunnistab võitjaks ainsa kvalifitseerunud osaleja tema soovitud objekti osas. Sellisel juhul loetakse soovitud konkursi objekti ühekordseks loatasuks § 3 lõikes 1 sätestatud alghind.\n(2) Konkursi korraldaja küsib kvalifitseerunud osalejate käest iga pakkumiste vooru kohta e-posti teel pakkumused järgmiste kriteeriumide ja protseduuri kohaselt:\n1) konkursi korraldaja määrab pakkumuse esitamiseks tähtaja, arvestusega, et kellaaeg jääb tööpäeva sisse, ajavahemikku 8.00–16.30;\n2) pakkumusi saavad esitada ainult osalejate seaduslikud või volitatud esindajad;\n3) pakkumuste esitamiseks peab jääma osalejale vähemalt kaks tundi arvates konkursi eelmise vooru tulemuste teatavaks tegemisest;\n4) iga konkursi objekti esimese pakkumuse hind peab olema vähemalt § 3 lõikes 1 sätestatud alghind, iga järgmine pakkumus peab ületama eelmise vooru kõrgeimat pakkumust vähemalt 100 000 euro võrra;\n5) pakkumus esitatakse määratud tähtajaks digitaalallkirjastatuna e-postiga. Konkursi korraldaja väljastab pakkumuse kättesaamise kohta kinnituse;\n6) iga pakkumiste vooru pakkumustest moodustab konkursi korraldaja pingerea vastavalt pakkumuste suurusele;\n7) konkursi korraldaja teavitab kõiki antud konkursi objekti enampakkumisel osalenud osalejaid e-posti teel pakkumise vooru tulemustest koos pakkumuste pingerea ja osalejate nimedega;\n8) punktides 1–7 esitatut korratakse kuni konkursi objektile esitatud pakkumuste pingerea esimesel positsioonil on ainult üks kõrgeim pakkumus, mida ei ole käesolevas lõikes sätestatud korras üle pakutud ning millega on selgunud pakkumuste lõplik pingerida.\n(3) Kõrgeima pakkumuse teinud osaleja tunnistatakse konkursi korraldaja otsusega antud konkursi objekti enampakkumise võitjaks. Teate selle kohta edastab konkursi korraldaja konkursi objekti osas enampakkumisel osalenud osalejatele kolme tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemisest arvates.\n(4) Järgmise objekti enampakkumisest annab konkursi korraldaja kvalifitseerunud osalejatele teada e-posti teel mitte varem kui järgmisel tööpäeval pärast eelmise objekti enampakkumise eest riigilõivu ja ühekordse loatasu laekumist.\n§ 11. Riigilõivu ja ühekordse loatasu maksmine ning tagatisraha tagastamine\n(1) Sagedusloa saamiseks esitab konkursi objekti enampakkumise võitja konkursi korraldajale elektroonilise side seaduse § 12 lõikes 1 sätestatud vormikohase taotluse kahe tööpäeva jooksul § 10 lõikes 3 nimetatud otsuse kättesaamisest arvates.\n(2) Teate tasumisele kuuluva riigilõivu ja ühekordse loatasu kohta edastab konkursi korraldaja konkursi objekti enampakkumise võitjale kahe tööpäeva jooksul lõikes 1 nimetatud sagedusloa taotluse saamisest arvates.\n(3) Konkursi objekti enampakkumise võitja on kohustatud tasuma sagedusloa andmise eest ettenähtud riigilõivu riigilõivuseaduse § 206 lõike 5 ja lisa 3 punktis 2.2 sätestatud määras, ja ühekordset loatasu oma kõrgeima pakkumuse summas, millest on maha arvatud makstud tagatisraha, viie tööpäeva jooksul lõikes 2 nimetatud teatise kättesaamist.\n(4) Kui lõikes 3 sätestatud summad ei ole laekunud lõikes 3 nimetatud tähtpäevaks, tunnistab konkursi korraldaja § 10 lõikes 3 nimetatud otsuse kehtetuks ning tunnistab kahe tööpäeva jooksul uueks võitjaks enampakkumisel paremuselt järgmise pakkumuse esitanud osaleja. Võrdsete paremusel järgmiste pakkumuste puhul jätkub enampakkumine võrdse pakkumuse teinud osalejate vahel vastavalt §-s 10 sätestatule.\n(5) Osalejale, kes ei osutunud ühegi konkursi objekti andmiseks korraldatud enampakkumise võitjaks, tagastatakse tasutud tagatisraha kümne tööpäeva jooksul pärast konkursi lõppemist kõigi § 2 lõikes 2 sätestatud konkursi objektide osas.\n(6) Konkursi enampakkumise võitjaks tunnistatud osaleja tasutud tagatisraha loetakse osaks elektroonilise side seaduse § 9 lõikes 23 sätestatud ühekordsest loatasust.\n§ 12. Sagedusloa andmine ja konkursi lõppemine\n(1) Konkursi korraldaja annab konkursi objekti enampakkumise võitjale sagedusloa kolme tööpäeva jooksul pärast riigilõivu ja ühekordse loatasu laekumist.\n(2) Konkursi objekti enampakkumine lõpeb, kui:\n1) konkursi objekti enampakkumise võitjale antakse sagedusluba;\n2) paragrahvi 11 lõikes 3 sätestatud tähtajaks ei ole laekunud täies ulatuses sagedusloa andmise eest ettenähtud riigilõiv või ühekordne loatasu ja ei ole võimalik kohaldada § 11 lõikes 4 sätestatut;\n3) tähtajaks ei esitatud ühtegi pakkumust;\n4) ükski osaleja ei kvalifitseerunud;\n5) ükski avaldus ei vastanud nõuetele;\n6) paragrahvi 10 lõikes 3 sätestatud korras ei ole võimalik eristada ühte parimat pakkumust.\n(3) Iga konkursi objekti enampakkumise lõppemise kohta lõike 2 punktides 2–6 sätestatud alustel koostab konkursi korraldaja protokolli, mis edastatakse osalejatele hiljemalt protokolli allkirjastamisele järgneval tööpäeval.\n(4) Kümne tööpäeva jooksul pärast kõigi § 2 lõikes 2 sätestatud objektide osas konkursi lõppemist avalikustab konkursi korraldaja konkursi objektide osas pakkumused esitanud isikute ja konkursi võitjate nimed. Nimetatud andmed avalikustatakse samades väljaannetes, kus avaldati konkursi väljakuulutamise teade.\nLisa Konkursi objektide sagedusvahemikud ja sagedusloa tingimused


Pealkiri "Unes kõndimine" - Unes kõndimine\nPaljud on kohanud sellist terminit nagu "unes kõndimine" ja teavad, et unes kõndija on inimene, kes kõnnib unes väljasirutatud kätega edasi.\nKuid need teadmised pole täiesti õiged.\nTegelikkuses näeb unes kõndimine üsna hirmutav välja, sest somnambulisti eristab tavainimesest ainult klaasist pilk ja ignoreerides lähedaste häält, kes talle helistavad ja üritavad toimuvast aru saada.\nMis see haigus on, ICD-10 kood\nUneskõndimine on täiskasvanute ja laste vaimne häire?\nSomnambulism on loodusliku öise une häirimise vorm, millega kaasneb teadvusetu rääkimine ja kõndimine.\nSee on väga ebamäärane nähtus, mis mõjutab 2,5% elanikkonnast..\nSellist episoodilist uneskõndimist peetakse normiks, kui seda korratakse 1-2 korda kuus. Inimene võib unes kõndida emotsionaalsete traumade, narkootikumide tarvitamise, alkoholi tõttu: põhjused võivad olla väga erinevad.\nJa enamasti kannatavad selle all mehed. Sellise probleemi tunnused ilmnevad kõige sagedamini 4-16-aastastel lastel, täiskasvanud on selle vaevuse suhtes palju vähem vastuvõtlikud.\nF51.3 - selle numbri all sattus see häire ICD-10-sse, ehkki enamikul juhtudel pole see probleem, mille puhul ravi on vajalik.\nHaiguse all kannatavate patsientide tunnused\nSomnambulism on unehäire, kuid mitte vaimne häire! Sellega puutuvad kokku väga muljetavaldavad, emotsionaalsed inimesed, kellel on aju teatud struktuursed omadused..\nVäliselt näevad sellised inimesed välja pigem rahulikud ja vaoshoitud. See häire võib ilmneda ka inimestel, kes on pikka aega kogenud mingisugust ebaõnnestumist..\nEnamasti ei häiri episoodiline uneskõndimine enam kui 17 aastat.\nKuid täiskasvanud puutuvad sellega kokku mitmel põhjusel:\nnarkootikumide ja alkoholi tarvitamine suurtes kogustes;\nrämpstoidu kasutamine, harjumus rikkalikku õhtusööki pidada;\nSamuti on somnambulismi üsna tõsised põhjused: erinevad südameprobleemid (tahhükardia või südamepuudulikkus), aju moodustised, aneurüsmid, Parkinsoni tõbi.\nHormonaalsed tõusud mõjutavad ka aju, nii et ka rasedad naised võivad selle vaevuse käes kannatada..\nDiabeetikutel on ka uneskõndihooge, kuna öösel veresuhkur langeb..\nUneskõndimise märgid on täpselt samad nii lastel kui ka täiskasvanutel..\nÖiste seikluste ajal muutub inimese käitumine dramaatiliselt. Ta hakkab sujuvalt liikuma, sageli tekivad erinevad kehaliigutused "automaatselt".\nUnekõndija silmad on külmunud, pupillid on kitsendatud. Kõigil juhtudel ei liigu somnambulist unes aktiivselt, ta saab voodis lamades teha mis tahes toiminguid: sirutada pidžaama, hõõruda silmi jne..\nMõnikord tõuseb uneskõndija lihtsalt voodist ja istub ning räägib..\nUneskõndija võib näiteks kõndida laua juurde ja lihtsalt seisma jääda. Need rünnakud võivad kesta 5 minutit kuni 1,5 tundi..\nKuigi on juhtumeid, kus somnambulistid käivad aktiivselt majas ringi: nad lülitavad sisse seadmed, avavad uksi ja aknaid, võtavad noad.\nSellistel juhtudel peate hoolitsema inimese täieliku ohutuse eest..\nSee on väga haruldane, kuid on uneskõndijaid, kes lahkuvad majast: nad saavad minna poodi, ujuda jões ja isegi rooli istuda (kuid nad ei lähe kaugele: kohe juhtub õnnetus)!\nSellistel juhtudel juhtub inimesega muidugi tihti õnnetusi..\nSomnambulismi on mitut tüüpi: kõige kahjutumast agressiivseks ja isegi ohtlikuks.\nSee somnambulismi vorm esineb alkoholi liigtarbimisel. Mees, olles joonud üsna suures koguses alkoholi, läheb magama, kuid hakkab unes kõndima.\nEnamasti juhtub see nähtus üks kord ja inimest enam ei häiri. Kui selliseid episoode kordub, peaksite oma elustiili uuesti läbi vaatama ja pöörduma spetsialisti poole.\nUnes uneskõndija võib näidata teadvusetut seksuaalset tegevust.\nSeda nähtust nimetatakse seksomniaks..\nSee vorm mõjutab inimesi, kes elavad ebakindlat seksuaalelu, tarbides samas liigselt alkoholi ja (või) narkootikume.\nSelle vormi ilming on seksuaalvahekord unenäos või muu seksuaalne tegevus. Tavaliselt ei mäleta inimene pärast seda, mis juhtus, ja kui ta mäletab, siis tavalise erootilise unenäona.\nSeksomnia on põhjustatud samadest põhjustest kui unes kõndimise ajal, kuid määravaks teguriks on füüsiline kontakt partneriga. See unes kõndimise vorm mõjutab nii mehi kui ka naisi..\nSee on pigem "väike uneskõndimine", mis väljendub une ajal rääkimises. See võib ilmneda igas unefaasis, erinevalt tõelisest uneskõndimisest. Ja olenevalt faasist võivad vestlused olla kas ebaselged või üsna selged.\nUnes rääkimine võib esineda absoluutselt igal inimesel. Enamasti leidub seda tüüpi lastel ja see möödub tulevikus..\nKuid on ka juhtumeid, kui täiskasvanud räägivad unes. Selle põhjuseks võib olla geneetiline eelsoodumus. Igal juhul on see nähtus kahjutu..\nÖise söömise ja joomise rünnakud\nÖise söömise ja joomise sündroom on ohtlik nähtus, kuigi tundub, et selles pole midagi halba.\nKuid lisaks tavalise toidu tarbimisele võib inimene süüa ka mittesöödavaid asju: pesupulbrit, värve, erinevaid kreeme...\nJa kui inimene soovib unes midagi küpsetada, kasutades gaasipliiti, on see ohtlik mitte ainult somnambulistile endale, vaid ka ümbritsevatele inimestele..\nKiire silma liikumise häire\nSee häire tekib REM-une ajal. Keskmisel inimesel on unenägudest pärit liigutustele kaitsereaktsioon..\nSee tähendab, et kui inimene näeb unenägu, milles ta teeb mis tahes liigutusi, siis tegelikult ta ei liigu. Aga kui kaitse ebaõnnestub, siis see sündroom tekib.\nSelle vormiga kehastuvad unenäost pärinevad tegevused tegelikkuses. See on tõsisem kui lihtne primitiivsete liigutustega uneskõndimine..\nSelles seisundis saab inimene sooritada keerulisi liigutusi, näiteks pigistada, lüüa, hüpata ja paljusid teisi. Ja sellistel hetkedel on inimest väga raske üles äratada..\nKui unes kõndimise episood juhtus esimest korda ja päev varem oli stressirohke olukord, siis pole arsti poole pöördumine vajalik.\nKuid kui see juhtub süstemaatiliselt, peate võtma ühendust neuropatoloogi, neuropsühhiaatri või psühhiaatriga.\nSpetsialisti saab diagnoosimisel aidata, see tähendab:\nfikseerida uinumise aeg, unes kõndimise rünnaku alguse aeg, rünnaku kestus, inimese käitumine sel ajal, hommikune ärkamisaeg ja somnambulisti seisund;\nmärkida põhjused, mis võivad esile kutsuda uneskõndimise rünnaku;\nkoostage dieeti kajastav nimekiri ja registreerige ravimid, mida inimene regulaarselt tarbib.\nParim, kui vastuvõtul on somnambulistil kaasas kõigi öiste tegevuste tunnistaja.\nArst küsib küsimusi, räägib patsiendiga ja määrab täiendavad meetodid, mis aitavad diagnoosi ümber lükata või kinnitada.\nelektroentsefalograafia (uurimismeetod, mis võimaldab teil luua epileptilisi koldeid);\najuveresoonte ultraheliuuring (võimaldab teil määrata anumates verevoolu olemust);\narvutatud või magnetresonantstomograafia (tuvastab kõik muutused, sealhulgas neoplasmid);\npolüsomnograafia (meetod, mis viiakse läbi spetsiaalses unelaboris, kus patsiendiga on ühendatud andurid ja nad jälgivad patsiendi seisundit une ajal).\nSamuti võib arst välja kirjutada ja konsulteerida teiste spetsialistidega: kardioloog, pulmonoloog, endokrinoloog. See aitab diagnoosida haigusi, mis võivad põhjustada somnambulismi..\nKui unes kõndimise põhjuseks on mõni haigus, siis probleem lahendatakse haiguse ravimisega. Kuid selle vaevuse raviks on ka mitu võimalust..\nRavimeid on vaja siis, kui inimene uneskõndimise rünnakute ajal kujutab endast ohtu endale või oma lähedastele.\nArst võib välja kirjutada antidepressante või rahusteid, rahusteid või rahusteid.\nNeid on üsna palju, näiteks Trazodone (Desyrel), ProSom või Klonopin.\nSeda ravimeetodit kasutatakse ainult arsti ettekirjutusel! See juhtub ka siis, kui unekõndide rünnakud sagenevad pärast ravikuuri, kuid see pole pikk.\nSelle meetodi puhul on oluline teada, millal rünnakud toimuvad ja kui kaua need kestavad..\nSee seisneb selles, et inimene äratatakse 15-20 minutit enne jao algust ja tal pole lubatud kogu aeg magada, kui kaua see peaks kestma.\nSeda kasutatakse pika ravikuuri jaoks..\nSee meetod on rohkem seotud traditsioonilise meditsiiniga. See hõlmab vanni (istumisvann või jalgade leotamine) enne magamaminekut koos erinevate õlidega, näiteks:\nSellisel juhul peaks vesi olema soe, protseduuri kestus on umbes 10 minutit.\nSamuti saab lõõgastust seostada joogatundidega..\nNeed võivad aidata toime tulla stressiga, mis on unes kõndimise võimalik põhjus..\nMõnikord kasutatakse raviks vaimsete piltide meetodit. See meetod on efektiivne, kui seda jälgib kogenud käitumisteraapia praktiseerija (võib-olla hüpnotiseerija).\nSomnambulismi all kannatava inimese päevane režiim peaks sisaldama tasakaalustatud toitumist (toitu süües 5-6 korda päevas väikeste portsjonitena, jälgides BJU proportsioone), head puhkust (magama vähemalt 8 tundi päevas).\nÄrge muretsege ka pisiasjade pärast, minimeerige stressi..\nVõtke, kui somnambulismi põhjustab selline haigus nagu näiteks epilepsia. Kuid haiguste ajakavas pole lihtsat unes kõndimist.\nKui jumalateenistuse ajal ilmnevad unes kõndimise sümptomid, siis inimene hospitaliseeritakse ja tehakse põhjalik uuring. Uneskõndimise põhjuseks olevate psüühiliste kõrvalekallete avastamisel antakse noormehele ülesandeks.\nErinevate ohtude vältimiseks peate järgima reegleid:\närge jätke somnambulisti öösel üksi;\neemaldage kõik valgusallikad;\nblokeerida uksed ja aknad (või panna akendele vardad);\nveenduge, et uneskõndija ei komistaks midagi üle ega põruks teravatesse nurkadesse;\närge jätke juhtmeid oma jalgade alla;\närge jätke võtmeid (majast, autost) nähtavatesse kohtadesse.\nSomnambulist võib oma seikluste ajal saada mitmesuguseid vigastusi. Samuti on võimalik vähendada jõudlust ja unisust päeva jooksul. Lisaks segavad unes käijad sageli und..\nUnekõnd ei ole nii tõsine haigus, enamasti möödub see iseenesest. Ja kui põhjus kõrvaldatakse, kaob see probleem.\nEnnetamiseks peaksite magamistuba ventileerima, enne magamaminekut lõõgastumiseks harjutusi tegema. Te ei tohiks magama minna "katkises olekus". Rahulik jalutuskäik või jahe dušš võivad aidata väsimust leevendada.\nSeega pole somnambulism lause. See on edukalt ravitav ja seda ei peeta tõsiseks probleemiks..\nKuid samal ajal võib see ilmneda mis tahes haiguste tagajärjel, nii et kui unes kõndimise rünnak pole esmakordselt esinenud, siis ei pea te aega raiskama, on parem pöörduda spetsialisti poole.\nHuvitavad faktid unes kõndimise kohta selles videos:\nLaste uneskõndimise arengu põhjused ja ravimeetodid\nUneskõndimine (somnambulism) on seisund, mille korral inimene sooritab une ajal teatud toiminguid. Ta saab kõndida, rääkida, aga proovib...\nLaste öise uneskõndimise arengu tõelised põhjused\nUni on iga inimese elu üks olulisemaid komponente. Eriti mõjutab une kvaliteet ja kvantiteet veel moodustamata...\nTäiskasvanute uneskõndimise arengu põhjused ja ravimeetodid\nUnes kõndimist, mida nimetatakse ka unes kõndimiseks, esineb täiskasvanutel üsna sageli. Reeglina soodustab selle haiguse arengut kaasuvate patoloogiate olemasolu. Paanika...\nUneskõndimine on unehäire, mille korral patsient saab kõndida, rääkida, täielikult ärkamata. Selle patoloogia põhjused täiskasvanutel enne...\nUneskõndimine (somnambulism) on üks episoodiliste unehäirete tüüpidest. Samal ajal istub, kõnnib või lihtsalt tõuseb inimene voodist...\nUnehäired, mida nimetatakse unes kõndimiseks või somnambulismiks, on üsna tavaline nähtus. Varem omistati unes kõndijatele müstilisi võimeid, nad seostasid unes kõndimist kuu eri faasidega. Kuid hoolimata asjaolust, et seda nähtust ei mõisteta täielikult, on tänapäeval täiskasvanute ja laste unekõndile, selle põhjustele ja ravimeetoditele loogilised seletused.\nUnes kõndimise tunnused täiskasvanutel\nUneskõndimine toimub sageli lapsepõlves. Kõige sagedamini on see nähtus seotud habras lapse psüühikaga. Uneskõndimine on täiskasvanutel vähem levinud, kuid sellel võivad tavaliselt olla tõsisemad tagajärjed. Somnambulismi sümptomid on ilmsed, nii et neid on kerge ära tunda nii täiskasvanutel kui ka lastel..\nUnes kõndimise all kannatav inimene saab unes rääkida. Kuid tema kõne võib olla udune. Mõnikord lausub uneskõndija üsna arusaadavaid fraase, esitab küsimusi, ta ise vastab neile. Need vestlused unes on tihedalt seotud ärkveloleku olukordadega..\nUnekõndija saab istuda voodil, seista tema kõrval, misjärel naaseb oma kohale ja magab edasi. Kuid on juhtumeid, kui inimene hakkab korteris ringi käima, tavapäraseid toiminguid tegema, näiteks lülitama sisse elektriseadmed, valmistama hommikusööki, koristama korterit.\nSel hetkel on uneskõndija silmad suletud või avatud, samal ajal kui pilk puudub, õpilased on kitsad, tundub, et ta vaatab endasse.\nArvatakse, et unes kõndijaid ei tohiks reisil äratada. Tegelikult on sellise inimese äratamine väga keeruline, kuna ta on sügavas unes. Aga kui teil õnnestub ta ikkagi üles äratada, siis hullu ehmatab tema kehaasendi järsk muutus. Sellised inimesed ei mäleta oma öistest seiklustest midagi..\nReeglina naaseb uneskõndija pärast kõndimist voodisse ja magab edasi, nagu poleks midagi juhtunud..\nSomnambulism iseenesest ei ole ohtlik, kuid toimingud, mida magav inimene teeb, võivad kahjustada teda või tema lähedasi. Tihti juhtus, et uneskõndija üritas aknast välja tulla, katusele ronida, gaasi sisse lülitada, mis võib viia katastroofiliste tagajärgedeni. Seetõttu muretsevad unes käijate sugulased oma elu ja tervise pärast..\nHoolimata asjaolust, et somnambulismi nähtus pole täielikult mõistetav, võib parasomaalse spektri häireid põhjustada mitmeid põhjuseid. Sageli kaasatakse pärilikke tegureid, mis panevad inimese unes kõndima ja rääkima. Kuid kõige sagedamini tekib unehäire liigse emotsionaalsuse tõttu..\nRasedus on iga naise jaoks oluline ja vastutustundlik periood. Kehas toimub mitmeid tõsiseid muutusi ja...\nKaasaegne meditsiin välistab fakti, et somnambulismi seostatakse psüühikahäiretega. Kui unes kõndijad magavad, töötab liikumise eest vastutav ajuosa edasi, mistõttu nad teevad erinevaid toiminguid..\nSiiani suudab meditsiin ainult hüpoteeside põhjal tuvastada täiskasvanute unes kõndimise peamised põhjused, mille hulgas on kõige sagedamini:\nNärvisüsteemi ebastabiilsus, mis soodustab kõige sagedamini somnambulismi lastel ja noorukitel. Kuid ka täiskasvanu jaoks pole see põhjus välistatud..\nKrooniline väsimus, närvisüsteemi pidev erutus.\nEbaregulaarne uni, pikaajaline piisava puhkeaja puudumine.\nPidev stress, ärevus, obsessiivsetele probleemidele lahenduste otsimine.\nRavimite (unerohud, rahustid) võtmine.\nEmotsionaalsed šokid, hirm oma elu pärast.\nAinuüksi stress ei suuda unes kõndimist esile kutsuda. Püsiv stressiseisund või pidevad mõtted, probleemile lahenduse otsimine, stress võivad esile kutsuda unes kõndimise.\nKuidas ravitakse täiskasvanute uneskõndimist\nOn võimatu kindlalt öelda, et somnambulismi vastu on ravimeid, kuna selle haiguse tekkemehhanism pole praegu teada. Kuid on olemas meetodeid, mis võivad patsiendi seisundit leevendada. Reeglina on need suunatud selle rikkumise võimalike põhjuste kõrvaldamisele..\nAbsoluutselt terve selgroog on tänapäeval haruldus. Sellel on palju põhjuseid - tegevusetus, puudulikud...\nUneskõndija ei mäleta, mis temaga unes kõndides juhtub, nii et ta saab unes kõndimisest teada lähedastelt. Somnambulism iseenesest ei ohusta inimese tervist ega elu, kuid toimingud, mida ta teeb teadvuseta olekus, võivad esile kutsuda mitmesuguseid vigastusi ja mõnikord põhjustada surma. Kui patsient lülitab unes kõndimise ajal sisse elektri- või gaasiseadmeid, üritab aknast välja minna, rõdult alla hüpata, autot käivitada, võib see osutuda traagiliseks tulemuseks. Sellisel juhul peaksite selle probleemi kvalifitseeritud lahenduse saamiseks pöörduma arsti poole..\nUneskõndimise ravi täiskasvanutel koosneb reeglina järgmistest toimingutest:\nKui unes kõndimine on tingitud ravimite võtmisest, peate need tühistama või annust vähendama.\nPüsivat stressi tuleks korrigeerida rahustavate ravimitega. Arst peab määrama optimaalsed ravimid ja annused, lähtudes patsiendi individuaalsetest omadustest..\nOn vaja une normaliseerida. Peate treenima ennast korraga magama ja ärkama, reguleerima une kestust (ideaalis peaks uni olema 8 tundi).\nLõõgastuge enne magamaminekut. Selleks saate teha spetsiaalseid harjutusi, minna vanni.\nOn väga oluline, eriti enne magamaminekut, välistada kõik tegurid, mis mõjutavad emotsionaalseid puhanguid. Pole vaja vaadata õudusfilme, programme, mis panevad muretsema, mängida arvutimänge. Enne voodit ei saa lähedastega tülli minna.\nAlkohol võib provotseerida unes kõndimist, nii et see patogeen tuleb ära visata.\nKõhus peate magama minema kergelt, öösel peaksite hoiduma ka raskest toidust..\nArst määrab krambivastased ravimid, kui unes kõndimise põhjuseks on epilepsia.\nMõnikord on somnambulism põhjustatud haigusest, mis vajab ravi. Sellisel juhul viib aluspatoloogia ravi samaaegse unes kõndimise kõrvaldamiseni..\nNärvide rahustamiseks, pidevast stressist vabanemiseks pöörduvad nad mõnikord psühhoterapeudi poole. Arst aitab toime tulla ärevusega, misjärel saabub uni korda.\nUneskõndimine pole haigus, seetõttu pole ühtegi tabletti, mis probleemi selgelt lahendaks. Eneseravimine võib sel juhul inimest kahjustada. Oluline on mõista algpõhjust ja seda saab teha ainult arst.\nUnes kõndimine pole haigus ega ole iseenesest liiga ohtlik. Oht on seotud toimingutega, mida hull teeb unes. Olukorda raskendab veelgi asjaolu, et motoorses parasomnia seisundis olev inimene ei reageeri välistele stiimulitele. Seetõttu ei pane isegi mõned väiksemad vigastused teda ärkama. Sellistes tingimustes võib unes kõndija vigastada ennast ja teisi, ta võib teha eluohtlikke toiminguid. Seetõttu on paljud kindlad, et unes kõndimise vastu on vaja võidelda. Arstid, psühholoogid ja alternatiivmeditsiini spetsialistid otsivad unehäirete põhjuseid ja lahendusi.\nPaljud inimesed, kes seisavad silmitsi uinumisprobleemidega, on huvitatud küsimusest, kuidas ise unerohtu valmistada, tuginedes...\nArsti poole pöördumine peaks olema tingitud asjaolust, et somnambulism võib kaasneda teiste tõsiste patoloogiatega. Õigeaegne meditsiiniline sekkumine aitab haigust diagnoosida ja ravida nii kiiresti kui võimalik.\nUnekõndidest vabanemiseks soovitavad arstid kõigepealt kõrvaldada võimalikud stressitegurid. Patsiendi öösel reisimisel ohutuse tagamiseks ei pea te proovima teda jõuga äratada. Parim on rahulikult üles kõndida, võtta ta käest ja proovida teda uuesti voodisse panna. Reeglina ei näita uneskõndijad agressiivsust ja vastupanu. Ennetava meetmena võite panna märja rätiku voodi lähedale. Kui uneskõndija puudutab paljaste jalgadega külma pinda, ärkab ta üles. Selline inimene vajab kontrolli, mistõttu on lähedaste hoolitsus ja tähelepanu unes kõndija jaoks nii oluline..\nSomnambulismi pole seni piisavalt uuritud ja selle avaldumine täiskasvanul on murettekitav. Uneskõndimine ei nõua aga alati tõsist meditsiinilist sekkumist. Kui võimalikud kaasnevad patoloogiad on välistatud, aitab une normaliseerimine, stressisituatsioonide kõrvaldamine selle probleemiga toime tulla. Uneskõndimisega on üksi raske võidelda, nii et tugi on selliste inimeste jaoks väga oluline.\nMis on unes kõndimine? Unes kõndimine (somnambulism) on suhteliselt tavaline vaimne häire, mis mõjutab vähemalt 2% maailma elanikkonnast. Selle patoloogiaga patsiendil on une ajal ebanormaalselt aktiivne motoorika: ta oskab valjusti rääkida ja isegi kõndida. Haiguse eripära silmas pidades fännavad seda mitmed müüdid. Näiteks arvavad mõned, et somnambulistlikke patsiente ei tohiks unest äratada, kui nad näiteks käivad teadvuseta. Tegelikult on siin olukord veidi keerulisem..\nMiks mõnedel inimestel tekib somnambulism?\nSiiani pole teadlased suutnud jõuda üksmeelele selles, miks inimesed unes kõnnivad ja mis on unes kõndimise põhjused. Kuid nad on kõik üheselt nõus, et vastava haigusega kaasneb peaaegu alati:\nUnes kõndimine täiskasvanutel on üsna haruldane ja peaaegu alati on see märk mõnest muust psüühikahäirest (madala riskiga, näiteks neuroos või psühhoos, mis nõuab kiiret korrigeerimist). Põhjused, miks inimesed täiskasvanuna unes kõnnivad, on järgmised:\nregulaarselt kehv ja madal uni.\nNagu näete, on täiskasvanute unes kõndimise põhjused suures osas tingitud närvilisest keskkonnast. Vastavalt sellele hõlmab uneskõndimine ravi töö ja puhkuse normaliseerimist. Enamasti aitab see uneskõndimisest täielikult lahti..\nLastega on olukord parem. Kõige sagedamini on magamine ja magamine ebaküpse lapse tunnused. Suureks saades peaks vastav haigus teda enam häirima..\nUnekõndimise teise põhjusena viitavad teadlased pärilikule eelsoodumusele. Uuringud on näidanud, et kui vähemalt üks lapse vanematest põeb või on kannatanud selle häire all, on lapsel 60% tõenäosus selle haiguse tekkeks.\nUnes kõndimise seksuaalne varieerumine\nEraldi kategoorias tuleks välja tuua seksuaalne uneskõndimine, mida nimetatakse ka seksomniaks. Seda saab jagada kahte tüüpi: passiivne ja aktiivne. Esimesel juhul jääb inimene vahekorra ajal magama, mis muudab selle haiguse sarnaseks narkolepsiaga. Teine sarnaneb tavalise uneskõndimisega, kuid seda iseloomustab patsiendi seksuaalne soov / tegevus. Une ajal võib patsient algatada seksuaalse kontakti partneriga, kuid ärgates ärge seda enam mäletage. On ka juhtumeid, kui teadvuseta olekus inimesed lahkusid kodust seksuaalpartnereid otsima..\nSelle haiguse põhjuseid eristatakse järgmiselt:\nuimastite kuritarvitamine (alkohol ja keelatud uimastid);\nNeed on aga ainult vallandavad tegurid, mis provotseerivad, ja konkreetsed põhjused, miks mõned inimesed unes käivad, pole siiani teada..\nSümnambulismiga kaasnevad sümptomid\nUnekõnduri sümptomid, kui ta on teadvusel, on järgmised:\nUneskõndijate kogetud psühhosomaatika on iseloomulik ärevus-foobilistele häiretele. Need sisaldavad:\nKuigi loetletud psühhosomaatika ei pea patsiendil olema. Uneskõndijad võivad küll unes teadvusetult käia, kuid teadlikus seisundis tunnevad nad end täiesti tervena..\nSelle haiguse sümptomid välise vaatleja jaoks on järgmised: patsient läheb magama, magab, kuid hakkab mõne aja pärast tegema ärkveloleku ajal inimesele iseloomulikke tegevusi. Kuid erinevalt teadlikust seisundist ei reageeri patsient uneskõndimise ajal praktiliselt välistele stiimulitele ja kõik tema tegevused on suunatud konkreetse programmi väljatöötamisele.\nNüüd sellest, kuidas unes kõndimisega hakkama saada. Kõigepealt peaksite välja selgitama, mis on täiskasvanul / lapsel unes kõndimise põhjus, ja alles seejärel määrama ravi. Kui selgitades välja, miks see juhtub, selgub, et põhjus on eksogeenne (negatiivne mõju väljastpoolt), siis tuleks režiimi kohandada:\nvälistada alkoholi / narkootikumide kasutamine;\nenne magamaminekut läbima lõõgastava rituaali (näiteks võtma kuuma vanni);\nmitte vaadata telerit / filme ega mängida arvutit enne magamaminekut;\nära söö rikkalikku õhtusööki.\nEnamasti on see unes kõndimise ravi edukas. Kui aga pärast režiimi normaliseerumist somnambulism ei kao, peate pöörduma arsti poole.\nPsühhiaatrid ja psühhoterapeudid teavad, kuidas uneskõndimist ravida. Pärast esimesega ühendust võtmist määratakse ravimiparandus. Nüüd on palju ravimeid, mis suudavad haiguse sümptomid kiiresti ja pikka aega kõrvaldada. Psühhoterapeudid omakorda teavad, kuidas uneskõndist vabaneda ilma tablette kasutamata. Kuid nende lähenemisviis eeldab pikemat ja kallimat somnambulismi ravi, mille puhul tuleb patsiendil selle haiguse vastu võitlemiseks veidi pingutada..\nHaiguse ohud ja tagajärjed\nUnes kõndimise tagajärjed praktiliselt puuduvad. Pärast korrigeerimist läheb haigus remissiooni ja ei avaldu enne tagasilangust (mõnikord kogu elu). See ei kahjusta närvisüsteemi.\nMis on unes kõndimise oht? Peamine probleem on see, et uneskõndimise ajal koordineerib patsient halvasti oma tegevust ega reageeri välistele stiimulitele. On lugusid juhtumitest, kui teadvuseta patsiendid lahkusid kogemata aknast või said autolt löögi.\nMis puudutab seda, miks uneskõndijaid ei tohiks üles äratada, tuleks siin mõista ühte asja. Kui äratate somnambulismiga patsiendi (teaduslikult hullumeelne), kui ta on unesse sukeldunud, siis võite temalt oodata ebaadekvaatset reaktsiooni. Üllatusest võib ta lüüa või sooritada mõne muu toimingu, mis kujutab endast ohtu teistele ja iseendale.\nSamuti võib paljusid huvitada vastus küsimusele: kas nad võetakse unesõiduga sõjaväkke? Jah, nad teevad seda, kuid siin on nüansse. Fakt on see, et somnambulism ei kuulu nende haiguste nimekirja, millega ajateenijaid relvajõududesse ei viida. Kuid nagu eespool mainitud, tekib see vaev mõne muu häire, näiteks neuroosi taustal. Temaga omakorda ei saa nad sõjaväkke minna.\nTeine küsimus: kas on võimalik kallutada? Kui inimene tahab teeselda haigust, siis ei tule sellest midagi välja. Iga psühhiaater, kes sellist patsienti jälgib, näeb temast kiiresti läbi..\nEmotsionaalsetest ülekoormustest on juba ammu saanud meie elu lahutamatu osa. Lõppude lõpuks nõuavad paljud igapäevased probleemid tähelepanu ja viivitamatuid lahendusi.


Lenovo ThinkVision P32p-20 monitor - LenovoArvutid.ee\nKuumakse al. 27.58€ / 48 kuud\n€849 €735 €612.50+KM\nLenovo ThinkVision P32p-20 monitoriga saab arvuti ühendada läbi uudse USB Type-C ühenduse läbi. Üks ja sama juhe saadab pildi montori ja laeb seejuures arvutit! Lisaks ühendab see ka monitori USB ja heli pesad ära. Hea alternatiiv dokile!\n32″ 4K UHD 3840×2160 resolutsioon\n3x USB 3.2 Gen 1 väljundit\n1x USB-B 3.2 Gen 1 sisend\n1x USB 3.2 Gen 1 Type-C – edastab pilti/USB ühendusi ja laeb arvutit kõigest ühe juhtmega!\nTootekood: 62A2GAT2EU Kategooriad: Dokid, Monitorid Sildid: Lenovo ThinkPad Dock 2018+, Lenovo ThinkVision monitor, Lenovo ThinkVision T32p-20, Lenovo ThinkVision USB-C monitor\n32" 4K UHD 3840×2160 matt LED Wide View IPS\nLenovo ThinkVision P32p-20 monitoriga saab arvuti ühendada läbi uudse USB Type-C ühenduse läbi. Üks ja sama juhe saadab pildi montori ja laeb seejuures arvutit! Lisaks ühendab see ka monitori USB pesad ära. Hea alternatiiv dokile!\nLenovo ThinkVision P32p-20 monitori lisainfot leiab ka tootja kodulehelt.


Jetiga seiklema või ilma? Uus Play’n GO slotikas ainult koos jetiga - Synergy Casino\nPlay’n GO on teatanud oma uusimast slotimasinast Hotel Yeti-Way, mis on täiesti uus mäng suvehooajaks. Petlik Himaalaja rada on täis ohte ning paljudel ebaõnnestunud seiklejatel ei ole olnud muud võimalust, kui enne tippu jõudmist tagasi pöörduda.\nKusjuures isegi eestlased on käinud Himaalaja tippe vallutamas. Seepärast ei tohiks tulla sugugi üllatusena, kui avaneb võimalus hakata seda sama kohta koos nurjatult vinge välimusega jetiga avastama.\nPärast seda, kui üks Yeti satub maha visatud varude ja raha kohvrisse, otsustab ta teha pausi jäistest mägedest ja suunduda troopilisse paradiisi, me mõtleme… Kes seda ei teeks?\nJuba niigi tegevusrikas slotimäng, kuid Dynamic Payways’i kasutamine suurendab põnevust veelgi, kuna see annab mängijatele rohkem võimalusi võita iga tasuta keerutusega. Igal tasuta spinnil valitakse üks või mitu rullikut, millel on x2-multiplikaator, mis kahekordistab selle rulliku väljamakseid.\nMis oodata sümbolite koha pealt…\nKarismaatiline Yeti on Wild- ja boonussümboliks; iga kostüüm omab unikaalset mehhanismi. Scuba Diving Yeti annab re-spinnid, kui rullikutel on hai-sümbolid. Samal ajal kui Surfing Yeti Wild lisab rullikutele juhuslikes positsioonides Wildid.\nLõpuks laieneb Bungee Jumping Yeti, et täita rullikut; seejärel on võimalus, et Yeti loob täiendavaid Stacked Wild’e juhuslikele rullikutele. Mängus on kasutatud kosutavat värvipaletti, mis kiirgab vajalikku suvemõnu. Animeeritud Yeti murrab oma stereotüüpi kui lumes elava mägiloomana; ta tundub palju õnnelikumana piña colada’t rüübates.\nHotel Yeti-Way mängitakse 6 rulliku ja 4-realise mänguruudustikuga, mis pakub vähemalt põhimängus 4096 võiduvõimalust. Tasuta keerutuste ajal on võimalik viiside arvu drastiliselt suurendada, nagu näed. Graafiliselt saavad mängijad põhimängu jaoks heledalt valgustatud mängupesa, mis asub puidust rannahütis, boonuste jaoks vahetuvad asukohad sõltuvalt sellest, milline valik on valitud.\nSee kõik näeb välja nagu fantastiline põgenemine rottidel, lihtsalt rannas istudes ja midagi muud tehes kui päikesekiirte nautides ja seiklussporti nautides. Niikaua kui Yeti on pakkinud päikesekaitsekreemi ja putukasprei, peaks tal kõik korras olema.\nSuur potentsiaalne mäng saab väga volatiilse matemaatilise mudeli; Play’n GO on andnud sellele täieliku 10 hinde 10-st. Hotel Yeti-Way ei ole ainult oma boonusmängu, ka põhimängus on mitmeid huvitavaid funktsioone, kuid tasuta spinnide muutuvad viisid tähendavad, et just sealt tulebki kõige rohkem meelelahutust. RTP on varieeruv, nagu sellel stuudiol on kombeks, ja väärtuseks, mida tuleb silmas pidada, on 96,18% versioon, samas kui panused ulatuvad 10 senti kuni 100 eurot spinni kohta, mis katab enamiku hasartmängunõuetest.\nVajalikke teadmisi võidukombinatsioonidest\nEnamasti moodustuvad võidukombinatsioonid siis, kui 3 või enam sobivat sümbolit maanduvad kõrvuti asuvatele rullidele, alates esimesest rullist. Tasumistabeli alumine pool koosneb 10-A kaardisümbolitest, mis on konstrueeritud varutükkidest, samas kui ülemises osas on päikesepudelid, varbasandaalid, päikeseprillid, mütsid ja hai. Preemiaväärtused ulatuvad kuuekordse kombinatsiooni puhul 1 kuni 3-kordsest panusest ning hai maksab tegelikult välja ka kahe samasuguse kombinatsiooni puhul.\nWildid mängivad Hotel Yeti-Way’s hulga tähtsaid rolle. Üks wildidest on tavaline jää wild, mis asendab kõiki tasulisi sümboleid. Teine on Yeti wild, mis asendab sümboleid ja maksab 3x panuse, kui kuus sümbolit on ruudustikus rivis. Yeti wildid käivitavad ka funktsioone, mis tulevad järgmisena.\nBungee Jumping Yeti on keskmise/kõrge volatiilsusega funktsioon, mis loob 1 – 4 virna wildi. Surfing Yeti on keskmise volatiilsusega ja lisab 2 kuni 8 wild-sümbolit juhuslikesse positsioonidesse. Scuba Diving Yeti on väga volatiilne muutuja, mis annab respini. Kui hai-sümbol maandub, annab see veel ühe respini, maksimaalselt kuni 24 respinni.


Maardus said põlengus ema ja laps vigastada - Kõik\nKorterist olid iseseisvalt väljunud ema ja kolm last. 31-aastane ema ja viieaastane poiss toimetati haiglasse. Tulekahju arvatav tekkepõhjus on hooletus suitsetamisel.\nMaardus said põlengus ema ja laps vigastada\nMaardus sai eile pärastõunal korteri põlengus ema ja laps vigastada, vahendas BNS Põhja päästekeskuse pressiesindajat.\nHäirekeskus sai põlengust teate kell 14.15, kui selgus, et Kellamäe tänaval oli viiekorruselise elumaja viimasel korrusel rõdul tuld võtnud praht.


Kommentaarid: Uus koalitsioon lubab turvalist ja väärikat elu\nUus koalitsioon lubab turvalist ja väärikat elu\nTiina Kangro, tiina.kangro@linnaleht.ee, 9. aprill 2015, 16:23\nMARI/ 4. mai 2015, 09:06\nKõigile kodaniku palk 1000 euri miinimum, kes töötab ,teenib rohkem. Pole vaja välja mõelda iga valjmiste eel igasuguseid toetusi, et valituks saada. kaua see Eesti rahva represseerime veel kestab,25 aastat iseseisvad ja tulemus null.raisatakse raha sõjamängudele,et Ameerikale meeldida, aga keda me kaitseme, kas vallavaeseid ,keda on üle poole elanikklonnast, või käputäit rikkureid.\nTäpsustamata jäi aga/ 16. aprill 2015, 18:58\nMillisele kihile see lubadus antud sai? Kahjuks enamik kihte sellesse kihti paraku ei kuulu!\nn.75/ 16. aprill 2015, 11:26\nTuli meelde,linnaminister läks maale,küsib maamehekäest,huvitav,et näen ilma sarvedeta lehma?Maamees:on küll olemas ilma sarvedeta lehmi aga see hr.minister mida näete on HOBUNE.\nSten/ 16. aprill 2015, 06:07\nTurvalist ja väärikat elu ei saa laimuga, valedega, vihavaenu õhutamisega. Sedasi on võimule tuldud, lisaks veel kontrollimatud e-hääled. Et väärikalt elada peab tööd tegema ja peaeesmärgiks seadma rahva elatustaseme tõstmise.\n15. aprill 2015, 13:57\nLubab, ainult kellele siis...??????\nEndel ./ 13. aprill 2015, 15:12\nMängitakse rahva lühikesele mälule , miks siis nüüd ja mitte varem , pole seda kõike saanud teha . Aga sellepärast ,et järgmine kord saaks samad lubadused välja tuua . Ja nii aastakümneid .\nkummaline/ 12. aprill 2015, 13:49\nkas peetakse silmas tasahilju nälga suremist või? https://www.youtube.com/watch?v=M1hpN3GD_v4\nkummaline/ 12. aprill 2015, 13:48\n.../ 11. aprill 2015, 13:38\nHEA MEES, KES LUBABKI/ 11. aprill 2015, 13:36\nmaakas/ 11. aprill 2015, 12:19\nKütuse aktsiisi tõus!? Mina elan maal ja olen sunnitud tööl käima autoga oma väikesest(500 miinus maksud) palgast pean kulutama tööl käimiseks 1/4 kütusele. Kas sedasi me soodustamegi maal elamist ja töötamist??? Minul puudub võimalus bussiga tööl käimiseks ja varti tuleb hakkata töötuks, sest töötamine on luksus. Lisaks ei saa ma pakkuda oma lapsele võimalust käia huviringides juba nüüdki, mis siis edaspidisest rääkida. Mõelge enne kui midagi niimoodi otsustate. Ja nii me maaelu välja suretamegi!!!!!!\ntule taevas appi!!!/ 11. aprill 2015, 10:41\n..ja seda räägib Kangro???mida sulle nüüd lubatud on,et inimene segi pöörab?Parei on ajud juba jõudnud ära loputada,nii vähese ajaga,mis siis hiljem veel tulema hakkab.Nüüd ma isegi ei taha sulle kaasa tunda sinu tegemistes,oled sama valelik kui sinu partei.\nVANAEMA MAALT/ 11. aprill 2015, 10:33\nIssand,kui uhked me oleme,saame jälle teid nülida tervelt 4 aastat.See kohutav košmaar ei lõpe iial.Tahan pori alla ,et mitte näha oma laste hukku selles mülkas.\nJohhny/ 11. aprill 2015, 10:12\nKapitalism, Elagu, Elagu, Elagu!\nJohhny/ 11. aprill 2015, 10:11\nJohhny/ 11. aprill 2015, 10:09\nVaesus oli, on ja jääb. See ei kao kuhugile. Vaesust ei likvideerita, isegi kui selleks on vajalikud vahendid (raha) olemas. Poliitika eetika lihtsalt ei luba seda otse välja öelda.\nJohhny/ 11. aprill 2015, 10:08\nPilt on vägev./ 11. aprill 2015, 08:36\nMeenutab etendust "Revident".\nlaiale RINGILE/ 11. aprill 2015, 08:07\nKUI EI SAA TÖÖGA HAKKAMA VISATAKSE ASUTUSE ´´värava taha....need rahva seljas olevad PUUGID AGA TULEKS JÄTTA ILMA PALGATA KUNI KA VAESUSE KAOTAVAD VÕI ALAMPALGA\nPEALE-----KOGU RIIGI´´RÖÖVMAKSUD PEATADA KUNI NENDEST KA ASJA SAAB\ntom/ 11. aprill 2015, 06:29\nmida nad kelgivad seal,,miks nad oma seda kuluhüvitist ei jäta ?miks nad ise ei proovi selle 130 euroga elada? lubavad jah,et aitavad ja köik toetused -palgad-pensionid töusevad..aga ka köik muu,nagu pensiin-diisel-köigi selle tagajärjel ju töusevad ka toidu hinnad? seda vist nende aju enam ei vöta välja!? nad on ülemakstud sullerid seal,,kui rahvas on ülemvöim-siis kas ei saaks koguda allkirju ,et nende palganumber oleks ka köigiga ühtne-800 eurot kuus ja köik?!\nIse/ 10. aprill 2015, 22:48\nte need klounid sinna valisite\npalun prille/ 10. aprill 2015, 22:42\nKas selle tõesti kirjutas Tiina Kangro? Ja rubriik ei ole "herilane" ega "suuri sõnameistreid/huumoriklassikuid"?\nmaakas/ 10. aprill 2015, 22:14\nHea irooniaga artikkel, aga paljud siin ei oska ju ridade vahelt lugeda.......\nkuhu/ 10. aprill 2015, 21:44\nkaovad kommentaarid ÕL?\noh/ 10. aprill 2015, 18:25\nTsirkus sõitis ära,aga klounid jäid maha.Vaadake neid,häbi on Euroopa ees ja Venemaa ainult plaksutab.Seal on tegelikult tsirkus kohutavalt populaarne.\nhahhaaahaaaa/ 10. aprill 2015, 17:52\nluvavad rohkme mõrvasid, ei muud.\nsant/ 10. aprill 2015, 15:58\nhinnad lendavad lakke ,küll on väärikas ja turvalin elu. omale tegid seaduse ,mis välistab krimuurimise pea täielikult ,hea turvaline nutlerit varastada aga ainult riigikogulasel.\nsusi/ 10. aprill 2015, 15:29\n...piisas sest mõnest päevast kui on hakanud tulema tutvusringkonnast arvamusi ja soove ,et peab hakkama vaatama elu mujale - siin läheb ikka varsti täiega jamaks....\nEesti/ 10. aprill 2015, 15:15\nSeda raha näete alles kusagil 4 a. pärast, kui tuleb uus valimine. Siin riigis on üle poolte elanikkonnas vaesuse käes virelevaid inimesi. Pooled elanikud elavad üürikates, kus peavad maksma omanikele suuri üüratuid summasid. Kätte jääb elamiseks sandikopikad Hambaravi on kallis ja elanikud hambutud ja katkiste hammastega. Inimesed on tööga ennast ära tapnud ja on haiged.\nVaja oleks kõikidele inimestele oma elamine, hambaravi tasuta, ja normaalne pension ja palk. Kui suudate maksta toetusi siis suudate ka maksta korralike pensioni, lasteraha ja palku. Sellest tuleks alustada. Keegi ei soovi siia riiki sünnitada lapsi naljalt, kuna tulevik on tume ja ei ole turvaline. Enda palgad viia 1000 eur. ja ei mingeid hüvitisi. 101 asemale sinna 50 peaks piisama, kuna kasu neist ei ole Eesti rahvale.\nema/ 10. aprill 2015, 15:02\nkindlustavad väärika elu ainult endile. Juba ostetakse uued autod ja kulutatakse täiega. Masendav. Ossinovski on vist ainuke selgrooga tegelane.\nlugeja/ 10. aprill 2015, 14:37\nPoliitikul pole haridust ja teadmisi tarvis, peaasi, et suust mula jookseb ja oskab rahvale valetada ning lubadusi anda. Kuidas saab ministriks ilma kõrghariduseta ja kindla valdkonna ministriks ilma erialase hariduseta. Näiteks võtame sotsiaalvaldkonna, endine minister proua Kütt on sotsiaalvaldkonnas töötanud väga palju aastaid ja seega väga kompetentne. Praegune minister aga ?????!!!!! Ja nii on ka teiste ministritega.\nSotsiaalvaldkonna reatöötaja, niinimetatud spetsialist peab aga olema erialase haridusega, kus on loogika. Jne.......\nVale ja vusserdamine/ 10. aprill 2015, 13:48\nKlounide paraad. Mis Kruuse teab maaelust. Pole elus lehma ega sigagi näinud. Pension pidi tõusma nüüd 6% nagu igal pool reklaamiti. Tegelikult tõusis mul ainult4,9%. Selleni viivad need pättide poolt korraldatud valimised kui rikutakse Riigi Põhiseadust.\nNahk/ 10. aprill 2015, 13:14\nSiin ma mehi ei näe. 100% pastlanahad.\nJuula/ 10. aprill 2015, 13:13\nKasvatatakse peale saamatute põlvkond, kes ei peagi vajalikuks tööl käia vaid elatuda sotsiaaltoetustest. mis sa ikka sinna tööle lähed kui toetust saad sama palju kui palka, kes see loll siis tööle läheb.\nlord/ 10. aprill 2015, 13:12\nlibedate tegelaste paraad, õudselt naljakas\nAGA PIDU EI KESTA IGAL POOL .../ 10. aprill 2015, 13:03\nÜhes suures ülikoolis tõsteti palgaastmete miinimumi. Aga ega sellest kellelegi suurt rõõmu pole, sest teate, mida tehakse - kõigil, kellel oleks lootustki veidi juurde saada, viiakse väiksemale koormusele tööle. Töö maht jääb muidugimõista samaks, mis oli enne. Ei tea, kas selline tegevus on ikka seaduslik?\nkolla/ 10. aprill 2015, 12:37\nselle mõla järgi tundub,et oleme pukki upitanud kreeka peaministri.\nHetk/ 10. aprill 2015, 12:24\nParaku ei tea, kuna nad ei saa aru lubadustest arvestatuna rahas. Lubaduste väärtus on null, kuna olukord ei muutu, vaid halveneb, sest teenuste ja inimeste vajaduseks vajalike kaupade hinnad tõusevad. Seega artiklis jobu jutt.\nmul/ 10. aprill 2015, 12:01\ntekib küsimus,kus need rahad kõik võetakse,töökohti jääb järjest vähemaks ja paljud ei viitsigi tööd teha ja maal lihtsalt pole kus teha,kõik ei saa ju olla kontori töötajad,keegi peab ka füüsilist tööd tegama-järelikult,kes veel tööl käivad,nende maksud tõusevad kordades.\nhuvitav,/ 10. aprill 2015, 10:56\nmis Tiina Kangroga juhtunud on, ei tunne teist enam äragi, jutt on muutunud 100%\nKuhu jääb lubadus.../ 10. aprill 2015, 10:26\n... üksikuks jäänud pensionäri toetus? Kaks pensionäri saavad selle väikese pensioniga normaalselt hakkama aga kui jääd üksikuks, maksud jäävad ikka samaks ja käib üle jõu.\n???/ 10. aprill 2015, 10:22\nKas see on mingi huumorinurgakene või?\nTiinale teadmiseks/ 10. aprill 2015, 10:11\net meil elab ja tootab ka terveid inimesi, kes maksavad makse, millest saab nouda ja nouda abitutele.\nAlustama peaks arstiabist ja eriti sunnitusabist nii, et arst ei saa votta raha paljudes tookohtades isegi eri linnades samal ajal kohalviibimiše eest.\nKui arsti tookoht on sunnitusosakond, siis on ta kohal 40 tundi nadalas, kui too algab 8.00, tuleb arst sunnitustuppa, kusjuures kohtub eelmise vahetuse arstiga, kes sunnitajad ule annab.\nSama peaks kehtima ka ammaemanda ja muu personali kohta, mitte nii nagu praegu, et vastsundinut jalgib tavaliselt sunnituse juures olnud isa, sest eelmise vahetuse arst kiirustab teise linna ja alanud vahetuse arst on tulnud oovalvest kusagilt kolmandast linnast. Nii sunniks rohkem terveid lapsi, eks ole, Kangro.\noeh/ 10. aprill 2015, 09:56\ntädi Tiina on vist purjus, et nii lolli juttu ajab. Hea, et ta riigikokku ei saanud.\nTäna/ 10. aprill 2015, 09:14\nei ole ju 1 aprill!


Vastutustundlik laenuvõtmine Rangelt soovitame klientidel mõista kohustusi, mis kaasnevad laenuteenusega. Väljastame laenusid vastutustundlikult Kasutame sellel eesmärgil näiteks Krediidiinfo andmebaase ja uurime klientide pangakonto väljavõtteid. Muu oluline Vastavalt lepingule on klient kohustatud võlausaldajat oma isikuandmete muutumisest teavitama. KKM-i sisse ei kuulu maksetega hilinemise puhul lisanduvad tasud.\nVastutustundlik laenamine - Laena ja Investeeri\n. Iseteenindusse sisenemiseks on mitu mugavat võimalust:Kõige mugavam on siseneda ID-kaardi või Mobiil-ID abil. Kui oled oma finantskohustusi alati õigeaegselt täitnud, ei tohiks see mõjutada panga laenuotsust, kuna tarbimislaen on levinud finantseerimisviis, nagu ka muud laenud või liisingud. Taotluses esitatud andmed ei olnud õiged.Taotluses esitatud andmed olid puudulikud.Taotlejal on kehtiv maksehäire. Täiustame pidevalt krediidianalüüsi protseduure ja värskendame klientide maksevõimekuse andmeid. Andmeid ei edastata kõrvalistele isikutele, välja arvatud ametivõimudele ning arveldamise või sissenõudmise eest vastutavatele instantsidele vajaduse korral ettenähtud andmeid.\nMakse süsteemi sisestamisel saadame sinu telefonile laekumist kinnitava sõnumi. Tulles neile vastu, oleme loobunud viivistest ja muudest tasudest ning oleme võimaldanud soodsamaid refinantseerimise tingimusi. Pakume neile tasuta nõustamist laenu ja võla teemadel. Arve maksmisega hilinemisel on väljamaksed krediidikontolt piiratud.\nVastutustundlik laenamine - Credit24\n. Kinnisvaralaenud. Hilinenud arve korral võib võlausaldaja vastavalt intressiseadusele nõuda viivist ning inkassoseaduse alusel meeldetuletus- ja sissenõudekulusid. Toetame makseraskustes kliente Julgustame alati rahalistes raskustes kliente meiega ühendust võtma. Kui oled parooli unustanud, saad tellida uue parooli oma mobiiltelefoni. Anname endast parima, et enne taotluse esitamist oleks klient põhjalikult informeeritud laenukonto kasutamise kulukusest ja teenustasudest.\n: Vastutustundlik laenamine\n. Arvete mugavamaks tasumiseks soovitame tellida internetipangas E-arve koos püsimaksekorraldusega.\nVastutustundlik laenamine - Svea Finance järelmaks\n. Anname klientidele selge teavituse, et nad esitaksid taotluse ainult juhul, kui nad on laenusumma tagastamise tingimustega tutvunud ja veendunud selles, et suudavad oma kohustused laenuandja ees täita. Vastutustundlik laenamine on nagu sõprus – kahepoolne. Turustame oma teenuseid vastutustundlikult Oma teenuseid turustades järgime seaduslikke ja eetilisi tavasid ning tegutseme ausalt. Vastutustundlik laenamine on nagu sõprus – kahepoolne. SMSmoney.ee. Laenukontot saab kasutada täiendaval määral vaid rangeid krediidikõlbulikkuse kriteeriume järgides, sealhulgas klientide varasemat maksekäitumist hinnates.. Samuti on võimalus registreeruda kasutajaks ja siseneda oma parooliga. Laekumise kinnituseks saadame SMSi sinu poolt märgitud telefonile. Taganemisavalduses peab olema märgitud kliendi nimi, isikukood, lepingu number, avaldus lepingust taganemise ja laenu ennetähtaegse tasumise kohta, avalduse koostamise kuupäev ja koht ning kliendi digiallkiri. Meie kõrgetasemeline riskianalüüsi ja laenuotsuse tegemise tehnoloogia võimaldab meil kiiresti ja efektiivselt langetada regulatsioonidele vastavaid ja vastutustundlikke laenuotsuseid - millest ka klienti operatiivselt teavitame\nVäljastan laenu kuni 1000 eur


MINEVIKUHETK | 21. oktoober: Sekigahara lahing sümboliseeris Jaapani Edo ajastu algust | Ajalugu\nMINEVIKUHETK | 21. oktoober: Sekigahara lahing sümboliseeris Jaapani Edo ajastu algust (2)\nOhtuleht.ee, 21. oktoober 2020 07:15\nSekigahara lahingut kujutav kunstiteos.Foto: Wikimedia Commons\n21. oktoobril 1600. aastal peeti Sekigaharas Jaapani ajaloo üks olulisem lahing. See tähistas Sengoku ajastu lõppu ning Edo ajastu algust.\nPärast sõjapealiku Toyotomi Hideyoshi surma 1598. aastal algas Jaapanis suur võimuvõitlus Ishida Mitsunari ja Tokugawa Ieyasu vahel. Ambitsioonikas Tokugawa esindas idapoolseid jõude, Ishida seevastu läänt. Viimane oli olnud surnud Hideyoshi asehaldur ja toetaja. Kahe poole konflikt kulmineerus 1600. aasta oktoobris lahinguga Sekigahara mägises orus.\nMõlema leeri sõjalised jõud olid enam-vähem võrdsed – tõenäoliselt üle 80 000 mehe nii Ishida kui ka Tokugawa poolel. Tulirelvadega varustatud Tokugawa sõdurid alustasid võitlust edukalt, kuid ka Ishida püssimehed vastasid peagi samaväärselt – org oli täis suitsu ning haavatute karjeid. Paar tundi pärast lahingu algust oli Tokugawa oma edu kaotanud ning pidi vaikselt taganema. Ent Ishida väes olevad kindralid ei olnud ühtäkki nõus vastast ründama, kuna olid varem tolle liitlased olnud. Mitu väejuhti muutiski meelt ning asus hoopis Ishida vastu tegutsema – see otsustas lahingu saatuse. Tokugawa saavutas raske võidu. Kokku hukkus ligi seitse tundi kestnud heitluses umbes 60 000 sõdurit.\nTokugawa võimuletulek tõi kaasa ka uue ajastu alguse. Edo ajastut iseloomustas majanduskasv, ranged sotsiaalsed ettekirjutused, isolatsioonipoliitika välismaailmaga suhtlemisel ja pikk rahuperiood. Stabiilne Edo periood kestis üle 250 aasta. Selle ajaga taastas Jaapan oma rahvusliku uhkuse ning traditsioonid ja tavad läksid taas au sisse.


planc.ee // foorum // Üritused // UUS ARVUTIKLUBI PÄRNUSSE ???\nUUS ARVUTIKLUBI PÄRNUSSE ??? TreVor 4 / okt / 15:07\nTreVor 4 / okt / 15:07\nMis arvate sellest ,kui Pärnus avatakse UUS Mängurite Klubi, kus saab korraldada ka länne kuni 100 inimest, ja võistlusi. Kus oleks sees ligikaudu 25 arvutit plus 10 mängukonsooli Play Station 3 , X-Box 360 > noorematele mänguritele(ja seda kõige alguseks, kui on mõtet siis tuleb arvuteid juurde) , kus oleks sees väike kohviku nurk , mängigks mõnus muusika ja tegutsemine oleks igapäevane sealhulgas tunni hinnad nagu arvuti saalides ikka , sees saaks seal tegudseda ka MTÜ PLANC ... oleks sellisel asjal ARENGUT pärnus ??? NB! ÄriProjekt on teostamisel ja esialgse EELARVE protokoli põhjal toob see ka KASU... oleks huvitav teada arvamust mis sellest arvavad mängurid ise .... ja kui kellegil häid ideid siis mu email: insaider.boss@mail.ee ja MSN: ai.tratatoli@hotmail.com\nSinna sisse oleks huvi tekitada ka väike POOD , kus müüakse MÄNGURITELE mõeldud TARVIKUID ,sellistelt firmadelt nagu: RAZER, Logitech jms...\nOleks soov käima lükata enamvähem selline VP sari , nagu seda on : ETC, Aktivist,Visioon , eSport Arena jne...\ntaikonaut 4 / okt / 15:23\nKas sa pead ühe ja sama postituse kopima kahte teemasse ja siis veel tegema uue teema, kus on täpselt sama tekst.\nSinu plaan on ikka väga suurejooneline. See nõuab ikka meeletut pappi. Kui sul selist pappi pole kuskilt välja võluda, siis sel pole erilist mõtet. Pärnu klientuur on siiski nii väike, et vaevalt sa oma poodidega plussi jääd.\nTreVor 4 / okt / 17:26\nKordal veelkord , et EELARVE Protokoll näitab KASUMIT ka MAX kulutustega. MIS meeletust papist sa räägid ??? RAHA ON MUL OLEMAS et asi käima lükata...\nTreVor 4 / okt / 17:29\nJA SEE POLEKS "ENDA POOD" vaid ma oleks edasimüüa, See projekt on suunatud eelkõige NOORTELE ARVUTIHUVILISTELE , siit ka peaks FIRMADE HUVITUS tulema , kes tegelevad selliste toodete müügi ja maaletoomisega\nSebastian 4 / okt / 20:52\nIdee on pro, kui nii välja kukkub kui mul peas. Aga kasum on alguses, ca 6-12k kuud ikka suht hea tulemuse ootamine. Põhiprobleem, seal kus rahavast on ka tonte- mai urka surm, seal kus pole rahvast pole klente.\nJa ehkki lounge on idee siis miks ma peaks tänapäeval maksma et arvutiga mängida, vaevalt et et te väga palju kõvemaid kaste sebite kui paljudel kodus.\nKonsoolid on teine lahendus xb3 või wii taoks isegi, eriti kui saaks teha "lani" kinnise ürituse 10-15 vennaga, mängiks tennist või h3-e tripmaks õltsi ja laoks nutsu.\nNii et laske käima, tehke reklaami ja eks näeme aga rollsi ostmist võiks ikka kaugemasse tulevikku planeerida\nMuudetud 3 korda, viimati 4 / okt / 20:53 Sebastian poolt.\nNightmare 5 / okt / 03:15\nIseenesest idee nagu oleks, hetlel mõtlen, esiteks kas oleks sihtgrupp üleültse olemas.\nMillegi pärast on tunne et isegi olemas. Kooliskäiad, plancu vaates "uus generatsioon", vanemad pärnus elajad, mängurit lisaks tohutud "massid" rahvast kes elavad väljaspool pärnut, pärnus chilliks just vastavas keskonnas hea meelega, samas see rahvas suht sooviks õlut sellises kohas rüübata, mis tekitab probleeme linnaga (alaealistele suunatud meelelahutuses alkoholi avalik tarbimine). saaks luua mingi varjandi, et kell 20.00 alaealised välja, alko samamoodi letti alt välja?, idee pihta?.\nSiinkohal mainiks et tähtis, väga tähtis oleks töötajate valik, täpsemalt teenendajate, mitte õhtuse seltskonna suhtes, kellel on nagunii pohhui, kes neid teenendab, peaasi et õlle ees oleks, kuid pigem just varasem seltskond, kes siiski moodustaks lõviosa tulust ja eesmärgist. Et teenendaja hoiaks asjadel silma peal, pingeid võimalikult madalal, need tekivad suht iseenesest ja lihtsalt on vaja kedagi pädavat.. (oleks ka sotsiaaltöötaja vajadusel (ka kaagi probleem oleks tema/nende pädevuses)) (mina ei kandideeri selle, kui kellelgi tekkis arvamus et tahan või midagi, Ei.)\nTegelt kell on kolm öösel nii et viitsi väga mõelda ega oma teksti lugeda nii et täiendan/redigeerin hommikul kui vaja.\nmcv 5 / okt / 10:25\nMul on tunne, et sa elad fantaasiamaailmas.\n"EELARVE Protokoll näitab KASUMIT ka MAX kulutustega. MIS meeletust papist sa räägid ??? RAHA ON MUL OLEMAS et asi käima lükata..."\nEhk siis sa oled koostanud mingi nimekirja kulutustest ning siis eeldanud mingeid tulusid ja arvutanud kokku, et tulud ületavad igal juhul kulud ehk see projekt teenib igal juhul kasumit. Saan ma õigesti aru?\nSellisel juhul sooviksin nii umbkaudu teada, et millised on sinu prognoosid külastatavuse osas ning milline on plaanitud hinnakiri?\nTreVor 5 / okt / 10:49\nTähendab , eelarve protokolli koostas mulle kogenud raamatupidaja, projekti koostamisel on abiks ka jurist. hindadest võin niipalju rääkida ,et tunni hinnad oleksid 20 eek/h ,\nMax kulutustest rääkides ,võin öelda seda ,et kuludes arvestasin maximum hindadega , seega nt.ks elekter 10 000 eek kuus jne ... ja ka külastuste suhtes ei olnud ma täis opitimismi kui koostasime protokolli, st. näiteks kui mul see asi töötaks 10 tundi kesmiselt siis tulude arvutamisel olid arvutid mul töös 4-5 tundi päevas ...\nAga laske aga tullla , iga arvamus loeb , ka kriitika on vahest kasulikum kui mõni heakskiitev sõnum...\nTreVor 5 / okt / 10:51\nFantaasia maalimalst rääkides , kui ma seal ei oleks , poleks mul praegu poolti seda mis olen oma elus kätte saanud ...\nKui elada oma unistusest ja proovida see täide viia ÕIGEL MOEL , siis see ka reeglina õnnestub , tuleb lihtsalt õigestkohast ja õigete vahenditega otsida ...\nxin Zeran 5 / okt / 12:05\nIdee on tore. Ise käiksin PS3 või Wii tagumas. Mõni aasta tagasi pandi ka sarnane projekt püsti, Mai keskuse keldris. Arvutit iseenesest väga kõvad püssid ei olnud, kuid tolle aegsed mängud sai ilusti jooksutatud.\nKui mul mälu ei peta, siis pandi see putke selle pärast kinni, et sellega ei suudetud pappi teenida. Ehk siis, kuu lõpus saadi kuludega nulli ja töölistele mingit mõttetut palka välja makstud, kuid omanikud ei teeninud selle pealt eriti midagi.\nVäga tahaks teada, mis ruumidesse sa seda ülesse tahaksid panna? 100 inimest, koos arvutitega, on ikka üpris raske ära mahutada. Sa tahaksid kindlasti seda mingi noorte projekti raames teha, millega tuleks näiteks minul väike konflikt, kuna pelamise ajal tahaksin õlut rüübata. Mängimine on ju väsitav töö :P\nKes oleksid need inimesed, kes seal üritusi läbi hakkaksid viima ja mis intervalli tagant? Kas oleks võimalik ka näiteks väikses seldskonnas näiteks filmi/anime õhtuid teha?\nVist üks suuremaid muresi oleksid töölised. Turva küsimused on samuti väga olulised. (Wii, PS3, X360 pultidega on näiteks väga kerge välja joosta. RFID kiip sisse ja ustel lugeja, nagu on teistes poodides?). Kas tahad mingit kohviku teemat teha, et mingi tibi käib ringi ja pakub kraami ja koristab laude?\nmcv 5 / okt / 18:47\n25 arvutit, mis oleksid piisavalt loomad, et nendel ikka maksaks uusi ja vägevaid mänge mängida oleksd miinimum alates 13k seega 25*13=325 000 krooni.\nPS3 on ~10k ja Wii ~4k mis tähendab, et 10 konsooli (5+5) oleks veel ~55 000 krooni otsa.\nMis tähendab, et puhtalt tehnika raha tagasi teenimiseks peaksid sa müüma 19 000 tundi, mis 35 masina puhul 4-5 tundi päevas võtaks 108 päeva.\nKuna sul on veel mööbel, ruumi rent, kommunaal kulud, tarkvarra, reklaam, töötajate palgad ja etc. kinni maksta ja mõned neist kulutustest on igakuised siis oma kasumit peaksid sa ikka üsna kaua ootama jääma.\nKui sul on juba selline finants olemas, et sellist äri püsti panna, siis....või noh mida mina ka tean? Majandust pole õppinud, juurat kah mitte. Ilmselt teised inimesed teavad, mis nad sulle räägivad.\nJään põnevusega ootama seda suurejoonelist projekti.\nmcv 5 / okt / 18:48\nsamas tohutult veider on ikkagi, et ise tahad kõva äri tegema hakata, aga korralikult inimese moodi tippida ei oska :o\nm1sterX 5 / okt / 20:57\nKui asi tööle hakkab korralikult, miks mitte ...\nTreVor 16 / okt / 03:11\nsee on algeline versioon , (MITTE TÄIELIK) lihtsalt reklaamiks inimestele , kes viicib võib veel nõu anda mis seal peaks teisiti olema ja mis juurde lisama\nkarlek 16 / okt / 14:23\nÕigekeelevead võiks proovilehel ära parandada.\nSee projekt lõhnab väga euroraha järele. Mingi noortele suunatud vaba aja viitmise programm?\nArvuteid ei ole ju mõtet nii palju osta, kes tahab kakskümmend krooni tunnis maksta selle eest, mida ta saab kodus märksa odavamalt teha. Konsoole taoks aga hea meelega ka mina, samas nõustun Sebastiani ja Xiniga, et teeksin seda siiski vaid koos seltskonnaga ning tingimusel, et "lounge" ei oleks vaid sõnakõlks, st saaks ka baarist midagi tellida. See tähendaks muidugi seda, et noorteprojektina (nagu teil plaanis) ei läheks see läbi. samas, lastele mõeldud kaunterituba vaevalt majanduslikku kasu toob - sihukeste mängutubade aeg oli siis, kui arvutid veel kallid olid.\nSee koht võiks pigem olla piljardi- või bowlingusaali alternatiiv. Koht, kuhu minnakse mängima, aga ühtlasi ka lõõgastuma, kes pere -, kes sõprade seltsis. Lastele pakutakse jäätist ja suurtel inimestel ei keelata ka õlut juua. Muidujoodikud välistaks see, et igas lauas on konsool, millel peab mängima. Kui ei mängi, ei teenendata. Kuna see oleks suunatud peamiselt noortele, suure rõhuga alaealistel, siis võib alkoholiga seonduvaid probleeme vältida ka sellega, et sulgemisaeg on märksa varasem kui teistel meelelahutusasutustel ning õhtuti saab saali kasutada rendilepingu alusel. Aga see on vaid arutlus kohast, mis mulle meeldiks, tegelikkuses on midagi sarnast luua väga keeruline ja kulukas.\nNightmare 16 / okt / 23:22\nkui te mõlemad korrused kavatsete üürida, mida siis teoreetiliselt saaks teha ülesse mingisuguse lounge varjandi (sissepääs vanuse alusel)? Kui nad eraldada siis võibolla isegi saaks (tea seadusliku külge)\nbtw. Lugesin sealt, et "üritustel on alko tar.. bla bla .. keelatud, tavapäevadel võib?\nMuudetud 1 korda, viimati 16 / okt / 23:35 Nightmare poolt.\nMailmanMel 17 / okt / 20:39\nNõustun siin kohal eelkõnelejatega, et selline "arvutimängusaal" on mineviku teema. Praegusel hetkel ei tee sellega enam midagi, kuna riistvara hinnad on märksa odavamad kui varem ning kes sul ikka sinna CSi või mida iganes toksima tuleb kui kodus endal sama asi olemas.\nVõimalus on muidugi bootcampidele rõhku panna, samas ma ei kujuta ette kui suur gamercommunity Pärnus hetkel on.\nKonsoolid on teine asi. Konsoolidega lounge kus saaks vaikselt istuda, midagi toksida ja õlut rüübata oleks väga müüv asi. Konsoolide puhul suureneb ka sihtgrupp märgatavalt.\nLäbi mingisuguse noorteprogrammi on alkoholiga seotud asja üpris raske, kui mitte võimatu teha.\nIgasuguste ürituste korraldamise kohapealt saaks PLANC kindlasti appi tulla, sest kogemusi meil selle kohapealt jätkub.\nkarlek 18 / okt / 00:03\nKui raha saab kokku ilma mingi noorte/laste teemata, siis puht kapitalistlikust vinklist oleks suisa enesetapp ehitada midagi sellist, nagu ma praegusest projektist aru saan. Pigem rihtida ikka selles suunas, mille ka mel heaks kiitis.\nTreVor 19 / okt / 11:20\nTänud kõikidele kes viitsisid kommenteerida ja oma arvamust avaldada.\nTänaseks päevaks jõudsin linnavalitsusega kokku-leppele ,et seda lounge värki saaks ikka korraldada , kuna projekti järgi jääb baar ja suur saal mul teiese korrusele seega sealt saab õhtul piirata alaealiste kohalolekut kella-seieriga.\nArvutisaalist niipalju, et põhiline rõhk tulebki konsoolidle ja igasuguste mängurite atribuutidele nagu "rallimängudes spetsiaalsed toolid ,roolid jne"\nArvuteid tahaks sisse panna 20 mitte rohkem ,selleks et korraldada turniire, ja et "loodame" helges tulevikus näha pärnus mõng heal tasemel TEAMI (ükskõik mis ametlikus WCG mängus) ja neil oleks koht kus treenida. Sellist treening kodubaasi süsteemi kasutavad päris mitmed tipp ja ka algaja meeskonna managerid.\nSooviks kodumeeskonnaks meelitada ka CS TEAM sYnck'i , kuigi neil on olemas oma kodusaal aga olen kuulnud ,et seal on tihti väga palju erimeelsusi ja lahkarvamusi selles osas olnud ...\nMailmanMel 19 / okt / 15:23\nsYnck hakkab Pärnu vahet saalima, et LANis praccida? Maybe, Eesti on piisvalt väike selle jaoks.\nSee, et Pärnust heal tasemel team välja kasvab on suhteliselt kahtlane. Reeglina liigutakse 18. eluaasta kandis Pärnust mujale kooli ära ja seega pidev LANis praccimine vajub ära. Mingite põhikooli ja gümnaasiumi tiineritega on paraku see probleem, et nad on tiinekad ja neil pole distsipliini.\nÄra ei tohiks muidugi unustada, et Illman ja DracS on Pärnus. Tasemel ja väga suurte kogemustega gamerid mõlemad, neile mingid jumbud juurde lükata ja saaks asja isegi.\nRõhk konsoolidele on hea mõte jah, sest nagu varem mainitud asi siis konsoolid meelitavad suuremat klientuuri kui PC. Kõik nn "arvutiklubid, saalid" mida iganes mida mina siiamaani tean on mingil hetkel uksed kinni pannud kuna nulli saada on raske, kasumist pole üldse mõtet unistada ja niisama heategevust ei taha keegi sellises valdkonnas teha.\nTreVor 20 / okt / 01:52\nMarekiga(DracS-iga) ma olen sellel teemal rääkinud ja tema oleks sellest asjast igati huvitatud ja aitaks , nii nõu ,jõu ,kui MUU abiga!!! :D\nTreVor 20 / okt / 01:54\nKustutatud 20 / okt / 01:56 TreVor poolt.\nTreVor 20 / okt / 01:57\nKustutatud 20 / okt / 01:57 TreVor poolt.\nDracS says: "Kindlasti ma oleks huvitatud oma panust andma nii palju kui ma saan ja jaksan."\ndYn 21 / okt / 14:11\nÜtleks, et idee on vägagi hea. Usun, et noorema Pärnu elanikkonna seas oleks minekut küll ja veel. Näiteks üks Pärnu üsna kuulsaks saanud bänd - Bedwetters, oioi kuidas hullutab neid noori tüdrukuid. Miks siis mitte üks kõva arvutiklubi noori poisse ei võiks hullutada? ;D Mina olen igaljuhul poolt. Pärnus on niigi igav, miks mitte üks tore community luua ;)\nTreVor 25 / okt / 05:21\nOleks huvitav teada, kas pärnus on mängi´jaid või team-e kes oleksid huvitatud olema varsti avatavas pärnu cYber zone arvutiklubis esindusmeeskonna nimekirjas ja mis mängudes :???\nMuudetud 1 korda, viimati 25 / okt / 05:22 TreVor poolt.


Sander Mölder ja Daniel Levi avaldasid koos mõnusa suvehiti - Uudised.tv3.ee\nFoto: Pressimaterjal/Marleen Muhuste\n10:22 18. juuni 2021\n“Wavin’” on mõnusalt suvise kõlaga, mis omal moel käib ka nüüdseks legendaarse ja Eesti Top40s üle 100 nädala olnud “San Francisco” tuules. Uus lugu on juba kolmas Sanderi ja Danieli ühine projekt ning esimene singel suvel ilmuvalt Sanderi EPlt. “Wavin’” sai kirjutatud eelmine suvi, kui muusikud tundsid, et koos kirjutamine sujub neil väga hästi.\n“Danieli retsilt plahvatuslik energia on alati heaks alustalaks positiivsetele mõnusatele suvistele lugudele”, kirjeldab Sander koostööd Danieliga. Daniel lisab: “Aeg Sanderi stuudios möödub nagu pikk suveõhtu - tead, et oled kaua juba olnud, aga ometi tahaks veel. Aken on kinni, muidu kostub Rävala puiestee müra tuppa, ja seal palavas stuudios juhtuski kosmiline kokkupõrge minu meloodiate ja Sanderi sample’ite vahel”.\nSanderi EP ilmub TIKS plaadifirma alt juunikuu lõpus. EP läbivaks teemaks on suvi ja igatsus puhkuse järele. “Eelmine suvi kirjutasin palju muusikat erinevate artistidega ja ühel hetkel tundsin, et kõikidel lugudel on mingisugune ühine joon. Kindlasti mõjutasid ka koroonast tekkinud raskused kõigis muusikutes suve, puhkuse ja vabaduse igatsust ning sellest soundist inspireerituna saigi see suvine EP kokku pandud,” kirjeldab Sander EP sünnilugu.\nLaulu saab kuulata SIIT.


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Ringmajandusega seotud uus määrus aitab kaasa orgaaniliste ja jäätmepõhiste väetiste kasutamisele\nRingmajandusega seotud uus määrus aitab kaasa orgaaniliste ja jäätmepõhiste väetiste kasutamisele\nBrüssel, 17. märts 2016\nKomisjon esitab ringmajanduse paketi esimese tulemuse: uued ELi normid orgaaniliste ja jäätmepõhiste väetiste kohta\n2015. aasta detsembris võeti vastu ringmajanduse pakett. Selle keskne põhimõte on muidu jäätmetena hävitatavate toorainete taaskasutamine. Komisjon teeb täna ettepaneku määruse kohta, millega lihtsustatakse oluliselt orgaaniliste ja jäätmepõhiste väetiste pääsu ELi ühtsele turule, luues nende jaoks võrdsed tingimused traditsiooniliste mineraalväetistega. See loob uusi võimalusi turul innovaatilistele ettevõtjatele, vähendades samal ajal jäätmeid, energiatarbimist ning keskkonnakahju.\nTöökohtade, majanduskasvu, investeeringute ja konkurentsivõime eest vastutava Euroopa Komisjoni asepresidendi Jyrki Kataineni sõnul muundatakse väga väike osa rikkalikest biojäätmetest väärtuslikeks väetisetoodeteks. „Meie põllumehed kasutavad väetiseid, mis on toodetud imporditud ressurssidest või mille tootmiseks on kasutatud energiamahukaid protsesse. Samas võiks meie tööstus väärindada neid biojäätmeid ringlussevõetud toitainetena. Määrus aitab meil muuta probleemid võimalusteks põllumeeste ja ettevõtjate jaoks,” lisas ta.\nMäärusega kehtestatakse ühtsed normid selle kohta, kuidas muundada biojäätmed tooraineks, mida saaks kasutada väetisetoodete tootmiseks. Selles määratletakse ohutus-, kvaliteedi- ja märgistusnõuded, millele kõik väetisetooted peavad vastama, et nendega saaks vabalt kaubelda kogu ELis. Tootjad peavad tõestama, et nende tooted vastavad nendele nõuetele, samuti piirväärtustele, mis on kehtestatud orgaanilistele ja mikroobsetele saasteainetele ning lisanditele, enne kui tootjad kinnitavad tootele CE-märgise.\nSelleks et tagada mulla kaitse kõrgeim tase, kohaldatakse uusi norme kõigile väetiseliikidele. Määrusega kehtestatakse range piirväärtus kaadmiumi sisaldusele fosfaatväetistes. Piirmäärasid vähendatakse 60 mg-lt ühe kilogrammi kohta 40 mg-le ühe kilogrammi kohta kolme aasta möödudes ning 20 mg-le ühe kilogrammi kohta 12 aasta möödudes. Nii vähendatakse ohtu tervisele ja keskkonnale.\nKuna mõnda väetisetoodet ei toodeta või ei kaubelda sellega piiriüleselt suurtes kogustes, teeb komisjon ettepaneku vabatahtlikuks ühtlustamiseks: sõltuvalt äristrateegiast ja toote tüübist võivad tootjad otsustada tähistada oma toote CE-märgisega, mis annab võimaluse sellega vabalt kaubelda ühtsel turul vastavalt ühistele Euroopa normidele, või kaubelda sellega lähtudes riiklikest standarditest, mis põhinevad vastastikusel tunnustamisel ühtsel turul. Selliselt võetakse arvesse nii subsidiaarsuse kui ka parema õigusloome põhimõtet.\n2003. aastast pärit väetisemäärusega tagatakse vaba liikumine ühtsel turul peamiselt traditsioonilistele mineraalväetistele, mis saadakse tavaliselt kaevandamise või keemilise tehnoloogia abil. Need protsessid on nii energia- kui ka CO2-mahukad. Uuenduslike, orgaanilisest toormest toodetud väetisetooteid selle määrusega ei reguleerita. Seepärast sõltub nende toodete jõudmine ühtsele turule liikmesriikide vahelisest vastastikust tunnustamisest ja on lahknevate siseriiklike normide tõttu sageli keeruline.\nKehtiva väetisemäärusega ei ole lahendatud ka keskkonnaalased probleemid, mis tulenevad pinnase, mulla, sise- ja merevee ja lõppkokkuvõttes toidu saastumisest väetistega.\nTeadusuuringud, innovatsioon ja investeeringud arenevad praegu kiiresti ja edendavad ringmajanduse arengut, luues kohalikke töökohti ja väärtustades teiseseid tooraineid, mis oleks muidu ära visatud.\nOrgaaniliste väetisetoodete tootjate võimalused turul on märkimisväärsed. Praegu on ringlusse võetud biojäätmete osakaal 5 %. Kui seda tehtaks rohkem, siis võiks hinnangute kohaselt nendega vahetada välja kuni 30 % mineraalväetistest. EL impordib praegu umbes 6 miljonit tonni fosfaati aastas. Seda kogust on võimalik asendada kuni 30 % ulatuses, kui kasutataks reoveesetet, biolagunevaid jäätmeid, liha- ja kondijahu või sõnnikut.\nMääruse eelnõu saadetakse nüüd vastuvõtmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Pärast määruse vastuvõtmist on see vahetult kohaldatav, ilma et seda oleks vaja siseriiklikku õigusesse üle võtta. Selles on ette nähtud ka üleminekuaeg, et ettevõtjad ja riigiasutused saaksid end uute normide kohaldamiseks ette valmistada.\nMäärus väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise kohta


VIIS SUVIST SÕIDUKIKAHJU: Suvel esineb sagedasti plekimõlkimisi - Põnev\nKuigi võiks arvata, et talvel on autoga liigeldes oluliselt rohkem riske kui suvel, siis Maanteeameti statistika andmetel toimus mullu juunis 173 liiklusõnnetust, mis võrreldes jaanuariga on 52% enam.\nPilt: IIZI Kindlustusmaakler AS\nVIIS SUVIST SÕIDUKIKAHJU: Suvel esineb sagedasti plekimõlkimisi\nSuvisel ajal on liiklussagedus oluliselt suurem ning sõidurõõmu rohkem. Milliseid on suvised sõidukikahjud, mida saad leevendada kaskoga? Kommentaare jagab IIZI sõiduki- ja masinakindlustuse tootearendusjuht Triin Kääramees.\n"Juhul kui rehv puruneb ning sõitu jätkata ei ole võimalik, on abiks kaskokindlustuslepingus pakutav autoabi teenus, mis pakub 24/7 abi nii purunenud rehvi puhul kui ka mitmete muude viperuste korral," kommenteerib Kääramees. Oluline on arvestada, et juhul, kui rehvi ei ole võimalik parandada, siis viiakse sõiduk lähimasse töökotta, kus rehvide remonttööde eest tasub autoomanik ise.\nSuveõhtutel on aktiivsemad nii autojuhid kui ka metsloomad\nPuhkuste ajal sõidetakse rohkem ka õhtutundidel, sest väljas on valge ning teeolud on head, kuid paraku on siis aktiivsemad ka metsloomad. "Loomale otsasõit võib kaasa tuua märkimisväärsed sõidukikahjud, mis hüvitatakse vaid kaskokindlustuslepingu alusel," kommenteerib IIZI sõiduki- ja masinakindlustuse tootearendusjuht. "Arvestada tuleks, et mitmed kindlustusseltsid hüvitavad omavastutuseta vaid kokkupõrke metsloomaga ning mõne kindlustusandja puhul võib rolli mängida hoopis õnnetuse toimumiskoht olenevalt sellest, kas tegu oli asulasisese või -välise teega," rõhutab Kääramees.\nSuvel on rannaparklad täis autosid ning kahjud on kiired tekkima. Sageli pargitakse selleks mitte ettenähtud kohtadele, liikumiseks ei ole piisavalt ruumi või kahjustatakse autouksega teist sõidukit. Peale pisikest ootamatut kõksu pargib kahju põhjustaja auto sageli mujale või lahkutakse, mistõttu süüdlane jääb tabamata, samuti ei ole enamikes rannaparklates ka videokaameraid. "Kui süüdlast ei leita, siis pakub leevendust vaid olemasolev kaskokindlustus, mis aitab Sul enda auto korda teha," nendib Kääramees. Tasuda tuleb vaid kindlustuslepingus kokkulepitud omavastutus.\nTeetööd ja suvi on üldjuhul lahutamatud kaaslased, millega iga aasta kokku puutume. Sageli on ajutised pikad lõigud kaetud lahtise kruusa või kividega, mis näiteks eessõitva auto alt Sinu neljarattalise esiklaasi võivad lennata ning korralikud täkked endast maha jätavad. Klaasikahjude paranduskulud on sageli üsna krõbedad, uuematel sõidukitel on klaasidel soojendus, andurid ja erinevad näidikud ning tihti tuleb väikese täkke tõttu välja vahetada kogu esiklaas. "Üldiselt hüvitatakse kasko puhul sõidukiklaasi parandamise või vahetamise kulud omavastutust nõudmata," Kääramees. Arvestama peaks, et aknaklaasiks ei loeta klaaskatust või katuseluuki.


Eestlane ei ole krediitkaardisõber. On see tõesti nii? - Ärileht\nEestlane ei ole krediitkaardisõber. On see tõesti nii?\nEesti on deebetkaartide arvult maailmas 4. kohal, üks kaart on 92,27% elanikest. Krediitkaarte kasutab aga 60% elanikkonnast, välja on neid antud tunduvalt rohkem. Ehkki eestlane ei ole just suur krediitkaardi kasutaja, pangad selles suurt probleemi ei näe. Peamine on, et kliendid suhtuksid igasugusesse laenamisse ja krediidi võtmisesse vastutustundlikult.\nUue aja suund on deebet-krediitkaarid, millel on mõlemad suunad esindatud ning inimene saab ise valida, kas kasutab ostuks enda raha või võtab pangalt krediiti.\n„Deebet-krediitkaartide populaarsus on arusaadav, sest tegemist on kaardiga, mis annab kliendile ligipääsu oma kontol olevale rahale, aga samas võimaldab ka internetis makseid teha. Kuna internetiostud koguvad ka Eesti inimeste hulgas üha populaarsust, siis on vajadus selle funktsiooni järele selgelt olemas. LHV-s võimaldavad kõik kaardid teha ka internetioste," ütles LHV arveldustoodete osakonna juht Jonna Pechter.\n„Krediitkaardid on Eestis tõepoolest vähem populaarsed, sest neid kasutatakse eelkõige täiendava kaardina. Neid kliente, kelle ainuke pangakaart oleks krediitkaart, on väga vähe. Kui kaardiga maksmisel ei ole tegelikult vahet, kas makseid tehakse deebet- või krediitkaardiga, siis näiteks sularaha väljavõtmine krediitkaardiga on küllaltki kallis ning arusaadavalt soovib klient ligi pääseda ka oma arvelduskontol olevale rahale, mida krediitkaart ei võimalda," lisas ta.\nKrediitkaart „igaks juhuks"\n„Kindlasti ei ole krediitkaartide madalam kasutus seotud sellega, et mõned funkstionaalsused oleks puudu või kliendile ebamugavad. Oma rahaasjade korraldamise oskus tekib ajaga, samuti ka oskus kasutada oma krediitkaardi kõiki võimalusi. Krediitkaardi kasutus sõltub palju ka kliendi vajadustest ja harjumustest - kas ta vajab lisaraha või mitte," arvas Swedbanki pressiesindaja Mart Siilivask.\n„Krediitkaardi kasutajad jagunevad üldjoontes kolmeks: ühed, kes kasutavad krediitkaarti suuremate ostude finantseerimiseks, makstes ostusumma tagasi pikema aja jooksul; teised, kes kasutavad krediitkaarti ka igapäevasteks ostudeks ning maksavad kogu ostusumma tagasi intressivaba perioodi lõppedes; ja kolmandaks need, kes võtavad krediitkaardi nö igaks juhuks, et kasutada seda ootamatute kulutuste puhul. Mida rohkem on viimases kliendigrupis kliente, seda suurem on ka jõude seisvate krediitkaartide osakaal. Loomulikult meeldiks pankadele, et kõiki krediitkaarte kasutataks aktiivsemalt, aga samas on veelgi olulisem, et kliendid suhtuksid laenamisse vastutustundlikult ning saaksid ise vabalt otsustada, kas ja kuidas neil on vaja krediiti kasutada," rääkis Pechter.\nTakistusi ei ole\nKas võib olla mingeid tehnoloogilisi takistusi, miks krediitkaardiga maksmise ebameeldivaks teeb? Näiteks, kas suurtes netipoodides Amazonis ja iTunesis saab mugavalt hakkama?\n„Me ei saa täna väita, et inimesed ei kasuta krediitkaarte. Näiteks Nordea Gold krediitkaart on vägagi laia kasutusega, sinna saab soovi korral teha ka täiendavaid sissemakseid ja kasutada seda raha intressivabalt. Lisaks saab sularaha võtta tasuta välja kõigist Nordea panga automaatidest Eestis ja lähiriikides. Mis puudutab Amazoni ja iTunes´i, siis saab seal krediitkaarte maksmisel kasutada ilma korduvalt numbrit sisestamata," ütles Nordea panga kommunikatsioonijuht Jane-Liina Liiv.\nKa Mart Siilivask Swedbankist ei tea, et krediitkaardi kasutamisel mingeid olulisi takistusi või ebamugavusi oleks - Eesti ei ole siin teistest erinev riik.\n„Krediitkaardi kasutamist võib teatud juhtudel mõjutada kaupmeeste poolt lisatavad tasud kaardi kasutamise eest, kuid see on laiemalt levinud välisriikides ja Eestis on see pigem erandlik. See sõltub suuresti kaupmehest ja sellest, kuidas ta oma tooteid ja teenuseid hinnastab," ütles Siilivask.\nVäljastatud üle miljoni kaardi\nSwedbank on oktoobri lõpu seisuga väljastanud 875 884 deebetkaarti, mis on 274 kaardi võrra vähem kui septembri lõpus. Krediitkaarte on Swedbank oktoobri lõpu seisuga välja andnud 215 568, mis on 264 kaardi võrra vähem kui eelmise kuu lõpus.\nHea lugeja, kuidas oled rahul krediitkaartide kasutusmugavusega ning kas on midagi, mida peaks muutma või mida oleks vaja edasi arendada?


Artiklid - lk: 67\n10.03.2009 Valgamaa: Ajaloolised tööstushooned Kaagjärvel ihkavad uut elu\nAutor: Sven Andreson, Valgamaalane Eesti Ajaloomuuseumis avatud näitusel Eestimaa lagunenud ja hüljatud kultuurimälestistest esindab Valgamaad Kaagjärve-Alamõisa vabrikuhoone, mida asjatundjad eesti tööstusarhitektuuri ajaloos ainulaadseks peavad. Eesti muinsuskaitse ümarlaua ja Eesti Ajaloomuuseumi koostööna valminud näitus keskendub arhit...\n09.03.2009 Tallinn: Linn surub suurmaja detailplaani läbi kohalike protestidest hoolimata\nAutor: Tuuli Aug, Eesti Päevaleht Tallinna linnaplaneerimisamet soosib kohalike elanike ja Kesklinna halduskogu vastuseisust hoolimata puitmajade rajooni viiekordse maja ehitamist lubavat detailplaneeringut. Kristiina tänav 12 kinnistu detailplaneeringuga on praegu tühjalt seisvale ja heakorrastamata krundile plaanis ehitada üks kuni viiekor...\n06.03.2009 Tallinn: Lood Stroomi metsadest\nAutor: Eesti Ekspressi kultuurilisa Areen Linnainimese kontakti mereäärse ala ja loodusega on võimalik säilitada ainult targa linnaplaneeringu abil, paneb meile südamele arhitekt Margit Mutso. Olen Stroomi metsa ja ranna kandis vahelduva eduga elanud 36 aastat ja selle piirkonna käekäik on mulle väga oluline. See ala – mets, meri, Seevald...\n06.03.2009 Renoveerimistoetus tõstab huvi majade renoveerimise vastu\nTallinna Postimees, ERR.ee Omavalitsuste ja riigi renoveerimistoetused kaitsealuste ja miljööaladel asuvate hoonete omanikele on tekitanud huvi vana maja korda tegemiseks; soovi korrastada maja algsel kujul toetab ka töö tunnustamine Tallinna kultuuriväärtuste ameti poolt. loe edasi...\n06.03.2009 Tallinn: Miljööalad\nIke Volkov, SIRP Haldusreform on jällegi kirgi üles kergitanud. Ega see Tallinn ju kuigi suur ei ole. Aga ometi on siin asumeid, mis on omanäolised ja erinevad – näiteks Kalamaja ja Pelgulinn. Need on küll kõrvuti, aga struktuur on täiesti teistsugune. Tallinna vanalinna ümbritseb kunagiste agulite ring, sellest veel edasi Lilleküla lo...\n05.03.2009 Põhja-Tallinn on uhke oma renoveeritud majade üle\nAutor: Mari Kodres, Eesti Päevaleht Enim kandidaate ja laureaate oli säästva renoveerimise võistlusel Põhja-Tallinnast. Tutvustame kahe Kopli tänava maja lugu, mis saavutasid tänavusel säästvalt restaureeritud ja renoveeritud majade võistlusel eeskujulikult taastatud miljööalade majade auhinna.„Enne 2006. aastal alustatud renovee...\n04.03.2009 Tallinn: Kadrioru pargi äärde kerkib uhke klaasfassaadiga korterelamu\nAutor: Kertu Kalmus, Eesti Päevaleht Praegused kinnistul olevad amortiseerunud hooned lähevad lammutamisele ning väärtuslik villa tehakse korda. Linnavalitsuse kehtestatud detailplaneeringu järgi peaks Narva maantee 108 kinnistule kerkima üks kaheosaline korterelamu. Kinnistul seisev arhitektuurilise väärtusega kolmekorruseline hoone aga ...\n03.03.2009 Tartu: Vanad sõjaväehooned sundisid Tartu suurhalli asukohta muutma\nAutor: Jüri Saar, Tartu Postimees Ajalooline sõjaväekirik ja sööklahoone on liiga väärtuslikud, et neid lammutades teha ruumi Tartu suurhallile, leidis Tartu linnavalitsus täna ja tõmbas senisele detailplaneeringule kriipsu peale. Seega on on viimased seitse aastat kestnud mõte ehitada Tartu mitmeotstarbeline suur hall Puiestee täna...\n28.02.2009 Puit on ilus, plastikumaania läheb üle!\nAutor: Vooremaa Vastab AS Acropolise restaureerimistööde juhataja Itta Arak Miks peaksid inimesed restaureerima oma vanu aknaid ja uksi, selle asemel, et osta uusi plastikaknaid ja plekkuksi? Kui sul on või sa ostad vana maja, siis on ju ometi ilus, kui tal on ka vanad silmad peas. Vanu aknaid tasub restaureerida juba sellepärast, et ku...\n28.02.2009 Pärnu: Libatse “vabaõhumuuseumist” Pärnu-Jaagupisse\nLibatset tuntakse ennekõike kui Pärnust 35 kilomeetri kaugusel Tallinna maantee ääres asuvat kunagist Edasi kolhoosi keskust. See on tähelepanu vääriv asula, kus on säilinud kolhoosiaja hõngu, mis talub võrdluse vabaõhumuuseumiga. loe edasi...


Vene piiri taga passivad endiselt tuhanded aafriklastest libavutihuvilised - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Vene piiri taga passivad endiselt tuhanded aafriklastest libavutihuvilised\nVene piiri taga passivad endiselt tuhanded aafriklastest libavutihuvilised\nRubriik Eesti On 25.01.2019\nLuhamaa piiripunktis peeti kinni mitmeid jalgpalliviisaga aafriklasi.\nVenemaa hoiatas, et jalgpalli MM pole paljudele fännidele veel lõppenud ja sellest lähtuvalt tuleb ka naaberriikidel valvel olla.\nOn ilmselge, et päris suur osa möödunud aastal Venemaa niinimetatud jalgpalliviisaga maailmameistrivõistlusi vaatama saabunud aafriklastest soovis pigem kuidagi Euroopa Liitu “ära hüpata”.\nVenemaal on otsene piir viie EL-i riigiga, milleks on Eesti, Läti, Leedu, Poola ja Soome, lisaks ka heaolumaana tuntud Norra. Sel suvel üritati Vene jalgpalliviisaga Eestisse pääseda nii Narva kui Luhamaa piiripunktis ja leidus neidki, kes üle piiri jalutasid ning juba Eesti territooriumil tänu kohalike valvsusele tabati.\nMullu jäid ebaseaduslikul rändel Eestisse vahele 1110 inimest, kellest 732 riiki sisenemine õnnestus politsei- ja piirivalveameti töötajatel tõkestada juba piiripunktis, 45 tabati ebaseaduslikul piiriületusel ning 333 jäid vahele juba riiki sisenenuna. Üle püüti tulla isegi reisibusside pagasiruumis.\nKuna MM-il osalesid näiteks Egiptuse, Tuneesia, Maroko, Nigeeria ja Senegali koondised, siis piiril õnne katsunute seas oli kõige rohkem just nende riikide vutifänne, kes ühendasid omadele kaasaelamise Läände pääsemisega.\nSurve pole veel kuhugi kadunud. Venemaal on ebaseaduslikult 5500 välismaalast, kes tulid riiki suvisteks jalgpalli maailmameistrivõistlusteks, kuid pole viisa aegumise järel lahkunud, teatas Vene siseministeerium reedel.\n“Praeguseks ei ole 5500 välismaalast Venemaa territooriumilt lahkunud. Me püüame neid tuvastada. Loodetavasti on nad kõik 30. märtsiks välja saadetud,” ütles ministeeriumi rändeameti esimene asedirektor Andrei Krajuškin ajakirjanikele. “Siseministeerium lahendab probleemi aprilliks,” lubas ta.\nVenemaale tuli MM-iks nn fännipassidega 650 000 välismaalast, kellest suurem osa olid Krajuškini sõnul seaduskuulekad kodanikud ja lahkusid Venemaalt õigeaegselt. “31. detsembriks oli siia jäänud pisut üle 12 000 välismaalase. Koos föderaalse julgeolekuteenistusega tehtud pingutuste tulemusena kahanes nende arv 5500-ni.”\nVõib eeldada, et need 5500 inimest hoiavad ennast varjus ning üritavad mingil moel üle Venemaa ja Euroopa Liidu piiri saada. Tänavune talv on küll üsna karm ja Kagu-Eestis üle piiri jalutada pole eriti mõnus, eriti kui piiririkkuja on must ja lumi valge. Valvel tuleb aga topelt olla, kuni Venemaa selle probleemi lahendab.\nAafriklaste “kaotsiminekut” näitasid eredalt ka mullused Briti Ühenduse spordimängud Austraalias, mille järel otsustas mitusada sportlast Rohelisele mandrile jäädagi.\nTeemad: aafriklased jalgpallifännid jalgpalliviisa venemaa