RT I, 05.05.2021, 1\n27.04.2021 otsus nr 730\n1) jäätmehoolduse korralduse;\n2) nõuded jäätmete tekke ning jäätmetest tuleneva tervise- ja keskkonnaohu vältimiseks, sealhulgas meetmed loodusvarade kasutamise tõhususe suurendamiseks ja ebasoodsa mõju piiramiseks ning selliste jäätmete prügilas ladestamise järkjärguliseks vähendamiseks, mis sobivad ringlussevõtuks või muuks taaskasutamiseks;\n3) riikliku järelevalve alused ja ulatuse;\n4) vastutuse käesoleva seaduse rikkumise eest.”;\n„3) ained, mis on ette nähtud kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ (ELT L 229, 01.09.2009, lk 1–28), artikli 3 lõike 2 punktis g määratletud söödamaterjalina ning mis ei koosne loomsetest kõrvalsaadustest ega sisalda neid.”;\n3) paragrahvi 1 lõigetes 32 ja 34 asendatakse sõna „ladestatakse” sõnaga „ladustatakse”;\n4) paragrahvi 1 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:\n„(6) Käesolevas seaduses sätestatule kohaldatakse toote nõuetele vastavuse seaduse sätteid, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.”;\n5) paragrahvi 21 lõiked 1–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Jäätmed lakkavad olemast jäätmed, kui need on läbinud ringlussevõtu või muu taaskasutamistoimingu ning vastavad üheaegselt järgmistele tingimustele:\n1) asja hakatakse kasutama tavapäraselt teatud kindlal eesmärgil;\n4) asja kasutamine ei avalda negatiivset mõju keskkonnale ega inimese tervisele;\n5) asi vastab Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3–30), artikli 6 lõike 2 alusel rakendusaktiga või käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud kriteeriumidele, mis on loodud käesoleva lõike punktide 1–4 ühetaoliseks kohaldamiseks teatava jäätmeliigi lakkamise kohta, või on nende puudumise korral kohaldatud käesoleva paragrahvi lõikes 31 nimetatud erandit.\n(2) Kui puudub käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud Euroopa Komisjoni rakendusakt, võib valdkonna eest vastutav minister käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–4 sätestatud tingimuste ühetaoliseks kohaldamiseks kehtestada määrusega kriteeriumid teatava jäätmeliigi jäätmeteks oleku lakkamise kohta.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kriteeriumide kehtestamisel võetakse arvesse asja võimalikku negatiivset mõju keskkonnale ja inimese tervisele ning kriteeriumid hõlmavad:\n1) taaskasutamiseks lubatud jäätmematerjale;\n2) lubatud töötlemisprotsesse ja -tehnikaid;\n3) kvaliteedinõudeid nende materjalide kohta, mis on taaskasutamistoimingu tulemusena lakanud olemast jäätmed kehtivate tootestandardite kohaselt, sealhulgas vajaduse korral saasteainete sisalduse piirväärtusi;\n4) nõudeid käitlemissüsteemile teatava jäätmeliigi jäätmeteks oleku lakkamise kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks, sealhulgas nõudeid kvaliteedikontrollile ja enesekontrollile ning akrediteerimisele, kui see on asjakohane;\n5) nõuetele vastavuse kinnituse nõuet.”;\n„(31) Kui puudub käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud Euroopa Komisjoni rakendusakt või käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel ei ole kriteeriume kehtestatud, võib Keskkonnaamet keskkonnakaitseloa andmise menetluse käigus üksikjuhtumi põhjal otsustada, kas jäätmeloa või kompleksloa taotluses märgitud jäätmed on lakanud olemast jäätmed käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–4 sätestatud tingimuste kohaselt, võttes vajaduse korral arvesse käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud nõudeid.\n(32) Keskkonnakaitseluba käesoleva seaduse tähenduses on jäätmeluba, keskkonnakompleksluba (edaspidi kompleksluba) ja jäätmekäitleja registreering.”;\n7) paragrahvi 21 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;\n8) paragrahvi 21 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:\n„(6) Asjad, mis on lakanud olemast jäätmed, peavad enne esmakordset kasutamist või käesoleva seaduse § 23 lõike 18 kohast turule laskmist vastama asjakohastes kemikaale ja tooteid reguleerivates õigusaktides sätestatud nõuetele.\n(7) Enne kui asjadele, mis on lakanud olemast jäätmed, hakatakse kohaldama kemikaale ja tooteid reguleerivaid õigusakte, peavad käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tingimused olema täidetud.”;\n9) paragrahvi 22 lõike 1 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Asja, mis on saadud sellise tootmisprotsessi tulemusena, mille esmane eesmärk ei olnud selle asja tootmine, ei peeta jäätmeteks, vaid asi loetakse kõrvalsaaduseks, kui on üheaegselt täidetud järgmised tingimused:”;\n10) paragrahvi 22 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ artikli 5 lõike 2 alusel ei ole seoses tootmisprotsessis tekkinud teatava asja määratlemisega kõrvalsaadusena kehtestatud üksikasjalikke kriteeriume, mis tagavad käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimuste ühetaolise kohaldamise, võib valdkonna eest vastutav minister kehtestada määrusega kriteeriumid käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimuste täpsustamiseks teatavate asjade kõrvalsaadusena määratlemise kohta.”;\n11) paragrahvi 51 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„2) kodumajapidamises, büroos, jaemüügikohas, hulgimüügiettevõttes ja toitlustusasutuses tekkinud toidu- ja köögijäätmed;”;\n12) seadust täiendatakse §-ga 52 järgmises sõnastuses:\n„§ 52. Toidujäätmed\nToidujäätmed on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 01.02.2002, lk 1–24), artiklis 2 määratletud toit, mis on muutunud jäätmeteks.”;\n13) paragrahvi 7 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Olmejäätmed on:\n1) kodumajapidamistest kogutud segajäätmed ja liigiti kogutud jäätmed, sealhulgas paber ja kartong, klaas, metallid, plast, biojäätmed, puit, tekstiil, pakendid, elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmed, patareid ja akud ning suuremõõtmelised jäätmed, sealhulgas madratsid ja mööbel;\n2) muudest allikatest kogutud segajäätmed ja liigiti kogutud jäätmed, mis on oma koostise ja omaduste poolest kodumajapidamisjäätmete sarnased.\n(2) Olmejäätmete hulka ei kuulu tootmis-, põllumajandus-, metsandus-, kalandus-, septiku ega kanalisatsioonivõrgu ja reovee töötlemise jäätmed, romusõidukid ega ehitus- ja lammutusjäätmed.”;\n14) seadust täiendatakse §-ga 72 järgmises sõnastuses:\n„§ 72. Ehitus- ja lammutusjäätmed\nEhitus- ja lammutusjäätmed on ehitus- ja lammutustööde käigus tekkinud jäätmed.”;\n„(1) Jäätmehooldus on jäätmekäitlus, sealhulgas selleks vajaliku jäätmerajatiste taristu rajamine ja hooldus, järelevalve jäätmekäitluse üle ning jäätmekäitluskohtade rajamine ja hooldus, sealhulgas järelhooldus.”;\n16) paragrahvi 13 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Jäätmekäitlus on jäätmete kogumine, vedamine, taaskasutamine, sealhulgas sortimine, ja kõrvaldamine, sealhulgas vahendamine või edasimüümine.”;\n17) paragrahvi 14 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 14. Jäätmete kogumine, liigiti kogumine ja vedamine”;\n18) paragrahvi 14 lõige 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(12) Jäätmeid kogutakse liigiti korduskasutuseks ettevalmistamise, ringlussevõtu ja muude taaskasutamistoimingute lihtsustamiseks või parandamiseks ning liigiti kogutud jäätmeid ei segata teiste jäätmete ega muude materjalidega, millel on erinevad omadused.”;\n19) paragrahvi 15 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Jäätmete materjalina taaskasutusse võtmine on taaskasutamistoiming, mis hõlmab muu hulgas korduskasutuseks ettevalmistamist, ringlussevõttu ja tagasitäidet. Jäätmete materjalina taaskasutusse võtmiseks ei loeta jäätmete energiakasutust ja töötlemist materjalideks, mida kasutatakse kütusena või muul viisil energia tootmiseks.”;\n20) paragrahvi 15 lõike 4 esimesest lausest jäetakse välja tekstiosa „, kaasa arvatud bioloogiline ringlussevõtt,”;\n21) paragrahvi 15 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;\n22) paragrahvi 15 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:\n„(61) Tagasitäide on taaskasutamistoiming, mille käigus kasutatakse kaevandatud ala korrastamiseks või maastikukujunduse eesmärgil selleks sobivaid tavajäätmeid. Tagasitäiteks kasutatavad tavajäätmed peavad asendama materjale, mis ei ole jäätmed, sobima käesolevas lõikes nimetatud eesmärkidega ning olema rangelt piiratud kogusega, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.”;\n23) paragrahvi 16 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Jäätmete ettevalmistamine taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks on jäätmete mehaaniline, termiline, keemiline või bioloogiline mõjutamine, kaasa arvatud sortimine, pakendamine ja jäätmetest ainete või esemete eraldamine, mis muudab jäätmete omadusi eesmärgiga vähendada jäätmete kogust või ohtlikkust, hõlbustada nende käitlemist või kõrvaldamist või tõhustada nende taaskasutamist, sealhulgas korduskasutuseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu.”;\n24) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n„(21) Jäätmete sortimine on tegevus, mille käigus eraldatakse kogutud jäätmetest need jäätmed, mis sobivad korduskasutuseks ettevalmistamiseks, ringlussevõtuks või muuks taaskasutamiseks, ning ohtlikud jäätmed.”;\n25) paragrahvi 21 lõike 2 sissejuhatavas lauseosas asendatakse sõnad „võimaluste piires” sõnadega „võimalikult suures ulatuses”;\n26) paragrahvi 21 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„2) rakendada säästvaid tootmis- ja tarbimismudeleid, sealhulgas kavandada, projekteerida, valmistada ja sisse vedada eeskätt selliseid tooteid, mis on korduskasutatavad, parandatavad või võimalikult pika kasutusajaga ning mille kasutuselt kõrvaldamisel tekkivad jäätmed on taaskasutatavad võimalikult suurel määral;”;\n27) paragrahvi 21 lõiget 2 täiendatakse punktidega 4–7 järgmises sõnastuses:\n„4) vältida kriitilise tähtsusega tooraineid sisaldavate toodete jäätmeteks muutumist;\n5) toodete parandamise ja korduskasutuse edendamiseks teha intellektuaalomandi õigusi piiramata kättesaadavaks toodete vajalikud varuosad, kasutusjuhendid, tehniline teave ning muud vahendid, seadmed ja tarkvara;\n6) vähendada toidujäätmete teket ning eelistada toidu annetamist ja muul viisil ümberjaotamist inimestele tarbimiseks;\n7) vältida mereprügi teket.”;\n28) seadust täiendatakse §-ga 211 järgmises sõnastuses:\n„§ 211. Toodetes sisalduvate ohtlike ainete kohta andmete esitamine\n(1) Ohtlike ainete sisalduse vähendamise soodustamiseks materjalides ja toodetes tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1–850) (edaspidi REACH-määrus), artikli 3 punktis 33 määratletud toote tarnijal esitada Euroopa Kemikaaliameti andmebaasi nimetatud määruse artikli 33 lõikes 1 nõutud teavet.\n(2) Riikliku kasutajatoe ülesandeid käesoleva paragrahvi lõikest 1 tulenevate ülesannete ja kohustuste puhul täidab Terviseamet kemikaaliseaduse § 33 punkti 6 alusel.”;\n29) paragrahvi 23 lõike 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„2) kohustused üle andnud tootjate võrdse kohtlemise;”;\n30) paragrahvi 23 lõike 4 punkti 3 täiendatakse pärast sõna „alusel” sõnadega „ja teenuse pakkuja valimise korra avalikustamise tootjate ühenduse veebilehel”;\n31) paragrahvi 23 lõiget 4 täiendatakse punktidega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:\n„5) oma veebilehel tootjate poolt tehtud sissemaksete suuruse avalikustamise turule lastud probleemtootemassi tonni kohta;\n6) probleemtoodetest tekkinud jäätmete taaskasutamise korraldamise kolme aasta jooksul alates nende kogumisest ja taaskasutuse sihtarvude täitmise.”;\n32) paragrahvi 23 lõige 41 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(41) Tootjale jäätmekäitluse teenustasu arvutamisel võetakse arvesse:\n1) toote vastupidavust;\n5) ohtlike ainete olemasolu, lähtudes seejuures toote olelusringil põhinevast käsitlusviisist ja sellest, kui palju on tootja toote valmistamisel arvestanud käesoleva seaduse § 21 lõigetes 1 ja 2 ning § 24 lõigetes 1 ja 3 sätestatud nõudeid.”;\n33) seadust täiendatakse §-ga 231 järgmises sõnastuses:\n„§ 231. Tootja ja tootjate ühenduse enesekontrollisüsteem\n(1) Tootja ja tootjate ühendus peavad rakendama enesekontrollisüsteemi, mis tagab vähemalt järgmiste andmete olemasolu:\n1) käesoleva seaduse § 251 lõikes 1 sätestatud kohustuste rahastamise õigsuse kohta;\n2) käesoleva seaduse § 23 lõike 41 kohaselt tootjale jäätmekäitluse teenustasu arvutamise nõuete täitmise õigsuse kohta;\n3) probleemtooteregistrisse esitatud andmete õigsuse kohta;\n4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (ELT L 190, 12.07.2006, lk 1–98) sätestatu kohaselt jäätmesaadetiste kohta kogutud andmete õigsuse kohta.\n(3) Enesekontrollisüsteemi andmed tuleb dokumenteerida ja vajaduse korral ajakohastada vähemalt kord 12 kuu jooksul.”;\n34) seadust täiendatakse §-ga 251 järgmises sõnastuses:\n„§ 251. Laiendatud tootjavastutuse põhimõte\n(1) Tootja on kohustatud tagama oma turule lastud probleemtootest tekkivate jäätmete käitlemise ning kandma sellest tulenevad kulud. Tootja võib valida, kas ta täidab kohustused individuaalselt või annab need kirjaliku lepinguga üle tootjate ühendusele.\n(2) Tootja või tootjate ühendus peab tagama käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmiseks vajalikud rahalised või rahalised ja korralduslikud vahendid.\n(3) Tootja vastutab oma turule lastud probleemtoote eest seni, kuni probleemtootest tekkinud jäätmed on nõuetekohaselt käideldud. Probleemtoote tootjale ei kohaldata käesoleva seaduse § 28 lõikes 4 sätestatut.\n(4) Tootja, kelle asukoht ei ole Eestis, kuid kes sõltumata müügiviisist laseb majandus- või kutsetegevuse korras Eestis turule probleemtooteid, peab probleemtoote turule laskmiseks määrama Eestis asukohta omava füüsilisest või juriidilise isikust volitatud esindaja, kes täidab tema eest probleemtoote tootjale käesoleva seadusega kehtestatud kohustused.\n(5) Probleemtootest tekkinud jäätmeid taaskasutav või kõrvaldav ettevõtja või vahendav ettevõtja peab esitama tootjale, tootjate ühendusele või taaskasutamist või kõrvaldamist vahendavale ettevõtjale tema nõudmisel taaskasutamise tõendi. Taaskasutamise tõendile märgitakse probleemtootest tekkinud jäätmete üleandja, probleemtootest tekkinud jäätmete liik, kood ja kogus ning taaskasutatud või kõrvaldatud probleemtootest tekkinud jäätmete kogus, taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingu kood ja riik, kus taaskasutamine või kõrvaldamine toimus.”;\n35) paragrahvi 251 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:\n„(6) Rehvidest, kantavatest patareidest ja akudest ning kodumajapidamistes kasutatavatest elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete kogumise ja taaskasutamise või kõrvaldamise korraldamiseks on nimetatud probleemtoote tootjad kohustatud sõlmima kirjaliku lepingu tootjate ühendusega.”;\n36) paragrahvi 26 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;\n37) paragrahvi 26 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(11) Isikule, kes võtab jäätmevaldajalt vastu probleemtootest tekkinud jäätmed, kohaldatakse käesoleva seaduse § 251 sätteid ja käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud kohustusi.”;\n38) paragrahvi 26 lõiked 16 ja 2 tunnistatakse kehtetuks;\n39) paragrahvi 26 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Probleemtoodetest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja korra ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud isik kannab jäätmetekitajalt vastuvõetud probleemtoodetest tekkinud jäätmete käitlemise kulud.”;\n40) paragrahvi 26 lõige 7 tunnistatakse kehtetuks;\n41) paragrahvi 26 lõike 10 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Käesoleva seaduse § 251 lõigete 1 ja 2 ning käesoleva paragrahvi lõigete 11, 13–15, 17, 3–5 ja 8 ning §-de 261 ja 27 sätteid ei kohaldata nendele patareidele ja akudele, mida kasutatakse:”;\n42) paragrahvi 26 lõike 11 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Käesoleva seaduse § 251 lõigete 1 ja 2 ning käesoleva paragrahvi lõigete 11, 13–15, 17, 3–5 ja 8 ning §-de 261 ja 262 sätteid ei kohaldata:”;\n43) paragrahvi 26 lõike 11 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„2) elektri- ja elektroonikaseadmetele, mis on projekteeritud ja paigaldatud muud tüüpi seadme eriomase osana, millele ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõigete 11, 13–15, 17, 3–5 ja 8 ning käesoleva seaduse §-de 251, 261 ja 262 sätteid, või mis ei ole § 25 lõike 3 punkti 4 kohased elektri- ja elektroonikaseadmed ja mis toimivad üksnes kõnealuse muud tüüpi seadme osana;”;\n44) paragrahvi 26 lõike 12 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatule ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõigete 11, 13–15, 17, 3–5 ja 8 ning käesoleva seaduse §-de 251, 261 ja 262 sätteid:”;\n45) paragrahvi 261 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Probleemtooteregister on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mille eesmärk on andmete koondamine probleemtoodete tootjate ja tootjate ühenduste kohta, arvestuse pidamine turule lastud probleemtoodete, Eestis probleemtoodetest tekkinud jäätmete taaskasutamise ja taaskasutamise sihtarvude saavutamise kohta jäätmeseadusest tulenevate ülesannete täitmiseks ning järelevalve tegemiseks ja registrisse kantud andmete alusel Euroopa Komisjonile jäätmealase teabe esitamine.”;\n46) paragrahvi 261 lõige 12 tunnistatakse kehtetuks;\n47) paragrahvi 261 lõike 13 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Tootja, kelle tegevuskoht asub väljaspool Eestit ja kes laseb Eestis probleemtooteid turule, registreeritakse probleemtooteregistris Eestis tegevuskohta omava volitatud esindaja kaudu.”;\n48) paragrahvi 261 lõige 31 tunnistatakse kehtetuks;\n49) paragrahvi 2620 lõikes 8 asendatakse sõna „registreerimistõend” sõnaga „registreering”;\n50) paragrahvi 28 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:\n„(7) Jäätmeid võib ladustada enne taaskasutamist kuni kolm aastat ja enne kõrvaldamist ühe aasta.”;\n51) paragrahv 281 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 281. Jäätmete põletamise keeld\n(1) Laeval on jäätmete põletamine keelatud.\n(2) Käesoleva seaduse § 31 lõigete 3 ja 4 kohaselt korduskasutuseks ettevalmistamiseks ja ringlussevõtuks liigiti kogutud jäätmeid on keelatud põletada, välja arvatud jäätmed, mis tekivad liigiti kogutud jäätmete töötlemisel ning mille puhul on põletamine § 221 lõike 1 kohaselt keskkonna jaoks parim lahendus.”;\n52) paragrahvi 29 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n„(31) Jäätmehoolduses tuleb tekkinud jäätmetest eemaldada ohtlikud ained ja esemed, et hõlbustada jäätmete taaskasutamist ja töötlemist, kui see annab käesoleva seaduse § 221 lõike 1 kohaselt parima keskkonnaalase tulemuse.”;\n53) paragrahvi 29 lõike 4 sissejuhatavas lauseosas asendatakse tekstiosa „käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3” tekstiosaga „käesoleva paragrahvi lõigetes 1–31”;\n54) paragrahvi 29 lõike 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„2) püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavatele jäätmetele;”;\n55) paragrahvi 29 lõike 4 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„9) ehitus- ja lammutusjäätmetele;”;\n56) paragrahvi 29 lõiked 41 ja 42 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(41) Püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavate jäätmete käitlemisel võetakse muu hulgas arvesse jäätmekäitlust reguleerivaid sätteid, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/1021 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (ELT L 169, 25.06.2019, lk 45–77).\n(42) Elavhõbedat sisaldavate jäätmete käitlemisel juhindutakse muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2017/852 elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008 (ELT L 137, 24.05.2017, lk 1–21).”;\n57) seadust täiendatakse §-ga 291 järgmises sõnastuses:\n„§ 291. Materjalide eemaldamine ehitiste lammutamisel\nEhitise lammutamisel tuleb võimalikult suures ulatuses liigiti koguda ohtlikke aineid sisaldavaid materjale ning korduskasutuseks või ringlussevõtuks sobivaid materjale.”;\n58) paragrahvi 30 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n„(3) Jäätmed, mida ei ole võimalik käesoleva seaduse nõuete kohaselt taaskasutada, tuleb kõrvaldada tervise- ja keskkonnaohutuse nõudeid järgides.”;\n59) paragrahvi 31 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 31. Jäätmete liigiti kogumise korraldamise alused\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksus korraldab jäätmete liigiti kogumist, et võimaldada nende korduskasutuseks ettevalmistamist, ringlussevõttu või muud taaskasutamist võimalikult suures ulatuses.”;\n60) paragrahvi 31 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt korraldatud jäätmete liigiti kogumise eesmärk on muu hulgas käesoleva seaduse § 1363 lõigetes 1 ja 2 nimetatud olmejäätmete ringlussevõtu sihtarvude täitmine.”;\n61) paragrahvi 31 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;\n62) paragrahvi 31 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Kohaliku omavalitsuse üksus peab korraldama vähemalt paberi-, papi-, metalli-, plasti-, tekstiili- ja klaasijäätmete ning kodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete liigiti kogumise.”;\n63) paragrahvi 31 täiendatakse lõigetega 4–7 järgmises sõnastuses:\n„(4) Kohaliku omavalitsuse üksus peab korraldama biojäätmete liigiti kogumise tekkekohalt, kui neid ei ole võimalik tekkekohal ringlusse võtta. Biojäätmetega koos võib lubada tekkekohalt koguda samasuguste biolagunemis- ja kompostimisomadustega jäätmeid, mis vastavad kompostimise ja biolagunemise teel taaskasutatavate pakendite suhtes kohaldatavatele Euroopa või samaväärsetele riiklikele standarditele.\n(5) Kohaliku omavalitsuse üksus võib korraldada pakendijäätmete liigiti kogumise tekkekohalt kokkuleppel pakendiseaduse § 101 lõikes 1 nimetatud taaskasutusorganisatsiooniga, kellele tagatakse sellisel juhul osalemine pakendijäätmete taaskasutamise korraldamisel proportsionaalselt tema turuosaga. Pakendijäätmete tekkekohalt kogumine võib toimuda eri liiki pakendimaterjali koos kogumisena.\n(6) Kohaliku omavalitsuse üksus võib jäätmekavas ja jäätmehoolduseeskirjas ette näha erandi käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud liigiti kogumisest, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:\n1) teatavat liiki jäätmete koos kogumine ei vähenda võimalusi neid korduskasutuseks ette valmistada, ringlusse võtta või teha muid taaskasutamistoiminguid, kusjuures nende toimingute tulemus on sellise kvaliteediga, mis on võrreldav liigiti kogumisel saavutatavaga;\n2) liigiti kogumine ei ole keskkonna jaoks parim lahendus, võttes arvesse vastavate jäätmevoogude juhtimise üldist keskkonnamõju;\n3) liigiti kogumine ei ole jäätmekogumise häid tavasid arvestades tehniliselt võimalik;\n4) liigiti kogumine tekitaks ebaproportsionaalselt suuri majanduslikke kulusid, kui võtta arvesse segaolmejäätmete kogumise ja töötlemisega kaasnevaid keskkonna- ja tervisekahju kulusid, võimalusi jäätmekogumist ja -töötlust tõhustada, teisese toorme müügist saadavat tulu ning saastaja maksab põhimõtte ja tootja laiendatud vastutuse rakendamist.\n(7) Olmejäätmete liigiti kogumine toimub käesoleva seaduse § 36 lõike 5 alusel kehtestatud nõuete ja korra kohaselt.”;\n64) paragrahvi 34 lõikes 1 asendatakse sõnad „vaheladustamiseks vähemalt” sõnadega „ladustamiseks kauem kui”;\n65) paragrahvi 35 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 35. Töötlemata ja liigiti kogutud jäätmete prügilasse ladestamise keeld\n(1) Prügilasse on keelatud ladestada jäätmeid, mis:\n1) ei ole läbinud käesoleva seaduse §-s 16 nimetatud töötlemist;\n2) on käesoleva seaduse § 31 lõigete 3 ja 4 kohaselt kogutud liigiti korduskasutuseks ettevalmistamiseks ja ringlussevõtuks, välja arvatud jäätmed, mis tekivad liigiti kogutud jäätmete edasise töötlemise käigus ja mille prügilas ladestamine annab käesoleva seaduse § 221 lõike 1 kohaselt parima keskkonnaalase tulemuse.”;\n66) paragrahvi 352 lõike 1 sissejuhatavas lauseosas asendatakse sõna „ladestamiseks” sõnaga „ladustamiseks”;\n67) paragrahvi 36 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;\n68) paragrahvi 36 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Olmejäätmete liigiti kogumise ja sortimise nõuded ja korra ning sorditud jäätmete liigitamise alused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;\n69) paragrahvi 39 lõikes 2 asendatakse sõnad „kohaliku omavalitsuse üksuses” sõnadega „kavaga hõlmatud territooriumil”;\n70) paragrahvi 39 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;\n71) paragrahvi 39 täiendatakse lõigetega 31–34 järgmises sõnastuses:\n„(31) Valdkonna arengukava sisaldab:\n1) tekkivate jäätmete koguseid liikide ja päritolu kaupa, andmeid riigi territooriumile toodavate või territooriumilt väljaveetavate jäätmete kohta ning hinnangut jäätmevoogudele tulevikus;\n2) olemasolevate jäätmete kogumissüsteemide ja käitlemistaristu kirjeldust, ülevaadet suurematest kõrvaldamis- ja taaskasutamiskohtadest, sealhulgas hinnangut vajadusele rajada uusi ja sulgeda olemasolevaid, ning hinnangut seotud investeeringutele, sealhulgas kohaliku omavalitsuse üksustele suunatavatele investeeringutele, ja muudele rahalistele vahenditele;\n3) ülevaadet ohtlike jäätmete, vanaõli, kriitilise tähtsusega tooraine olulise sisaldusega jäätmete ja muude selliste jäätmevoogude käitlemisest, mille kohta on Euroopa Liidu tasandil kehtestatud eraldi kord;\n4) hinnangut vajadusele luua uusi kogumissüsteeme, võttes arvesse, milliseid materjale ja millistes piirkondades liigiti kogutakse ja milliseid erandeid on tehtud ning milliseid meetmeid võetakse liigiti kogumise parandamiseks;\n5) üldise jäätmekäitluspoliitika kirjeldust, sealhulgas kavandatavate jäätmekäitlustehnoloogiate ja -meetodite või -poliitika ülevaadet nende jäätmete kohta, mille käitlemiseks on vaja võtta erimeetmeid;\n6) ülevaadet jäätmekäitlusega seotud organisatsioonide kohustustest, sealhulgas jäätmekäitlusega tegelevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike isikute vahelise vastutuse ja investeeringute jaotuse kirjeldust;\n7) ülevaadet üldsusele või kindlale tarbijarühmale suunatud teavitamiskampaaniate korraldamisest;\n8) andmeid minevikus saastunud jäätmekäitluskohtade ning nende korrastamiseks võetavate meetmete kohta;\n9) valdkonna arengukava rakendamisest keskkonnale avalduva mõju kirjeldust;\n10) ringlussevõtuks või muuks taaskasutamiseks sobivate jäätmete, eelkõige olmejäätmete ja biolagunevate jäätmete ladestamise vähendamise plaani ja ladestamise piiramiseks võetud meetmeid;\n11) pakendite ja pakendijäätmete käitlemise kava;\n12) asjakohaseid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid näitajaid ja sihtarvusid, sealhulgas tekkivate jäätmete koguse ja nende töötlemise kohta ning kõrvaldatavate või energia tootmiseks kasutatavate olmejäätmete kohta;\n13) prügistamise, sealhulgas mereprügi vältimise, vähendamise ja koristamise meetmeid.\n(32) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 31 nimetatule sisaldab valdkonna arengukava jäätmetekke vältimise kava, mis sisaldab:\n1) olemasolevate jäätmetekke vältimise meetmete kirjeldust ning nende tõhususe hinnangut;\n2) jäätmetekke vältimise eesmärke ja nende elluviimise meetmeid, sealhulgas käesoleva seaduse § 21 lõikes 2 esitatud jäätmetekke vältimise nõudeid;\n3) käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud meetmete rakendamise kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid hindamisnäitajaid;\n4) toidujäätmete tekke vältimise eriprogrammi.\n(33) Käesoleva paragrahvi lõikes 32 nimetatud kavas kirjeldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ IVa lisas loetletud vahendite ja meetmete panust jäätmetekke vältimisse ning arvestatakse käesoleva paragrahvi lõike 32 punktides 1 ja 2 nimetatud meetmete hindamisel ja rakendamisel sama direktiivi IV lisas esitatud näidismeetmeid.\n(34) Valdkonna arengukava ajakohastatakse vähemalt iga kuue aasta järel selle koostamisest või ajakohastamisest alates.”;\n72) paragrahvi 42 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;\n73) paragrahvi 42 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n„(3) Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava sisaldab:\n16) prügistamise, sealhulgas mereprügi vältimise, vähendamise ja koristamise meetmeid.”;\n74) paragrahvi 43 lõike 1 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „muudatuste” tekstiosaga „, sealhulgas käesoleva seaduse § 31 lõikes 6 nimetatud erandite,”;\n75) paragrahvi 43 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:\n„(5) Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava koos käesoleva seaduse § 42 lõike 3 punktis 4 nimetatud analüüsiga ajakohastatakse vähemalt iga viie aasta järel.\n(6) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatule ajakohastatakse kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava vajaduse korral aasta jooksul valdkonna arengukava või kohaliku omavalitsuse üksuse arengukava kinnitamisest arvates.”;\n76) paragrahvi 60 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Segunenud jäätmed lahutatakse, kui see on tehniliselt võimalik ja tervisele või keskkonnale tekkida võiva ohu vältimiseks vajalik.”;\n77) paragrahvi 60 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n„(3) Ohtlikud jäätmed, mis on segatud, eirates käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut, antakse käitlemiseks üle sellekohast luba omavale isikule.”;\n78) paragrahvi 61 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Ohtlike jäätmete segamine omavahel või tavajäätmetega või mis tahes aine või materjaliga on lubatud, kui seejuures võetakse arvesse käesoleva seaduse § 29 lõigetes 1 ja 3 sätestatut, et vältida jäätmetest lähtuvat ohtu tervisele või keskkonnale, või kui see ei ole võimalik, siis vähendada seda.”;\n79) paragrahvi 62 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 62. Ohtlike jäätmete pakendamine ja märgistamine”;\n80) paragrahvi 62 lõikes 1 asendatakse sõna „vaheladustamisel” sõnaga „ladustamisel”;\n81) paragrahvi 651 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Erinevate omadustega vanaõli liike ei segata omavahel ega muud liiki jäätmete või ainetega, kui selline segamine takistab vanaõli regenereerimist või muid ringlussevõtutoiminguid.\n(5) Vanaõli taaskasutamisel tuleb eelistada vanaõli regenereerimist või muid ringlussevõtutoiminguid, mis annavad samaväärseid või paremaid keskkonnaalaseid üldtulemusi kui regeneerimine, võttes arvesse käesoleva seaduse § 221 lõikes 2 sätestatut.”;\n82) paragrahvi 69 täiendatakse lõikega 43 järgmises sõnastuses:\n„(43) Kui kohaliku omavalitsuse üksus on pakendijäätmete tekkekohal kogumise korraldanud käesoleva seaduse § 31 lõike 5 või § 66 lõike 2 kohaselt ning jäätmevaldajalt kogutakse pakendijäätmete tekkekohal kogumise teenuse tasuna rohkem kui 0,30 eurot kogumiskorra kohta, ei ole jäätmevaldajal kohustust selle teenusega korraldatud jäätmeveo korras liituda.”;\n83) paragrahvi 70 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Kohaliku omavalitsuse üksus korraldab korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise. Kohaliku omavalitsuse üksus võib korraldada ka muude jäätmete taaskasutamist või kõrvaldamist.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt korraldatud taaskasutamise eesmärk korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliikide puhul on muu hulgas täita käesoleva seaduse § 1363 lõigetes 1 ja 2 nimetatud olmejäätmete ringlussevõtu sihtarve.”;\n84) paragrahvi 71 lõiget 2 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:\n„11) käesoleva seaduse § 36 lõike 5 alusel kehtestatud olmejäätmete liigiti kogumise korra;”;\n85) paragrahvi 71 lõike 2 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„7) ehitus- ja lammutusjäätmete, sealhulgas tekkekohal liigiti kogutud puidu, betooni, telliste, plaatide, keraamika, kivide, metalli, klaasi, plasti ja kipsi kogumiskohad ning käitlemise nõuded;”;\n86) paragrahvi 71 lõike 2 punkti 8 täiendatakse pärast sõna „toimetada” tekstiosaga „, sealhulgas annab teavet korduskasutuseks ettevalmistamise kohtadest”;\n87) paragrahvi 71 lõike 2 punkt 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„11) jäätmete liigiti kogumise arendamise nõuded koos liigiti kogumise tähtaegadega jäätmeliikide kaupa ja käesoleva seaduse § 31 lõike 6 alusel ettenähtud erandid;”;\n88) paragrahvi 983 lõike 5 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„6) isikul, kellel on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1221/2009 sätestatud nõuetele vastav keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem.”;\n89) paragrahvi 108 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Jäätmeid veetakse üle riigipiiri kooskõlas Eesti Vabariigi suhtes jõustunud välislepingutega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1013/2006 sätestatud korras.”;\n90) paragrahvi 116 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Keskkonnakaitseluba omav isik, samuti ohtlike jäätmete tekitaja, välja arvatud kodumajapidamised, on käesoleva seaduse § 28 lõikes 11 sätestatut järgides kohustatud pidama pidevat arvestust oma tegevuses tekkinud, kogutud, hoitud või ladustatud, veetud, töödeldud, taaskasutatud või kõrvaldatud jäätmete liigi, hulga, omaduste ja tekke kohta, sealhulgas korduskasutuseks ettevalmistatud või ringlusse võetud asjade hulga ja omaduste kohta.”;\n91) paragrahvi 119 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n„(21) Järelevalvet käesoleva seaduse §-s 291 sätestatud nõuete järgimise üle teostab kohaliku omavalitsuse üksus või asutus.”;\n92) paragrahvi 119 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;\n93) paragrahvi 119 täiendatakse lõikega 91 järgmises sõnastuses:\n„(91) Järelevalvet käesoleva seaduse § 211 lõike 1 nõuete täitmise üle teostatakse kemikaaliseaduse 4. peatüki 2. jaos sätestatu kohaselt.”;\n94) paragrahvi 119 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Kohaliku omavalitsuse üksus või asutus on kohustatud teostama järelevalvet oma haldusterritooriumil probleemtoodete või nendest tekkinud jäätmete tagasivõtmise ja kogumise üle.”;\n95) paragrahvi 1191 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Korrakaitseorgan võib käesolevas seaduses sätestatud riiklikule järelevalve teostamisel kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 34, 45, 46, 49, 50, 51, 52 ja 53 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.”;\n96) paragrahvi 1192 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:\n„(9) Korrakaitseorganil on õigus riikliku järelevalve käigus teha mõõtmisi, võtta proove ja teha või tellida ekspertiise ning jäädvustada olukorda pilti või heli salvestava seadmega. Ekspertiisikulud kannab korrakaitseorgan. Kui proovi- või mõõtmistulemuste või ekspertiisi kohaselt selgub, et valdus või selle kasutamine ei vasta seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele ning valdaja oli sellest teadlik või pidi sellest teadlik olema, siis võib korrakaitseorgan nõuda valdajalt proovi võtmise, mõõtmise ja ekspertiisi tegemise põhjendatud ja dokumentaalselt tõendatud kulude hüvitamist.”;\n97) seaduse 11. peatükki täiendatakse §-ga 1196 järgmises sõnastuses:\n„§ 1196. Järelevalve eesmärgil teostatav audiitorkontroll\n(1) Keskkonnaamet võib nõuda tootja või tootjate ühenduse kulul audiitorkontrolli, mille eesmärk on anda hinnang:\n1) käesoleva seaduse § 251 lõikes 1 sätestatud kohustuste rahastamiseks piisavate rahaliste vahendite olemasolu kohta;\n2) käesoleva seaduse § 23 lõike 41 kohaselt tootjale jäätmekäitluse teenustasu arvutamise nõuete täitmise kohta;\n4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1013/2006 kohaselt jäätmesaadetiste kohta kogutud andmete õigsuse kohta.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud audiitorkontrolli teostab vandeaudiitor piiratud kindlustandva töövõtuna audiitortegevuse seaduse tähenduses.”;\n98) paragrahv 120 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 120. Jäätmete tekke vältimise, jäätmehoolduse ja jäätmealase arvestuse pidamise nõuete rikkumine\n(1) Jäätmete tekke vältimise või jäätmehoolduse nõuete, sealhulgas jäätmete üleandmise kohustuse või üleandmise nõuete, või jäätmealase arvestuse pidamise nõuete rikkumise eest –\nkaristatakse rahatrahviga kuni 100 000 eurot.”;\n99) paragrahvi 1201 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Jäätmete käitlemise eest jäätmeloa või kompleksloata, kui luba on nõutav, või loa nõudeid rikkudes –\n100) paragrahv 1202 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 1202. Jäätmete käitlemine registreeringuta ja registreeringu nõudeid rikkudes\n(1) Jäätmete käitlemise eest registreeringuta või registreeringu nõudeid rikkudes –\nkaristatakse rahatrahviga kuni 200 000 eurot.”;\n101) paragrahv 1205 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 1205. Jäätmete riikidevahelise veo nõuete rikkumine\n(1) Jäätmete riikidevahelise veo nõuete rikkumise eest –\n102) paragrahvid 1206 ja 121 tunnistatakse kehtetuks;\n103) paragrahv 124 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 124. Probleemtootest tekkinud jäätmete tagasivõtmise, kogumise, taaskasutamise ja kõrvaldamise kohustuse rikkumine\n(1) Probleemtootest tekkinud jäätmete tagasivõtmise, kogumise, taaskasutamise, sealhulgas sihtarvude täitmise, või kõrvaldamise kohustuse rikkumise eest –\n104) paragrahvid 1241–1244 tunnistatakse kehtetuks;\n105) paragrahvi 1245 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n106) paragrahvi 1246 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n107) paragrahv 125 tunnistatakse kehtetuks;\n108) paragrahv 126 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 126. Segaolmejäätmete sortimise nõuete ja jäätmete ladestamise tingimuste rikkumine ning selliste jäätmete ladestamine, mille ladestamine on keelatud\n(1) Segaolmejäätmete sortimise nõuete või jäätmete ladestamise tingimuste rikkumise või selliste jäätmete ladestamise eest, mille ladestamine on keelatud, –\n109) paragrahv 1261 tunnistatakse kehtetuks;\n110) paragrahvi 1262 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Ohtlike jäätmete käitlemise eritingimuste, sealhulgas pakendamise ja märgistamise nõuete rikkumise eest –\n111) paragrahv 1263 tunnistatakse kehtetuks;\n112) paragrahv 1264 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 1264. Jäätmete põletamine ja keskkonda viimine väljaspool jäätmekäitluskohta\n(1) Jäätmete põletamise või keskkonda viimise eest väljaspool jäätmekäitluskohta, sealhulgas jäätmete põletamise eest laeval –\n113) paragrahvi 1265 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n114) paragrahvid 1266 ja 1267 tunnistatakse kehtetuks;\n115) paragrahv 1268 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 1268. Probleemtoodete ja nendest tekkinud jäätmete kohta arvestuse pidamise nõuete rikkumine ja enesekontrollisüsteemi rakendamata jätmine\n(1) Probleemtoodete ja nendest tekkinud jäätmete üle arvestuse pidamise nõuete rikkumise või enesekontrollisüsteemi rakendamata jätmise eest –\n116) paragrahv 1269 tunnistatakse kehtetuks;\n117) paragrahv 12610 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 12610. Kaevandamisjäätmete käitlemise erinõuete ja kaevandamisjäätmekava nõuete rikkumine\n(1) Kaevandamisjäätmete käitlemise erinõuete, sealhulgas suurõnnetuste vältimise ja nendest teatamise nõuete, või kaevandamisjäätmekavas esitatud nõuete rikkumise eest –\nkaristatakse rahatrahviga kuni 300 000 eurot.”;\n118) paragrahv 12611 tunnistatakse kehtetuks;\n119) paragrahvi 128 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Kui süüteo- või haldusmenetluses on selgunud, et saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, samuti juhul, kui jäätmete ja saastuse likvideerimisega ei ole võimalik keskkonnakaitselistest kaalutlustest lähtuvalt viivitada, korraldab jäätmete käitlemise ja saastuse likvideerimise keskkonnajärelevalve asutuse või kohaliku omavalitsuse üksuse või kohaliku omavalitsuse asutuse ettekirjutuse alusel maa omanik, kellele kuuluval maal jäätmed või saastus on.”;\n120) paragrahv 134 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 134. Piirangud ladestatavatele jäätmetele\n(1) Prügilasse ladestatavate olmejäätmete hulgas ei tohi biolagunevaid jäätmeid olla:\n(2) Alates 2030. aasta 1. jaanuarist on prügilasse keelatud ladestada ringlussevõtuks või muuks taaskasutamiseks sobivaid jäätmeid, eelkõige olmejäätmeid, välja arvatud jäätmed, mille ladestamine prügilas annab käesoleva seaduse § 221 lõike 1 kohaselt parima keskkonnaalase tulemuse.\n(3) Alates 2035. aasta 1. jaanuarist ei tohi prügilasse ladestatavate olmejäätmete kogus ületada 10 massiprotsenti samal aastal tekitatud olmejäätmete üldkogusest.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud sihtarvu arvutamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega, arvestades nõukogu direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.07.1999, lk 1–19) artiklis 5a sätestatut.”;\n121) paragrahvi 1363 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Alates 2020. aasta 1. jaanuarist tuleb taaskasutada:\n1) kodumajapidamisest pärinevaid paberi-, metalli-, plasti- ja klaasijäätmeid ja võimaluse korral muudest allikatest pärinevaid samalaadseid jäätmeid korduskasutuseks ettevalmistatuna ja ringlussevõetuna – vähemalt 50 protsendi ulatuses nende jäätmete kogumassist kalendriaastas;\n2) ehitus- ja lammutusjäätmeid, välja arvatud sellised looduslikud ained nagu kivid ja pinnas ning ohtlikke aineid sisaldavad kivid ja pinnas, korduskasutuseks ettevalmistatuna, ringlussevõetuna ja muul viisil taaskasutatuna, sealhulgas tagasitäiteks, muude ainete asemel – vähemalt 70 protsendi ulatuses nende jäätmete kogumassist kalendriaastas.\n(2) Olmejäätmeid tuleb korduskasutuseks ette valmistada ja ringlusse võtta:\n1) alates 2025. aasta 1. jaanuarist – vähemalt 55 protsendi ulatuses nende jäätmete kogumassist kalendriaastas;\n2) alates 2030. aasta 1. jaanuarist – vähemalt 60 protsendi ulatuses nende jäätmete kogumassist kalendriaastas;\n3) alates 2035. aasta 1. jaanuarist – vähemalt 65 protsendi ulatuses nende jäätmete kogumassist kalendriaastas.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud sihtarvude arvutamisel arvestatakse komisjoni otsust 2011/753/EL, millega kehtestatakse eeskirjad ja arvutusmeetodid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11 lõikes 2 sätestatud eesmärkide täitmise kontrollimiseks (ELT L 310, 25.11.2011, lk 11–16).\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud sihtarvude arvutamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 11a sätestatut.”;\n122) seadust täiendatakse §-dega 13611–13614 järgmises sõnastuses:\n„§ 13611. Enne käesoleva paragrahvi jõustumist algatatud korraldatud jäätmeveo riigihanke, kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava kehtestamise ja muutmise ning kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmehoolduseeskirja kehtestamise ja muutmise menetluse lõpetamine\n(1) Enne käesoleva paragrahvi jõustumist algatatud korraldatud jäätmeveo riigihanke menetlusele kohaldatakse enne käesoleva paragrahvi jõustumist kehtinud õigusnorme.\n(2) Enne käesoleva paragrahvi jõustumist algatatud kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava kehtestamise ja muutmise menetlusele kohaldatakse enne käesoleva paragrahvi jõustumist kehtinud õigusnorme.\n(3) Enne käesoleva paragrahvi jõustumist algatatud kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmehoolduseeskirja kehtestamise ja muutmise menetlusele kohaldatakse enne käesoleva paragrahvi jõustumist kehtinud õigusnorme.\n§ 13612. Biojäätmete tekkekohal liigiti kogumise või tekkekohal ringlussevõtu rakendamine\nKohaliku omavalitsuse üksus peab viima biojäätmete tekkekohal liigiti kogumise või tekkekohal ringlussevõtu kooskõlla käesoleva seaduse § 31 lõikes 4 sätestatuga alates uuest korraldatud jäätmeveo hankest, kuid mitte hiljem kui 2023. aasta 31. detsembriks.\n§ 13613. Kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava ja jäätmehoolduseeskirja muudatuste rakendamine\nKohaliku omavalitsuse üksus peab viima jäätmekava ja jäätmehoolduseeskirja käesoleva seaduse § 31 lõigetes 1, 3, 4 ja 6, § 42 lõikes 3, §-s 43 ning § 71 lõike 2 punktides 11, 7, 8 ja 11 sätestatuga kooskõlla alates jäätmekava või jäätmehoolduseeskirja muutmisest või uue kehtestamisest, kuid mitte hiljem kui 2023. aasta 31. detsembriks.\n§ 13614. Tekstiilijäätmete liigiti kogumise rakendamine\nKohaliku omavalitsuse üksus peab viima tekstiilijäätmete liigiti kogumise kooskõlla käesoleva seaduse § 31 lõikes 3 sätestatuga mitte hiljem kui 2025. aasta 1. jaanuariks.”;\n123) seaduse normitehnilisest märkusest jäetakse välja tekstiosa järgmises sõnastuses:\n„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (ELT L 37, 13.2.2003, lk 24–39);”;\n124) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „nõukogu direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1–19)” tekstiosaga „, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/850 (ELT L 150, 14.06.2018, lk 100–108)”;\n125) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3–30)” tekstiosaga „, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/851 (ELT L 150, 14.06.2018, lk 109–140)”.\n§ 2. Pakendiseaduse muutmine\n1) seaduses asendatakse tekstiosa „§ 16 lõige 1” tekstiosaga „§ 121 lõige 1” ja tekstiosa „§ 16 lõige 2” tekstiosaga „§ 121 lõige 2” vastavas käändes;\n„(1) Käesolev seadus sätestab üldnõuded pakendile ja pakendi kasutamisele, pakendi ja pakendist tekkivate jäätmete vältimise ja vähendamise meetmed, pakendi ja pakendijäätmete taaskasutussüsteemi korralduse, nõuded audiitorkontrollile ning ringlussevõtu sihtarvud, nõuded pakendiregistrisse esitatavate andmete kontrollile ja nõuete riikliku järelevalve alused ning vastutuse kehtestatud nõuete täitmata jätmise eest.”;\n3) paragrahvi 1 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:\n„(5) Käesolevas seaduses sätestatud tegevusloa menetlusele kohaldatakse majandustegevuse seadustiku üldosa seadust, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.\n(6) Käesolevas seaduses sätestatule kohaldatakse ka toote nõuetele vastavuse seaduse sätteid, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.”;\n4) paragrahvi 3 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„1) korduskasutuspakend – olelusringi jooksul mitme veo- või kasutuskorra jaoks kavandatud, valmistatud ja turule lastud pakend, mida täidetakse või kasutatakse uuesti samal eesmärgil, milleks ta valmistati;”;\n5) paragrahvi 3 lõike 3 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„3) mustmetall – teras, mille kombineeritud nomenklatuuri grupp on 73 nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 järgi;”;\n6) paragrahvi 3 lõiget 3 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:\n„31) värviline metall – alumiinium, mille kombineeritud nomenklatuuri grupp on 76, ja muud pakendimaterjalidena kasutatavad kombineeritud nomenklatuuri jaotusse XV (mitteväärismetallid ja nendest valmistatud tooted) kuuluvad metallid nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 järgi;”;\n7) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n„(31) Komposiitpakend on pakend, mis on valmistatud kahest või enamast eri materjalikihist, mida ei saa käsitsi üksteisest eraldada ning mis moodustavad ühe sisemisest mahutist ja välisümbrisest koosneva lahutamatu terviku, mida täidetakse, ladustatakse, transporditakse ja tühjendatakse.”;\n„(1) Pakendi ja pakendijäätmete vältimine on jäätmetekke vältimine jäätmeseaduse § 22 tähenduses.”;\n9) seadust täiendatakse §-dega 51‒53 järgmises sõnastuses:\n„§ 51. Pakendijäätmete käitlus\nPakendijäätmete liigiti kogumine on jäätmete liigiti kogumine jäätmeseaduse § 14 lõike 11 tähenduses.”;\n10) paragrahvi 6 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Pakendi korduskasutus on korduskasutus jäätmeseaduse § 141 tähenduses.”;\n11) seadust täiendatakse §-ga 61 järgmises sõnastuses:\n„§ 61. Pakendijäätmete töötlemine\nPakendijäätmete töötlemine on jäätmete töötlemine jäätmeseaduse § 16 tähenduses.”;\n12) paragrahvi 7 lõikest 1 jäetakse välja tekstiosa „, arvestades käesoleva seaduse erisusi”;\n13) paragrahvi 7 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;\n14) paragrahvi 8 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Pakendijäätmete ringlussevõtt on jäätmete ringlussevõtt jäätmeseaduse § 15 lõike 4 tähenduses.”;\n15) paragrahvi 8 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;\n16) seadust täiendatakse §-ga 81 järgmises sõnastuses:\n„§ 81. Pakendijäätmete kõrvaldamine\nPakendijäätmete kõrvaldamine on jäätmete kõrvaldamine jäätmeseaduse § 17 lõike 1 tähenduses.”;\n17) paragrahvi 11 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Majandustegevuses osaleja on käesoleva seaduse tähenduses pakendiettevõtja, pakenditootja, isik, kes tarnib, toodab või töötleb pakendimaterjali, taaskasutusorganisatsioon, pakendijäätmekäitleja ja haldusorgan.”;\n18) seaduse 1. peatükki täiendatakse §-ga 121 järgmises sõnastuses:\n„§ 121. Laiendatud tootjavastutuse põhimõte\n(7) Pakendiettevõtja, kelle asukoht ei ole Eestis, kuid kes sõltumata müügiviisist laseb majandus- või kutsetegevuse korras Eestis turule pakendeid, peab määrama Eestis elu- või asukohta omava füüsilisest või juriidilisest isikust volitatud esindaja, kes täidab tema eest pakendiettevõtjale käesoleva seadusega pandud kohustused.”;\n19) paragrahvi 13 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Pakend peab olema kavandatud, valmistatud ja müüdud nii, et oleks võimalik selle korduskasutus või pakendijäätmete taaskasutus, sealhulgas ringlussevõtt jäätmeseaduse §-s 221 nimetatud jäätmehierarhiat järgides, ning välistatud pakendijäätmete või nende töötlemisel tekkivate jäätmete kõrvaldamisel negatiivne mõju keskkonnale.”;\n20) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:\n„(6) Oksüdantide toimel lagunevat plastpakendit ei loeta biolagunevaks pakendiks.”;\n21) paragrahvi 131 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Teabe käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud standardeid ülevõtvate Eesti standardite ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10–23) artikli 9 lõikes 3 nimetatud standardite kohta avaldab Eesti standardiorganisatsioon oma veebilehel kättesaadavaks tehtavas ametlikus väljaandes.”;\n22) paragrahvi 16 lõiked 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks;\n23) paragrahvi 16 lõikes 3 asendatakse tekstiosa „käesoleva paragrahvi lõikes 1” tekstiosaga „käesoleva seaduse § 121 lõikes 1”;\n24) paragrahvi 16 lõike 31 punkt 4 ning lõiked 32, 4 ja 5 tunnistatakse kehtetuks;\n25) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:\n„(6) Pakendi korduskasutuse ja pakendi ning pakendijäätmete taaskasutamise, sealhulgas ringlussevõtu sihtarvude arvutamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/62/EÜ artiklis 6a sätestatut.”;\n26) paragrahvi 171 täiendatakse lõigetega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:\n„(41) Kohaliku omavalitsuse üksus võib korraldada ületäitunud avalike pakendijäätmete konteinerite ja sinna ümber kogunenud pakendijäätmete käitlemist.\n(42) Kohaliku omavalitsuse üksus peab enne käesoleva paragrahvi lõikes 41 nimetatud tegevuse alustamist andma taaskasutusorganisatsioonile võimaluse oma kohustused täita. Kui taaskasutusorganisatsioon oma kohustusi ei täida, korraldab kohaliku omavalitsuse üksus pakendijäätmete käitlemise ja esitab arve käesoleva paragrahvi lõikes 41 nimetatud tegevuse eest taaskasutusorganisatsioonile.”;\n27) paragrahvi 174 lõiget 1 täiendatakse punktidega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:\n„41) jäätmekäitluse teenustasu arvutamine käesoleva seaduse § 121 lõike 4 kohaselt;\n42) pakendiettevõtjale jäätmekäitluse teenustasu arvutamisel pakendite vastupidavuse, parandatavuse, korduskasutatavuse ja ringlussevõetavuse ning ohtlike ainete olemasolu arvesse võtmine, lähtudes seejuures olelusringil põhinevast käsitlusviisist;”;\n28) paragrahvi 174 lõiget 1 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:\n„51) käesoleva lõike punktis 5 sätestatud valimise korra avalikustamine taaskasutusorganisatsiooni veebilehel;”;\n29) paragrahvi 174 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„7) käesoleva seaduse § 121 lõike 2 kohaselt üle antud kohustuste teenustasu hinna esitamine turule lastud pakendimassi tonni kohta, sealhulgas võimaluse korral eraldi eri liiki plasti ja muude materjalide kohta;”;\n30) paragrahvi 174 lõike 1 punkti 11 täiendatakse pärast sõna „nõuetest” sõnadega „ning jäätmetekke ja prügistamise vältimisest”;\n31) paragrahv 18 tunnistatakse kehtetuks;\n32) seaduse 3. peatükki täiendatakse §-ga 181 järgmises sõnastuses:\n„§ 181. Pakendiettevõtja ja taaskasutusorganisatsiooni enesekontrollisüsteem\n(3) Enesekontrollisüsteemi andmed tuleb dokumenteerida ja ajakohastada vähemalt kord 12 kuu jooksul.”;\n33) paragrahvi 20 lõike 21 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „teatega” sõnadega „ning annab infot jäätmetekke ja prügistamise vältimise kohta”;\n34) paragrahvi 20 täiendatakse lõigetega 45 ja 46 järgmises sõnastuses:\n„(45) Käesoleva paragrahvi lõigetes 43 ja 44 kehtestatud kohustus loetakse pakendatud kauba müüja poolt täidetuks, kui kaks või enam müügikohta on üksteise vahetus läheduses ning pakendatud kauba müüjad on kokku leppinud kehtestatud tagatisrahaga pakendite tagasivõtmise korraldamise ühiselt ühe pakendatud kauba müüja müügikohas või teenindusmaal või mujal müügikoha vahetus läheduses.\n(46) Käesoleva paragrahvi lõikes 45 nimetatud ühiselt tegutsevad pakendatud kauba müüjad vastutavad solidaarselt kehtestatud tagatisrahaga pakendite tagasivõtmise koha toimimise eest.”;\n35) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n„(31) Tagatisraha võib rakendada lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatule ka kange ja lahja alkohoolse joogi ning siirupi ühekorra- ja korduskasutuspakendile.”;\n36) paragrahvi 21 lõiget 4 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:\n„Käesoleva paragrahvi lõikes 31 nimetatud kanget ja lahjat alkohoolset jooki mõistetakse alkoholiseaduse tähenduses ning siirupit mõistetakse kui mahlakontsentraati või suhkru- või muust siirupist valmistatud jooki.”;\n37) paragrahvi 24 lõike 4 sissejuhatavast lauseosast jäetakse välja sõna „audiitori”;\n38) paragrahvi 24 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:\n„(7) Pakendijäätmeid taaskasutav ettevõtja ja pakendijäätmete taaskasutamist vahendav ettevõtja koostavad kalendriaasta kohta pakendiregistrisse pakendijäätmete taaskasutamise tõendi iga temaga lepingu sõlminud pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni või pakendijäätmete taaskasutamist vahendava ettevõtja kohta.”;\n39) paragrahvi 241 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 241. Pakendiettevõtja ja taaskasutusorganisatsiooni finantsjuhtimise ning pakendiregistrisse esitatavate andmete audiitorkontroll\n4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1013/2006 kohaselt jäätmesaadetise kohta kogutud andmete õigsuse kohta.”;\n40) paragrahvi 241 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Audiitorkontrolli teostab vandeaudiitor audiitortegevuse seaduse tähenduses käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud ulatuses.”;\n41) paragrahvi 241 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Pakendiettevõtja, kes laseb turule pakendatud kaupa pakendimassiga rohkem kui kakskümmend tonni aastas, ja taaskasutusorganisatsioon korraldavad audiitorkontrolli piiratud kindlustandva töövõtuna audiitortegevuse seaduse tähenduses.”;\n42) paragrahvi 241 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n„(31) Pakendiettevõtja, kelle audiitorkontrolli aruande kokkuvõte esitatakse modifitseerimata, on vabastatud kolmel järgneval kalendriaastal audiitorkontrolli korraldamisest.”;\n43) paragrahvi 241 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;\n44) paragrahvi 241 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Pakendiettevõtja esitab sõltumatu vandeaudiitori kindlustandva töövõtu kokkuvõtte pakendiregistrile. Kui pakendiettevõtja on kohustused üle andnud taaskasutusorganisatsioonile, siis edastab pakendiettevõtja sõltumatu vandeaudiitori kindlustandva töövõtu kokkuvõtte taaskasutusorganisatsioonile, kes esitab selle pakendiregistrile.”;\n45) paragrahvi 241 lõige 7 tunnistatakse kehtetuks;\n46) paragrahvi 25 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu „sihtarvude täitmise” sõnadega „ja taaskasutamise tõendite”;\n47) paragrahvi 25 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;\n48) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:\n„(5) Järelevalve teostamisel käesoleva seaduse peatükkides 2 ja 5 sätestatud nõuete täitmise üle arvestatakse erisusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.08.2008, lk 30–47).”;\n49) paragrahv 263 tunnistatakse kehtetuks;\n50) seaduse 7. peatükki täiendatakse §-ga 264 järgmises sõnastuses:\n„§ 264. Järelevalve eesmärgil teostatav audiitorkontroll\n51) paragrahv 28 tunnistatakse kehtetuks;\n52) paragrahvi 29 tekst muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Pakendijäätmete taaskasutamise kohustuse, sealhulgas taaskasutamise sihtarvu täitmata jätmise eest –\n53) paragrahv 291 tunnistatakse kehtetuks;\n54) paragrahvi 30 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n55) seadust täiendatakse §-ga 301 järgmises sõnastuses:\n„§ 301. Pakendi ja pakendijäätmete kohta arvestuse pidamise nõuete rikkumine ja enesekontrollisüsteemi rakendamata jätmine\n56) paragrahvi 33 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;\n57) paragrahvi 33 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Käesoleva seaduse §-des 29–301 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnaamet.”;\n58) paragrahvi 33 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;\n59) paragrahvi 33 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Käesoleva seaduse §-des 29–301 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on ka Maksu- ja Tolliamet.”;\n60) paragrahvi 36 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:\n„(21) Hiljemalt 2025. aasta 31. detsembriks tuleb pakendijäätmete kogumassist vähemalt 65 protsenti ringlusse võtta.\n(22) Hiljemalt 2030. aasta 31. detsembriks tuleb pakendijäätmete kogumassist vähemalt 70 protsenti ringlusse võtta.”;\n61) paragrahvi 36 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:\n„(31) Et tagada käesoleva paragrahvi lõikes 21 kehtestatud sihtarvu täitmine, peab pakendiettevõtja hiljemalt 2025. aasta 31. detsembriks ringlusse võtma eri liiki pakendimaterjale kalendriaastas vähemalt järgmises ulatuses:\n6) paber ja kartong – 85 protsenti.”;\n62) paragrahvi 36 lõikes 4 asendatakse tekstiosa „lõikes 3” tekstiosaga „lõigetes 3–32”;\n63) seadust täiendatakse §-ga 394 järgmises sõnastuses:\n„§ 394. Pakendiettevõtja audiitorkontrollist vabastamise rakendamine\nKäesoleva seaduse § 241 lõiget 31 rakendatakse pakendiettevõtjale alates 2020. aasta kohta koostatud audiitorkontrolli aruande kokkuvõtte esitamisest pakendiregistrile.”;\n„1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10–23), muudetud direktiividega 2004/12/EÜ (ELT L 047, 18.02.2004, lk 26–32), 2005/20/EÜ (ELT L 070, 16.03.2005, lk 17–18), 2013/2/EL (ELT L 037, 08.02.2013, lk 10–12), (EL) 2015/720 (ELT L 115, 06.05.2015, lk 11–15) ja (EL) 2018/852 (ELT L 150, 14.06.2018, lk 141–154);\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3–30), muudetud direktiiviga (EL) 2018/851 (ELT L 150, 14.06.2018, lk 109–140).”.\nKäesoleva seaduse § 1 punkt 35 jõustub 2022. aasta 1. jaanuaril.


JPMorgan Madoffi pärast plindris - Arhiiv - Majandus\nJPMorgan Madoffi pärast plindris\n4. veebruar 2011, 13:44\nMegan Murphy, FT\nBernie Madoff New Yorgis.\nJPMorgan Chase tõmbas süüdimõistetud kelmi Bernard Madoffiga seotud riskifondidest välja ligikaudu 250 miljonit dollarit – kuu aega pärast seda, kui üks fondidest ähvardas JPMorgani töötajat «Colombia sõprade» külaskäiguga, selgub USA pankrotikohtu dokumendist.\nPankrotihaldur Irvin Picard, kes Madoffi Ponzi skeemi ohvritele raha tagasi üritab võidelda, nõuab JPMorganilt nüüd kohtu kaudu 6,4 miljardit dollarit selle eest, et pank ignoreeris korduvalt hoiatavaid märke kuni skeemi dramaatilise kokkuvarisemiseni 2008. aasta detsembris.\nPicard väidab, et kuigi JPMorgani töötajad olid sisimas sügavalt häiritud sellest, kuidas Madoff järjepidevalt keskmisest kõrgemaid tootlusi maksis, hakkas pank alles 2008. aasta septembris võtma tagasi oma investeeringuid fondidest, mille kaudu raha petturi skeemidesse suunati.\nNing see sündis pärast ühe JPMorgani töötaja «murettekitavat vestlust» Šveitsi firma Aurelia Finance’iga, mis oli pangalt Madoffiga seotud finantstooteid ostnud ja tegeles nende müügiga. Aurelia Finance väljendas nördimust JPMorgani plaanide üle raha fondist välja tõmmata.\nAurelia Finance’i esindajad olid JPMorgani plaanide vastu. Kahel korral vestluse käigus ähvardasid nad panga töötajat, viidates «sõpradele Colombiast», kes võivad «palju pahandust tekitada» ja selgitades talle, et «me teame, kust sind leida», seisab kohtudokumendis.\nJPMorgan teatas ähvardustest Briti politseisse, kartes, et Madoffi operatsioonidesse oli segatud «Colombia narkoraha», ütles Picard.\nPicardi kinnitusel oli JPMorgan üle 20 aasta Madoffi peamine pank USAs ning paiknes otse mehe keeruka Ponzi skeemi «keskmes».\nHalduri sõnutsi oli Madoffi arvete haldamisega otseselt seotud vähemalt 19 panga töötajat.\nHagis väidetakse, et JPMorgani pankurid olid juba vähemalt 2006. aasta veebruarist alates Madoffi investeerimisstrateegia suhtes skeptiliselt häälestatud ega suutnud sellest tegelikult aru saada.\nPärast ühte kohtumist Madoffiga seotud fondi Fairfield Greenwichiga ei saanud üks JPMorgani töötaja ikkagi aru, kuidas Madoff võis 2002. aastal investoritele viis kuud 6 protsenti maksta, kui S&P 100 indeks oli all 30 protsenti.\nFairfieldi kauplemisstrateegia koopiat talle ei antud. Hiljem avastas ta, et sama tõrksad olid informatsiooniga ka teised fondid.\nKuna mitmed fondid oma strateegiat puudutavaid dokumente näitamast keeldusid, küsis üks JPMorgani töötaja, kas nendega üldse tohiks äri ajada. Sellele vaatamata lõi pank samal ajal 65 miljoni dollari väärtuses «Madoffi väärtpabereid».\nJPMorgan ütles, et kaebused on «alusetud ning on ehitatud moonutatud faktidele ja väänatud seadustele».\nKõnealuste investeeringutega tuttavate allikate sõnutsi tõmbas pank küll osa raha enne skeemi kokkuvarisemist välja, kuid kümned miljonid dollarid olevat siiski veel mängus olnud.\n«JPMorgan kavatseb end nende alusetute süüdistuste vastu tarmukalt kaitsta,» seisab JPMorgani pressiteates.


Lühiajaliste töölepingute sõlmimine võib muutuda lihtsamaks | Eesti Kaubandus-Tööstuskoda\nSotsiaalministeerium on koostanud töölepingu seaduse muutmise eelnõu, mis annab tööandjale õiguse piiramatult sõlmida tähtajalisi töölepinguid kestusega kuni 10 kalendripäeva kuue kuu jooksul. Kaubanduskoda toetab plaanitavat muudatust, kuid tegi ministeeriumile neli täiendavat ettepanekut, et tähtajaliste töölepingute sõlmimise reeglid oleksid tööandja jaoks veelgi paindlikumad.\nKehtiv töölepingu seadus näeb ette, et kui töötaja ja tööandja on sõlminud tähtajalise töölepingu samalaadse töö tegemiseks järjestikku rohkem kui kaks korda või tähtajalist lepingut on pikendanud rohkem kui üks kord viie aasta jooksul, siis on selline tööleping algusest peale tähtajatu. Tähtajaliste töölepingute sõlmimine on seaduse kohaselt järjestikune, kui ühe töölepingu lõppemise ja järgmise töölepingu sõlmimise vaheline aeg ei ületa kahte kuud.\nKaubanduskoda on teinud sotsiaalministeeriumile korduvalt ettepanekuid muuta tööregulatsioon, sealhulgas tähtajaliste töölepingute sõlmimise reeglid paindlikumaks. Seetõttu toetab koda plaanitavat muudatust. Erandi kehtestamine võimaldab paindlikumalt tööjõudu kasutada näiteks olukorras, kus hooajalised mahud muutuvad või projektipõhiste tööde korral toimub ajakavas muutus.\nKoda tegi ettepaneku lubada eelnevalt kirjeldatud erisust kasutada ka juhul, kui tähtajaline tööleping kehtib kuni 30 päeva. Selline lahendus aitaks vältida olukorda, kus tööandja ja töötaja peavad sõlmima iga kümne päeva järel uue töölepingu, et saada uuest erisusest kasu.\nKui töötaja soovib aasta vältel teha lühiajalisi tööampse ühe tööandja juures, siis eelnõus sisalduv lahendus seda ei võimalda. Seetõttu tegi kaubanduskoda ettepaneku lubada uut erisust kasutada pikema aja jooksul kui üksnes kuus kuud. Pooltel võiks olla võimalus sõlmida lühiajalisi töölepinguid ka ühe või koguni viie aasta jooksul selliselt, et tähtajaline tööleping ei muutuks töölepingu seaduse mõttes tähtajatuks.\nKolmandaks tuleks kaaluda ettepanekut lubada tähtajalist töölepingut sõlmida ka ilma mõjuva põhjuseta. Praegu on tähtajalise töölepingu sõlmimine lubatud üksnes mõjuval põhjusel, milleks on näiteks töömahu ajutine suurenemine, hooajatöö tegemine ning ajutiselt äraoleva töötaja asendamine.\nSamuti leiab koda, et mõistlik oleks, kui töötaja tähtajaliste töölepingute kogukestus ühe tööandja juures ei ületa aastas teatud päevade arvu, näiteks 60 päeva, siis ei peaks tähtajaline tööleping seaduse silmis muutuma tähtajatuks.\n09 11 2021 Töölepingu seaduse § 10 täiendamise seaduse eelnõu (.pdf)


Lood poistest, kes julgesid erineda – Helios\n15.40€ Vaata ostukorvi\n„See raamat võib päästa elusid. See raamat võib muuta elusid. See raamat võib tuua esile täiesti uue generatsiooni poisse, kes julgevad teha teisiti.“ Benjamin Zephaniah\nKaunis ja meeliülendav kogumik lugusid, mis on täis imelisi seiklusi. Sobib lugemiseks kõigile, kel jääb vajaka vaprusest, mida on tarvis, et kaaslaste survele vastu seista ja vastuvoolu ujuda. See on hariv ja lõbus lugemine, mis ühtlasi julgustab ja inspireerib.\nTegemist on 100 erakordse looga kuulsatest ja vähem kuulsatest meestest nii minevikust kui ka tänapäevast, kellest igaüks on rikkunud reegleid ja muutnud maailma omal moel – ning sealjuures on igaüks neist saavutanud hämmastavaid tulemusi. Need mehed on teiste hulgas Frank Ocean, Salvador Dalí, Rimbaud, Beethoven, Barack Obama, Stormzy, Ai Weiwei ja Jesse Owens – eri sorti kangelased kõiksugustelt elualadelt ja kõikjalt maailmast.\nVõluv prints, draakonitapja, ulakas tembutaja – sageli leiavad poisid nii koolis kui ka kodus loetud raamatutest just selliseid eeskujusid. Juba noorest peast hakatakse neid vormima meesteks, kes peavad igal juhul sobima kokku stereotüüpse mehelikkuse kuvandiga.\nKuid mis siis, kui oled introvert? Mis siis, kui haaraksid mõõga asemel meelsamini kätte raamatu? Mis siis, kui kurbust või viha tundes tahaksid pigem nutta?\n„Usun, et see raamat on heaks lugemiseks kõigile neile, kes on pidanud taluma ühiskonna poolt allasurumist, motivatsioonipuudust või kelle unistusi on tobedateks peetud. Tegelikult on siin kõigile äratundmisrõõmu, sest igaüht meist on elus vähemalt üks kord välja naerdud.\nSelle peale ütleks, et inimesed, kes eristuvad, on elus.“\nMida rohkem nad korrutavad,\net see on vale,\nseda õigemaks see vale sulle saab.\nMida rohkem nad sind hirmutavad,\nseda julgemalt sa trotsid neid hirme.\nMida ohutumat teed nad sulle näitavad,\nseda ohutumaks saab see kõige ohtlikum.\nNad ütlesid, et ma olen paha,\naga mis siis, enam ei kurvasta ma.\nSest nende moodi oma teed siin kõndida ei taha,\nnii pimedana ja kurttummana ma.\nMida rohkem nad sind alla suruvad,\nseda võimsamalt sa tahad üles tõusta.\nSa hoiad käes raamatut,\nmille ma võtaks kokku ühe lihtsa lausega:\nAndrus Elbing, räppar\nLood poistest, kes julgesid erineda kogus\nIlmus 6 detsember 2018\nKrüptoportaal #2. osa


KUIDAS SUURENDADA PEENISE SUURUST üRTIDEGA: 14 SAMMU - VIHJEID - Kuidas suurendada peenise erektsiooni ajal\nKuidas suurendada peenise erektsiooni ajal, Kuidas peenist ürtidega suurendada: 14 sammu (fotoga) - Vihjeid -\nPeenise pump. Spetsiifiliseks riskiks on erektsiooninurga muutus. Teeb nii, et ta muutub oluliselt tugevamaks, mis annab pikendamine vahekorda. Rahakotile kõige soodsam on ilmselt tellida netiportaalist www. Lisaks sellele, et suure kõhu tagant paistab igasugune riist liiga väike, ladestub kilode kogunedes peenise juure juurde rasva, mis riista muljet paratamatult muudab. Laiskvorstile see treeninguprogramm kindlasti ei sobi.\nTänu looduslikele toimeainetele on erektsioon võimsam ja jäigem ning kestab kauem.\nMehed saavad oma seksuaalset sooritust parandada järgmiste looduslike toimeainetega L-arginiin — erektsioonihäirete parandamiseks ja seksuaalse rahulolu suurendamiseks. L-arginiin on tänu oma kiirele toimele kõige levinum toidulisand meeste seksuaalse soorituse parandamiseks.\nToetab erektsiooni jäikuse suurenemist ja võimendab seksuaalset iha ning rahuldust. Ženšenn — toimib antioksüdandina, mis parandab erektsiooni kestvust, jäikust, tõstab libiidot ja võimendab orgasmi tugevust.\nLambalääts — suurendab seksuaalset iha, erutust ja võimendab orgasmide tugevust. Vähendab taastumisaega pärast seksuaalset sooritust. Uuringute järgi tundsid koguni 82 protsenti meestest libiido tõusu ja keegi osalejatest ei kogenud negatiivseid järelmõjusid.\nMakataim — suurendab iha ja sperma kvaliteeti. Poisid muutuvad kiiremateks ujujateks. Eriti efektiivne on makataim koos E-vitamiiniga, mida kasutatakse meeste viljakusraviks. Juhul kui mehel erektsiooni üldse ei ole, on vaja pöörduda retseptiravimite poole. Meestearst: «Peenise suurendamine on võimalik» 2 Kaire Kenk4.\nEhkki kõikvõimalikud internetipoed on täis eri pille, mis lubavad peenise läbimõõtu ja pikkust lausa müstilise suuruseni paisutada, kinnitab doktor Punab, et pillide söömisega peenist suurendada ei saa. Rahakotile kõige soodsam on ilmselt tellida netiportaalist www. Laiskvorstile see treeninguprogramm kindlasti ei sobi. Kindlasti saab treenida seemnepurske kontrolli. Peenise suurendamise võimalus on ka olemas, kuid see vajab väga pühendunud tööd ja tulemusi ei saavuta tõesti iga mees.\nSeda treeningukava järgides on ennast põhimõtteliselt võimatu vigastada. Peenisel on kolm põhiosa ehk kambrikest, millest kaks suuremat asuvad ülemises ja üks alumises osas. Kahe suurema kambrikese meditsiinilised nimetused on corpora cavernosa ja corpus spongisum. Erektsiooni ajal täitub peenis verega ja kõik kolm kambrikest on verd täis.\nSeal on mõned lihtsad mitteinvasiivsed tööriistad, mida saate kasutada peenise arendamiseks ja seksi ajal erektsiooni pikendamiseks.\nTeie peenis on ajutiselt suurem ja raskem. Peenise pump. See on vaakumseade, mis sobib peenisele.\nSee sõltub täielikult geneetikast. Ära raiska raha ega ohusta oma tervist saagiga ettevõtetele, kes lubavad sulle suurema peenise anda.\nOlge toote "taimne Viagra" suhtes ettevaatlik. On arvukalt ürte, mis arvatavasti suurendavad peenise vereringet, kuid kuna FDA seda toodet ei reguleeri, on raske teada, mis on kõrvaltoimed.


Kuidas ma 5 aasta vanust tsüstiiti ravisin. Minu eepos. - Tsüst June Tsüstiit tüdrukud 5 aastat vana mida teha\nTsüstiit tüdrukud 5 aastat vana mida teha\nProbleemil on erandeid, näiteks teismelise ebaregulaarne periood või viivitus. Kui neid on rohkem, saab arst kogu saadud teabe võrdluse abil tuvastada neerude, kuseteede haigused. Üldiselt, nagu me juba aru oleme saanud, on üsna palju põhjuseid. Sealt leiti lisaks neerukarikate lainemisele 2,8×1,8 cm läbimõõduga komprimeeriva vedelikutihedusega, neeru kontuurilt veidi võlvuv moodustis. Puberteet algab varem: menstruatsiooni kuulutajad ilmuvad 8—10 aastat ja protsess ise kestab 2—5 aastat.\nSelles vanuses peab teismeline saama vajalikud vitamiinid ja mineraalid. Sööge rohkem köögivilju ja puuvilju ning parem on toidust välja jätta pitsad ja hamburgerid. Ühel või teisel viisil peate tegelema iseendaga, külastama arsti, mitte ületama tööd, olema vähem närviline ja sööma hästi. Enne kui soovite sattuda paanikasse, analüüsige oma igapäevast rutiini, võib-olla on see probleem. Loobu ka seksist ja halbadest harjumustest, see on ka üks tüdruku puberteedi võtmetegureid.\nJäreldus Pidage meeles, et kui olete aastane ja menarche pole kunagi tulnud. Ära paanitse. Muutke päevakava, toitumist, külastage arsti, reeglina pole selles midagi halba, kui jälgite oma tervist ja ravite võimalikke põletikulisi protsesse.\nIsegi kui menstruatsioon algab, tuleks profülaktikaks oma günekoloogi külastada kaks korda aastas, eriti kui olete juba seksuaalselt aktiivne. Mis põhjustab teismelisel ebaregulaarseid perioode Esimese menstruatsiooni algus näitab tüdruku füsioloogilist küpsemist, kuid emotsionaalsel tasandil on noor daam endiselt vormimata laps. Lõppude lõpuks tekib esimene menstruatsioon noores eas - alates Probleemil on erandeid, näiteks teismelise ebaregulaarne periood või viivitus.\nMida tuleks selles olukorras teha? Menstruatsiooni alguse vanus Tüdrukud on arengus poistest umbes 2—3 aastat ees. Puberteet algab varem: menstruatsiooni kuulutajad ilmuvad 8—10 aastat ja protsess ise kestab 2—5 aastat.\nSeda perioodi iseloomustab rinna- ja rasvkoe suurenemine, karvakasv häbemepiirkonnas ja kaenlaalustes. Viiakse läbi reproduktiivse funktsiooni eest vastutavate hormoonide tootmine - östradiool, progesteroon.\nMenarche peaks minema määratud ajal. Tüdrukute ligikaudne vanus menstruaaltsükli alustamiseks on 12—14 aastat vana. Tüdruku keha valmistub järk-järgult paljunemisfunktsiooni taastootmiseks, kõik tsükli faasid hakkavad õigeaegselt moodustuma.\nVanusenormi määramise standardiseeritud kriteeriumide hulgas eristatakse tüdrukute väliseid omadusi: Madal kasv, aeglane areng provotseerivad menstruatsiooni hilinemist.\nSuur kasv, liigne kehakaal kiirendab esimese tsükli algust. Uurige ühest meie artiklist, mis on menstruaaltsükkel. Milline peaks olema noorukite menstruaaltsükkel Menstruatsiooni tunnuseid peetakse silmas kestuse, regulaarsuse, tühjenemise mahu osas. Moodustatud menstruaaltsükkel kestab 21—36 päeva. Teismeliste tüdrukute puhul on numbrid vahemikus 20 kuni 45 päeva. Tsükkel võtab kaua aega - moodustub kahe aasta jooksul.\nKui kaua tüdrukutel esimene menstruatsioon kestab, lugege artiklit lingilt. Östrogeeni toodetakse regulaarselt noortel naistel, mis ei kehti eostumisfaasi eest vastutava LH luteiniseeriva hormooni puhul. Aine ebaoluline sekretsioon blokeerib ovulatsiooni alguse - tsükli päevade arv on poole väiksem, selgitades põhjust, miks 13, 14, 15 aasta vanuseid perioode pole. Kuigi munaraku vabanemist on raske kindlaks teha, on võimalik noorena rasestuda. Ovulatsiooni kas ei toimu üldse või on see ennatlik - enne menstruatsiooni või selle ajal.\nSee juhtub seni, kuni on loodud regulaarne tsükkel. Voolamine ise kestab 3 kuni 7 päeva.\nNad pöörduvad arsti poole, kui reguleerimise kestuse erinevus on märkimisväärne: ühes kuus on need lühikesed 3 päevateises - pikad 10 päeva jne. Veremahu pärast pole kindlasti vaja muretseda. Küpse naise jaoks on selline sümptom märk urogenitaalse, reproduktiivse süsteemi organite häiretest.\nVähesed ja ebaregulaarsed perioodid aastastel ja vanematel teismelistel on norm. Esimene menstruatsioon menarche on tähtsusetu, kuna reproduktiivne funktsioon ei toimi täielikult.\nTõsisemaks murekohaks on hilinenud perioodid, mis jäid õigel ajal tulemata. Miks nooruki esimesed menstruatsioonid hilinesid Sellele küsimusele vastates on oluline arvestada geneetikaga. Ta planeerib eksami ja alustab tulemuste põhjal sobivat ravi. Tsüstiidi ravi Iga patsiendi puhul teeb arst eraldi ravikuuri. Kõige sagedamini on haiguse vastu võitlemisel peamiseks vahendiks antibakteriaalsed ravimid.\nIga patogeeni jaoks on oma ravim. Kui tsüstiidi põhjust ei ole võimalik määrata, on ette nähtud laia spektriga antibiootikumid. Nad mõjutavad kohe kõiki mikroorganisme. Kuid ei ole mingit garantiid, et haigust saab nende vahenditega igavesti ravida. Organism võib harjuda mõne ravimiga ja nad ei anna enam soovitud efekti, on vaja valida uus ravim.\nÄgeda tsüstiidi korral määravad arstid ka ravimeid, mis võivad kõrvaldada ebamugavust ja normaliseerida urineerimist. Kuidas parandada heaolu enne diagnoosi Kui arst ei ole kindel, et see on tsüstiit, ei saa ta ravi alustada. Diagnoosi ajal patsiendi seisundi leevendamiseks kasutage tugevdavaid anesteetikume.\nKõige sagedamini kasutatakse No-Shpu, samuti võib määrata lina seemneid või astelpajuõli ja kalaõli.\nValu leevendamiseks saate kasutada karusnaha infusiooni. Seda saab osta apteegis. Seda saab valmistada tee asemel, seda tuleb kohe kasutada. Õige elustiil Terve raviperioodi jooksul peab patsient kinni pidama päevast õige raviskeemi ja sööma ainult tervislikku toitu. Suurendage kindlasti tarbitud vedeliku kogust.\nSee peseb kuseteede ja kiirendab paranemise protsessi. Selleks sobivad looduslikud joogid: mahlad, puuviljajoogid, kompotid, tarretised, mineraalvesi. Traditsiooniline meditsiin soovitab tungivalt juua jõhvikamahla tsüstiidi raviks. Soovitav on jätta dieedist välja rasvane, praetud, suitsutatud ja soolane toit, vürtsid, alkohoolsed joogid ja kofeiin.\nKõik see ärritab põie limaskesta ja raskendab raviprotsessi. Soovitatav on süüa rohkem köögivilju ja puuvilju. Traditsioonilised ravimeetodid Küsides, kuidas ravida tsüstiiti igaveseks, ärge unustage esivanemate tarkust. Traditsiooniline meditsiin aitab paljude haiguste korral ja tsüstiit ei ole erand. Selliseid tööriistu saab kasutada koos traditsioonilise meditsiini kasutamisega. See kiirendab paranemisprotsessi. Naistele on istuvad vannid väga kasulikud.\nNad aitavad kiiresti vabaneda tsüstiidist. Nende valmistamiseks võite kasutada kasepuhteid, vereurmarohi, võililljuure, kummeli, maisi siidi.\nNeed taimed aitavad vähendada valu ja parandada naiste seisundit haiguse ägenemise ajal. Vannis istudes peaks olema minutit. Parem on protseduur enne magamaminekut läbi viia. Noh toimib Hypericumi ja maisi stigmade infusioonina.\nMaitsetaimed peavad peenestama pulbriks, pannakse termosse ja valama liitri keedetud vett.\nOn vaja nõuda, et mitte vähem kui üks päev. Sa pead tarbima seitse päeva, kaks supilusikatäit kahe tunni intervalliga.\nIntiimne Tüdrukute esimene menstruatsioon, sümptomid, kui kaua Tüdrukute esimene menstruatsioon, teaduslikult kutsutud menarche, on põnev periood.\nSee võimalus on raseduse ajal vastunäidustatud. Tsüstiit ja rasedus Rasedatel naistel on sageli raskusi paljude haiguste ravis, kuna paljud ravimid võivad lapsele kahjustada. Varasemalt samade sümptomitega põdenud klamüüdiat, kuid praeguseks naistearstil korduvalt käinud ning kõik analüüsid normaalsed olnud. Kui probleemid hakkasid olid ka pärast tualetis käiku tilgad püksis, kuid see probleem on kadunud, jäänud on täis põie tunne.\nUroloog ütles, et see moodustis ei saa olla minu probleemide põhjuseks. Haiglaslikud seksivabad pornofilmid hispaania keeles filmid noorukieast ja seksuaalsusest massaaživad seksvideot tasuta libertine tutvumissait tasuta libertine foorum, tasuta tutvumissait live chat zealand 60 aastane lits täiesti tasuta tutvumine nagu väga ulaka fb partneri leidminePaar hõõruda ja tõmmata fantaasiat tasuta küps sugu armuke elsa prostituudid prostitutsiooni monzoni määratlusesPanen ara araabia hoor pornot seksikad naised salerno suhetest esporadicade kohtumisest otsin seksi mar del plata amatöör erootilisi kohtumisi.\nBlogi alasti teismelise pöidla haige porn pilt noor ja väike lits kõrgetel kontsadel parimad forocoches e seksireklaamid viitavad lehele alba libertine kohtub marseille fontenay sous bois is ernesto sevilla prostitueerib orihuelas prostituute kõhn eskorttüdruk sex chateauroux.\nSoe kott ja vann ei sobi siis, kui uriinis on verd, sest vereeritus võib suureneda. Kui bakteritest tingitud põiepõletikku korralikult välja ei ravita, võib bakterite edasi levimisel tekkida neeruvaagnapõletik. Viirustest põhjustatud põiepõletikust saab jagu eelpool nimetatud koduste ravivõtetega. Mõnda aega pärast põletikku peaks loobuma ujumisest, sest laps võib külmetada. Vahel võivad välissuguelundite piirkonna kipituse, sügeluse ja punetuse tekitada naaskelsabad. Ussnugilistest põhjustatud haigus enterobioos vajab spetsiifilist ravi.\nKuidas vältida haigestumist? Kuna bakterid satuvad kuseteedesse enamasti päraku piirkonnast, on oluline väliste suguelundite korralik hügieen. Mähkmeid kandval lapsel tuleks roojaga määrdunud mähkmed kiiresti vahetada. Väikelaps tuleb õpetada peput pühkima suunaga eest taha, mitte vastupidi, et bakterid ei satuks kuseteedesse.\nLapse alakeha pesemiseks sobib vere uriinis ainult hommikul vesi.\nMilline antibiootikum on põie põletikul parem\nEsimesel sümptomites tsüstiidi et juua\nValu kui urineerimine pärast seksi\nValu allosas kõhu kõik põhjused\nToidu sooda kui tsüstiit naistel


Nappide häältega tulnud otsus lubab linnal spaahotelli püüdma minna - Paberleht - Tasuline - Sakala\nNappide häältega tulnud otsus lubab linnal spaahotelli püüdma minna\nViljandi spaahotelli idee esindaja Roman Kusma kinnitusel on Virumaa investorid endiselt huvitatud plaani elluviimisest, aga riigihanke konkursil osalemine sõltub selle tingimustest. Spaahotelli arhitektuurikonkurss peaks lõppema novembri keskel ning uue hoone eskiis saab selgeks detsembris. FOTO: Marko Saarm\nKas ehitada Viljandisse veekeskus, mille pilet oleks viljandlastele taskukohane, või panustada turistidele, kes tooksid linna raha? Selle üle vaielnud volikogu liikmed otsustasid minimaalse häältesaagiga minna püüdma veekeskust koos spaahotelliga.\n«Mina ei saa poolt hääletada,» nentis neljapäevasel koosolekul enne käetõstmist Viljandi volikogu aseesimees Peep Aru. «Tulevikus – ja minu sõnu võite kontrollida aastate pärast – ei saa tavaline lihtne Viljandi perekond, kus on kaks last, oma sissetulekute juures lubada veekeskuses käimist rohkem kui korra kuus.»


LZ 127 Graf Zeppelin – Vikipeedia\nLZ 127 Graf Zeppelin Berliini kohal (1928)\nGraf Zeppelin Tallinna kohal kl 12.53 (24. sept.1930)\nLZ 127 Graf Zeppelin oli tsepeliin-tüüpi Saksa Riigi õhulaev, mis sai nime krahv Ferdinand von Zeppelini järgi. LZ 127 Graf Zeppelin lendas kahel korral üle Eesti 1930. ja 1931. aastal.\n1 Graf Zeppelin õhulaevad\n2 LZ 127 Graf Zeppelin\n3 1929 aasta ümbermaailmalend\n4 I lend üle Eesti\n5 II lend üle Eesti - Polaarlend\nGraf Zeppelin õhulaevad[muuda | muuda lähteteksti]\nEsimene Ferdinand von Zeppelini õhulaev LZ1 õnnestunud lend toimus Saksamaal 1900. aastal. Esimese maailmasõja ajal muudeti Zeppelinid sõjaotstarbelisteks ning need pommitasid Londonit ja teisi sihtmärke. 1917. aastal sooritas Saksamaa Zeppelin LZ 104-ga esimese mandritevahelise õhulaeva lennu. Bulgaarias asuvast Jambolist Sudaani pealinna, Hartumi ja tagasi. Ühtekokku 6 800 kilomeetrit ilma vahemaandumisteta.\nKa Suurbritannia ja USA hakkasid I maailmasõja ajal ehitama sarnaseid õhulaevu. Peale sõda katsetasid Prantsusmaa ja Itaalia sakslastelt konfiskeeritud õhusõidukitest oma prototüübi loomist. 1919. aasta juulis lendas Suurbritannia õhulaev R34 Šotimaalt Ida-Fortune'ist New Yorki ja tagasi, sooritades nii esimese üleatlandi lennu. Luftschiffbau Zeppelin ehitas USA mereväele sõjahüvitisena üleantava õhusõiduki LZ 126 baasil lennulaeva - USS Los Angeles (ZR-3). Selle üleandmisel tegi lennu üle Atlandi kaasa ka ettevõtte esimees dr. Hugo Eckener. Versailles rahuleping oli seadnud Saksamaa lennundusele piirid. 1925. aastal, kui liitlased leevendasid piiranguid, nägi Eckener võimalust alustada mandritevahelist lennureisijateveoteenust ja hakkas valitsuselt lobi korras rahastust ja lubasid otsima projektile uue tsiviillennulaeva ehitamiseks. Avalik tellimus kogus 2,5 miljonit Reichsmarka, mis võrdus 600 000 USA dollariga (9 miljonit dollarit tänases vääringus). Saksamaa valitsus eraldas üle 1 miljoni marga.\nLZ 127 Graf Zeppelin[muuda | muuda lähteteksti]\nLZ 127 kujundas insener Ludwig Dürr. See oli LZ 126 baasil loodud USS Los Angelese "väljavenitatud" versioon. Ehitust alustati 1926. aasta septembris ja see valmis 1928 Zeppelini tehases, Bodeni järve ääres Friedrichshafenis, kust see ka õhku tõusis ja millest sai peaaegu kõikide järgnevate lendude alguspunkt ehk kodusadam.\nÕhulaev ristiti 8. juulil 1928 F. von Zeppelini tütre Hella Gräfin von Brandenstein-Zeppelini poolt. Õhulaev lõpetas lendamise 19. juulil 1937. Teise maailmasõja alguses õhulaev lammutati.\nGraf Zeppelin LZ 127 pikkus oli 236,6 m ja lennuks vajaliku gaasi kogumaht oli 105 000 m3, millest 75 000 m3 oli vesinik. See ehitati maailma suurimaks võimalikuks õhulaevaks, mis mahtus ettevõtte angaari nii, et vaid 46 cm õhuvahe jäi laeva ülaosa ja angaari katuse vahele. Selle duralumiiniumist kandetalade raamistiku kogupikkuseks oli ühtekokku 16 km, mis olid omavahel kokku pingutatud terastrossidega. Ümbris oli paksust puuvillast, mis värvitud päikesekiirguse kahju vähendamiseks alumiiniumit sisaldava kattevärviga, mis oli seejärel liivapaberiga siledaks lihvitud.\nGraf Zeppelin LZ 127 mootoriteks olid viis Maybach VL II 12-silindrilist 410 kW (550 hj) mootorit. Iga mootori mahtuvus oli 33,251 L. Mootorid olid juhtimismeeskonna poolt pööratavad, kes nendele lennu ajal redelite kaudu ligi pääsesid. Mootorite töö ajal kaotas õhulaev kütuse kulu tõttu kaalu ja seega kandis LZ 127 tavaliselt 3500 kg ballastvett. Graf Zeppelini tippkiirus oli 128 km/h. Kogu õhulaeva kandevõime oli 87 000 kg. Lennumasina gondel oli 30 meetrit pikk ja 6 meetri laiune, selle voolujooneline kuju järgis uusimat disaini ja vähendas õhutakistust. Kambüüsi kokad võisid serveerida kolm sooja söögikorda õhusõiduki peakajutis, mis oli 5 meetrine ruudukujuline saal. Selles oli neli suurt kaarjat akent ja Art déco stiilis pehme mööbel. Koridor ühendas kümmet reisikabiinini, kuhu mahtus kokku 24 magamiskohta ja paar pesemisruumi. Reisijate kajutid olid sageli külmad, nii et reisijad kandsid karusnahku ja kippusid sooja hoidmiseks tekke kasutama. Õhulaeva ruumid lõhnasid gaasi järele, eriti kui laev seisis. Juhtimissillast ja kaardiruumist viis redel üles kere sees asuvasse kiilukujulisse koridori, kuis olid koikud 36 meeskonnaliikme tarbeks. Ohvitseride eluruumid olid laeva ninas. Nende taga asetses meeskonna messiruum ja pagasiruumid, mille koridori ääres olid ladustatud bensiini-, õli- ja veepaagid ning sõiduki varuosad. Sealt sai ka mootorite ja gaasiseadmete juurde.\n1929 aasta ümbermaailmalend[muuda | muuda lähteteksti]\nMaailmareisi pilet maksis pea 3000 dollarit (45 000 USD tänapäeval), kuid enamiku kuludest kandis USA suurima ajaleheketi ja meediaettevõtte Hearst Communications omanik William Randolph Hearst. Lennukulu kompenseeris ka suveniiriposti vedu sihtpunktide Lakehursti, Friedrichshafeni, Tokyo ja Los Angelese vahel.\nGraf Zeppelin LZ 127 asus USA-st, Lakehurstist teele 8. augustil 1929, suundudes itta, üle Ida-Euroopa ja Nõukogude Liidu Tokyosse. Peale väikest pausi jätkus reis üle Vaikse ookeani Californiasse. Jõudes Los Angelesesse, oli laev sooritanud kõigi aegade esimese maandumisteta lennu üle Vaikse ookeani. Graf Zeppelin saabus Lakehursti tagasi 29. augusti hommikul, kolm nädalat pärast seda, kui ta oli õhku tõusnud. Lennuaeg oli 12 päeva, 12 tundi ja 13 minutit. Kogu ümbermaailmareis (kaasa arvatud peatused) kestis 21 päeva, 5 tundi ja 31 minutit. Kokku läbiti 33 234 km.\nI lend üle Eesti[muuda | muuda lähteteksti]\nLZ 127 Graf Zeppelin lendas ka kahel korral üle Eesti. Esmakordselt 24. septembril 1930, kui õhulaev Tallinna taevasse ilmus ja tegi pealinna kohal mitu tiiru. Seejärel lendas tsepeliin edasi Helsingi poole. Oma Läänemere ringsõidu (Ostseefahrt) ajal külastas LZ 127 veel ka Riiat ja Stockholmi.\n1930. aasta 24. september algas Tallinnas eriliselt. Juba hommikul ummistas rahvamurd kesklinna. Inimesed liikusid mööda Narva maanteed Lasnamäe poole, nagu oleks käimas laulupidu. Õppetöö koolides oli katkestatud, sest linna kohale pidi ilmuma maailma suurim õhulaev Graf Zeppelin. Pikk Hermann oli reserveeritud riigi tähtsaimatele meestele. Samuti olid sinna lubatud reporterid. Õhulaev pidi jõudma Tallinna kohale 9 ja 12 vahel. 12.25 märkas Pika Hermanni vahimees lõuna poolt lähenevat täppi. 12.32 oli õhulaev juba Tallinna kohal. Suurima ehmatuse põhjustas sajakonna meetri kõrgusele laskunud õhuhiiglane kesklinnas inimeste pea kohale ilmudes. „Nagu muinasjutuline vaalaskala,“ kommenteeriti rahva hulgast. „Rahvas oleks järsku kui üle viidud mingisse fantastilisse tulevikuromaani,“ võttis olukorra kokku ajaleht Vaba Maa. Liiklus seiskus, töö katkestati linna kontorites ja ärides. Unenäolist vaatemängu pakkus Graf Zeppelin Tallinna kohal veidi üle poole tunni. Kokku tegi tsepeliin Tallinna kohal kolm tiiru. Lõpuks lendas LZ 127 Lasnamäe kohale, kus laskus vaid 50 meetri kõrgusele, et visata alla postikott kirjadega, millel olid välja müüdud Zeppelini reisi tasulised erimargid ning mida inimesed ootasid. Lasnamäe aerodroomil oli märguandeks süüdatud hiiglaslik tuleriit. Aerodroomi kohal avati gondli luuk, millest lendas välja paarimeetrise läbimõõduga langevari. Mootorid käivitati ja Zeppelin võttis suuna merele, kus teda lahkumisel saatsid kuus Eesti sõjaväe lennukit.\nII lend üle Eesti - Polaarlend[muuda | muuda lähteteksti]\n25. juulil 1931 kerkis LZ 127 Graf Zeppelin korraks taas Tallinna kohale. Teisel ja ühtlasi viimasel ülelennul Eestist oli õhulaev teel Leningradi ning sealt edasi Põhja-Jäämerele. Seda retke tuntakse tsepeliini esimese polaarlennu (Polarfahrt) nime all.\nPolaarlend toimus 24. – 31. juulini 1931. Eesmärgiks kokkulepitud ajal ja kohas kohtuda Nõukogude Venemaa jäämurdjaga Malõgin (Малыгин) Põhja-Jäämerel, mille pardal oli Itaalia polaaruurija Umberto Nobile. Zeppeliniga viidi laevale 120 kg suveniiriposti ja 300 kg kirju. Ekspeditsiooni kulud kaeti suuresti lennule saadetud kirjade spetsiaalpostmarkide müügist, mille olid välja andnud Saksamaa ja Nõukogude Liit. Teadlased mõõtsid lennul Maa magnetvälja. Ekspeditsiooni meeskond pildistas ja kaardistas esimest korda Franz Josephi maad ning jõudis põhjapoolusest 910 kilomeetri kaugusele. Arktika kohal väljutati kolm algelist raadiosondi, et koguda atmosfääri ülemistest kihtidest meteoroloogilisi andmeid.\n↑ Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 58\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=LZ_127_Graf_Zeppelin&oldid=5888271"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:41, 29. aprill 2021.


Sven Sester | Avalike teenuste hinnad tuleb alampalgast lahti siduda | Õhtuleht\nSven Sester | Avalike teenuste hinnad tuleb alampalgast lahti siduda (14)\nSven Sester, riigikogu majanduskomisjoni esimees, Isamaa, 7. oktoober 2018, 18:12\nTööandjate keskliit ja ametiühingud on välja töötanud mõistliku arvutuspõhimõtte, mis seob alampalga tõusu tööviljakuse kasvuga. Tuleb tunnustada ametiühingute ja tööandjate kokkulepet, mille tulemusena tõuseb alampalk järgmisest aastast 540 eurole. Prognoosid näitavad, et jätkub ka keskmise palga kiire tõus. See on rõõmusõnum töötajatele, kuid seab ettevõtjad suurema surve alla.\nEnne valimisi on tavaliseks saanud vasakpoolsete erakondade hõiked, et alampalga peab kehtestama riik. Isamaa jälgis enne 2015. aasta riigikogu valimisi, kuidas Keskerakond ja sotsiaaldemokraadid soovisid tööandjate ja ametiühingute kokkuleppesse jõuliselt sekkuda. Selline järsk riigipoolne surve ei oleks arvestanud tööturu tegelikku olukorda ning oleks paljud väikeettevõtted pankrotti viinud – jätnud inimesed seega hoopis tööta. Isamaa on seni hoidnud kurssi, mille järgi peab riik jääma alampalga aruteludest kõrvale. Alampalk peab olema tööandjate ja töövõtja vaheline kokkulepe.\nOmaette arutelu väärib avaliku sektori teenuste seotus alampalgaga. See tähendab, et viimase tõustes kallinevad teenused. Tekkinud on olukord, kus riik on teatud mõttes tööandjate ja töövõtjate pantvang ja sõltub nende kokkuleppest. Esmalt mugavana näiv lahendus ei pruugi olla aga kõige õigem. Vaevalt on avalike teenuste hind tööandjate ja töövõtjate esmane mure. Seda ei saa neile ette heita – tööandjad soovivad teenida kasumit ja töövõtjad võimalikult soodsaid palgatingimusi, kuid järellainetusena tekkiv avalike teenuste hindade tõus ei lähtu tegelikust olukorrast ja vajadusest, ega ole ka kulupõhine.\nAlampalga tõus nullib töövõtjate esindajate soovitud efekti. Töötajate sissetulekud võivad küll kasvada, aga suurenevad ka inimeste kulud. Hea näide on siinkohal lasteaia kohatasud, mis igal aastal suurenevad. Nähes, et palgakasvuga ei kaasne parem elukvaliteet, tekib töövõtjate esindajatel aga soov taas töötasu alammäära tõsta. Tekib mõttetu nõiaring, millest on väga keeruline välja murda. Mida laiemalt teenused alampalgaga seotakse, seda suurem surve palgakasvuks tekib. Kui me soovime sellele probleemile lahendust leida, jääb üle kaks võimalust. Esimene on see, et tööandjate ja töövõtjate läbirääkimistel on esindatud ka kolmas osapool, st riik. Teine võimalus on, et me alustame sisulist debatti teenuste lahtisidumiseks alampalgast. Andes riigile voli sekkuda alampalga läbirääkimistesse, jääks viimased Eesti populistlike vasakerakondade mängukanniks. Seetõttu on ainus mõistlik lahendus siduda teenuste hinnad alampalgast lahti.\nKa küss 8. oktoober 2018, 21:19\nSvennule: kuidas jõmmipüük edeneb ja kuna Lätti viidud maksuraha tagasi saame? Sina ju selle seaduse taga oled koos Taaviga?\nPehmo 8. oktoober 2018, 20:44\non välja ilmunud !


Kommentaarid - Mart Niineste hümnipraagist: EKRE läheb edasi, kuni suitsupääsuke on surnud vingumürgitusse, rukkilill maha tallatud ning sinimustvalge krokodillipisaraid täis löristatud - Eesti Päevaleht\nMart Niineste hümnipraagist: EKRE läheb edasi, kuni suitsupääsuke on surnud vingumürgitusse, rukkilill maha tallatud ning sinimustvalge krokodillipisaraid täis löristatud - kommentaare 1-9\nSm. Niineste, mis Eesti Töörahva Kommuun onTeid mobiliseerinud võitlusse?\nLaulge "Internatsionaali" ja tantsige koos Süüria naisepõletaja ja vägistajaga rahvatantsu.\nMina ei liigitagi maailmavaateid skaalal vasak-parem vaid rahvuslik versus antirahvuslik ning sellel skaalal on nii liberaalid kui sotsid mõlemad ühes, antirahvuslikus leeris.\nSeega EKRE on antirahvuslik kuna ei soovi EL, ehk isoleerida meid EL majandusest ja SRÜ rüppe paisata - muud valikut ju pole.\nSm.Ungern, kas tead, kes see M.Niineste on?Kas mingi järjekordne liberastist luuletaja või No99 näitleja või mingi Kadrioru uksehoidja?\nKas Rudolf Hess oli sakslane või egiptlane?\nKas suitsupääsuke elab pereelu Eestis või Egiptuses?\nMulle tundub, et Päevaleht koos Niinestega on omast võttest selili käinud...\nSeda Hümni pealkirja ilma sõnata "Mu" olen ma justkui kah mõni aasta tagasi kusagil(???) jõllitanud ja imestanud olnud, et kunas see laulu nimi nüüd ära muudeti...\nAga eks me varsti saa teada, mis tagamõte sellel plakatil oli. Ilmselgelt seaduseelnõu mõte ju selles olegi, et nii hümni sõnad, pealkiri kui autorite nimed ikka ja alati ühed ja samad oleks :D\nSm. Žerebtsov on tõestanud, et on harimatu FSB teenistuses olev mats, kes teeb kõike, et Eestit venestada.\n"kuid rahvuslusest on asi kaugel."\nTõeline rahvuslus ei ole tsirkus ja karneval. Tõeline rahvuslus seisneb tegudes. Nt on Eesti Pagar rahvuslik ja Leibur ei ole. Minge ja uurige poes lähemalt. ;)\n(Eesti Pagari leibu müüakse ilma vene keeleta)\nmingit tagamõtet pole mõtet rumalate inimeste õigustuseks otsida.\nMinu teada on sm. Niineste olnud vaimuhaigla patsient mitte need keda ta meeleheitlikult paika panna üritab.\nMilleks Niineste nii pika loba valmis kribas ümber nurga asjatades, kas makstakse ridade arvu järgi?\nTegelikult oli ju soov öelda - On vaja seadust, mis keelaks EKRE.\nKui kellelgi on õnnestunud mõni vanem hoone omale elamiseks restaureerida, siis kraabitakse küüned verele, et krohvi alt kätte saada ruutmeetrit mõnest paarisajaaastasest müüritisest või meetrit sama vanast palgijupist.\nMillegipärast aga hümn löödaks pea samade meistrite käe all kohe küprokiga üle.\nsellist iba pole ammu lugenud\nAutor, oma varasemates kirjatükkides, on mind veennud, et punaroosad ei kao eestist kuhugi, või ütelda lihtsameelsed , kes langenud sotside propaganda ohvriks.\nKa praegune kirjatükk kinnitab mu veendumust. See kommuviirus elab mõnedel veres igavesti. Kahju. Vaja oleks rohkem eesti patrioote ja seejuures mõtlemisvõimelisi.\nAntud flaieris (või mis ta ongi?) pealkirjas viga- puudub sõna MU ja Jannsen kirjutatakse kahe n-iga. Niipalju siis isamaalisusest!\nTühi õelutsemine, kirjavead pole plulised, oluline on mõtteselgus. Mulle ie meeldi grammatiliselt õigesti kirjutatud puna/venemeelsed tekstid.\nNiineste vist ei allu enam ravile ?\nAga enne minekut loovutagu doonorina midagi... ?\nNt. nahk seljast - saaks paari pastlaid - rahvatantsijatele ?\nPeaasi, et aju ja hinge ei anneta...


Wifi sisaldub hinnas hotellid Traben-Trarbach | Hotels.com\nWifi sisaldub hinnas hotellid Traben-Trarbach\nWifi sisaldub hinnas hotellid linnas Traben-Trarbach\nWifi sisaldub hinnas hotellid Traben-Trarbach – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv Wifi sisaldub hinnas hotell Traben-Trarbach, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks sobiv Wifi sisaldub hinnas hotell Traben-Trarbach. Iga hotell on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Welcome Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.