Kristel Aaslaid ahistamisskandaalidest: päeva lõpuks ei julge mitte keegi mitte kellegagi rääkida ja me sureme välja - Kroonika\nKristel Aaslaid ahistamisskandaalidest: päeva lõpuks ei julge mitte keegi mitte kellegagi rääkida ja me sureme välja\nKristel Aaslaid, kes ühes Windy Beachiga asutas duo Öed, mille esimene lugu räägib naiste raskustest klubides, kus tolgused näperdama tulevad. Saaremaa muusikaline tandem kõneles Õhtulehele oma mõtteist post-Weinsteini maailmas.\n"Ma sain ka oma Eesti Laulul esitatud sketši idee just sellest, et mehed omavahel prooviruumis arutasid, et valge mees on tänapäeval ikka jube raske olla," mõtiskles Aaslaid, et tema lühiklipp naisest, kes juurdleb, kas lasta mehel endale jook osta, oli inspireeritud valgete meeste raskest saatusest.\nNaise sõnul on ka tema sookaaslased erinevad. "Mõne jaoks on okei, kui neid käpitakse või jooke välja tehakse, aga siis on ka sellised naised, kes jäävad kuhugi sinna vahepeale. Nad ei tea, kuidas käituda, kui neile jook välja tehakse," arutles Aaslaid, et naised on segaduses, mida võtta ette olukorras, kui mõni mees peaks liginema ja pakkuma, et ostab joogi.\n"Me oleme kõik piirid nii häguseks teinud," mõtiskles naine ja leidis, et tulemus on hirmus. "Ja mis päeva lõpuks juhtub, on see, et mitte keegi ei julge mitte kellegagi rääkida ja me sureme välja."\nPõnev! Loe, mida teeb oma eluga Taukari pruudi eksninjast õde Triinu Kivilaan\nSünne Valtri arvab, et Eurovisionile peaks sõitma Elina Nechayeva: teised on ehk liiga...\nPüstijalakoomik Daniel Veinbergs: 16-aastasena olid mu naljad valdavalt vägivalla ja...


Homme hüüavad laevapasunad üle maailma meretöötajate toetuseks - Merendus\nHomme hüüavad laevapasunad üle maailma meretöötajate toetuseks\n30. aprill 2020, 12:42\n1. mail kell 12. panevad pasunad hüüdma ka Tallinki ja TS Laevade parvlaevad\nTallinki laev Silja Europa. FOTO: Liis Treimann\nEesti parvlaevad ühinevad 1. mail ülemaailmse aktsiooniga, mille sihiks on tunnustada meretöötajate panust globaalse kriisi ajal.\nRahvusvaheline laevanduskoda (International Chamber of Shipping) kutsub sel reedel, 1. mail, rahvusvahelisel tööpühal, kell 12.00 kohaliku aja järgi kõiki sadamates seisvaid laevu üle maailma üles laevapasunate heliga tunnustama kõikide meretöötajate olulist panust tänases globaalses kriisis.\nÜle 1,2 miljoni meretöötaja teevad käesoleval ajal pingsalt tööd selle nimel, et tagada toidu-, kütuse- ja kaubavarude katkematu liikumine erinevate riikide vahel hoolimata suletud riigipiiridest ja paljudest teistest globaalsetest piirangutest, vahendas Tallinki kommunikatsiooniteenistus laevanduskoja üleskutset.\n«Viimase pooleteise kuu jooksul on pea pool Tallink Grupi laevastikust samuti mänginud võtmerolli, tagamaks elutähtsate kaupade veo jätkumise Eesti ja Soome ning Soome ja Rootsi, Eesti ja Rootsi ja ka Eesti ja Saksamaa vahel. Ettevõtte laevad on vedanud ainuüksi viimase paari jooksul, kriisi tipphetkel, üle 60 000 ühiku kaupa, sh toiduaineid, ravimeid, elektroonikat, ehitusmaterjale ja palju muud,» teatas ettevõte pressiteates.\nSaaremaa ja Hiiumaa mandriühendust korraldava Tallinna Sadama tütarettevõtte TS Laevad parvlaevad osalevad samuti aktsioonis, kinnitas Tallinna Sadama kommunikatsioonijuht Sirle Arro.\n1. mail, osalevad oma laevapasunate signaalidega üleilmses meretöötajate tunnustamise aktsioonis järgmised Tallinki laevad järgmistes sadamates:\nSilja Europa, Baltic Queen ja Victoria I – Tallinna Vanasadamas kell 12.00 Eesti aja järgi;\nRomantika ja Isabelle – Riia sadamas kell 12.00 Läti aja järgi;\nSilja Serenade ja Star – Helsingi sadamas kell 12.00 Soome aja järgi;\nSilja Symphony – Stockholmi sadamas kell 12.00 Rootsi aja järgi.\n«Tänane kriis on mõne kuuga seadnud meie ette rohkesti erinevaid väljakutseid, aga - nagu alati – on meie laevapere liikmed seljatanud ükshaaval iga meie ees seisva väljakutse ja on oma tööd jätkanud, näidates sealjuures üles imetlusväärset paindlikkust, tõhusust ja professionaalsust. Paljud neist on pidanud olema nädalate kaupa oma peredest raskel ajal eemal, tagamaks, et meie inimesed pääseksid koju ja et meie riigi majandus ei jääks seisma,» ütles Tallink Grupi laevateeninduse juht ja peakapten Tarvi-Carlos Tuulik.\nMõned meretöötajatest, kel pole praegu võimalik teha oma tavapärast tööd laevapardal, on otsustanud sel ajal toetada oma kohalikke kogukondi ja on aidanud kriisi lahendamisele kaasa vabatahtlikena. «Tunnen isiklikult suurt uhkust iga meie laevapereliikme panuse üle – nii palgatööl kui vabatahtlikena – ja seetõttu on meil suur rõõm osaleda selles üleilmses aktsioonis, mille eesmärk on teha väike kummardus ka meie oma sektori töötajatele ja kolleegidele,» kinnitas Tallinki peakapten.


Vastuvõetud 2014 - Vastuvõetud - Narva Linnavalitsus\nMajanduslike huvide deklaratsioonid\nRahvusvaheline Chopini nimeline konkurss\nNarva arvudes 2020\nKuidas toimida hädasoleva metsloomaga\nEttevõtluse ja arenguprojektide komisjon\nKomisjonide koosolekute ajakava\nVolikogu istungid ja protokollid\nLinna osalusega ettevõtted ja MTÜd\nNarva Linna Sotsiaalabiamet\nSotsiaalabiameti teated ja uudised\nTervise- ja sotsiaalosakond\nGümnaasiumid ja koolid\nHuvikoolid ja klubid\nKultuur, sport, noorsootöö ja vaba aeg\nKultuuri- ja rahvuskultuuriseltsid\nRahvusvaheline Chopini konkurss\nNarva linna spordikoolid, spordirajatised, spordiklubid\nNarva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet\nALPA teated ja uudised\nLink vanale kodulehele\nNarva jõeäärse promenaadi ehitusprojekt\nLinna arhitektuuri ja ehitusjärelevalve teenistuse ajaloost Narvas\nLinnaarendus ja ökonoomika\nNarva Linna Arenduse ja Ökonoomika Amet\nNarva linna investeerimispass\nLinnamajanduse teenused ja toimingud\nNarva linna keskkonnaseisund\nJõekanjoni tugimüüri ekspertiis\nNarva Linnavalitsuse Rahandusamet\nLühiülevaade Narva eelarvest\nKohalike omavalitsuste finantsülevaated\nÄri ja ettevõtlus\nEttevõtluse toetus Narvas\nAlustavate ettevõtjate projektide kaasfinantseerimine\nEttevõtlusinkubatsiooniteenuste osutamise projektide toetamine\nLinnamajandusametile esitatavad avaldused / taotlused\nPaul Kerese tn 40g maa-ala 18.12.2014 nr 141\nTellija: Narva Linnavalitsuse Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet\nHuvitatud isik: Albion Motors OÜ\nPlaneerija: Narva Ehitusprojekt OÜ\nEesmärk: on ette nähtud 2 uue kahekorruselise ärihoone püstitamine. Krundil säilib ka olemasolev ärihoone. Parkimine on lahendatud omal krundil (kokku 47 kohta). Kõrghaljastust ei planeerita. On lubatud 2 m piirdeaia püstitamine naaberkruntide piiril põhja, lõuna ja lääne pool. Detailplaneering lahendab maa-ala heakorrastuse ja haljastuse küsimused, määrab tehnovõrkude asukohad. Detailplaneeringu ala asub Narva linnas Soldino linnaosas. Paul Kerese tn 40g maa-ala detailplaneering ei too kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmise ettepanekut.\nPlaneeritava ala pindala: ca 0,9 ha\nFailid: seletuskiri, 3D\nKulgu tööstusala 14.08.2014 nr 97\nHuvitatud isik: Ida-Virumaa Tööstusalade Arendus SA\nPlaneerija: Projektibüroo 363 OÜ\nEesmärk: Planeering näeb Kulgu tööstusalale ette 61 erineva suurusega krunti. Läbi ala on kavandatud rajada suurem tänav. Parkimine lahendatakse omal krundil. Planeeritud haljasalade osakaal on 35% kogu alast. Planeeritav ala (pindala ca 80 ha) asub Ida-Viru maakonnas, Narva linnas, Kulgu linnaosas. Käesolev detailplaneering täpsustab kehtivat Narva linna tööstuspiirkonna linnaosa üldplaneeringut. Arvestades läbi viidud kaalutlusi ja Keskkonnaameti Viru regiooni seisukohta, on otstarbekas jätta KSH algatamata.\nPlaneeritava ala pindala: ca 80 ha\nFailid: seletuskiri, põhijoonis, tehnovõrkude koondplaan, 3D vaade\nKoidula tn 8 maa-ala 14.08.2014 nr 95\nHuvitatud isik: Gloria Invest OÜ\nPlaneerija: RAP Arhitektid OÜ\nEesmärk: Kaalutletakse võimalust Koidula tn 8 krundil olemasoleva hoone rekonstrueerimiseks ning 100% elamumaa sihtotstarbe määramiseks. Planeering peab sealhulgas lahendama liikluskorralduse, maa-ala heakorrastuse ja haljastuse küsimused, määrama tehnovõrkude asukohad. Detailplaneeringu maa-ala asub Narva linnas Vanalinna linnaosas Pimeaia vahetuses läheduses. Kehtiva Narva linna üldplaneeringu järgi on antud ala maakasutuse sihtotstarbeks korruselamumaa. Algatatav Koidula tn 8 maa-ala detailplaneering ei too kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmise ettepanekut.\nPlaneeritava ala pindala: ca 0,2 ha\n3. Roheline tn 6 ja 3. Roheline tn 8 maa-ala 19.06.2014 nr 75\nHuvitatud isik: Viira Pluss OÜ\nPlaneerija: Artton Grupp OÜ\nEesmärk: Detailplaneeringu lahendus ei näe ette olemasolevate krundipiiride ega maakasutuse sihtotstarvete muutmist. Ärimaa sihtotstarbega kruntidel olev hoone plaanitakse rekonstrueerida ning rajada sinna neljakorruseline keldriga hotell. Hoone ehitusalune pind on kuni 1430 m² ja kõrgus maapinnast kuni 18 m. Parkimine on lahendatud 3. Rohelise tänaval (kokku 10 kohta) ning vastavalt 3. Roheline tn 6 ja 3. Roheline tn 8 maa-ala detailplaneeringu kausta lisatud lepingule ka 19 kohta Uus põik 2 krundil. Planeeringulahenduses on ettenähtud muruplatsi rajamine ja väikevormide (lillekastid, prügikastid), pottides puude või dekoratiivsete lillepeenarde paigutamine. Detailplaneering lahendab sealhulgas liikluskorralduse (juurdepääsude ja parkimise), maa-ala heakorrastuse ja haljastuse küsimused, määrab tehnovõrkude asukohad. Detailplaneeringu ala asub Narva linnas Pähklimäe linnaosas Astri Keskuse vahetuses läheduses. 3. Roheline tn 6 ja 3. Roheline tn 8 maa-ala detailplaneering ei too kaasa kehtiva Narva linna üldplaneeringu muutmise ettepanekut.\nFailid: seletuskiri, põhijoonis, vaated\nVaivara tn 4, Vaivara tn 8 ja lähiala 29.05.2014 nr 70\nHuvitatud isik: Svetlana Bilõk, Vladimir Aleksejev ja Oleg Aleksejev\nPlaneerija: Inkeri TÜ\nEesmärk: liidetakse ärimaa sihtotstarbega Vaivara tn 4 ja Vaivara tn 8 krundid. Moodustatava krundi üldpindala on 1550 m². Tulevikus kaasatakse nendele ka ajutine reformimata riigimaast moodustatud krunt, millele on määratud ärimaa sihtotstarve ja mille pindala on 686 m². Maa-alal olevat hoonet on lubatud kas rekonstrueerida (laiendada) või täielikult lammutada. Kavandatava hoone maksimaalne korruselisus on 3 korrust, maksimaalne lubatud kõrgus hoone põhimahul 16,5 m maapinnast harjajooneni ja tornil 24,0 m. Hoonete suurim lubatud ehitusalune pindala on 900 m². Sissesõit planeeritavale alale on kavandatud Vaksali tänavalt. Krundisisene liiklus on kahesuunaline. Väljasõit on tagatud Vaksali ja Vaivara tänavale. Parkimine on lahendatud omal krundil ning parkimiskohtade arv on 19. On kavandatud 54 puu likvideerimine (enamik satub olemasoleva elektriõhuliini ehituskeeluvööndi), lisakõrghaljastust ei planeerita. Ala lõunapoolses osas kavandatakse istutada põõsad. On lubatud piirdeaia püstitamine naaberkruntide piiril kõrgusega kuni 2,0 m. Detailplaneeringuga määratakse ka tehnovõrkude asukohad.\nDetailplaneeringu ala asub Narva linnas Joaoru linnaosas Raudteejaama vahetuses läheduses. Kehtiva Narva linna üldplaneeringu järgi on antud ala maakasutuse sihtotstarbeks ärimaa ning seepärast ei too Vaivara tn 4, Vaivara tn 8 ja lähiala detailplaneering kaasa kehtiva üldplaneeringu muutmise ettepanekut.\nPlaneeritava ala pindala: ca 0,3 ha


Laud ja kombed | Discordia: Pronto\nLaud ja kombed\nAug 23, 2014 Posted by pronto Arvamus, Töö 0 comments\nHead kombed on hinnas\nKujutage ette järgnevat olukorda: teil on vaja tööle värvata üks asjalik ja pealehakkaja inimene, kes peab kokku sobima ülejäänud kollektiiviga ning tooma lisaväärtust kogu ettevõttele. Asjakohasele tööpakkumisele on laekunud kümneid CV-si, millest omakorda tosinkond paistavad päris paljutõotavad. Aga keda neist värvata, arvestades, et kõik nad on soovitud valdkonnas võrdväärse pädevusega?\nKes on selle probleemiga varem kokku puutunud, see teab, et head vastust sellele pole. Näost näkku kohtumised ei aita mitte niivõrd otsustada kes neist on parim, kuivõrd välistada kandidaate kelle loomuomadused on ilmselgelt sobimatud või kes on oma eluloo koostamisse liiga loominguliselt suhtunud. Vaja oleks selliseid kriteerime, mis paljastaksid töölesoovijad tegelikud loomuomadused ja mida ei oleks lihtne võltsida.\nOlles selle kadalipu nii ühelt kui teiselt poolt korduvalt läbinud pakuna ma omalt poolt ühe soovitus: kutsuge kandidaat lõunale. Jäligige tema lauakombeid ja maneere ning te märkate, et see aitab välistada päris suure hulga soovijatest. See kriteerium on tegelikult tagajärg, mille põhjus on palju sügavam:\nLauakombed peegeldavad lastetuba. Hea lastetoaga kaasneb veel terve hulk kasulike harjumusi — töökus, viisakus, visadus. Kui inimesel puuduvad lauakombed, siis suure tõenäosusega pole tal ka teiste asjadega lood kiita;\nEtiketireeglid eksisteerivad eelkõige selleks, et inimestel oleks teineteise seltskonnas meeldiv viibida. Kui inimene eelistab oma mugavust teiste omale, siis viitab see egoismile mis omakorda võib olla signaal sellest, et ta ei ole valmis kollektiivis sulanduma ning eelistab, et teised kohanduksid pigem tema eripäradega;\nKorrektne lauanõudega opereerimise oskus nõuab palju näpuosavust. Pedagoogika üks tuumikprintsiipe on see, et füüsilise osavus tähendab tavaliselt ka vaimset osavust (inglise keeles on olemas isegi asjakohane ütlus: nimble fingers make nimble minds). Kui inimesel on raskusi noa ja kahvliga söömisel, tekib õigustatud küsimus millega tal veel raskusi on?


EMA SUVI SALAZAR LÖÖB VÄIDETAVA RÖÖVIJA STEPHANIE ROMERO - KRIMIUUDISTE AJAVEEBIPOSTITUS\nKaitsev ema nurjas nädalavahetusel Oregonis väidetava inimröövi katse.\n25-aastast Stephanie Romerot (pildil) süüdistatakse tema Portlandi korteri eeshoovist pühapäeval röövimas 6-aastase tüdruku väites, et ta oli tema enda tütar, Oregonian teatas. Samuti üritas naine varandusest varastada mõningaid esemeid.\nTüdruku emale, Summer Salazarile ja vanaemale teatati väidetavast röövimiskatsest ja nad astusid Romerole vastu. Väidetavalt lõi Salazar talle rusikaga näkku.\nSeejärel hüppas Romero aiaga ja istus lõpuks maha, kuni politsei ta manseti pani.\nPolitsei teatel oli laps raputatud, kuid vigastusteta. Väidetavalt mängis ta õdede-vendadega sildi, kui Romero tema poole pöördus, kirjutab The Oregonian.\n'Tule, ma viin su jalgrattarajale, jälgi mind,' väitis tüdruk, et Romero ütles talle The Oregoniani saadud kohtuprotokollide järgi. Laps ütles, et Romero tõmbas teda siis randmest kinni, enne kui naine haardest pääses, ja jooksis oma korterisse abi otsima. Ka tema õed-vennad jooksid abi saamiseks tüdruku ema juurde.\n'Ma pesin pesu ja mu poeg tuli ja ütles mulle, et siin on üks hull daam lastega,' rääkis Salazar KGW8 Portlandis . 'Ta oli tema suhtes väga kinni, [öeldes] talle, et ta on ilus, ta puudutab oma nägu.'\nRomerot on süüdistatud esimese astme sissemurdmises, teise astme inimröövis ja kolmanda astme varguses. Tema võlakirjaks on seatud 352 500 dollarit.\nPolitsei sõnul on ta kodutu ja tal on probleeme uimastite ja vaimse tervisega. Tema bioloogiline tütar on osariigi hoole all, teatas The Oregonian. Tema vahistamine pühapäeval tähistas viiendat vahistamist viimase 30 päeva jooksul. Muud hiljutised vahistamised, sealhulgas ebaseaduslik mootorsõidukisse sisenemine ja kuritegelik üleastumine.\nKummituste jahimees Zak Bagans ostab maali, mille Charles Manson väidetavalt järgis\nEma kavatses väidetavalt tütre valgendajaga maha lüüa pärast merevaiguhoiatuse käivitamist\nKodak Black Facing Backlash Online pärast ütlemist, et ta annab Lauren Londonile 'terve aasta', et Nipsey Hussle enne tema jälitamist kurvastada\nnaine palkab hitmani, et tappa abikaasa Florida


Metsa väljavedu, tormimurru likvideerimine, raietööd, võsalõikus, kändude juurimine |\nPuiduhake.com OÜ on 100% Eesti kapitalil põhinev ettevõte. Teostame raietöid, võsalõikust , metsamaterjali väljaveoteenust ja toodame võsast ning raiutud materjalist hakkepuitu. Lisaks pakume multiveoki ja teleskooplaaduri ning lumekoristus teenust .\nMeie peamised kliendid on kinnisvaraarendajad/haldajad, trasside/teede omanikud ja hooldajad, ehitusfirmad, omavalitsused, eraisikud ning põllumehed.\nHakkepuitu(biokütust) kasutatakse peamiselt soojuse või elektrienergia tootmiseks ning terviseradade ja peenarde katmiseks.\nHakkepuidu tootmine on keskonnasäästlik tegevus, sest toormaterjaliks on kraavipervedel kasvav võsa, raiejäägid, puidust ehitusjäätmed, kännud jms materjal.\nVõsalõikus, kraavide-, teeäärte puhastamine, raiejäätmete kogumine ja metsa hooldamine muudab looduse üldist ilmet ning majandamise lihtsamaks ja odavamaks. Oleme spetsialiseerinud võsalõikusele, raietöödele, hakkepuidu tootmisele ja investeeringutele erinevatesse kinnistutesse.\nKorjame raiejäätmeid, ostame virnastatud võsa, saepuru ja ehitusjäätmeid.\nPuiduhake.com OÜ teeb Teie kraavid, teeääred, sihid, liinialused võsast puhtaks.\nHakkepuitu toodetakse spetsiaalsete hakkuritega, mille tootmisvõimsused on kuni 200 m3 valmistoodangut tunnis. Hakitav materjal peab paiknema kõva pinnasega laoplatsil ja ligipääs peab olema tagatud raskeveokitele sobivate teedega, et hakkuril ja hakkeveokile oleks tagatud piisav manööverdamise võimalus ja piiranguteta ligipääs raskeveokitele. Puiduhakke koguse mõõtmine toimub lõpptoodangu väljatuleku kaudu. Hakkimise minimaalseks koguseks on 90 m3 (ligikaudu 1 hakkeveoki koorem). Energiapuidu lõikamisel, väljaveol ja ladustamisel on oluline jälgida, et puit ei sisaldaks: mulda, kive, juurtega välja tõmmatud võsatüvesid, metalli, betooni või asfalti, plastikut või klaasi jms. Nimetatud osade sisaldumine hakitavas puidus vähendab oluliselt hakkepuidu kvaliteeti ja hinda ning võib halvimal juhul tekitada suuri kahjustusi hakkurile.\nHakkepuidu hind sõltub asukohast (veose kaugusest laoplatsini või katlamajani), puidu kvaliteedist, töötlemistingimustest ja mahust.\nKäitleme ja võtame vastu puitu ja oksi laoplatsil asukohaga Lubja külas Viimsis, vajadusel pakume transpordi teenust.\nLisainformatsiooni saamiseks palume võtta ühendust OÜ Puiduhake.com esindajaga.


Kõhunäärme polüübid: põhjused ja ravi - Melanoom\nFormulatsioon ise on meditsiinilisest aspektist põhimõtteliselt vale. Polüpeed moodustuvad õõnesorganite kestades, mille hulka parenhüümkoest koosnev raud, samuti maks ei kuulu. Harvadel juhtudel on kõhunäärme kanalis võimalik polüüpide moodustumine, mille sümptomite puudumine on norm, mis muudab diagnoosimise eriti raskeks.\nTsüst, mis on moodustatud tsüklofülliidses järjekorras olevate tsetooside või paelusside rühma kuuluvate helmintiaasi tõttu.\nMärgid muudavad end tuntavaks, kuna polüübi suur suurus hakkab külgnevaid elundeid sõna otseses mõttes pigistama, käivitades seeläbi nende talitlushäired. Isegi korrapärane uuring on ebaefektiivne, kui polüüp on liiga väike, kuna ükski protseduur ei aita seda tuvastada. Kuid märganud seda, isegi kui see on juba suurem, peate ravi alustamiseks varsti minema arsti juurde. Kirurgilise sekkumise tõenäosus. Sa ei saa viivitada!\nResektsioonil on kõrge efektiivsuse protsent, kuid retsidiivide määr, mis erinevalt esimestest polüüpidest tuvastatakse varasemas staadiumis õigeaegse ja professionaalse läbivaatusega, pole madalam. Korduvate polüüpide eiramine võib põhjustada polüüpide degenereerumist pahaloomulisteks kasvajateks..\nMao polüübid on umbes 0,5-3 cm läbimõõduga elundi limaskesta kasvupinnad, mis kõrguvad selle pinna kohal. Neil on vaskulaarjalg, mis annab neile seene-, marja- või lillkapsa õisiku kuju. Selle keskmes on see põletikuline moodustis, millel on healoomuline käik. Kuid teatud tingimustel võib selline kasvaja muutuda pahaloomuliseks..\nHaigus kulgeb ilma eriliste sümptomiteta, avaldudes ainult polüübi suurtes suurustes või selle keerulises kulges.\nMeie magu sees on valmistatud spetsiaalsest koest - limaskestast. See koosneb epiteelirakkudest, mis asuvad kudedes, mis on rikkad lümfi- ja veresoontes. Selle organi epiteelirakud on erilised, sobivad kasutamiseks ainult siis, kui soolhapet on pidevalt. Limaskestal pikka aega esinev põletik ei põhjusta alati selle atroofiat ega difuusset vohamist: mõnel juhul tekivad epiteeli ja neid varustavate anumate lokaalsed kasvupinnad - polüübid.\nLimaskesta struktuur mao erinevates osades on erinev, seega erinevad selles või selles osakonnas arenevad polüpoidsed kasvud.\nMiks polüübid arenevad?\nPolüübi ilmnemise põhjuseid maos peetakse järgmisteks:\nvanus üle 40 aasta: vanusega suureneb mao limaskesta muutuste tekkimise võimalus;\nHelicobacter pylori külvab bakter: just see mikroorganism põhjustab gastriidi peamist protsenti, mille vastu areneb polüpoidne moodustis;\nseisund pärast gastrektoomiat: sel juhul on häiritud normaalne peristaltika ja kaksteistsõrmiksoole sisu visatakse vastu selle normaalset käiku;\npärilik eelsoodumus: esineb haigus nimega "perekonna adenomatoosne polüpoos", mida leitakse ühel juhul 30 tuhande elaniku kohta.\nMao polüüpe nimetatakse vähieelseteks haigusteks, kuna need on juba muutunud organite rakkude kolded ja tõenäosus, et neile saabub edasine mutatsioon, on väga suur.\nHoiatus! Ükski arst ei saa nimetada aega, millal see polüüp degenereerub pahaloomuliseks kasvajaks.\nPolüüpidel ja maovähil võivad olla järgmised kombinatsioonid:\nKartsinoom arenes välja polüüpist, millel oli gastroskoopia ajal väga väikese suurusega healoomuline sõlme, kuid kontrastiga röntgenpildil polnud see üldse nähtav.\nVähk pärines polüüpist, mis oli tõeliselt healoomuline moodustis ja määrati radiograafiliselt. Pahaloomulisusest on möödunud 1-2 aastat.\nLigikaudu 8% maovähist on polüübi välimus. Polüpoossed kasvud võivad areneda ka vähihaavandi kohas või selle haavandi servas. Sellistel patsientidel on pahaloomulisest kasvajast mõne kaugusel ka üks või mitu polüüpi..\nHoiatus! Suurimat pahaloomulise degeneratsiooni ohtu kujutavad polüübid, mille läbimõõt ületab 2 cm, kuid suurus pole peamine kriteerium: juhtumid registreeriti siis, kui kartsinoom arenes välja ainult ühest polüübi villusest. Kõige sagedamini on mao näärmepolüüp pahaloomuline.\nMao polüüpe saab klassifitseerida vastavalt mitmele kriteeriumile..\nHistoloogilise struktuuri järgi\nOn olemas selliseid sorte:\nMao adenomatoosne (või näärmeline) polüüp moodustub epiteeli rakkudest, millest moodustuvad mao näärmed. See on mitmesuguste struktuuridega healoomuline kasvaja - torukujuline, papillaarne või segatud -, millel on suur vähivastase degeneratsiooni oht.\nMao hüperplastiline polüüp on suurema või väiksema läbimõõduga sektsioon, milles toimub mao epiteelirakkude kasv. Sellised moodustised asuvad nendes piirkondades, kus on maorakkude suuruse difuusne suurenemine. Seda tüüpi kasvaja on palju tavalisem adenomatoosne; on madala onkogeense riskiga (see tähendab, et degenereerub harva vähiks).\nMao hüperplasiogeenne polüüp on moodustis, mis areneb mao limaskestas olevate näärmete halva regeneratsiooni tagajärjel.\nSelle kriteeriumi järgi eristage:\nantrumi polüüp on moodustiste kõige sagedasem lokaliseerimine, seda leidub 70% juhtudest;\nkardiapolüüp - väga harv.\nKõige sagedamini tuvastatakse polüpoidsed moodustised juhuslikult FEGDS-i ajal. Kuid mõnel juhul ilmnevad polüübid maos selliste sümptomitega:\nvalu mao auku:\nloll, valutav tegelane;\ntekivad kõigepealt pärast sööki, siis täheldatakse neid pidevalt;\nanda abaluule või alaseljale;\nlisaks peamistele tunnustele avaldub mao hüperplasiogeenne polüüp inimese kiire täiskõhutunde, isutus.\nEnamasti avaldub juba niigi keeruline haigus järgmiste sümptomitega:\nSelle healoomulise kasvaja haavandumise korral märgitakse ära mao verejooksu tunnused: tumepruuni sisuga oksendamine, kahvatus, nõrkus, kõhulahtisus. Kui haavandiks on suur suurus, on väljaheide must, tõrv.\nKui antrumi polüüp on üsna suur ja takistab sisu normaalset läbimist, on inimesel oksendamine, suus kibedus, röhitsemine, iiveldus.\nKui kasvajal on suur läbimõõt ja see asub maost väljumisel (antrumis), tunneb inimene kaksteistsõrmiksoole prolapsi tekkimise ajal tugevaid kramplikke valusid “mao all”, mida antakse kogu maos. Lisaks märgitakse iiveldus ja oksendamine..\nKasvaja pahaloomulise kasvajaga kaotab inimene kaalu, märgib nõrkust, isutus.\nKogenud gastroenteroloog võib kahtlustada sellise patoloogia esinemist vastavalt inimese esitatud kaebustele, aga ka tõsiasjale, et ta on pikka aega märganud gastriidi sümptomeid (ja just tema on polüpo moodustumise peamine substraat).\nPolüüpide olemasolu saate kinnitada selliste instrumentaaluuringute abil:\nFibrogastroskoopia on uurimismeetod, mis seisneb mao limaskesta uurimises spetsiaalse aparaadi abil, mis näeb välja paks kiudoptilise “täidisega” sond. Enne FGDS-i on vajalik 4–6-tunnine paastumine ja joomisest keeldumine. Protseduuri ajal ei uuri arst mitte ainult magu, vaid võib ka histoloogiliseks uurimiseks võtta polüübi saiti ning testida Helicobacter pylori esinemist maos.\nHoiatus! Atüüpiliste rakkude puudumine ühe polüübi histoloogilisel uurimisel ei tähenda, et ülejäänud moodustised oleksid võrdselt healoomulised.\nKui seda uuringut ei tehtud fibrogastroskoopia ajal, on vaja võtta üldine vereanalüüs aneemia taseme määramiseks ja veri Helicobacteri antikehade määramiseks..\nKui diagnoos kinnitatakse diagnostiliste testide tulemusel, määrab arst sobiva ravimeetodi. Mida kaasaegne meditsiin pakub selle haiguse vastu võitlemiseks, kirjeldasime artiklis üksikasjalikult: kuidas ravitakse maos polüüpe.\nPankrease polüüpi nimetatakse sageli fibroomiks, tsüstiks või leiomüoomiks..\nSeedesüsteemi selle organi polüpoossed moodustised ei ole iseloomulikud, kuna see pole õõnes ja sellel puudub limaskest.\nLisaks leitakse mao all asuvas näärmes healoomulisi kasvu ainult erandjuhtudel.\nMiks polüüp ilmub ja kuidas see häirib?\nKõhunäärme kudedes võib polüüp kasvada, kui sellel on järgmised põhjused:\npärilik tegur, see tähendab, et lähisugulastel tuvastati selles elundis healoomulised moodustised;\nhalvad harjumused, see tähendab tubaka suitsetamine ja alkoholisõltuvus.\nTeine kõhunäärme neoplasm võib ilmneda sellisel põhjusel nagu patoloogiline protsess elundis, mis tekkis selle rakkude kahjustuse tõttu.\nTavaliselt kogevad seda kroonilise pankreatiidiga patsiendid. Samas olukorras võib olla neid, kes söövad valesti, st söövad palju rasva, söövad pidevalt üles või söövad vahele.\nMõnel juhul moodustub seedeelundis polüüp, mis toodab toidu seedimiseks ensüümidega mahla, kehas esineva vitamiinide vaeguse, raske haiguse või vigastuse tõttu.\nTavaliselt tunneb inimene, kellel on kõhunäärmes polüüp, end hästi. Haiguse sümptomid ilmnevad ainult siis, kui moodustumine kasvab märkimisväärseks suuruseks..\nSuure polüübiga pankreas hakkab avaldama survet külgnevatele organitele, põhjustades mao haiget ning ebamugavustunne ei nõrgene ega muutu isegi intensiivsemaks, kui patsient muudab oma kehaasendit.\nValu järgi saate täpselt kindlaks teha, kus healoomuline moodustis on kasvanud. Ülakõhus kontsentreeritud valulikud aistingud näitavad polüübi ilmnemist näärmes.\nKui inimene tunneb epigastimaalses piirkonnas tõsist ebamugavust, siis mõjutas patoloogiline protsess seedetrakti pead.\nKeha vasakpoolses küljes ribide all olev valu on märk ensüüme tootva näärme saba polüübi tekkimisest.\nKõhunäärme kasvaja, mis surub soolestikku, võib põhjustada toidukoguse ummistumist, seedetrakti obstruktsiooni.\nKui polüüp toodab hormoone, mis mõjutavad keha radikaalselt, võivad sümptomid olla järgmised:\ntugev nõrkus, keha higistamine, ärrituvus, südamepekslemine ja pearinglus koos liigse insuliini tootmisega näärmes;\nsuures koguses gastriini sisaldava hormooni tootmisel täheldatakse valu epigastimaalses tsoonis ja väljendub rinnus põletustunne, hapu maitse suus, seedesüsteemi häirete tõttu häiritud väljaheide ning mao ja soolte limaskesta haavandumine;\njärsk kaalukaotus, rauavaegus veres, keha katmine lööbega, eriti kubemes ja puusades, limaskestade kahjustused, mis põhjustavad glükagooni ülemäärase tootmise tõttu selliseid haigusi nagu vaginiit ja stomatiit.\nHealoomulise tsüstilise tekke korral on selliseid sümptomeid nagu ebamugavustunne ülakõhus, tugev väsimus ja nõrkus, sagedased tualetisõidud, kui väljaheide on lahti, ja palavik.\nKuidas ravida kõhunääre polüübiga?\nKonservatiivsed vahendid kõhunäärme polüübi kõrvaldamisel ei aita. Ilma operatsioonita ei tunne patsient end paremini.\nArst võib määrata isikule, kelle polüüp on seedeelundil kasvanud, ravi järgmiste operatsioonide abil:\nenukleatsioon. See viiakse läbi, kui on vaja eemaldada moodustis, mis ei ole suurem kui 2 cm ja mis ilmub seedeorgani välistele kudedele. Lisaks sellele, et nääre ei veritseks, tehakse elektrokoagulatsioon, mille järel õmmeldakse tuumori koht hoolikalt;\nresektsioon. Selline operatsioon hõlmab selle nääre teatud ala katkestamist, millel polüüp ilmub. See viiakse läbi siis, kui kasvaja on saavutanud suuruse või muutunud pahaloomuliseks;\nArterite röntgenikiirguse endovaskulaarne emboolia. See operatsioon hõlmab veresoonte sulgemist, mille kaudu healoomuline mass küllastub verega. Seetõttu surevad polüübi kuded.\nKui seedeelundil täheldatakse mitut polüüpi, siis on resektsiooni tegemine keelatud. Sellisel juhul viiakse läbi ravi, mis kõrvaldab haiguse sümptomid.\nRavimite valiku määrab hormoon, mida toodetakse suurtes kogustes ja moodustub neoplasm. Ravimid, mida tavaliselt kasutatakse veresuhkru alandamiseks.\nPankreaseravi hõlmab ka dieedi pidamist. Patsient peab pärast operatsiooni sellel istuma.\nDieedi pidamine võtab sageli pikka aega ja mõnikord isegi terve elu. Dieetravi põhineb paljudel reeglitel..\nPeaasi, et patsient peaks sööma vähehaaval, kuid lisaks 3 põhitoidukorrale peab olema veel kaks.\nOn vaja süüa rangelt kindlaksmääratud ajal, see kaitseb ebatervislikku seedeorganit ebaõnnestumise eest ja hõlbustab selle toimimist.\nKuna polüüp eemaldati rauast, mis mõjutas selle tööd, on keelatud süüa praetud ja küpsetatud nõusid, samuti konserve ja pooltoite.\nPatsiendil soovitatakse süüa keedetud toite, mis on riivitud muski olekusse. Dieet peab sisaldama kana ja madala rasvasisaldusega kala.\nTavaliselt määravad arstid näärmeoperatsiooniga patsiendile dieedi nr 5. Kas mõne aja pärast on võimalik süüa, nagu varem, ütleb arst teile hiljem.\nKui inimene tuvastab suure hulga gastriine või polüüpe, on ette nähtud ravi Omeprasooli, Ranitidiini ja Famotidiiniga. Kõigi nende ravimite eesmärk on vähendada maomahla tootmist..\nPolüpi moodustumise ennetamise ennetavaid meetmeid ei eksisteeri.\nAinus asi, kuna seedeelundil kasvaja ilmnemise sagedased põhjused on alkohol ja kehv toitumine, peate järgima tervislikku eluviisi ja minema arsti juurde esimeste halb enesetunne sümptomite ilmnemisel.\nNii taastuvad enamasti patsiendid, kelle pankrease mõjutas polüüp. Sellel seedeelundil olev kasvaja muutub harva pahaloomuliseks..\nPolüp võib aga põhjustada soolestiku obstruktsiooni või ikterust, mistõttu pole ravi ilma operatsioonita täielik..\nSee seedesüsteemi ainulaadne elund on konstrueeritud nii, et sellel on kaks peamist funktsiooni. Esimene on toidu keeruliste keemiliste ühendite lagundamine lihtsateks. Teine funktsioon realiseerub siis, kui hormoonide tootmise kaudu reguleeritakse veresuhkru taset. Kõhunäärme struktuur on keeruline süsteem, selle töö tagab inimese optimaalse seedimise tema "kõigesööja" tingimustes.\nKõhunääre kaalub umbes 90 grammi ja asub retroperitoneaalses ruumis. Selle struktuuris eristatakse pead, mis võib sisaldada konksuga protsessi, näärme keha ja selle saba. Mõnikord on see organ rõngakujuline, mis on ohtlik kaksteistsõrmiksoole kokkusurumise arengule. Enamik rauda asub vasakpoolses hüpohondriumis, kuid selle pea, mis on tihedalt seotud kaksteistsõrmiksoolega, annab eendudes vasakul naba kohal.\nNääre funktsionaalne struktuur\nKõhunääre koosneb rakkudest, mis vastutavad eksokriinse funktsiooni eest, ja saitidest, mis toodavad hormoone.\nRakud, mis toodavad pankrease mahla ja sisaldavad ensüüme mitteaktiivsel kujul, asuvad acini kujul. Neist pankrease saladus liigub mööda kanaleid, mis suubuvad ühisesse (Wirsungi) kanalisse. Pankrease ensüümid on kümotrüpsiin, trüpsiin, alfa-amülaas ja lipaas. Nääre sekretsioonil on vesinikkarbonaatide olemasolu tõttu leeliseline keskkond.\nAcini vahel on raku sektsioonid, millel pole kanaleid. Neid nimetatakse Langerhansi saarekesteks. Sellised saared asuvad enamasti nääre sabas, neis toodetakse hormoone. Kui insuliin siseneb vereringesse, alandab see suhkru taset, hõlbustades glükoosi transportimist rakku ja glükagoon, vastupidi, tõstab veresuhkru taset. Sel viisil reguleeritakse süsivesikute ainevahetust..\nNäpunäide: seedeprobleemide korral pöörduge seedesüsteemi uurimiseks arsti poole. Krooniliste põletikuliste protsesside varajane avastamine, ensüümide puudumine või muud probleemid väldivad tüsistusi.\nKõhunääre võtab arteriaalset verd kõhunäärme-, kaksteistsõrmiksoole arteritest, ülemisest ja alumisest, ning põrnaarterist. Venoosne väljavool toimub pankreatoduodenaalsete veenide kaudu. Lisaks on näärmel oma kõhunäärme veenid. Kõik need veenid voolavad portaalveeni süsteemi, seejärel madalamasse vena cava, mis voolab paremasse südamesse. Kõhunäärmel on intensiivne verevarustus, seetõttu levivad selle organi põletikulised protsessid kiiresti läbi retroperitoneaalse kiu.\nNäpunäide: kui teil on äge kõhuvalu, oksendamine ja palavik - diagnoosi täpsustamiseks helistage kiirabi. Kõhunäärme anatoomiline struktuur aitab kaasa asjaolule, et mõne tunni jooksul pärast rünnaku algust võib tekkida pankrease nekroos.\nSee tüsistus on kõige tõsisem, mis võib põhjustada kõhunäärme põletikku. Kirjeldasime selle haiguse põhjuseid, staadiume ja ravi artiklis: Ägeda pankreatiidi raske komplikatsioon - pankrease nekroos.\nKuidas on kõhunääre ja kaksteistsõrmiksoole ühendatud??\nKaksteistsõrmiksoole maost saadud toit sisaldab peptiide, mis vajavad edasist lagundamist aminohapeteks, süsivesikuteks ja rasvadeks. Kaksteistsõrmiksoole limaskesta rakud analüüsivad toidu keemilist koostist. Nad määravad vajaliku pankrease lipaasi, trüpsiini ja amülaasi koguse, samuti selle, kui palju sappi on vaja sapipõie eritamiseks..\nWirsungi kanal ühendatakse sapipõie kanaliga ja avaneb kaksteistsõrmiksoole suure kaksteistsõrmiku papillaga.\nSageli võib kõhunäärmel olla täiendav kanal, mis avaneb väikese kaksteistsõrmiku papillaga, pisut kõrgem kui esimene.\nKõhunäärme mahla üldkogus normaalse funktsioneerimise ajal ulatub 2 liitrini päevas. Sellest piisab piisava seedimise tagamiseks. Pankrease patoloogia taustal väheneb pankrease mahla kogus ja muutub selle kvaliteet..\nNäpunäide: hea tervise ja normaalse seedimise säilitamiseks paljude aastate jooksul peate kaitsma kõhunääre ja ennetama alkoholi kuritarvitamist ja ülesöömist.\nIgemete tursed lapsel: foto, põhjused, ravi, kuidas eemaldada\nLigikaudne toitumine keemiaravi ajal (number 2)\nEtioloogia, kliinik, väliskõrva neoplasmide klassifikatsioon\nKodus kaela papilloomide vastu võitlemine\nKui jalg on paistes, peate võimalikult kiiresti pöörduma spetsialisti poole - see võib olla märk tõsisest haigusest. Me ütleme teile, mida teha ja kellega ühendust võtta..\nTurse vasakul küljel olevatel ribidel


Suur papagoi - ostmine jm sellega seonduv • Üldised jutud • www.pisi.ee\nSuur papagoi - ostmine jm sellega seonduv\nPostitas Liisa (Teema autor) » 28. oktoober 2004, 23:21\nRe: Papagoi !\nPostitas Annie » 29. oktoober 2004, 06:42\nRe: Soovitage suuremat papagoid !\nPostitas Endised kasutajad » 31. oktoober 2004, 13:10\nSoovitaks Jakot e. Aafrika hallpapagoid. Ta on väga hea seltsiline ja kui teda õpetada hakkab ta rääkima ka.\nPostitas Endised kasutajad » 31. oktoober 2004, 13:21\nKui õpetada, hakkavad ka viirpapagoid rääkima .\nÄkki te teate suurtest papagoidest\nPostitas Endised kasutajad » 03. jaanuar 2005, 21:49\nPostitas Endised kasutajad » 03. jaanuar 2005, 21:56\nPostitas Endised kasutajad » 04. jaanuar 2005, 00:46\nKust netist saada? Siit võid ka küsida, kui oled linnu välja valinud, enamvähem kõiki Eestis müüdavate lindude hindu me teame ju;).\nPostitas Endised kasutajad » 04. jaanuar 2005, 12:31\nMina soovitan esimeseks linnuks viirukat, sobib ka nümfkakaduu, aga nümfkakaduu on ikka parajalt suur ja puurid on kallid. Ega viirukaski väikse puuriga ei lepi aga nende puurid on odavamad. Nümfika hääl on ka heledam ja kõvem. Minuarust...\nPostitas Endised kasutajad » 04. jaanuar 2005, 15:25\nRe: Äkki te teate suurtest papagoidest\nPostitas Endised kasutajad » 05. jaanuar 2005, 18:48\nPostitas Endised kasutajad » 05. jaanuar 2005, 19:05\nPostitas Endised kasutajad » 05. jaanuar 2005, 21:36\nPostitas Endised kasutajad » 21. jaanuar 2005, 20:24\nMul tekkis selline mõte ja küsimus kus on võimalik Tallinna lähedalt osta suurt papagoid?\nKui palju umbes maksab ja kui palju puur maksab?\nPostitas Liisa (Teema autor) » 21. jaanuar 2005, 20:28\nOn su vanemad nõus linnule ca 15 000 välja käima?Ja oled sa valmis endale mitmekümneks aastaks lemmikut võtma?\nKuigi lehes oli hiljuti kuulutus, kus kahte jakot müüdi a 3000.\nPostitas Endised kasutajad » 21. jaanuar 2005, 21:13\nSa ei saa osta kohe papagoid, kes räägib. Sa pead teda õpetama ikka.\nPostitas Endised kasutajad » 21. jaanuar 2005, 21:18\nNu ma tean ,seda ma mõtlen ,et teda oleks võimalik rääkima õpetada ja kas Tallinnas on ültse papagoi või mingit sellist kasvandust ja kui palju lind maksab ???(Nt:Suur kirju papagoi nime ma kahjuks ei tea=))\nViirpapagoi õpib ka rääkima. Suured papagoid on kallid ja ega viirudgi odavad ei ole. Kõigepealt kirjuta siia, aplju on teil võimalik tema peale kulutada, ja siis räägime edasi.\nPostitas Endised kasutajad » 22. jaanuar 2005, 07:35\nMul tuleb juuni lõpus sünna ja ma peaks saama mingi 2000 linnu jaoks....(või nac rohkem)\nPostitas Endised kasutajad » 22. jaanuar 2005, 07:38\nViirukat ma ei taha selle-pärast,et õel on ja paljut ütlevad kui tahad viirukat rääkima õpedada ,siis peab 1 olema ,aga paljud räägivad kui on üksik papagoi ,siis ta sureb üpris kiiresti....\nPostitas cosmical » 22. jaanuar 2005, 08:08\nhmmm 2000 ... selle eest sa küll kahjuks mingit suurt papagoid ei saa ... arvestades seda, et lind ise maksab ja puurid on ka päris kallid.\nSinu jutust saan aru nagu sa taahksid mitut lindu (st. et 1 papagoi sureb ära jne). Tavaliselt õpivad tõesti üksikud linnud paremini rääkima aga ära võivad nad peamiselt ainult perenaise/mehe hoolimatuse tõttu (kui just muidugi mingit haigust ei tule) ... kui sa temaga piisavalt tegeled, puuri puhastad, söödad, joodad jne, siis ei tohiks ta küll ära surra.\nPostitas Endised kasutajad » 22. jaanuar 2005, 08:15\nkas tõesti 2 jakot ~3000EEK ? :O Mitte ei taha uskuda ... millises lehes see kuulutus oli ja äkki oskad öelda kuna umbes? Siis oskan üles otsida vb. Aga kas nad olid siis nagu paar vms? (emane ja isane) või mõlemad ühest soost? Kas 3000 EEK tk või mõlemad kokku 3000 EEK ?\nPostitas Annie » 22. jaanuar 2005, 10:02\nMina nägin ka neid kuulutusi. Oli nii Soovis kui Kuldses Börsis. Kõigepealt müüdi Jako paari vist a 3000 krooni ja siis hiljem oli üks Jako (hinnaks lihtsalt "soodsalt"). Arvan et üks ja sama pakkuja. Kiusatus oli helistada, aga ei teinud seda siiski.\nPostitas Endised kasutajad » 22. jaanuar 2005, 11:30\nPostitas Endised kasutajad » 22. jaanuar 2005, 14:49\nAga nümfid on ka ju suured, mitte väga aga suuremad, kui viirukad.. Kas nümfi ei tahaks? Tema saaks ju küll 2000 eest kätte ja puuri ka, kui hoolega otsida (rory85 müüb ka ju aegajalt nümfe odavamalt, kui poes). Ja rääkima õpib ta ka, selle kohta saad täpsemalt teada juba mõnelt nümfi pidajalt:).\nPostitas Annie » 22. jaanuar 2005, 18:25\nKui Sa viirut ei taha, oleks nümf tõesti sobiv. Suurem papagoi tahab esiteks ikka rohkem kogemust ja teiseks pead mõtlema, kuidas Su vanemad suhtuvad sellese, kui ta hakkab lilli ja tapeeti närima (seda teevad muidugi ka väiksemad, aga vähemal määral). Samuti mängib rolli raha. Kui Sa ka 2000 eest saad endale linnu, siis teine sama palju läheb söögile ja sisustusele kokku. Suurem lind jääb Sulle aastateks, ka siis kui ülikooli lähed ja asud omaette elama.\nKäisin täna Mustamäe Zookeskuses (soovitan sinna minna). Lindudest oli seal üks valge kakaduu (hinda ei märganud, aga tean, et ta on umbes 20000), 2 Jakot (hind 12000), 4 Amatsoonpapagoid (6500), 3 Rosellat (2000-3500 vahel), üks kaeluspapagoi (u 2400 vist), kaks sellist lembelindude moodi, aga pika sabaga, nimi oli ladina keeles ja meelde ei jäänud (hind ka 2000-3000 vahel); üsna palju viirusid ja 2-3 nümfi.\nRe: Soovitage suuremat papagoid (ja kust osta) !\nPostitas Endised kasutajad » 22. jaanuar 2005, 19:19\nSuur papagoi ei ole mänguasi (õigupoolest ükski lind ega loom pole). Lindu ei saa osta lihtsalt sellepärast, et tema ostmiseks raha leidub.\nMina olen hädas, sest enne oma amtsooni koju toomist ei olnud piisavalt aega linnuraamatute uurimiseks ja oma kodu ette valmistamiseks. Ma arvan, et kui ma oleks osanud temaga suhelda nii, nagu suure papagoiga on õige suhelda, kohe tema tulekust peale, oleks linnu kodunemine läinud palju kergemini. Ma olen teinud rea vigu, mida ma praegu parandan. Ka ei kujuta ette, kuidas ma võõrkeeli oskamata praegu toime tuleks, sest eestikeelset kirjandust amatsoonide kohta pole leidnud.\nSee, et mina linnu võtsin, oli tema huvides. Mu amatsoon elas halbades tingimustes, kust ta tuli võimalikult kiiresti ära tuua.\nIgal linnul on oma iseloom, mõni vajab vähem, mõni rohkem tööd. Seda ei tea ette. Ka iseenda püsivust ja võimet oma lemmikule pühendude ei oska me ette ennustada.\nMinu sõbrad nägid kord Rootsis käies linnumajas puuritäit välja langenud sulgedega ära piinatud papagoisid. Need linnud olid ära võetud omanikelt, kes lihtsalt ei teadnud, kuidas papagoidega käituda. Nad olid võtnud linnud arvates, et "nendega saab nalja, kui nad rääkima hakkavad". Nad ei tulnud selle pealegi, et ka papagoil on omad vajadused ja soovid.\nPalun, ära võta suurt papagoid, kui Sa pole kindel, et teda kord sellisena Sinu juurest ära ei viida.\nPostitas Endised kasutajad » 22. jaanuar 2005, 20:38\nSuure linnuga on tõesti rohkem tööd. Seega soovitan alustada väiksematest ja kergesti hoolitsetavamatest. Mina ise ostan omale peale viirusid kiindlasti päikesearatinga, neid eestis veel ei ole, aga see on mu kindel soov. Suur papagoi on täpseltsamasugune nagu koer, või väike laps, kes tahab tähelepanu, mänguasju ja palju muudki.\nPostitas Annie » 23. jaanuar 2005, 11:21\nPooldan täielikult Koko arvamust. Tema postitusest peaks üsna selge olema, kui tõsine asi on suure papagoi võtmine.\nSkyBabe12 - selle otsuse pead ikka koos vanematega hoolikalt läbi arutama ja oleks hea, kui laseksid ka vanamatel Lontulehe kommentaare lugeda.\nJa üks asi veel, mis mulle pähe kargas - kui linnuke peaks haigestuma, siis ma pole kindel, kas üldse ja kui palju Eestis on kogenud loomaarste, kes tulevad toime suuremate papagoide ravimisega.\nÄra arva, et me üritame Su papagoi-võtu soovi maha laita, aga lihtsalt püüame nõu anda, mis oleks parim võimalikest variantidest. Et endale head sõpra saada, ei pea ilmtingimata just suure papagoi kasuks otsustama. Ka väiksematega (viirud või nümf) on muidugi palju vaeva, kuid nende kohta on juba eesti keelset kirjandust (eriti netis) palju rohkem.\nKindlasti on näiteks Lontulehelt Unexplained nõus Sulle nümfi kasvatamisel kogemusi jagama. Niipalju kui mina olen aru saanud, on ta oma Tutiga (kes muide mitu sõna räägib) väga rahul ja õnnelikud on nii lind kui laps.\nRe: Suur papagoi - ostmine jm sellega seonduv\nPostitas sipsus » 13. mai 2008, 10:11\nMulle meeldivad ka papagoid, suured just, aga ei saagi võtta sellepärast et lastele võivad nad vahest ligia teha, amatsoon just eriti, ja nendega on tükk tegu, meeletu tegelemine nendega igapäev ja korteris on neist tüli ainult sellepärast et see hääl on väga tugev, muidu oleksin vist küll ammu omale ühe soetanud.\nAga siin natuke lugemist:\nAntud tekst võetud kasutajal Sipsus ilmselt luba küsimata ja viitamata moderaator . Huviline saab seda lugeda .\nViimati muutis Mercar 13. mai 2008, 10:35, kokku muudetud 1 kord.\nPõhjus: Kellegi kodulehelt pika teksti võtmisel küsitakse luba ja kindlasti lisatakse juurde ka viide kust tekst pärit! Asendasin teksti viitega. Paluks mitte autoriõiguste vastu eksida.\nPostitas Annie » 13. mai 2008, 14:30\nNojah, kahju, et ma ise seda linki ei näinud. Ise ma küll kuskilt kopeerinud pole, aga eks andmeid ole siit-sealt kogutud. Sipsus, ole palun nii kena ja saada mulle see link, kust Sa siis selle jutu võtsid. Võib ju juhtuda, et keegi on veel mu lehelt midagi kopinud. Aga ega ma kade pole - kes küsib, sellel luban ikka infot kasutada.


Telia vs Starman :: Hinnavaatluse Foorumid\npraegune kellaaeg 24.10.2017 05:17\nHinnavaatlus » Andmeside ja kõnelevi » Telia vs Starman märgi kõik teemad loetuks\n11.09.2010 07:39 Telia vs Starman\nEndal praega elion 12mbs kodulahendus,koraks turgatas mõte pähe et minna starmanile üle.Kas see starmani 150mbs tasub ära või on mingi s....?\n11.09.2010 09:55 Re: elion vs starman\nKommentaarid: 65 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 2 :: 61\nkas starman mitte kaabel pole???\nadsl on parem\n11.09.2010 22:38 Re: elion vs starman\nSama siin, unusta ära! Loe natuke Starmani teemat ning neid probleeme mis seal on. 150Mbit/s netiga ei näe sa isegi youtube'i. Kvaliteeti pole neid ollagi, kahetsed rängalt kui vahetuse teed.\nOleneb samas jah, kus elad. Näiteks Tallinnas plaanib Elion kortermajades paari-mõne aasta jooksul kogu võrgu välja vahetada. Eks teistes linnades tuleb sama teema.\nviimati muutis T1000 11.09.2010 22:41, muudetud 1 kord\nSul Elioni 100mbit võimalust pole ?\nKommentaarid: 184 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 0 :: 171\nsamas kui sa oled gamer, siis pingi vahe vist on päris hea starmani kasuks\ntõesti, unusta ära ma saan võrrelda vanemate korrusmaja Starmani ja endal kodus Elioni ja no ausalt, ära taha seda Starmani omale.\nKuhu suunas? Kui sul on Elioni korrusmaja baasil internet ning optika jookseb majja siis on Eesti-sisene ping 1-2 ms. Välismaa osas täiesti oleneb serverist ning peab hakkama täpsemalt võrdlema.\nKommentaarid: 113 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 1 :: 95\n... samas, kui Elion antud aadressil hyperkiiret ei paku ega plaani ka lähiajal pakkuma hakata, siis oleks Starman juba üksnes üleslaadimise poolest parem valik ja kuigi allalaadimist päris täismahus ei saa, oleks see siiski märksa kiirem sellest, mida Elion praegu pakub ...\nelioni adsl, +30ms igas suunas. peab väga lucky olema et korrusmaja levipiirkonnas elada . Kui elab siis loomulikul elion parem. Olgem ausad see hüperkiire on praegu ikka täielik nišitoode.\nPeeter, samasugune niśś nagu seda on 0 pingi taga ajamine selleks, et 8 MILLISEKUNDIT e. 1/1000s võita.\nKommentaarid: 95 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 1 :: 83\nKuule Metsjeesus, seal on suur vahe kas ping on 90 või 60. 1/3 võrra sitem on mängida kui teistel, madalapingilistel.\nelioni adsl, +30ms igas suunas. peab väga lucky olema et korrusmaja levipiirkonnas elada :). Kui elab siis loomulikul elion parem. Olgem ausad see hüperkiire on praegu ikka täielik nišitoode.\nMul pole praegu küll täpseid rahvastikuandmeid käepärast aga näiteks Lansamäel (mis sisuliselt kortermajadest koosneb) peaks elama märkimisväärne osa Eesti elanikest. Ning mida rohkem on inimesi koos seda rohkem erinevaid sidevõimalusi on, seda suurem on tõenäosus, et ühe või teise operaatori 100/150 Mbps koju tuleb. Eks muidugi inimesi elab igal pool kuid ma pakuks, et enamus inimesi elab pigem kortermajades. Ning seal on kiire neti saamise tõenäosus täiseti märkimisväärne. :)\nPigem on nii, et paljud ei teagi, mis võimalused neil majas on erinevatel operaatoritel. Eks oma osa võib ka visata operaatorite reklaamitöö kapsaaaeda.\nKüll te kunagi oma CS'st välja kasvate. Point on selles, et pole mõtet ainult olematut latentsust taga ajada.\nInimesel kulub nägemisest, analüüsimisest, neuro-muskulaarses sünapsis erutuse tekkest, levikust, lihase kontraktsioonini 0,21s. Mitte, et seal mingit vahet poleks, kas "ping on 30 või 90", aga enamus on mingi platseebosaast ja kiun, et tehtud vigu tehnika jm kaela kirjutada.\nMetsjeesus, see on juba täitsa OT kuid see pole platseebo vaid fakt, et kui on kiire reageerimisega mäng siis on iga millisekund tähtis. Vahet pole, kas lihases või kaablis - iga võit on eelis. WoW'i suguseid mänge võib jah Kõu taga mängida, CS/Q3/jne väga enam mitte kui vähegi on soovi näiteks Euroopas teistega võrdne olla.\nMark0, sestap ma ütlesingi enamus, kuna tihti aetakse natuke liiga mulliks asja. Ma olen ise ka toksinud neid.\nMõte on, et ainult latentsust ma ei ajaks taga, nett peab ikka kvaliteetne olema nii kiirus kui problemaatika (vähesuse) osas.\nEi tallinnas ma ei ela,elan rakveres,siin kül elion veel ei paku seda 100mbit netti aga ma arvan et ootan kuni pakkuma hakkab,pole starmani kohta just palju positiivset infot leidnud.\nMa mõtlen ka veidi selle starmani 75/10 peale, sest elioni 12/1 on just üleslaadimise poolest vähe.\nElioni 100M netti on Tartus ikka väga vähestes kohtades ja rääkides elioniga selgus, et ega neil ei ole eriti plaani laieneda ka.\nElan nö "Tartu lasnamäel" annelinnas, et kliente peaks ju jaguma, aga võta näpust.\nKommentaarid: 66 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 2 :: 61\nKiirused on paberi peal head, kas ka reaalselt eks see oleneb asukohast ja sajast muust tegurist. AGA, oletame et asi toimib, siis kuidas starmaniga seda mõnusat ressurssi ära tarbida ilma et mõistliku tarbimise printsiibiga vastuollu ei läheks? On reaalselt kedagi ahistatud ka kui 24/7 torrentid käivad? Seal vist oli mingi kahtlane jutt kuskil väikse kirjaga et 18 - 24 vahelisel ajal internetti nagu kasutada ei tohikski.\nMahupiirang on peal jah :), 80GB, kui sellest üle lähed siis tõmmatakse kiirus täitsa alla.\nSee on ka veel üks suur miinus starmani kahjuks.\nMahupiirang on peal jah , 80GB, kui sellest üle lähed siis tõmmatakse kiirus täitsa alla.\n80GB on nädala või kuu peale?\nKui selliseid piiranguid ainult loobidakse, siis on küll kahju. Uurisin Elionist Hüperkiire interneti kohta paluti järgmisel aastal uuesti küsida. Vaatasin küll, et ~460.- eest saab 150mbit/s(75mbit/s) ja üles laeb ka paremini kui Elionil.\nOn kellelgi Tartu Starmani kliendil äkki jagada kogemusi kui hästi see 150mbit/s ühendus toimib ja mis kiiruseid reaalselt näeb?\nElioni 12/1 on parem kui starmani 75/10. Tõsiselt. Unustage ära see starman, see teenus on solk mis solk. Iga päev inimestel probleemid, ühendus umbes, youtube ei tööta üldse, upload on 10 asemel 3-4 jne jne. Elionil on kvaliteet taga, ei saa neid kahte ettevõtet võrrelda ka mitte.\nEile sai netist 2 filmi tõmmatud, asi = 80GB\nPiirangud on kõige hullemad asjad yldse ja see on fakt!\nläksin juba õige mitu head aastat tagasi Starmanist Elioni üle, kui neil alles need probleemid hakkasid... ja siiani pole ühtegi korda pidanud kahetsema. Elioni nett koos kõigega on väga viis võrreldes sellega mis tuttavad Starmani kohta räägivad, no ja muidugi siis siingi ju suur teema tähepoisi kvaliteedi ja olemuse kohta. Vahet eriti pole kus kandis elad (Tallinnas vähemalt) suht koht kõigil on mingil ajal p-se majas netiga.\nKommentaarid: 165 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 0 :: 149\nKirsa, samas elan samamoodi Annelinnas ning hyperkiire ilusti olemas. Võimalik et oleneb mis majas elad, kas on vastavad seadmed olemas või mitte.\nStarmani kõige hullem miinus ongi piirangud, 80gb on vähe, kui juba on kiire internet olemas siis võiks piiranguteta tõmmata ka, õnneks Elioni puhul sellist probleemi ei ole.\nHinnavaatlus » Andmeside ja kõnelevi » Telia vs Starman mine lehele 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 järgmine


KERAAMILINE PÕRANDAPLAAT PERLA ALGUER BLANCO 75X75CM 1,69M² PAKIS - bauhof.ee\nKERAAMILINE PÕRANDAPLAAT PERLA ALGUER BLANCO 75X75CM 1,69M² PAKIS is available to buy in increments of 1.69\nPerla portselanist põrandaplaat Alguer Blanco on mõõtmetega 75 x 75 cm ja pakusega 10,5 mm. Keraamiline plaat on läikiv ja valget värvi. Sobib kasutamiseks nii sise- kui ka välistingimustes. Keraamiline plaat on vee- ja külmakindel. Pakendi suurus on 1,69 m².\nhttps://www.bauhof.ee/et/viimistlusmaterjalid/keraamiline-porandaplaat-perla-alguer-blanco-75x75cm-1-69m-pakis-674248 4391603 KERAAMILINE PÕRANDAPLAAT PERLA ALGUER BLANCO 75X75CM 1,69M² PAKIS https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/7/674248_E1.jpg 10.99 19.99 EUR InStock /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid/Keraamilised plaadid ja plokid /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid/Keraamilised plaadid ja plokid/Põrandaplaadid /Kõik tooted/Kingiidee /Pakkumised /Pakkumised/Kõik keraamilised plaadid -50% /Kataloog • Portselanist põrandaplaat mõõtmetega 75 x 75 cm ja pakusega 10,5 mm. • Läikiv ja valget värvi. • Kasutamiseks nii sise- kui ka välistingimustes. • Plaat on vee-ja külmakindel. • 14-päevane tagastusõigus. Perla portselanist põrandaplaat Alguer Blanco on mõõtmetega 75 x 75 cm ja pakusega 10,5 mm. Keraamiline plaat on läikiv ja valget värvi. Sobib kasutamiseks nii sise- kui ka välistingimustes. Keraamiline plaat on vee- ja külmakindel. Pakendi suurus on 1,69 m². add-to-cart 1 m2 50% 10,99


Tarmo Tamming: Patagoonia 2, Ruta 40\n20 km tunnis on täiesti paras kiirus, sest kui kiirust tõsta, läheb ka kolin ja vibratsioon suuremaks ja miski ei lõhu autot kiiremini, kui sellistel teedel kihutamine. Paarkümmend kilomeetrit pärast Perito Moreno asulat hakkab kõrva kuidagi vale kolin, midagi uut. Jalgratas on katusel korralikult kinni, ja ei tohiks häält teha, ning kõik muu vajalik katureraamil olev kraam on samuti korralikult kinnitatud. Aga ikkagi on mingi vale hääl.\nEdasi saab käituda mitmel eri viisil. Variant A on keerata CD-mängija valjemaks, et kolin kõrvu ei hakkas. Variant B on hakata kolina põhjustajat otsima. Varianti A ei saa kasutada, sest juba ammu keset Aafrikat läks läks CD mängija nii paksult tolmu täis, et plaat ei mahu enam sisse.\nPean kinni ja hakkan järjest asja uurima. Katuseraami kinnitused on terved (veel), ja raam ei kolise. Kolin pärineb bussi esiosast. Põhjakaitse peal on mõned kanamuna suurused kivid, viskan need ära, aga kolin jääb. Esisilla vaatlusel on mõne aja pärast on asi selge.\nKolina põhjustajale ligipääsemiseks keeran esiratta maha.\nEsiamort logiseb, amordi otsas olev kummipuks on veel alles, aga seda kinnihoidev metallseib ei ole enam kasutuskõlblik. Aga hea, et veel õigel ajal jaole sai. Väljas hakkab hämarduma, ja kuna kiiret pole täna kusagile, ja amordi otsas olevad mutrid ei taha kergelt lahti tulla, siis jääb vahetamine järgmiseks hommikuks.\nÜmberringi on täiesti lage maa, seejärel tuleb meelde, et umbes kilomeeter või paar tagasi oli tee ääres mingi mobiilimast. Sõidan tagasi, aga masti ümbrus on täiest asustamata, nii et öö möödub lihtsalt tee ääres. Telefoni näitab isegi, et siin on levi, aga interneti kasutamise peale ei ole mõtet mõeldagi, mitte midagi ei avane. Mobiilse interneti teemal peaks edaspidi pikemalt kirjutama, sest kui ikka teenus ei tööta, siis tuleb teenusepakkujat vahetada, aga sellest ja üldse IT-teemast mõnes teises postituses.\nHommikul algab amordiparandamise 2 vaatus. Mutrite lahtisaamine võtab kavandatust rohkem aega, WD-40 aitab veidi ja lõpuks on mutrid lahti, kummipuks ja uus seib läheb paika ja mutrid saab kinni keeratud. Kogu selle töö oleks saanud teha palju kiiremini, kui mul oleksid kaasas torutangid, millega amorti kinni hoida, aga suuremate "kullinokkadega" sai ka asi lõpuks tehtud.\nEks näe, kaua vastu peab. Loo moraal – torutangid tuleb ikkagi ise kaasa võtta (osta) ja mõned kummipuksid võiks ka varuks olla.\nKui nüüd järele mõelda, siis sama lugu on juhtunud korra varemgi, 2010 märtsis Tuneesias, ja siis tuli samuti mutter lahti ja kummipuks kadus kuhugi ära, nii et ma pidin ise mingist muust kummistjublakast õige suurusega rõnga valmis lõikama, mis sai niivõrd hea, et vastu kogu tee Benini ja Togoni ning tagasi. Aga enne käesolevat reisi sai see isetehtu väljavahetatud ja originaal asemele ja arvestades Lääne-Aafrika teeolusid, pidas isetehtu üpris hästi vastu.\nSõidan kõigepealt ühe kilomeetri ja vaatan, kuidas olukord on, seejärel kontrollin uuesti ja uuesti pärast tunniajast sõitu, aga tundub, et jäi pidama.\nJärgmine Patagoonia teemaline postitus ootab kirjutamist ja pildid sorteerimist. Ma ei taha praegu enne edasi liikuda, kui kirjutamise ja sorteerimisega jälle järjele saab, sest muidu uut materjali ainult koguneb ja koguneb. Ja siin Ushuaias ja ümbruskonnas on samuti vaatamist piisavalt ning kohaliku kämpingu wifi-internet võimaldab kirjutatut üles laadida, kui on järjekindlust ja aega asjaga tegeleda. Proovid üha uuesti ja uuesti ja lõpuks saab postituse ikkagi üles.\nPosted by Tarmo at 6:54 PM


Päiksesüsteem (Maa tüüpi planeedid (Merkuur (Merkuur on Päikesesüsteemis… Coggle\nPäiksesüsteem (Maa tüüpi planeedid (Merkuur (Merkuur on Päikesesüsteemis…\nMaa tüüpi planeedid\nMerkuur on Päikesesüsteemis Päikesele lähim ja ka väikseim planeet . Merkuuril ei ole looduslikke kaaslasi ja ainukeseks geoloogiliseks nähtuseks peale kaatrite on kaljud, mis on tõenäoliselt tekkinud planeedi kokkutõmbumise ajal selle varajases faasis. Merkuuri peaaegu olematu atmosfäär koosneb aatomitest, mida päikesetuul pinnalt üles lennutab. Merkuuri suhteliselt suurt rauast tuuma ja õhukest vahevööd ei ole suudetud veel korralikult seletada.\nVeenus asub Päikesest 0,7 astronoomilise ühiku kaugusel ja on massi poolest Maaga kõige sarnasem . Nagu Maal, on ka Veenusel paks silikaatidest vahevöö ning rauast tuum, paks atmosfäär ning pinnal toimuvad geoloogilised protsessid. Kuid erinevalt Maast on Veenus kuiv ja tema atmosfäär on Maa atmosfäärist koguni 90 korda tihedam, koosnedes põhiliselt süsinikdioksiidist. See on Päikesesüsteemi kuumim planeet, tema pinna temperatuur küündib 460 kraadini, seda tänu atmosfääris suurel hulgal leiduvatele kasvuhoonegaasidele. Veenuse tänapäevasest geoloogilisest aktiivsusest ei ole leitud kindlaid tõendeid, aga kuna tal puudub magnetväli, mis hoiaks ära atmosfääri ärakande kosmosesse, siis peavad tema atmosfääri pidevalt uusi aineid andma vulkaanid. Veenuse pinnavormid on kujundatud üleplaneedilise vulkaanilise aktiivsuse käigus. Veenusel puuduvad looduslikud kaaslased.\nMaa on suurimate mõõtude ja suurima tihedusega planeet Päikesesüsteemi siseosades. Maa on ainus planeet, kus teada olevalt toimuvad praegu geoloogilised protsessid ja ainus koht universumis, kus teadaolevalt eksisteerib elu. Selle vedel hüdrosfäär on unikaalne Maa-tüüpi planeetide hulgas ja Maa on ainus planeet, kus on täheldatud laamade liikumisi. Planeedi pooluste piirkonnas asuvad jääst koosnevad polaarmütsid. Maa atmosfäär erineb suuresti teiste sarnast tüüpi planeetide omast, koosnedes põhiliselt 78% lämmastikust ja 21% hapnikust. Maal on üks looduslik kaaslane, Kuu, mis on suurim kaaslane Maa-tüüpi planeetide hulgas.\nMarss on väiksem kui Veenus ja Maa ja asub Päikesest minimaalselt 1,56 astronoomilise ühiku kaugusel. Marsi atmosfäär koosneb enamjaolt süsinikdioksiidist ning atmosfäärirõhk pinnal on vaid 0,6 protsenti Maa atmosfäärirõhust. Marsi pinnas on väga ebaühtlane, kaetud arvukate meteoriidikraatritega. Marsil asuvad ka mõned suured vulkaanid, teiste hulgas Olympus Mons, Päikesesüsteemi kõige kõrgem mägi. Marsil on ka silmatorkavad orud, kõige suurem neist tektoonilise aktiivsuse käigus tekkinud Valles Marineris. Marsi pinnase punakas värvus tuleneb raud(III)oksiidist, mida leidub kõikjal pinnases. Marsi poolustel on polaarmütsid, mis koosnevad süsinikdioksiidi ja vee jääst. Marsil on 2 looduslikku kaaslast, Deimos ja Phobos, need on arvatavasti gravitatsiooniliselt kinni püütud asteroidid.\nJupiter on kõige massiivsem planeet . Päikesest asub ta 5,2 astronoomilise ühiku kaugusel. Põhiliselt koosneb see vesinikust ja heeliumist. Jupiteril on 16 kuud. Temperatuur on umbes −140 °C. Tuule kiirus on keskmiselt 100 m/s\nSaturn asub Päikesest 9,5 astronoomilise ühiku kaugusel ja on tuntud oma rõngaste poolest. Tal on palju sarnasusi Jupiteriga, näiteks atmosfääri koostis ja magnetosfäär. Kuigi ta moodustab 60% Jupiteri ruumalast, on ta viimasest 3 korda kergem , mis teeb Saturnist kõige väikseima tihedusega planeedi Päikesesüsteemis. Rõngad koosnevad väga väikestest jää- ja kivimiosakestest. Saturnil on üle 60 kaaslase, millest kahel – Titaanil ja Enceladusel – on avastatud ka seismilist aktiivsust. Titaan on Päikesesüsteemis suuruselt teine kuu, ta on suurem kui planeet Merkuur ja ainuke kuu Päikesesüsteemis, millel on tihe atmosfäär.\nUraan on hiidplaneetidest kergeim ning asub 19,6 astronoomilise ühiku kaugusel Päikesest. Ta erineb teistest planeetidest selle poolest, et ta tiirleb külili. Uraani pöörlemistelje kaldenurk on 97,8 kraadi. Samuti on tal võrreldes teiste hiidplaneetidega palju jahedam tuum, mistõttu kiirgab ta väga vähe soojust. Uraanil on 27 teadaolevat kaaslast.\nNeptuun, on ruumalalt Uraanist väiksem, aga massilt suurem (17 Maa massi) ehk palju tihedam. Neptuunil on teada 13 kaaslast.\nPäike on Päikesesüsteemi kõige massiivsem komponent, tema arvele langeb umbes 99% kogu Päikesesüsteemi massist. Päikese suure massi (332 990 Maa massi) tõttu on tema tuumas väga kõrge temperatuur ja rõhk, mille tulemusena toimuvad Päikese tuumas termotuumareaktsioonid. Termotuumareaktsioonides vabaneb tohututes kogustes energiat, enamasti elektromagnetkiirguse kujul, mis Päikese sisemusest välja jõudes kiiratakse 5800 K temperatuuriga absoluutselt musta keha kiirgusena.\nAsteroidid on väikesed Päikesesüsteemi kehad. Need koosnevad põhiliselt mineraalidest ja metallidest. Asteroidide vöö asub Marsi ja Jupiteri vahel. Asteroide võib leida igas suuruses, alates mõnest meetrist kuni ca 1000 kilomeetrini välja. Suurimad asteroidid on liigitatud kääbusplaneetide hulka.\nAsteroidivöö sisaldab 1–2 miljonit asteroidi, mille diameeter on üle ühe kilomeetri. Kuid vaatamata sellele ei ole kogu piirkonna mass rohkem kui üks tuhandik Maa massist. Asteroidide vöö on väga hõredalt asustatud. Kosmoselaevad lendavad sealt läbi ilma kahjudeta. Asteroididest väiksemaid Päikesesüsteemi väikekehi nimetatakse meteoorkehadeks..\nKomeedid on väikesed Päikesesüsteemi kehad, tavaline läbimõõt on kõigest mõni kilomeeter. Komeedid koosnevad põhiliselt jäätunud gaasidest ja vähesest osast mineraalidest\nEi ole olemas täpset piiri, millest alates Päikesesüsteem lõpeb ja tähtedevaheline ruum algab, sest Päikesesüsteemi välimine piir on moodustatud kahe jõu poolt: päikesetuul ja Päikese gravitatsioon. Päikesetuule mõju ulatub kuni 4 korda kaugemale Pluuto kaugusest Päikesest. Seda piirkonda kutsutakse heliopausiks ja arvatakse, et sealt alates tähtedevaheline ruum algabki. Kuid, samas Päikese gravitatsiooni mõju ulatub tuhat korda kaugemale.\nArvatakse, et Päikesesüsteem moodustus veidi enam kui 4,6 miljardit aastat tagasi külmast molekulaarse gaasi ja tolmupilvest.Arvatakse, et selle protsessi alguses toimus päikeseudukoguks nimetatava väga suure massiga külma tähtedevahelise gaasi- ja tolmupilve gravitatsiooniline kollaps. Mitmete või isegi paljude tihendustsentrite edasise tihenemise ja pöörlemise tõttu lapikuks muutuvate gaasipilve fragmentide keskele tekkisid prototähed. Kui prototähed tõmbusid niivõrd kokku, et nende keskmes tõusid temperatuurid ja tihedused piisavaks termotuumareaktsioonide algamiseks, süttisid prototähed ükshaaval tähtedena. Üks nendest prototähtedest oli Päike. Algselt tekkinud täheparv või -assotsiatsioon hajus võrdlemisi ruttu ning praeguseks on Päike suhteliselt hõredalt asustatud Galaktika piirkonnas.


Üritused | Page 100 | Eesti Kunstnike Liit\nJane Remm, Jaanus Remm näitus „t“\n28.06.2019 kuni 21.07.2019\nReedel, 28. juunil kell 18.00 avatakse Tartu Kunstimaja väikeses saalis Jane ja Jaanus Remmi ühisnäitus „t”. Maanteed mõjutavad oluliselt inimeste ja loomade käitumist ning keskkonda. Iga uus tee toob sõitjaid juurde. Teedel on suur roll selles, kuidas me tajume maastikku ja maad, kuna enamus inimesi elab tänapäeval linnades ja aktiivne kogemus erinevate maastikega toimub teel liikudes vaataja positsioonilt. Jane Remmi maalid kujutavad vaateid maanteelt, Jaanus Remmi fotod vaatlevad teed ja liikumist metslooma perspektiivist, nii nagu ökoloog seda mõistab. Kohtuvad maalikunsti ja loodusteaduse, inimese ja metslooma teed.\nBritta Benno isikunäitus „Düstoopiline Tallinn“\n20.06.2019 kuni 11.08.2019\n20. juunist on Kunstihoone galeriis avatud Britta Benno isikunäitus „Düstoopiline Tallinn“, milles kunstnik teeb katse kujutleda kauget tulevikku. Näitus on otsekui hübriidjoonistustest lõuendil, graafilistest lehtedest ja installatsioonist koosnev imedekamber, milles leiduvad väärisesemed ja kujutised jutustavad katkendliku loo saabuvast hukust. Näituse kuraator on Siim Preiman. Näitus avatakse kolmapäeval, 19. juunil kell 18 ja see jääb avatuks 11. augustini.\nNoolegrupi installatsioonid laupäeval Vaskjala Loomeresidentuuris\nLaupäeval 15.06 kell 18:00 – 22:00 toimub suvehooaja avamine Vaskjala Loomeresidentuuris. Alustatakse kunstituuriga, mille käigus on võimalik tutvuda installatsioonide ja väliobjektidega Rae Koolimaja lähiümbruses. Ettenäitamisele tulevad teosed järgnevatelt kunstnikelt: Kilian Ochs (EST/DEU), Janno Bergmann (EST), Vladimir Kozin (RUS), Federica Cogliandro & Giulia Lanza (ITA ), Šhiskin – Hokusai (RUS), Tanel Saar (EST), Simon Whetham (GBR), Alexander Kamelhair (USA), Chad Stayrook (USA)\nRahvusvaheline grupinäitus „Hea olemise kunst“\n21.06.2019 kuni 15.09.2019\nAlates 22. juunist on Tallinna Kunstihoones avatud rahvusvaheline grupinäitus „Hea olemise kunst“, mis võtab vaatluse alla kunsti tegemise eetika keeruka üleilmse kriisi käes vaevlevas maailmas ning on katse luua olukorra tõsidusele vastav näitus. Osalevad kunstnikud: Dylan Ray Arnold, Carl Giffney, Diana Lelonek, Taus Makhacheva, Georgi Markelov, Eléonore de Montesquiou, Jana Shostak, Hanna Piksarv, Liina Pääsuke, Bita Razavi, Uku Sepsivart, Idioodid, Roi Vaara, Mari Volens. Näituse kuraator on Siim Preiman. Näituse avamine toimub 21. juunil kell 18.00 ning see jääb avatuks 1. septembrini. 29. juunil kell 14:00 toimub näitusel kuraatorituur.\nTarrvi Laamanni maalinäitus „Impulss“\n14.06.2019 kuni 25.07.2019\nReedel, 14. juunil kell 19:00 avab Tarrvi Laamann Fahle Galeriis oma värskeimal loomingul põhineva maalinäituse “Impulss”. Suur osa Fahle Galeriis esitletavast loomingust on valminud möödunud aasta jooksul Jamaica saarel. “Selle näituse looming sai koloriitne ja kontrastne nagu Jamaica elu, inspiratsiooni on andnud saare elanikud ja sealne lopsakas loodus - soe päike ja Kariibi meri. Impulsi olen võtnud otse loodusest ja kohalikust kultuurist - trükkisin lõuenditele mango, mandli ja banaanipuu lehti, kleepisin väljalõikeid kohalikest ajalehtedest. Viimase kihina katab lõuendeid Jamaicale omastes värvitoonides värvikas akrüülvärv, mis voogab ja pulseerib maalidel sarnaselt kohalikule rahvamuusikale - reggae rütmides,” kirjeldab kunstnik oma värskeimat loomingut.\nSaskia Järve ja Maria Sidljarevitši ühisnäitus „Mäleta mind“\n13.06.2019 kuni 09.07.2019\nNeljapäeval, 13. juunil kell 18.00 avatakse Tallinnas HOP galeriis Saskia Järve ja Maria Sidljarevitsi näitus „Mäleta mind“. Saskia Järve ja Maria Sidljarevitši ühisprojekt „Mäleta mind“ tegeleb laiemalt eksistentsiaalsuse, hingelisuse ja igavikulisuse temaatikatega. Projekti keskmes on mõiste presentism – ajaloolisuse režiim, millele on sellisel kujul nime leidnud prantsuse ajaloolane Francois Hartog (sündinud 1946). F.Hartog on vastandanud presentismi futurismile, modernset aega kaua valitsenud režiimile, kus kehtis tuleviku ülemvõim. Kõike olevikus tehtavat õigustati alati tulevikuga, mis tänu progressi kujutelmale pidi tulema minevikust parem. Presentismi režiimis tajutakse tulevikku ähvardavana, sest ta ligineb meile katastroofide kujul, mille oleme ise põhjustanud. Valitseb kõikjal olev olevik – présent omniprésent.\nRühmituse P.E.A. näitus „Õige P.E.A.”\n15.06.2019 kuni 23.08.2019\nReedel, 14. juunil kell 15.00 avatakse Kuressaare kultuurikeskuses rühmituse P.E.A. näitus „Õige P.E.A.”. Rühmituse P.E.A. moodustavad kolm loomingulist sõpra – Priit, Erki ja Andres. Nende eesnimetähtedest tuletatud rühmitus on tänaseks tegutsenud juba 19 aastat. Koos on tehtud näitusi põhiliselt Tallinas, aga ka Haapsalus ja Vilniuses. Kuressaare kultuurikeskuses avatav näitus „Õige P.E.A.” on nende seitsmes näitus. Priit Joala (1968) on rohkem tuntud disainerina. Ta on loonud kogu Zizi Disaini kollektsiooni. Joala on esinenud näitustel alates aastast 1994. aastast. Lisaks mitmetele ühisnäitustele on tal olnud ka kolm isiknäitust Mustpeade Maja Galeriis, Tokko & Arraku Galeriis ja Rahvusraamatukogu Galeriis.\nÜlle Raadiku ja Milvi Thalheimi näitus „Kaunistav ja tarbitav tekstiil“\n12.06.2019 kuni 12.07.2019\nKiirelt teisenevas maailmas uute materjalide ja tehniliste võimaluste kõrval on endiselt kunstniku võimed oskused ja käeline tegevus asendamatud. Tekstiil on läbi aegade olnud traditsioonihoidja, ühtaegunii kaunistav kui ka tarbitav, mõjutab nii kandjat kui ruumi. Sellel näitusel Türi galeriis on näha väike ülevaade Meie viimastest töödest. Meid ühendab huvi unikaalsete kangaste trükkimise ja maalimise vastu, seda ilmselt juba esimestest tudengiaastatest ERKI-s (EKA). Milvi tööd pärinevad näitusest “Viinistu Tünnides”. Ülle tööd- möödunudtalvistest näitustest Riias ja Kotkas- on mõeldud kasutamiseks kas paneelkardinaks, rulooks või lihtsalt värvilaiguks ruumis. Kui tuleb hea mõte, võtke meiega ühendust- näitus peaks olema kangastele vahepeatus Inge Teder, kunstiajaloolane. Kangas kui unikaalne kunstiobjekt:\nLiis Kogeri isikunäitus "Taevas"\n13.06.2019 kuni 15.07.2019\nTallinna Jaani kiriku galerii 13.06.–15.07.2019 Näituse avamine neljapäeval, 13. juunil kell 16.00 Kunstnik Liis Koger kirjutab näituse maalide kohta järgmist: „Kõige rohkem olen ma vist maalinud taeva-pilte. Eesti keeles ei ole sõnale „taevas“ nii palju natukene erinevaid vasteid kui inglise keeles. The connection between heaven and Earth is sky. Maa ja taeva vahel on taevas. Taevas on õhk. Samas on eesti keele sõna „taevas“ vastav nii küsimusele „mis?“ kui ka küsimusele „kus?“. „Meie isa, kes Sa oled…“ saab siit kohe tähendusi juurde.\nNäitus „Misanstseen“ Tallinna Linnagaleriis\n14.06.2019 kuni 18.06.2019\n14. juunist on Tallinna Linnagaleriis avatud rühmanäitus „Misanstseen“, mis tegeleb sotsiaalse aktiga igapäevaelus, maailma kui lava kontseptsiooniga ning kaasava kujutlusvõime tähtsusega. Osalevad kunstnikud Julia Bondesson (Rootsi), Merike Estna (Eesti), Luca Frei (Šveits), Jaakko Pallasvuo (Soome) ja Filip Vest (Taani). Kuraator on Andreas Nilsson. Näitus avatakse neljapäeval, 13. juunil kell 18 ja see jääb avatuks 18. augustini.


Olulisemad maksumuudatused 2016 | Grant Thornton\nOlulisemad maksumuudatused 2016\nKristjan Järve 16 dets 2015\nAlates 1. jaanuarist 2016 ning edaspidi jõustub erinevaid seadusemuudatusi, mis avaldavad ühel või teisel viisil mõju nii ettevõtetele kui ka eraisikutele. Alljärgnevalt leiate kokkuvõtte olulisematest maksumuudatustest.\nÜldist maksuvaba tulu suurendatakse järk-järgult: 2016. aastal 2040 euroni (170 euroni kuus), 2017. aastal 2160 euroni (180 euroni kuus), 2018. aastal 2280 euroni (190 euroni kuus) ja 2019. aastal 2460 euroni (205 euroni kuus) aastas.\nPensionide täiendav maksuvaba tulu kasvab 225 euroni kuus (395-eurone pension on maksuvaba).\nLaste ülalpidamisega seotud täiendav maksuvaba tulu seotakse lahti üldise maksuvaba tulu määrast ja fikseeritakse tänasel tasemel: 1848 eurot aastas (154 eurot kuus).\nMaksustatavast tulust lubatud mahaarvamiste kogusumma väheneb 1200 eurole (praegu 1920).\nAnnetuste soodustamiseks loobutakse annetuste mahaarvamise täiendavast viieprotsendilisest piirmäärast.\nKaotatakse hobikoolituse ja autokooli kulude tulumaksusoodustus täiskasvanutele. Taseme- ja täienduskoolitusega seotud kulusid ja noorte huviharidusega seotud kulusid saab endiselt maha arvata.\nMaksustatakse 80% füüsilise isiku eluruumi üürilepingu alusel saadud tulust (20% üüritulust saab üürimisega seotud kulude katteks tuludeklaratsioonis maha arvata).\nSuurendatakse välislähetuse päevaraha maksuvaba piirmäära lähetuse esimese 15 päeva eest 50 euroni. Kui lähetus kestab üle 15 päeva (või on samas kalendrikuus mitu lähetust), siis edasiste päevade eest on päevaraha maksuvaba piirmäär jätkuvalt 32 eurot.\nSotsiaalmaksu määr langeb alates 1. jaanuarist 2017 32,5%-ni (sotsiaalmaksu ravikindlustuse osa langeb 13%-lt 12,5%-le) ning alates 1. jaanuarist 2018 on maksumäär 32% (ravikindlustuse osa 12%)\nMuudatused tööturuteenuste ja -toetuste seaduses\nSeaduse eesmärk on tööturu elavdamisega majandust kasvatada ja suurendada madalapalgalise töötaja sissetulekuid üks kord aastas makstava tagasimaksega.\nTagasimakset saab taotlema hakata 2017. aastal üksikisiku tuludeklaratsiooni esitades.\nEMTA teeb tagasimakse hiljemalt 1. juuliks.\nTagasimakse määramisel võetakse aluseks 2016. aasta andmed.\nTSD-le tuleb uus lahter tööaja kohta, mida peab täitma ka siis, kui väljamakset ei tehta, sest sellest sõltub madalapalgalise tagasimakse. Tagasimakse arvutamise määr kehtestatakse riigieelarvega, võttes arvesse elatusmiinimumi ja kuutasu alammäära.\nKuni 2016. aasta 20. jaanuarini on maksukohustuslasel õigus kajastada käibedeklaratsiooni lisal arvete summad summeerituna tehingupartnerite kaupa.\nMajutusteenuse ning majutusteenuse koos hommikusöögiga käibemaksumäär tõuseb 9%- lt 14%-le alates 2017. aastast.\nAlkoholi aktsiisimäärasid tõstetakse tuleval aastal 10% pealt 15% peale ning 2019 ja 2020 aastal veel täiendavalt 10% võrra.\nSigarettide ja suitsetamistubaka aktsiisimäärasid tõstetakse 2016–2018 8% võrra ning aastatel 2019 ja 2020 10% võrra. 2016. aasta aktsiisitõus lükkub ettevõtjate soovil samale ajale tubakadirektiivi jõustumisega – 01.06.2016.


Katse-eksitus, kuidas kiirendada ripsmete kasvu – tulemus | Hingepeegel\nKuu aega sai katsest märkamatult täis ja on aeg rääkida tulemustest, kas ja mis muutunud on. Sellised vasikaripsmed sobiksid ideaalselt, tean naisi ja ka mehi, keda loodus on tõesti sellistega õnnistanud ja see teeb kergelt kadedaks. Sest kui Jumal ripsmeid jagas, olin mina viimaste seas…\nSelle kuu aja jooksul määrisin igapäevaselt nii hommikul kui ka õhtul ripsmeid kodukootud seerumiga, mille tulemusena on oodata ripsmete kiiremat kasvu. Kuna mul on loomu poolest väga lühikesed ripsmed, siis iga mm on teretulnud. Seega sai kuu pikkune katsetus ka kätte võetud. Kuna seerumi tegemiseks ei ole vaja muud, kui erinevaid õlisid ning E-vitamiini, siis miks mitte proovida. Halba see ei tee ja kui midagi ei muutu, siis ei muutu. Olen vähemalt katsetanud ja võin endaga rahul olla.\nKui ma alustasin, siis minu ripsmete pikkus oli 8 mm, mis on kõige levinum pikkus (7-9 mm on nn “Harju keskmine”). Ma tahaks endale väga 11+ cm ripsmeid, aga ju pole nii määratud. Kas seerum aitab, ei tea.\nEsimese nädala lõpuks midagi olulist muutunud ei olnud. Kui, siis 0,5 mm äkki olid pikemad, võta sa kinni. Sest mõõtes, olid ripsmed pikemad kui 8mm, aga lühemad kui 9mm. Selle nädalaga panin tähele seda, et ripsmed on selle ajaga muutunud heledamaks kui enne – mis iseenesest ei olnud mu eesmärk. Riitsinusõli pidi ju ripsmeid tumedamaks muutma, ju see heledus on tingitud teistest koostisosadest või siis muust.\nJärgmisel nädalal tulidki pildid nii udused ja pole mõtet neid ka siia üles riputada.\nKolmandal nädalal on ripsmed 1 mm jagu pikemad, tundub nii vähe, aga ikkagi pikemad. Mina olen rahul. Ainus miinus on see, et ripsmed on heledamad.\nNeljandal nädalal ripsmeid ei mõõtnud.\nNo ja viimasel nädalal läks natukene üle aja ja selleks ajaks on ripsmed 9 ja 10 mm vahel, seega eeldan, et on äkki 9,5 mm. Otsad on kõvasti heledamad kui alguses.\nKaks võrdluspilti ka, kus kõik koos. Mõnel fotol paistab päike silma ning kipun silmi veidi kissitama ka kinnisilmi…\nTeine veel, kus siis silmad kinni.\nRipsmed enne ja pärast\nMida ma siis selleks kasutasin?\nVõtsin kasutusele väga lihtsa õlide segu, mille igal õlil on oma eesmärk.\nRiitsinusõli, mis on rikkalik Omega-6 rasvhapete poolest. Selles on nii E-vitamiini kui ka proteiine. Tänu selle õli pehmele struktuurile imendub see hästi karvanääpsu ning toidab neid seestpoolt. Riitsinusõli on kasutatud sajandeid juuksekasvu kiirendamiseks. Tegelikult Vana-Egiptuses määrisid mehed riitsinusõli skalpi, et vältida kiilaspäisust.\nRiitsinusõli huvitav fakt on veel see, et vanasti kasutati seda kõhukinnisuse korral, tuli lihtsalt tee- või supilusikatäis riitsinusõli manustada ning sooled hakkasid jälle normaalselt tööle. Õli kogus olenes inimese vanusest. Ka tänapäeval osad arstid, eriti ämmaemandad soovitavad naistel raseduse lõppfaasis, kui tekib kõhukinnisus, tarbida päevas supilusikatäis riitsinusõli.\nMagusa mandli õli on teine allikas, mis on suurepärane monoküllastamata rasvade allikas, lisaks on selles E-vitamiini, magneesiumi ja kaltsiumi. Kui seda õli määrida ripsmetele, siis õli imendub karvanääpsu ning pärsib ripsmete väljalangemist. Selle tulemusena paistavad ripsmed paksemad.\nE-vitamiin on tugev antioksüdant ning siin toimib ripsmete niisutajana, lisaks selles seerumis mõjub E-vitamiin lisa jõuallikana. Kui sul E-vitamiini ei ole lisada, siis ei juhtu ka midagi, sest mõlemas õlis on piisav kogus E-vitamiini.\nSeerumi kokku segamiseks on sul vaja puhast pisikest pudelit või vana tühja ning seest korralikult seebiga puhtaks pestud ripsmetušši kesta. Mina kasutasin pisikest pudelit, millesse mõõda kõiki aineid võrdne kogus. Kanna ripsmeharjaga õhtul enne magama minekut seerum ripsmetele ning naudi oma ööund. Ole väga ettevaatlik, et õli ei satuks silma, kui see peaks juhtuma, pese koheselt sooja veega silmad puhtaks ning kuivata ja proovi uuesti. Hommikul pese silmad sooja veega puhtaks.\nEsimestel kordadel võid tunda silmades naljakat tunnet, sest õlides on tunda õrnad “aurud” ja need võivad silmad vesistama ajada, aga üldiselt möödub see kiiresti pärast paari korda.\nKuna mina meiki eriti ei kasuta, siis määrisin ripsmeid nii õhtul enne magama minekut kui ka hommikul tõustes. Seega said nad seerumit päevas topeltkoguse, mis võib olla ka põhjus, miks ripsmeotsad on läinud heledamaks.\nKokkuvõtvalt võin öelda seda, et olen tulemusega igati rahul ja katse õnnestus, sest ka 1,5 mm on minu väga lühikeste ripsmete juures suur samm edasi ning jään seda seerumit mõni aeg kindlasti kasutama. Jätkan veel kuu aega ja siis teen pausi, sest kõike võib teha kuuridena ja pause on vaja, et nääpsukesed ka puhata saaksid.\nMõnusat katsetamist neile, kes otsustavad ka enda ripsmeid selle loodusliku meetodi abil veidikenegi pikendada!\nEelmine artikkelLooduslike vahenditega deprsessiooni vastu\nJärgmine artikkelJuuksed pikaks looduse abiga\nliiloo 17. juuni 2017 At 17:36\nWufti väidan sulle vastu. Naha kaudu mõjub ja kuidas veel. Ilma asjata pole mõeldud ja aastatuhandeid kasutatud pealemärimiseks seerumeid, kreeme võideid. Aga noh eks iga üks jääb oma liistude juurde ja usub seda mida uskuda tahab. Sünergia toimib eriti hästi kui kasutada koos ni iseespidiselt kui välispidiselt.\nInimesed katsetaga ja ärge uskuge pimesi asju mida Teile räägitakse, sest teiste tõde ei pruugi olla sinu tõde.\nMinu tõde ja katsetus näitab, et ka välispidine toimib ja kuidas veel!\nBeth 11. mai 2016 At 10:44\nParim looduslik seerum on Yxes, see kodumaine ripsmekasvu seerum on mul ära proovitud minevikus. Esialgu tundub, et maksab palju u. 50 eur aga seda jätkub kuni pooleks aastaks. Ripsmed muutuvad vähemalt kahe kuu möödudes tihedamaks ning pikemaks, seetõttu kehtib tootele 90 päevane raha tagastamise garantii. Ma olen alati pigem skeptiline ja endal mul on u 7-8 mm ripsmed , sirged aga tumedad ja õnneks normaalse tihedusega. 2 kuu möödudes tõesti nägin, et pikkust ja tihedust hakkas juurde tulema järjest rohkem, mul olid ripsmed eelnevalt pikendustest kahjustunud. Ma olen peaaegu igapäevane meigi ja laineri kandja, kuid seerum toimis ikkagi hästi, oluline on puhastada aplikaatorit igakord salvrätikuga näiteks. Ma pole mingi müügiesindaja aga minu ripsmed läksid rohkem kaardu ja ulatusid kulmudeni ja olid väga tihedad ning tumedad.\nWufti 5. jaanuar 2016 At 19:32\nRipsmed ega juuksed ei saa kuidagi moodi kiiremini kasvada, kui neile midagi peale määrid, see osa mida sa neist näed on SURNUD RAKUD (elusad ainult naha all).\nTunduvad nad erinevad pikkusega sest 1) erinevad ripsmekarvad nagu juuksekarvadki on mõõtes erineva pikkusega ning 2) fotod on tehtud erinevast kaugusest ja varieeruvast valgustusest (mis mõjutab kontrasti).\nAinuke viis aidata ripsmetel tervemad olla, on toita neid seestpoolt (toiduga). Mis puutub kiirusesse, siis see minu teada sõltub põhiliselt geneetikast, aga välispidiselt määrides ei saa need kuidagimoodi kiiremini kasvada. Bioloogia lihtsalt ei tööta nii.\nVasta Wufti-le Tühistada vastus