Reisijuht - Peipsi Infokeskus\n+372 513 9633|info@peipsi.ee\nHarjumaa on rohkem kui ükski teine maakond olnud kaasatud Eesti ajaloo pööristesse ning suursündmustesse. Seetõttu on seal paiknevate huviväärtuslike paikade ja objektide arv tunduvalt suurem kui mujal, seda nii kirikutes, mõisates kui ka looduspaikades. Ainuüksi arheoloogiamälestisi on üle pooleteise tuhande.\nHarjumaa keskus ning Eesti pealinn – Tallinn, oma suurepäraselt säilinud keskaegse vanalinna, põnevate asumitega nagu Kadrioru, Nõmme, Pirita, Kalamaja jne. ning sadade muude huviväärsustega, ei vaja eraldi tutvustamist. Kuid Harjumaa pole kaugeltki vaid Tallinna linn.\nKohest äramainimist väärivad unikaalsed objektid nagu Rebala muinsuskaitseala Jõelähtme hilis-pronksiaegsete kivikirstkalmetega, muljetavaldav Jägala linnus, Euroopa ühe suurima suurima lohkude arvuga Nõiakivi Assakul või Muusika külas „saunast suurem“ Ukukivi.\nKui ei ole võimalust külastada tervet Harjumaad, siis tasuks lähemalt uurida mõnda kindlat Harjumaa piirkonda, sest vaatamisväärsusi leiab igalt poolt.\nTrotsides paljusid stereotüüpe, tuleks kindlasti külastada merelinna Paldiskit, kus asuvad Peetri kindluse bastionid, mis rajati 1718 – 1725.a. Peeter I käsul. Või siis 20. sajandi esimesel poolel Tallinna ümbrusesse ehitatud Peeter Suure merekindlus. Paldiskis olles külastage Suur- ja Väike-Pakri saari. Paldiskis paiknes juba enne Vene tsaaririigi aega rootslaste poolt rajatud sadam Rågervik. Alles 18. sajandi teisel poolel hakkas asula kandma nime Baltijski Port, mis 1933.a. nimetati ümber Paldiskiks.\nNõukogude sõjavägi rajas linna laevastiku mereväebaasi ja enamus tsiviilelanikkonnast evakueeriti.\n1962. a. tekkis Paldiskisse Nõukogude tuumaallveelaevade õppekeskus ning linn ja Pakri saared suleti avalikkuse eest – Paldiskist sai suletud Nõukogude garnisonilinn.\nTänapäeval on linn taas avatud ning ootab külalisi, kes tutvuks mitmete vaatamisväärsustega.\nHarjumaal on väga rikkalik valik mõisaansambleid, neist kunstiteostuslikult kõrgetasemelisimad on Saue, Vääna, Kolga, Vasalemma ja Riisipere mõisakompleksid. Kokku on Harjumaal üle 150 mõisa.\nLooduslikult on Harjumaa mitmekesine alates Põhja-Eesti pankrannikust kuni Kõrvemaa raba- ja soometsadeni. Paene rannikuala on vaadeldav mitmel pool. Eriti efektsed on Harjumaa jõgede suudmed merre, nt. Jägalas ja Keilas, kus leiate 8 m kõrguse Jägala joa ning 6,1 m kõrguse Keila joa. Külastage kindlasti Treppoja kärestikku, mille joastik koosneb erinevatest astangutest. Kui suundute Kostiverre, teadke, et seal kaob jõgi maa alla ning voolab seal 2,5 km. Tänu sellele on tekkinud rohkelt karstilehtreid, pisikesi koopaid jne. Minge ka Tuhala looduskaitsealale, kus on ülipopulaarne Tuhala nõiakaev (Sulu talu). Ida-Harjumaal, Kõrvemaal, on palju soiseid alasid, rabasid, soometsi ning kauneid järvi. Ka paikneb Harjumaal Eesti tähtsaim ja suurim rahvuspark – Lahemaa Rahvuspark. Võimaluse korral peaksite külastama kasvõi ühte Harju maastikukaitsealadest, (Paunküla, Pakri või Kolga lahe maastikukaitseala) või Naissaare loodusparki. Paunkülas, rohkete saartega veehoidla ääres paiknevas puhkekülas, saate mõnusalt aega veeta. Sealt leiate head võimalused matkamiseks nii jalgsi kui ka ratastega.\nPeale Tallinna ja Paldiski on Harjumaal veel viis linna. Huvitav on Jägala jõe äärne Kehra, kus asub ajalooline paberivabrik. Säilinud on puidust varaklassitsistlik mõisahoone, mis pärineb 1820ndatest aastatest. Või Saue 18. sajandi lõpus ehitatud mõisahoonega, mille ümber kujunes aegamööda 20. sajandiks välja idülliline aedlinn.\nKeila linn asub samanimelise jõe ääres. Linnas asuvad mitmed pargid ning kaunid männimetsad. Keila-Joal paikneb põnev mõis, millest tänaseks on säilinud härrastemaja ja suurem osa kõrvalhooneid, kuid kahjuks paljud siiski ümberehitatutena või rüüstatutena.\nMaardu linna iseloomustab tööstus ning Maardu järv. Loksal leiate Loksa Püha Neitsi Maarja ning Loksa Kroonlinna püha õiglase Joanni kirikud.\nVõimalusel külastage näiteks elektrironiga, Aegviidut, mis tekkis 18. sajandil Kõrvemaale, kui läbi soode ja rabade rajati Piibe maanteed. Aegviidu on tallinlastele mõnus suvitus- ja väljasõidukoht.\nArukülas võite külastada sealset mõisat ning kaht looduskaitsealust objekti: Aruküla hiidrahnu ja Aruküla lehisepuiesteed.\nKose-Uuemõisa mõis Kose vallas on ajalooliselt tähelepanuväärne ning tihedalt seotud võimsa parunidünastia von Uexküllidega. Kahjuks on paljud sealsed hooned kehvas seisus. Põnev on mõisakabel ning park koos kasvuhoonete varemetega.\nViimsi alevik Tallinna külje all samanimelisel poolsaarel on Tallina elitaarsemaid nn eeslinnu imeliste merevaadete ja männimetsadega. Külastage kindlasti Viimsi vabaõhumuuseumi. Teel Tallinnast Paldiski poole asub ajalooline Hüüri veski, millesse rajatud trahter pakub lisaks kõhutäiele mõnusat kalapüügivõimalust.\nLühikese väljasõidu kaugusel Tallinnast on Saku alevik, mis on koduks nii kaunile Saku mõisale kui ka Eesti vanimale ja suuremale õlletehasele – Saku Õlletehasele.\nTallinna külje all paiknev Tabasalu on muutunud populaarseks elamupiirkonnaks oma avara mere ja pankrannikuga ning mõnusate söögi- ja puhkekohtadega.\nOma reisi võite alustada Peipsi külje alt – Tartumaalt, mis on täis üllatusi ning rohkelt looduskauneid kohti, alates romantilistest kaluriküladest, Emajõe Suursoost kuni Lõuna-Eesti keskuse Tartuni. Igal aastaajal on sealt leida vaatamisväärsusi.\nVana-Liivimaa keskel paikneb Tartumaa pakub suurepäraseid mõisaelamusi. Mõisate seas on nii Eesti- kui Baltimaade kauneimaid näiteid ja seda lummavas looduskeskkonnas.\nSamas saate külastada originaalseid muuseume, nautida mitmekesist looduspilti, linnu, järvi.\nEsimesena tasuks kindlast külastada Pangodi järve. Valides Vapramäe – Vellavere – Vitipalu marsruudi, leiate erinevaid matkaradu ning puhkekohti.\nKülastage Elvat, rohelusse uppunud väikelinna Tartu külje all, mis on tuntud mõnusa väljasõidukohana. Hellenurme veskiveski on üle sajandi vanune Middendorffide poolt rajatud veskirajatis, kus saate nii näha vana viljategemise traditsioone.\nPeatuge Tõraveres, kus paikneb observatoorium. Asub see 21 km Tartust lõuna pool Tartu-Valga maantee ääres. Observatoorium pakub huvitavaid elamusi nii väikestele kui suurtele astronoomiahuvilistele.\nVooremaa maastikukaitseala on looduslikult mitmekesine ning seda nii oma linnu- kui loomaliikide poolest. Rikkalike järvede ning pinnastikuvormidega ala pakub nautimiseks väga erinevaid ja põnevaid matkaradu. Kallaste pank, mis juba oma mõõtmetelt on Eesti kõige pikem Devoni liivakivi paljand, on omapärane vaatepilt. Soovitav on kindlasti külastada Aruküla ning sealseid koopaid.\nRääkides mõisatest, on kindlasti esimene soovitus minna Alatskivile. Sealne loss on ehitatud 19. sajandi teisel poolel Arved von Nolcken poolt toona moes olnud šoti parunimõisate eeskujul. Kuna loss on säilinud algsel kujul, peetakse seda parimaks uus-gooti stiilis ehitiseks kogu Baltikumis.\nKa Luke, Kukulinna, Uderna, Ülenurme (lähistel asub ka Tartu lennujaam), Mehikoorma, Saadjärve, Kodijärve jpt. Mõisad on arhitektuuri- ja ajaloohuvilistele põnevad avastused. Keskajast pärinevad Kärkna kloostri ning Rõngu vasall-linnuse varemed. Mehikoorma tuletorni leiate tagasiteel Peipsi äärde. See on 30-ndate aastate lõpus ehitatud Peipsi kõrgeim tuletorn, mis ulatub 15 meetrini.\nTartumaa kirikutest võiksite külastada Nõo Püha Laurentsiuse kirikut (1159. a.), Varnja vanausuliste palvemaja, Kambja kirikut (1330. a., mis on samuti Lõuna-Eesti suurim maakirik), monumentaalset Stackelbergide poolt püstitatud Alatskivi kirikut 17. sajandist või Elva kirikut, milles on arhitektuurilisi sarnasusi Tartu Jaani kirikuga.\nÄrge unustage Piirissaart – Tartumaa ning Eesti ainsat Peipsi järves asuvat saart omalaadse olustiku ning Piirissaare vanausuliste palvelaga.\nOlles jõudnud Tartumaa ning kogu Lõuna-Eesti keskusesse Tartusse, tuleks plaanida paar päeva, et tutvuda nii Tartu Ülikooli kui kogu kesklinnas paiknevate ülikooli rajatistega. Huvitavad on Toomkiriku varemed oma vaateplatvormidega, ajalooliselt ainulaadsed, terrakota skulptuuridega kaunistatud ning nüüdseks taastatud Jaani kirik, terviklikult klassitsistlik linnasüda Toomemäe, Botaanikaaia, Eesti Rahva Muuseum nii Kuperjanovi tänaval kui ka Raadil, Emajõgi ja Tähteorn.\nIda-Virumaa on geograafia, looduse ning kultuuriajaloo poolest üks põnevamaid piirkondi Eestis, kus leiate külg-külje kõrval nii ajaloolisi losse, tööstuslinnu, rasketööstust kui ka lummavat loodust.\nIda-Virumaal on põnev mõisapärand ning sestap tuleks kindlasti ära näha nende mõned silmapaistvamad näited. Alustage näiteks Saka mõisast, mis asub lummava Põhja-Eesti pankranniku ääres, ajalooliselt põnevad paigas. Huvipakkuv on see, et 1941-1943.a. asusid Saka mõisas periooditi Saksa ja Eesti rannakaitseüksused ning sõjajärgsetel aastatel Nõukogude Liidu piirivalvekordon, millest annab tunnistust ka taastatud piirivalvetorn. Säilinud on Saka mõisa neorenessanslik peahoone, mis on ehitatud aastail 1862-1864. Hoonet ümbritseb liigirikas park. Külastajatele on suurepärased telkimis- ja kämpinguvõimalused. Mõisas asub ka hotell, spaa ning restoran.\n147 km kaugusel Tallinnast on huvitava ajalooga Aa mõis. Barokne peahoone on ehitatud 17. sajandi lõpus ning taastatud 1730. aastal. Tänapäeval paikneb seal hooldekodu.\nKülastage võimalusel ka Illuka, Mäetaguse ja Maidla mõisaid. Erilist tähelepanu vajab Kalvi mõis. See paik on tänu erilisele asukohale olnud läbi sajandite väga populaarne. Kalvi lossi läheduses leidub sadam jt. vaatamisväärsusi. Kalvi on ajalooline puhkepiirkond.\nIda-Virumaal leidub erinevaid matkaradu, nagu Kotka, Purtse ja Kurtna. Pühajõe orus asuv Oru lossipark on ajalooliselt oluline, kuna seal asus Konstantin Pätsi imeline Itaalia-stiilis suveresidents, mis hävitati II Maailmasõjas. Toila, kus Oru park asub, on kena väikelinn heade suvitus- ja puhkevõimalustega. Põhja-Eesti muljetavaldav pankrannik on kauneim Saka-Ontika-Toila joonel.\nOntikal külastage kindlasti Valaste juga, mis oma 55 meetriga on pankranniku looduspärand ja Eesti rahvuslik sümbol.\nIda-Virumaa on kuulus oma sinimägede poolest, mis on olnud kindlustusvööks mitmetes sõdades (nt. Vaivara sinimäed). Samuti on Ida-Virumaal unikaalsed tuhamäed (nt. Kiviõli tuhamäed), mis on tekkinud põlevkivi kaevandamise ja töötlemise tulemusena.\nJärgmise kontrastina leiate Ida-Virumaalt Eesti suurima ja ilusaima järvistu, mis paikneb Iisaku-Illuka-Kurtna põhjaosas – Kurtna mõhnastikul, oma 11 järve ning erinevate loodusvormidega.\nIda-Virumaa linnadest võib nimetada suhteliselt uusi tööstuslinnu nagu Jõhvi, Kiviõli, Sillamäe ja Kohtla-Järve. Viimastel aastatel on linnad palju muutunud ning igal pool on näha positiivseid arenguid. Sillamäe, mida NSV Liidu ajal isegi maakaartidel polnud, olles suletud sõjaväelinn, omab täiesti ainulaadset stalinistliku klassitsismi stiilis ehitatud kompaktset linnasüdant, mis on omaette vaatamisväärsus.\nIda-Virumaa üheks arvestatavaks turismiobjektiks on muutunud endisest Kohtla kaevandusest kujundatud muuseum (viidad alates Kohta-Järvest). Ja loomulikult ajalooline Narva linn, mis omal ajal oli suursuguseks keskuseks Ida ja Lääne vahel ning Rootsi Kuningriigi tähtsaim idapoolne linn. Linn hävitati nõukogude vägede poolt II Maailmasõjas, kuid säilinud/taastatud on omanäoline ning võimas Hermanni linnus (Narva piirijõe vastaskaldal asub Vene poolel Ivangorodi linnus), paljud ajaloolised linnakindlustuselemendid, mõningad ajaloolised hooned. Raekoda on taastamisel ootamas oma järge. Siiski on linnal väga omalaadne aura.\nVõimalusel külastage endise vene aristokraatide meelissuvituskohta Narva-Jõesuud.\nIda-Virumaal on külastada veel kümneid ja kümneid omapäraseid ja kauneid kohti, nagu nt. Kuremäe klooster, Purtse kindlus ning Jõhvi Mihkli kirik, Peipsiäärsed kalurikülad nagu Vasknarva, Alajõe, Rannapungerja ja Lohusuu – kuid, seda kõike peab ise kogema ja avastama.\nPärnumaa on pindala poolest Eestimaa suurim maakond, mis on täis põnevat ja avastamisväärset. Pärnumaal on üle 200 kilomeetri rannajoont, 177 saart ja laidu, ajaloolisi linnakesi ja suurepärast loodust alates soodest ja rabadest – metsade ja mereni. Kõige krooniks vana hansalinn Pärnu – Eestimaa tõeline suvepealinn.\nAjaloolistelt on Pärnumaalt viinud kaubateed idast läände ning põhjast itta.Tänu sellele on Pärnumaal palju põnevaid asundusi, linnu ja külasid nii jõgede kui mere ääres.\nAlustama peakski Pärnu linnast ning mis oleks Pärnu ilma oma ranna ning nüüdseks korrastatud, elegantse Ranna Promenaadita. Pärnu linn, samanimelise jõe suudmes, on palju vanem kui arvata võib. Vana-Pärnu (Perona), Sauga jõe suudmes, oli keskaegne linn, mis korduvalt hävitati ning hiljem enam üles ei ehitatud vaid liideti Uus-Pärnuga. Pärnus, eriti Rüütli tänaval, on näha palju erinevaid linnaajalooliselt olulisi ehitisi. Vanemad ehitised on linnakindlustused: osaliselt säilinud bastionid ning vallikraav, linnamüürist vaid Punane torn 15. sajandist ja barokne Tallinna värav 17. sajandist. Hilisemast ajast pärinevad juugendlik Ammende Villa (ehit. 1905) ja mitmed funktsionalistlikud hooned (nt. rannahotell ja rannakohvik (1937 ja 1940). Nõukogude ajal püstitati uus teater ja mitmed sanatooriumihooned. Pärnu on võluv küll igal aastaajal, kuid mõttekas oleks Pärnut ja Pärnumaad avastada suvel, kui linn elab täiel rinnal ning on võimalik veeta võimalikult palju aega vabas looduses.\nPeale Pärnut tasuks külastada 14 km kaugusel asuvat linnakest Sindit, mis on oma nime saanud sealse mõisa omaniku Pärnu linnanõuniku Carl Zindti järgi ning, mis tekkis töölisasulana 19. sajandi esimesel poolel. Sealt pärinevad ka linna vanimad (vabriku)-hooned ning tööliselamud. Juba nõukogude ajast on Sindi tuntud ka tööstushariduskeskusena. Nendest koolidest töötavad veel mitmed tänapäevani. Huvipakkuvad ehitised on 20ndate aastate lõpus püstitatud Sindi raudteejaamakompleks, Sindi raekoda ja Sindi–Lodja Reiu jõel.\nPärnumaa kolmas oluline linn on 40 km kaugusel Pärnust asuv romantiline Kilingi-Nõmme, mis on nimetatud Schillingite mõisa ning 1789. aastal asutatud Nõmme kõrtsi järgi. Kilingi-Nõmmel on säilinud kena peatänava puitarhitektuur. Näha saab erinevaid kultuuriobjekte nagu Põhjasõja temaatikaga seonduv ajalooline mänd ning mitmed linna ehtivad skulptuurid.\nLisaks linnadele oleks hea külastada Pärnumaa rannikualasid: Tõstamaa, Häädemeeste või Tahkuranna. Tõstamaal on tähelepanuväärne Tõstamaa Maarja kirik (1763–1768), pargiga mõis, mille varaklassitsistlik peahoone valmis 19. sajandi alguses ja mis sajandi lõpupoole hilis-klassitsistlikuks renoveeriti,Tõstamaa laululava ja paisjärv 1970ndatest aastatest.\nHäädemeeste alevikus külastage Häädemeeste Mihkli kirikut (valmis 1874 a. mihklipäevaks) ja Häädemeeste Issanda Muutmise kirikut. Häädemeeste kanti iseloomustavad kaunid männikud, kaitsealused rannaniidustikud ja pea puutumatu Tolkuse raba Luitemaa looduskaitsealal ning kena Häädemeeste koolihoone. Tahkuranna ajalooline kaluriküla on samanimelise alevi keskuseks, kus juba aastasadu tagasi paiknesid talud peene ribana piki sopilist ja käänulist rannaäärt. Inimeste põhitegevuseks on seal olnud läbi aegade kalapüük. Tahkurannas on mere ääres Pikk (ehk Suur) nina.\nLiikudes sisemaale, põigake sisse Paikusele, kus leiate maalilise Reiu jõe, ujumisvõimalused Pärnu jões, peegelsileda Seljametsa järve ning suurepärase Soomaa Rahvuspargi. Soomaa moodustub neljast soost alates Sakala kõrgustiku äärest kuni Pärnu madalikuni. Rahvuspargi territooriumile jääb lisaks veel viis raba. Peatuge külastuskeskuses, mis asub Tõramaa külas.\nEdasi soovitame külastada Torit, kus on vaatamist väärt Tori Muuseum. Tori on kuulus oma hobusekasvanduse poolest ning siitmailt on päris kuulus hobusetõug „Tori hobune“. Külastage Tori kirikut ja kalmistut. Viimane on ajaloomälestis, kus on ajastutruult säilinud tüüpiline 19.-20. saj. algusele omane kalmistutüüp koos kabelimajaga. Kalmistu koosneb kahest osast (luterlaste ja õigeusuliste kalmistud).\nKa Vändra Kirde-Pärnumaal on huvitav ning mitte ilmaasjata ei ole tuntud Eesti laulus igavikustatud Vändra mets Pärnumaal. Olles Vändras, minge mõisaparki, külastage kirikut ja selle ümbrust, vana kalmistut – erinevaid mälestusmärke on küllaga.\nKui aega on piisavalt, siis tuleks tingimata võtta ette merereis Kihnu saarele kuid sinna võib lennata ka lennukiga. Kihnu saar on niivõrd eriline, et selle atmosfääri peab olema ise kogenud. Saar on küll suhteliselt väike, aga see-eest on igal sammul tunda erilist Kihnu saare tunnet, mis väljendub kohalikus folklooris, rahvarõivastes, toidus, looduses ja traditsioonides nagu ülalistmine (vana Kihnu neidude traditsioon, kui kevadeti korrastati mõni vana laut või ait). Mitte asjata ei kuulu Kihnu kultuuriruum UNESCO suulise pärandi meistriteoste nimekirja. Pitkänä neemel leiate Kihnu tuletorni, samuti on huvitav seal asuv Kihnu kirik.\nLääne-Virumaa, ajaloolise Virumaa läänepoolne osa, on rikka ajaloo- ning kultuuripärandiga. Kui saabute Tallinna poolt, võtke suund koheselt Narva suunas mööda Peterburi teed. Lääne-Virumaa pealinnaks on võimsa ordulinnusega Rakvere linn. Tee peal külastage võimalusel Võsu alevikku, mis on muutunud väga populaarseks suvituskohaks nii Tallinlastele kui ka paljudele ida poolt saabuvatele külalistele. Kui olete Võsul, asute Lahemaa Rahvuspargi väravates, mis iseenesest ongi Lääne-Virumaa suurim looduslik väärtus – olles Eesti vanim ja Euroopa vaieldamatult üks olulisemaid maastikukaitsealasid. Kogu Lahemaa avastamiseks võite vabalt arvestada vähemalt paar päeva. 1971. aastal asutatud Lahemaa Rahvuspark on Põhja-Eestile iseloomuliku looduse ja kultuuripärandi säilitamiseks, tutvustamiseks ja arendamiseks.\nLahemaa Rahvuspargis asuvad matka- ja õpperajad, nt. Majakivi-Pikanõmme õpperada (7 km), Viru Raba õpperada (3,5 km), Oandu loodusmetsa õpperada (4,7 km), Altja loodus- ja kultuurilooline õpperada (3 km), Käsmu loodus- ja kultuurilooline rada (4,2 km), Käsmu jalgrattarada (12 km) ja Võsu-Oandu matkarada (9,5 km).\nKindlasti külastage romantilist Käsmu kaluriküla (esmamainimine juba 15. sajandi keskel) ning seal asuvat meremuuseumi. Üle Eesti on Käsmu tuntud kui kaptenite küla ning mainitud meremuuseumis saabki tutvuda Käsmu küla ajalooga. Muuseum asub üleeelmise sajandi lõpul ehitatud kordonihoones.\nTeiseks omanäoliseks, vanaks kalurikülaks on Altja, mis on osaliselt restaureeritud-taastatud, sh. Uustalu ja Toomarahva kõigi oma kõrvalhoonete, kiige, külakõrtsi ja võrgukuuridega.\nLääne-Virumaa vaieldamatud esi-vaatamisväärsuses on ajaloolised, silmapaistvalt kaunid ja restaureeritud Palmse ning Sagadi mõisad. Palmse, asudes Lahemaa Rahvuspargi südames, on üks unikaalsemaid restaureeritud mõisaansambleid kogu Baltikumis. 18. sajandil püstitati Von Pahlenitele kuulunud mõis, kus asub põnev muuseum. Kogu mõisakompleks on ümbritsetud ilusa pargiga, kus võib leida haruldasi vanu puid, luigetiike ja pargipaviljone. Mõisa tõllakuuris tegutseb Lahemaa Rahvuspargi looduskeskus.\nKa Sagadi mõisa peetakse üheks silmapaistvamaks mõisaansambliks Eestis. Kompleksis on kokku restaureeritud 18 hoonet. Mõisa härrastemajas näeb mõisaarhitektuuri ning interjööri 18. sajandist kuni 20. sajandini. Endises viljaait-tõllakuuris on metsamuuseum, kus saab tutvuda Eesti metsanduse temaatikaga.\nVõimalusel külastage omanäolist Vao tornlinnust ning Porkuni paemuuseumi. Ka Kiltsi loss, oma admiralitoaga 18. sajandi lõpust, on ajalooliselt põnev, olles olnud kuulsa von Krusensterni suguvõsa kätes.\nReisi võiksite lõpetada Rakveret külastades. Kena ja ajalooline, Eesti mõttes keskmise suurusega linn, pakub elamusi 14.-16. sajandist pärineva ordulinnuse säilinud müüridega. Linnuse siseruumid on taastatud ja osaliselt konserveeritud, eeshoovis on käsitööliste õu, loomade aedik, Schenkenbergi kõrts ning erinevad keskaegseid atraktsioonid (piiramistorn, kiviheitmismasin, vibu laskmine, mõõgavõitlus jt.). Avatud on näitused Liivi Ordu ajaloost ning relvadest läbi sajandite. Külastada saab veinikeldrit, kabelit ja piinakambrit.\nLinnuse vahetus läheduses külastage Rakvere linna sümbolit, kunagi Tarvanpää linnusele nime andnud võimsat tarva kuju.\nViljandimaa on tuntud ka kui Mulgimaa ning selle üle tunnevad kõik mulgid suurt uhkust, mitte ainult viidates oma ajaloolisele keskusele hansalinn Viljandile (Felllin), vaid kogu erilisele elulaadile ja olustikule, mida iseloomustab mulke ning nende ürgset maad.\nMulgimaa traditsioonid ning esivanematelt päritud kombeid hoitakse au sees tänapäevani, alustades traditsionaalsest mulgi murrakust, tantsude-laulude ning toiduni välja.\nViljandimaa suurimad linnad on Viljandi, Mõisaküla ja Võhma ning võimalusel tuleks külastada neid kõiki. Viljandimaast paikneb suur osa kaunil Sakala kõrgustikul, millele on iseloomulikud sügavad ürgorud (nt. Viljandi ja Karksi). Viljandimaa idaosas asub kogu Eesti suurim siseveekogu, põnev ja mitmekesine Võrtsjärv, mida ümbritsevad soised metsad ja roostikud. Võrtsjärv on väga kalarikas (eriti kuulus on Võrtsjärve arvukas angerjas). Võrtsjärvel on palju ujumiskohti, puhke- ning veespordivõimalusi.\nKülastage kindlasti Viljandimaa suurimat Soomaa Rahvusparki, kus paiknevad Eesti suurimad sood, metsad ja niidud. Kevadel on Soomaal tihti suurvesi, millele kohalikud viitavad kui viiendale aastaajale.\nÄrge jätke kasutamata võimalust külastada kogu Eesti terviklikumat mõisakompleksi Olustveres oma maakivist hoonete ning võimsate inglise stiilis pargialleedega. G. Kuphaldti projekteeritud võimsa mõisapargi taga on allikatest toituvad tiigid. Lähedal asuvad Lõhavere linnamägi ja kultuuriajalooliselt põnev Pilistvere ja Suure-Jaani oma iidse maakirikuga.\nHeimtal, oma 1832. aastast pärit neogooti stiilis mõisa viinaköögiga, on kujunenud armastatud laadakohaks. Samas on Heimtal tuntud ka sporthobuste kasvatamise poolest.\nPeale Karksi-Nuia linna külastage Õisu mõisat, sepikoda ja parki, mis on Lõuna-Eesti üks paremini säilinud barokk-komplekse. Sepikoda on üks suurimaid Eestis. Abja mõisa ja pargi omapäraks on fakt, et selle ümbruses on säilinud üle 500 munakivitee. Külastage ka Abja muuseumit.\nHalliste on koht, kus saate imetleda Eesti kauneimat, renoveeritud maakirikut 15. sajandist (Püha Anna kirik). Põnev koht on Hendrikhansu paljand Sarja orus, Hendrikhansu oja kaldal, kus omal ajal olevat tembutanud Vanapagan ise. See on Eesti kõige laiem liivakivipaljand.\nViljandimaa iidset keskust, Viljandi linna, on mainitud juba 1154. aastal, kuid paik ise on asustatud juba ammusel muinasajal. Viljandi on olnud ajalooliselt üks tähtsamaid paiku kogu Eestis ning Vana-Liivimaal (toona Sakala maakond), olles üks neljast vanast Eesti hansalinnast. Viljandi ordulinnus oli Vana-Liivimaa suurim ja võimsaim Baltimaade kindlustuskompleks. Viljandi järv on üks sümboolsemaid paiku Eestis, oma rippsilla ning romantilise lossimäega.\nAjalooliselt olulise Karksi ordulinnuse varemed ning sealne ürgorg on kindlasti üks Viljandimaa pärle. Karksi linnusemägi ehk kantsimägi on iidne asum. Sealse ordulinnuse varemetesse püstitati 18. sajandi lõpus barokne kirik ja seal asub ka 18. sajandi esimesest poolest pärit matusekabel. Loodis leiate omapärase looduspargi, ürgoru, siniallikad ning iidsed puud. Loodi põrguga on seotud palju legende. Seal asuvate allikate kohta räägitakse, et neil olevat imeline ravitoime.\nLoode – Eestis asuv Raplamaa, on Järvamaa kõrval ainus Eesti maakond, millel puudub piir kas teise riigi või suurema veekoguga.\nRaplamaa hõlmab neli Eesti maastikurajooni, milleks on Pärnu madalik, Põhja-Eesti lavamaa, Lääne-Eesti madalik ning Kõrvemaa. Raplamaal asub tähtsaim veelahe, Paluküla hiiemägi jt. vaatamisväärsusi. Maakond on Eesti üks karstirohkemaid piirkondi. Linnadest on tuntuim maakonnakeskus Rapla ning alevitest Järvakandi, Kohila ning Märjamaa.\nRaplamaal on arvukalt mõisaid (saja ringis), millel igaühel neist on oma lugu. Kui huvituda mõisatest, siis tasub kindlasti külastada Järlepat, kus maalilise järve lõunakaldal paikneb ühekorruseline klassitsistlik mõisahoone, mida ümbritseb kaunis park.\nMahtra mõis tuletab ajalooteadlikele kindlasti meelde Mahtra sõja/romaani sündmused. Tagasihoidliku mõisa enamik hoonestust on hävinud. Alles on hulk erinevaid varemeid. Maidla mõis, olles kuulunud von Maydellidele, kust tuleneb ka mõisa nimi, on barokne kivimõis, mille peahoone on ehitatud 18. sajandi teisel poolel. Peahoonest on algsena säilinud fassaad, ka on säilinud mõned kõrvalhooned ning nende varemeid.\nKehtna mõis ehitati 1790. aasta paiku ning tänini on säilinud kahekorruseline varaklassitsistlik peahoone, kaunis park ja hulk kõrvalhooneid. Rapla suunas viib poole kilomeetri pikkune kaunis allee. Peahoone suure auringi keskel paikneb tiik.\nHelle mõis püstitati 1870ndatel aastatel kui esinduslik puhta vuugiga historitsistlik loss. 1905. aasta ülestõusu ajal see kahjuks põletati ja hiljem jõuti sellest taastada vaid kahekorruseline parempoolne osa. Klassitsistlikku Hõreda mõisa on peetud oma stiili kauneimaks eksemplariks terves Eestis.\nRaplamaal on ka mitmeid erinevaid, ajalooliselt huvitavaid linnuseid nagu Lohu Jaanilinn (Loone linnamägi) Kohila vallas (mainitud Henriku Liivimaa kroonikas kui „castrum Lone“ ja mis oli üks keskseid kindlustusi) koosnedes kahest – suurest ning väiksemast linnusest Loone I ja Loone II.\nEdasi on huviväärne Keava linnamägi Kehtna vallas, mille kohta arvatakse, et see on olnud viikingiaja üks suuremaid keskusi Eestis.Huvipakkuv on Varbola linnus Märjamaa vallas, mis on üks Muinas-Eesti suurimaid linnuseid. Linnuses on taastatud väravakäik ja 13 m sügavune kaev ümbritseva paekiviseinaga. Lisatud on piiramistorn ja kiviheitemasinad.\nLooduskaunitest paikadest peaks külastama näiteks Haimre parki ja kabelit suure neogooti stiilis pargipaviljoniga 18. sajandi lõpust koos mõisa pargis asuva hästi säilinud ja osaliselt taastatud jääkeldriga. Kuulus Pahkla Suurkivi, mida nimetatakse ka Eestimaa kivide kuningaks, on rändrahn ümbermõõduga on 29, 5 meetrit ja kõrgusega 4, 4 meetrit. Pahkla kivi lähedal asuvad kolm väiksemat kivi – Mägrakivi, Mari nutukivi ning Ussi põllu suurkivi 17 ohvrilohuga. Kõigil neil on oma legendid.\nKuimetsa karstiala on Eesti üks suurim ja ainulaadsem karstiala, kus leidub mitmesuguseid karstivorme ja Eesti suurimad koopad. Loosalu järv Kõrvemaa lääneserval on kõige suurem rabajärv Eestis.\nPõnev on Jalase küla oma maastikumustriga, Vigala jõgi ning Vana-Vigala mõisa ümbrus, Pakamägi Raikkülas, mida on Henriku Liivimaa kroonika andmetele toetudes peetud Muinas-Eesti hõimujuhtide nõupidamise paigaks, Paluküla hiiemägi, mis on seotud Kalevipoja linguviskamise temaatikaga ning millel olevat siiani näha Kalevipoja sõrmejäljed ning Pae karstiala Kehtna vallas. Ärge jätke võimalust kasutamta, et külastada Eeru kõrtsi, mis on ehitatud 1840. aastal ning on tänaseks ainus originaalsel kujul säilinud talupojakõrts Eestis.\nHuvitudes muuseumidest, on Raplamaal põnevateks paikadeks Mahtra Talurahvamuuseum, Kabala Villaveski ning Sillaotsa Talumuuseum. Rapmalaa uhkeks pealinnaks on Rapla (sks./vn. Rappel), kus paikneb kahe torniga Rapla kirik, melle ainsaks konkurendiks Eestis on Kaarli Kirik Tallinnas.\nLinnas voolab Vigala e. Konuvere jõgi. Vanim kirjalik info Raplast pärineb 13. sajandi keskelt. Huvipakkuv on Rapla vana kalmistu ja kabel, Tiesenhausenite hauakambrid. Samuti Kalevipoja luisukivi ehk Kõpsoni kivi, Rapla kivisild 18. saj. lõpust ning mitmed ühiskondlikud hooned 1920-1930 ndatest aastatest.\nVõrumaa või nagu võrukesed oma keeles oma kodukanti nimetavad – Võro maakund – on avastamisväärt kant, kus saab tutvuda üleeestiliste ekstreemumitega: alates Eesti pikemast jõest kuni Baltimaade kõrgeima tipuni. Võrumaal on säilinud väga omalaadsed traditsioonid ning sealne rahvas oskab selle üle uhkust tunda. Vaatamist ja avastamist on igal aastaajal.\nVõrumaa loodus on ürgne ning puutumatu. Kuulsaimad järved on Vagula ning Tamula. Eesti pikim jõgi, Võhandu, pakub elamusi nii aktiivseks puhkuseks kui ka niisama avastamiseks.\nKülastage Haanja loodusparki, mis asub otse Võrumaa südames. Et nimetada vaid mõnda vaatamisväärsust, peaksite esmalt ära käima Baltimaade kõrgeimas tipus – Suurel Munamäel, mille vaatetorn ulatub 346 meetrini. Rõuge ürgorus leiate nii Tindi- kui Ööbikuoru, vesioinad ning Rõuge Suurjärve (Eesti sügavaim järv). Jalutage järskude veergude ning Iskne ojaga Kütiorus ning Vällamäe ürgmetsas, mis kutsub oma inimtegevusest puutumata looduse ning 84. meetrise Vällamäega.\nObinitsast on kuulnud kõik ning Te peaksite tingimata ära nägema sealse Seto Muuseumitarõ ning rohked tsässonad, Obinitsa kalmistu ning uue kiriku. Vaevalt et Te kuskil mujal saate aimdust setode elamisest, põnevatest traditsioonidest ning ka nende keerulisest minevikust ja olevikust.\nAntsla seevastu on roheline ning rahulik, Eesti väikelinn tüüpilise arhitektuuri ning olustikuga.\nLähedal asub kuulus Karula rahvuspark, mis ulatub ka Valgamaa territooriumile, on iseloomulike maastikuvormidega, millest põnevaimad on üle 60 järve, Karula kõrgustik ning kuplilised metsad.\nErinevatest Võrumaa mõisatest peaksite külastama 1860-1878 ehitatud neogooti-historitsistlikus stiilis Sõmerpalu härrastemajaga, mis on tänapäeval eravalduses.\nVagula järve ääres asuv Järevere, mis rajati omal ajal Sõmerpalu abimõisana, on historitsistlik väike mõisakompleks, mis kuulub nüüdseks Sõmerpalu Vallavalitsusele. Rikka ajalooga Vana-Antsla mõisakompleks ja park oma põnevate mõisahoonete ning iidsete tammedega on vaatamisväärsus omaette.\nLiikudes edasi, külastage Võrumaa pealinna, Võrut, mis paikneb Otepää kõrgustiku ja Haanja kõrgustiku vahel. Linnast leiate kolm kaunist järve: Tamula järv, Kubija järv ning Mustjärv. Külastage rippsilda Tamula järvelt Roosisaarele, Võru Katariina kirikut (1793.a.) ning Võru Apostlik Õigeusu kirikut (1806.a.), samuti Vabadussõjas langenute kalmistut ja Võru Vabadussõja mälestussammast.\nKülastades Urvastet, otsige ülesse Tamme-Lauri tamm, mis on jämedaim puu Eestis, mille ümbermõõt on 8 meetrit.\nKui Teile meeldivad sood ning soomatkad, siis Võrumaa pakub erinevaid elamusi, kuna oma soode arvult on Võrumaa Eestis esireas. Soid on Võrumaal üle 2300 (tuntuim- Luhasoo).\nLõpetuseks võiksite külastada Vastseliinat Piusa jõe ääres, Rõuget ja Missot. Kogu Võrumaa ja tema põnevate ja ilusate kohtade avastamiseks ei piisa kindlasti kõigest mainitust. Aega tuleks varuda piisavalt ning olla valmis väga paljudeks positiivseteks üllatusteks.\nSaare maakonna, mis hõlmab enda alla Saaremaa (Ösel), Muhu, Ruhnu, Suure saare ning hulgaliselt väiksemaid saari, keskuseks on ajalooline Kuressaare.\nSaarlased on alati olnud isepäised, olles läbi ajaloo end mandri-eestlastest teistsugusteks pidanud. Ja seda põhjusega. Saaremaa on tõeliselt erinev ja täis üllatusi igal sammul ning seda mitte ainult puhkajatele, vaid ka matka-, kultuuri ning loodushuvilistele.\nAjaloo jooksul on saar käinud valitsejatel käest kätte, mis on jätnud Saaremaale väga omanäolise jälje.\nII Maailmasõja ajal oli Saaremaal taas täita strateegiline roll. Järgnes aastakümnetepikkune isolatsioon suletud sõjaväetsoonina.\nLoodus ning taimestik on Saaremaal kliima tõttu mitmekesine. Parimad näited sellest on Viidumäe looduskaitseala ja Vilsandi Rahvuspark. Erilist tähelepanu on pälvinud kuulus Kaali meteoriidikraater.\nKuressaare (Arensburg) on ajalooline Saaremaa keskus armsa vanalinna ning suursuguse kastell-lossiga. Vanalinnas on säilinud kaks kirikut (Laurentiuse ja Siioni kirik), aga ka ajaloolised vana veski, kaubahoov ja linnaelanike maju. Raekoda ja vaekoda pärinevad rootsi ajast 17. sajandist, rüütelkonna hoone aga 18. sajandist.\nKuressaare piiskopilinnus on vaatamisväärsus omaette ja arvatavasti Saaremaa populaarseim ja külastatuim objekt, pärinedes pea muutumatul kujul 14. sajandist. Külastage sealset Saaremaa muuseumi. Kogu lossi ümbrus oma kindlustuselementide ning seda ümbritseva vallikraaviga on avastamist väärt.\nSaaremaa erilistest vaatamisväärsustest võiks järgmisena esile tuua Angla külas paikneva tuulikumäe, kus veel 1925. aastal tegutses üheksa tuulikut. Praeguseks on neist alles vaid viis. Nimetatu on Eestis üks paremini säilinud tuulikutegrupp oma originaalasukohas.\nPanga küla lähedal paikneb omapärane Panga pank ehk Mustjala pank ulatusega 2,5 km. 20 meetri kõrgusega on see kõrgeim Saaremaa ja Muhu põhjaranniku pankadest.\nSuunduge nüüd Kihelkonna alevikku, mis asub veidi üle 30 km kaugusel Kuressaarest. Sealt leiate nii ajaloolise kiriku koos kalmistuga (kirik koos maalingutega 13. sajandist), Kihelkonna laululava ja kuulsa Kihelkonna kellatorni.\nSaaremaa mõisatest võiks esile tuua Loona mõisa (sks. Kadvel) – rüütlimõis Kihelkonna kihelkonnas. Varaklassitsistlik peahoone on ehitatud 19. sajandi alguses. Praegu paikneb seal külalistemaja ja Vilsandi rahvuspargi keskus.\nKülastada tasuks Orissaare vallas paiknevat Maasi küla, mis oli keskajal Muhu ja Ida-Saaremaa halduslik keskus. Maasi külas asus Maasilinna ordulinnus (sks. Soneburg), mis on 16. sajandist alates olnud varemete, kuid ometi on Saaremaa ajaloos tihti olulist rolli mänginud. Alates 2001. aastast on varemeid tublisti restaureeritud ning teostatud palju väljakaevamis- ja konserveerimistöid. Orissaare alevik ise on külastamist väärt. Uudistage Orissaare sadamat ning ülemist ja alumist tulepaaki.\nSaaremaal on säilinud palju keskaegseid kirikuid, mida leiate peaaegu igas külas ja alevikus. Silmahakkavamad nende seast on Karja, Kuressaare, Valjala ja Kaarma kirikud.\nMuhu saar, mis on suuruselt Eesti kolmas saar, asub Saaremaast kirde pool ning on Saaremaaga ühenduses Väikese väina tammi kaudu. Muhul on mitmeid laide, millest suurimad on Kõinastu laid, Kesselaid, Suurlaid, Viirelaid ja Võilaid. Muhu oli asustatud juba muinasajal ning nagu ka Saaremaa oli Muhu käinud sajandite jooksul võõrvalitsejate vahel käest kätte.\nKülastage esimesena Koguva küla Muhu muuseumiga, kus saab näha head näidet kunagisest jõukast rannaküla talust, Juhan Smuuli sünnikodu koos kõigi kõrvalhoonete ja taluvaraga, lisaks vana külakooli ja tekstiilinäitust. Läbi võib põigata Hellamaast, Nõmmkülast ja Liivast – Muhumaa suurim küla ja keskasula. Muhumaal on palju pankasid, nt. Kautliku pank, Kesselaiu pank, Kiigari pank, Panga pank jpt. Rohkelt on Muhul saari ja poolsaari. Muhu eripäraks on olnud eriliselt kaunid rahvarõivad. Kindlasti leiate endale sobiva turismitalu, et selle väikse saare puutumatuid võlusid avastada. Kui leiate aega, külastage Eemu tuulikut, Võiküla (rannakaitsepatarei ja ajalooline munakivitee), Mäla kivikalmeid, Rinsi Kaasani Jumalaemakirikut ja Sepamäe kalmistut. Matkahuvilistele soovitaks suunduda Kesse matkarajale Kesselaiul.\nJõgeva maakond, rääkides Eesti populaarseimatest maakondadest, kiputakse aeg-ajalt unustama, asub Ida-Eestis, ajalooliselt strateegiliselt olulises kohas Peipsi jõe kaldal. Jõgevamaaga on seotud palju legende ning selle maakonna ajalugu, kultuur ning loodus on väga mitmekesised, alustades Põltsamaa linnast, üle Vooremaa kuni Peipsi läänekaldani.\nPõltsamaa regioonis paikneb palju kauneid ning ajaloosi mõisaid. Põltsamaa ise on üks Jõgevamaa põnevaid paiku, tuntud nii oma imposantsete lossivaremete poolest kui ka Eesti ajaloolise veinipealinnana. Põltsamaa nelinurkset kastellilaadset ordulinnust on korduvalt vallutatud ning üles ehitatud ning olnud erinevate valitsejate residentsiks. Kahjuks purustati loss II Maailmasõja päevil, kuid praegu võib seal imetleda kaunist roosiaeda ja ka Põltsamaa barokset lossikirikut. Põltsamaa lähedal, Kaarlimõisas, on ajalooliselt oluline Eesti Aleksandrikooli hoone.\nJõgevamaal leidub palju kohti, mis on seotud Eesti rahvuseepose Kalevipojaga. Põnevad on erinevad loodusvormid, veekogud, voored, linnamäed, lingukivid jne.\nJõudes Palamusele, tunneb eestlane koheselt nostalgilise “Kevade” tegelaskujude märkamatut kohalolu. Külastage Palamuse kirikut ning Palamuse Oskar Lutsu Kihelkonnakoolimuuseumi.\nElistvere loomapark on Eesti mõistes väga ainulaadne, kuna seal saab näha väga erinevaid looma- ning linnuliike. Elistvere lähedal paikneb kena järv, Elistvere soo ning Nava oja. Tüüpiliselt on ka siin kunagi paiknenud mõis.\nÜks ilusamaid Jõgevamaa mõisakomplekse asub Puurmanis, kus aastatel 1877-1881 kerkis üks kaunimaid ja võimsamaid neorenessansslosse kogu Eestis oma kaheksatahulise peatorni ning huvitava pargiga. Kunagistest kõrvalhoonetest on alles vähe. Mõisas tegutseb tänini kool.\nLähedal paiknevas Kursis asub Pedja jõe kaldal Maarja-Eliisabeti kirik kauni 12 väikse noolja apostlitorniga. Kiriku ehitusloo kohta räägitakse põnevaid legende.\nKärdes asub nö. “Rahumajake”, kus rahvasuu kohaselt sõlmiti 1661. aastal Vene-Rootsi nn. Kärde rahuleping. Kärde külas paikneb suure, ajaloolise postitee ääres Kärde mägi, mille taha jääb metsadega kattunud Endla raba. Põnev on veel Kärde park, Peetrikivi ning nn. Rahukraav. Siia lähedusse jääb veel mitmeid erinevaid järvi, millest räägivad paljud muistendid. Näiteks Männikajärv, mis legendi järgi oli Kalevipojale kaevuks, või Endla järv, mille ääres olla elanud Vanemuise tütar Juta (järve ääres paikneb Juta kivi).\nLaiuse, mille paralleelnimeks on Sootaga, on ajalooline koht, kus asus muistne ordulinnus ning mis on kuulunud nii sakslastele, poolakatele, rootslastele ja venelastele. Huvipakkuv on see, et Laiuse kool kuulub Eesti vanemate koolide hulka. Laiuse Püha Jüri kirik pärineb 14. sajandi algusest, Mõisakülas paiknev Laiuse õigeusukirik aga 19. sajandi keskpaigast.\nMustvee linnake, Peipsi looderannikul, on omapärane kalurikülast võrsunud mõisakoht, venekeelse nimega Tšornõi, mida on ajalooliselt asustanud vene vanausulised. Külastage omapärast Kaalumuuseumi ning Mustveest leiate ka ühe paljudest Kalevipoja lingukividest. Peipsi kaldalt leiate monumendi “Leinav tütarlaps”. Ajalooliselt seitsmest Mustvee kirikust on tänapäeval alles neli tegutsevat kogudust: Apostel Nikolai Õigeusu Kirik, Püha Kolmainsuse Ainuusu Kirik, Mustvee luteriusku kirik ja Mustvee Vanausuliste Kirik. Võimalusel külastage kindlasti ka Raja vanausuliste kirikut ning Torma ja Kodavere kirikuid ja Luua mõisat.\nJärvamaad võib julgelt nimetada Eestimaa südameks, vaatamata sellele, et geograafiliselt asub küll rohkem Põhja-Eestis. Järvamaa keskuseks on Eestimaa ajalooline linn Paide.\nJärvamaal on pakkuda rohkelt mõisahooneid, erinevaid muuseume, vaatamisväärsusi ning aktiivset tegevust.\nKirikuid on kokku kaheksa, millest kuus neist on püstitatud 13.-14. sajandil. Esindatud on peamiselt gooti stiil. Seetõttu tasuks kindlasti ära näha Ambla, Koeru ja Järva-Peetri, Järva-Madise ning Järva-Jaani kirikud. Paide (19.-20. saj.) ning Anna (al. 1776) kirik pärinevad hilisematest perioodidest.\nJärva-Jaani, Järva-Madise ning Järva-Peetri on väikesed „järvamaalikud“ alevid ning kohalikud on uhked, et nende vanade kihelkonnakeskuste nimed siiamaani Järva- eesliidet kannavad.\nJärvamaal on ajalooliselt rikas mõisapärand, kuid kuna aeg on teinud oma töö, siis pole paljud neist säilinud. Enamasti on Järvamaa mõisad ehitatud 18. ja 19. sajandil ning paremini on säilinud need, mis pärast mõisate riigistamist koolidena kasutusse võeti. Vähemtuntud mõisatest soovitame külastada kindlasti Aruküla ja Sargvere mõisaid. Aruküla mõis, mis paikneb Koeru kihelkonnas, rajati juba 17. sajandil. Mõisakompleksi kuulub klassitsistlik peahoone (rajatud 1830ndatel) s.h. valitsejamaja kelder ja kaevumaja, mõisapark ja veidi eemale jääv von Tolli perekonna kabel. Mõisa 2-korruseline peahoone on paekivist hilis-klassitsistliku fassaadiga. Tänapäeval tegutseb seal Koeru kool.\n1722. aastal asutatud Sargavere mõis (rüütlimõis) asub Peetri kihelkonnas. Sargvere barokne kivist peahoone rajati 1760ndatel aastatel. Säilinud on suurepäraseid rokokoostiilis stukklagesid. Suurest auväljakust ning mõisapargist pole kahjuks palju järel. Praegu tegutseb mõisas raamatukogu. Tuntumatest mõisatest võite külastada Eivere mõisat (kaunis ja taastatud neo-gooti stiilis loss, kus saab ööbida, koosolekuid ning tähtpäevi pidada), Albu mõisat (üks vanimais ordumõisaid Eestis, suurim Järvamaal; mõisas tegutseb kool), Roosna-Alliku mõisat Pandivere kõrgustiku ja Kõrvemaa ääremaal (peetakse üheks Eestimaa kauneimaks mõisamajaks; mõisas tegutseb kool) või Laupa mõisat\n(mõisa peahoonet peetakse üheks 20. sajandi mõisaarhitektuuri kaunismaks näiteks Eestis, valminud 1914.a. juugendstiili retrosuuna mõjudes; mõisas tegutseb kool).\nJärvamaa looduspaikadest võiks esile tuua Endla Looduskaitseala, kus leidub rohkelt Kesk- ja Ida- Eestile iseloomulikke soid, soosaari ning karstiallikaid – looduskaitseala keskus asub seevastu Jõgeva maakonnas, Tooma külas. Matkahuvilised leiavad Endlast mitmeid hea tähistusega matkaradasid ning väga palju erinevaid allikaid sh. Norra allikajärv, Sopa allikas ning Oostriku allikad.\nTänapäevasemat maakultuuri võite kogeda Jaanalinnufarm Sassi talus. Vaheldust pakuvad Karinu klaasikoda (klaasipuhumine), Kiigeland kiigepark ja Kilplala küla koos temaatilise pargi ja kilplaste nõukojaga.\nKülastage Järvamaa keskust, Paide linna. Sealse linnuse algne nimi oli Wittenstein ehk valge kivi, viidates võimsa paest ordulinnuse valgele värvile. Ordulinnuse ehitamist alustati juba 13. sajandi keskel ning juba sajandi lõpuks oli Paidest kujunes saksa ordu tähtsaimad sõjalisi tugipunkte. Keskaegsetes sõdades sai Paide tugevalt purustada ning linna sõjaline tähtsus kahanes kuni 18. sajandi lõpuni Vene tsaaririigi koosseisus, Järva kreisi keskusena. 1786. aastal valmis Paide kirik ning paar aastat hiljem Paide kohtumaja. Järgmisel sajandil sai linn endale haigla ja õigeusukiriku. 19. sajandi lõpus korrastati lõpuks Vallimägi ning taastati ajalooline Vallitorn, mille NSV Liidu väed II Maailmasõja käigus õhkasid. Vabariigiaastad tõid Paidele mitmeid tollele ajale tüüpilisi funktsionalistlikke hooneid ning õnneks ei saanud linn viimases sõjas suuri purustusi. Sellegipoolest lammutati sõjajärgsetel aastatel suur hulk Paide vanalinna puithooneid ning asendati paneelmajadega.\nValgamaa, mida kutsutakse mitte põhjuseta Eesti Lõunaväravaks, piirneb Põlva-, Tartu-, Võru- ning Viljandimaaga ning edelas Lätiga. Valgamaa pealinn, Valga, jagab piiri lõuna pool paikneva Valkaga. Linnal on pikk ja põnev ajalugu. Juba iidsel keskajal toimusid Valgas Vana-Liivimaa maapäevad. Eesti ja Läti iseseisvumisel muutus linn tüliobjektiks kahe riigi vahel mis päädis faktiga, et Suurbritannia kolonel Tallents jagas linna kaheks ja nii on see säilinud tänapäevani.\nValgamaalt leiate te lugematul arvul looduslikke ning ajaloolisi vaatamisväärsusi. Näiteks nn. Armuallikas ehk Veriläte, mis on tuntuim Pühajärve allikatest oma erilise veega, mis leevendavat valusid ning pidavat ravima haigeid. Helme koobastik, mis asub Helme ordulossi kitsal, kõrgel nõlval. Arvatakse, et koobastik kaevati juba enne muistset vabadusvõitlust 13. sajandil.\nKarula rahvuspark, mida Valgamaa jagab Võru maakonnaga, pakub erinevaid matkamis- ning puhkevõimalusi. Tihe kuppelmaastik katab kogu rahvuspargi ala. Karulale on väga iseloomulikud sealsed metsad, niidud, sood ja arvukad järved. Tornimäe vaatetornist avaneb suurepärane vaade kogu Otepää ning Haanja piirkonnale.\nKindlasti käige ära Otepääl, mida kohalikud kutsuvad tihti tema ajaloolise nime järgi – Nuustaku. Otepää ei ole kuulus mitte ainult talve- ja suusapealinnana, vaid ajalooliselt on linn olnud juba sajandeid tähtis koht, kus asus võimas Otepää Piiskopilinnus (Linnamägi). Tänapäeval saate imetleda muljetavaldavaid varemeid, mis oli kunagi Eestimaa esimene kivilinnus. Otepää Maarja kirikus pühitseti Eesti rahvuslipp. Vaadake ära Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas ning Apteekrimäe kõrval paiknev energiasammas, mis väidetavalt sümboliseerib positiivsete energiaväljade paiknemist Otepääl.\nKindlasti on huvipakkuv külastada populaarset Pühajärve, mis on vaieldamatult üks Eestimaa kaunimaid järvi. Järves on viis saart ning väga rikkalik kalastik. Küsige kohalikelt elanikelt järve puudutavate legendide ning muistendite kohta, sest vastav teave on põnev ja rikastav.\nTõrva linn asub Õhne jõe ääres. Seal paiknevat kõrtsihoonet peavad tõrvalased linna ilusaimaks ehitiseks ning selle uhkeks sümboliks. Linna lääneservas paiknevas Tikste orus tasuks vaadata Helme kirikumõisat, Õhne jõe orgu ning lammi, erinevaid liivakivipaljandeid, allikaid ning kõrgeid kuusikuid.\nValgamaal leidub palju mõisaid ning losse. Hellenurme mõis oma barokse peahoonega on tihedalt seotud Eesti erinevate kultuurielu tegelastega. Sealt leiate mõisa ametimeeste elamu talli ja tõllakuuriga, käsiaida, linnumaja ning aedniku maja. Kuulsa aadliperekonna Middendorffide perekonna kalmistu ja kabel paikneb ca. 1 km kaugusel. Vaatamist väärt on Helelnurme paisjärv ning selle kaldal paiknev maakividest vesiveski.\n14. sajandist pärinevad Helme ordulossi varemed on samuti muljetavaldavad. All orus leiate ohvriallika, mille vesi on väidetavalt ravimiks seitsme tõve vastu.\nKülastage kindlasti imposantseid Sangaste ning Taagepera losse. 1881.aastast pärinev Sangaste suursugune härrastemaja on punastest tellistest ning üks uhkemaid näiteid historitsismist kogu Baltikumis. Vaatamist väärivad ka tiigid ning haruldaste liikidega mõisapark. Taagepera loss ja park on ehitatud 20. sajandi alguses, mil olid populaarsed rahvusromantilis-juugendlikud suunad, millest ka lossi veidi arhailine välimus. Lossipark on üks liigirikkamaid Eestis ning kui Te juba Taageperal olete, ärge jätke kasutamata võimalust külastada lossis paiknevat hotelli.\nPõlvamaa on ajalooliselt ning looduslikult üks Eesti mitmekesisemaid piirkondi– iidsed jõesängid ning ürgsed metsad, järved ning rabad. Samas on Põlvamaa, mis on olnud paljude sajandite vältel piirialaks, paljude Eesti erinevate rahvuspärimuste, legendide ning muistendite koduks. Põlvamaal elavad setod on säilitanud siiani oma eripärase ning traditsioonilise elulaadi, keele ning kombed.\nKa Põlvamaa mõisad ja lossid on huvitavad ning rikka ajalooga.\nAlustades Ahja jõe ürgoru juurest, külastage ürgoru maastikukaitseala, mis paikneb Koorvere ja Valgesoo veski vahel.\nTaevaskoda on tuntud legendaarse külastuspaigana üle Eesti oma lummavate liivalaienditega, mille vanus ulatub ca 400 miljoni aastani.\nTeiseks suurepäraseks looduslikult külastusobjektiks on Ilumetsa, kust leiate erinevaid meteoriidikraatreid, millel on põnevad muistsed nimed nagu Kuradihaud, Põrguhaud (suurim) ja Sügavhaud. Võrreldes Ilumetsa kraatreid kuulsama Saaremaal paikneva Kaali kraatriga, on Ilumetsa omad küll pisemad, kuid palju vanemad ning säilinud ka tunduvalt algupärasemal kujul. Rahvasuu räägib Ilumetsaga seoses palju erinevaid legende. Näiteks ei tohtivat Põrguhaua juures öelda sõna „kurat“, mis viivat otse vanakurja enese juurde. Palju inimesi olla sealkandis sellisel kombel kadunuks jäänud.\nPõlvamaa kaunitest järvedest tasuvad äramainimist Kiidjärv, Jõksi, Palo, Pikajärve järv ning ka Nohipalu Valgejärv ja Mustjärv. Paljude järvede juures ning ümber paiknevad kaunind ning põnevad matkarajad. Kiidjärve juures külastage Otteni veskit, kus filmiti kuulsa “Viimse Reliikvia” stseene, Ahja jõge ning miks mitte võtta ette elamusipakkuv kanuumatk, või külastage lähedalasuvat 200 aasta vanust mõisaparki. Puhata saate Jõksi järve ääres. Ülipopulaarne nii kohalike kui külaliste seas on liivase põhja ning selge veega Palojärv. Üle 200 m kõrguse Laanemäe orus paikneb kalarikas Pikajärve järv. Külastamata ei tohiks jätta Pikajärve mõisa peahoonet, mida tänapäeval tuntakse pigem Cantervilla lossina. Valgejärv ning Mustjärv asuvad kõrvuti ning, nagu nimi ütleb, leiate sealt Eesti ühe puhtama ja tumedama veega veekogud.\nPiusa koopad Orava vallas on vaatamisväärsus omaette ning tuntud kui Baltimaade suurim nahkhiirte talvitusala.\nSuur-Taevaskoja ,oma loodusliku kõlakojaga ning Emalättega, on Eesti on üks kauneimaid looduslikke külastuspaiku. Suur-Taevaskojas toimusid samuti mitmed “Viimse Reliikvia” võtted.\nPõlvamaa linnadest on põnevaimad loomulikult Põlva oma kiriku ning Intsikurmu vabaõhulavaga, Räpina – Sillapää lossi ning kuulsa ajaloolise paberivabrikuga ning Setomaal paiknev Värska oma populaarse sanatooriumiga.\nPõlvamaa küla on säilitanud oma iidse õhkkonna ning tänu piirivee lähedusele (jookseb ju nii Peipsi- kui ka Lämmijärvel piir Eesti ning Venemaa vahel) on kogu regioon omalaadne nii ajalooliselt kui ka looduslikult mitmekesine.\nKülastage veel kindlasti Kanepit (Jaani kirik aastast 1877), Mikitamäed, kus ärge jätke proovimata kohalikku sibulat, kuivatatud kala ning seto juustu sõira, Tonjat, kust saate aimu tõelisest seto eluolust ning ajaloolist Võõpsut oma tsässonaga – mis on Seto külakogukonna traditsiooniline pühakoda. Tähtsate sündmuste puhul peeti ja peetakse traditsioonilisi tunniteenistusi ehk tsässovnaid. Lähedal paikneb põnev vene vanausuliste küla Beresje.\nHaapsalu Toomkirik on väga hea akustikaga, mis annab võimaluse kontsertide ja etenduste korraldamiseks. Kiriku ristimiskabeli aknale ilmub augusti täiskuuööde ajal valge naisekuju – kuulus Haapsalu Valge Daam, mille kohta räägitakse kõhedaid kohalikke legende. Linnuse vahitornist saate nautida parimat vaadet ümbrusele. Lossiplatsist suunduge edasi linna poole. Haapsalu keskaegne tänavavõrk on säilinud peaaegu muutumatuna tänaseni.\nKülastage Läänemaa Muuseumi, 16. sajandi esimesesl poolel rajatud Jaani kirikut, Peetri maja ning 19. sajandi keskpaigast pärinevat õigeusu kirkut. Haapsalu rand (nn. Aafrika rand) ning rannapromenaad (Suur Promenaad) on linna ajaloolised tuiksooned – näete Haapsalu Kuursaali, erinevaid mälestusmärke ning põigake sisse Rannarootsi Muuseumisse. Kuni II Maailmasõjani sai Haapsalut uhkusega nimetada ka eestirootslaste pealinnaks. Imposantne on Haapsalu Raudteejaam (sh. Raudteemuuseum), mis püstitati spetsiaalselt vene tsaariperekonna vastuvõtuks ja oli omal ajal Põhja-Euroopa pikima katusealuse perrooniga (216 m) raudteejaam.\nPaslepal, mis oli omal ajal Noarootsi kõige suurem küla kõige paremate põldudega, võite näha Paslepa mõisat. Peatuge Pürksis, mis on tänase Noarootsi keskuseks gümnaasiumi ja mõisahoonega ja ilusa sadamaga Österbys, kust saab nautida ilusat merd ning Haapsalu siluetti. Sealt paremale jääb Ramsi neem – Eesti loodepoolseim tipp, kus leidub haruldasi taimi. Arvatakse, et need on siia sattunud viikingitega.\nLooduslikult on põnev Nõva vald, mille keskuseks on Nõva küla. Valda jäävad osaliselt kolm kaitseala – Leidissoo, Nõva maastikukaitseala ning Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Ajalooliselt on Nõva vald olnud kauem seotud küll Harjumaaga kui Läänemaaga. Eriti põnev on Kürema kivikülvi kaitseala.\nHiiumaa (Dagö) on omaette maakond. Sinna tasuks võimalusel minna mereteed kaudu.\nSaare keskuseks on ainus Hiiumaa linn – Kärdla, mida on esmakordselt mainitud 1564. aastal. Kärdla oli ajalooliselt rootslaste asundus. Vaatamist väärib Kärdla kirik ning linnaväljak. Kärdlas on ka korralik sadam praamiühenduse pidamiseks. Hiiumaal olles liikuge Kärdlast edasi näiteks Pühalepa suunas. Pühalepa valla territooriumil paiknevad mitmed Hiiumaa laiud (nt. suuremad saared Vohilaid ja Heinlaid), millest enamik kuulub tänaseks Hiiumaa laidude maastikukaitsealasse. Kallaste maastikukaitsealal paiknev Kallaste pank on omapärane vaatamisväärsus.\nPühalepa Püha Laurentiuse kirik on Hiiumaa vanim kirik, mis pärineb 13. sajandist. Seda ümbritseb Suuremõisa parkmets. 1951. aastal kirik lagunes ning oli kasutuses laona. Taastati see 1993. aastaks. Kirikust paarsada meetrit põhja pool asub Vanapagana kivi. Pärimuse järgi tahtvat Vanapagan kirikut kiviga puruks visata, kuid ta ei saanud pihta. Ümbruskonnas on palju teisi muistiskive, mille kohta levib sarnased muistendid. Räägitakse, et Suuremõisa (Hiiu-Suuremõisa) lossist viis kirikuni maa-alune käik, mille kaudu oleks saanud kohalik krahv hädas olles lossi juurest minema pääseda, mis ei ole aga tõenäoline, sest lossi ja kiriku vahele jääb kilomeeter. Suuremõisa park on Hiiumaa suurim ja esinduslikem park. Suuremõisa lossi peahoone on tänaseni kasutusel ja seal asuvad Suuremõisa Rahvamaja, Suuremõisa Põhikool ja Hiiumaa Ametikool.\nEdasi liikuge Käina suunas, kus asuvad Käina kiriku varemed (ehit. 1500 a. paiku), mis tekkisid II Maailmasõjas pommitamise tagajärjel. Selle kohta, miks pommid seda strateegiliselt tähtsusetut külakirikut tabas, räägib rahvasuu, et kirikutornis istuv tunnimees oli igavusest tulistanud automaadist hävituslennuki suunas ja kuna piloodile see ei meeldinud, vastas ta tulevalanguga ja kirik hävineski. Järgmine peatuspaik võiks olla Reigi Kõrgessaare vallas, kus paikneb samuti kirik. Ajalooliselt asusid siin ka Reigi karjamõis ja Reigi kirikumõis.\nLõunasse sõites külastage Emmastet ja sealset kirikut, mis valmis 1867. aastal. Hiiumaa lõunatipus asuv Emmaste mõis (sks. Emmast) loodi Hiiu-Suuremõisast eraldamise teel 18. sajandi lõpus. Nüüdseks tegutseb seal kool. Säilinud on ka kõrvalhooneid.\nLiikudes seejärel läände, sõitke Hiiumaa arvatavasti kuulsaimasse paika – Kõpusse, kus paikneb kuulus Kõpu tuletorn. 16. sajandil ehitatud tuletorn on vanim Eestis, Läänemere ääres ning kogu Baltimaades. Arvatakse, et tegu võib olla ka kogu maailmas vanuselt teise-kolmanda tuletorniga. Tuletorn on ehitatud 67 meetri kõrgusele üle merepinna Hiiumaa kõrgeimasse kohta. Torni kõrgus on 36 meetrit.\nKuna Hiiumaast läks omal ajal mööda Põhja-Euroopa tähtsaim Ida-Lääne suunaline kaubatee, ehitatigi Kõpu tuletorn laevade hoiatamiseks Hiiu madaliku eest. 1941.a. sügisel toimus ainus teadaolev rünnak majakale, mida pommitasid Saksa lennukid. Seetõttu hävis majaka all asunud hoone, kuid tornis said viga vaid torniklaasid ja optika.\ninfo@peipsi.ee | +372 513 9633 | +372 513 9633 | Sõpruse 84, 49503 Kasepää, Jõgevamaa|


Eksklusiiv: animism tõi Londoni moenädalal peaauhinna eestlastele - Arhiiv - Elu24\n20. veebruar 2013, 18:04\nEksklusiiv: animism tõi Londoni moenädalal peaauhinna eestlastele\nVäljapaneku «Loomeministeerium» idee autoriks on Helen Sirp.\nEesti väljapanek Londoni moenädalal valiti maailma juhtivatest moeekspertidest koosneva žürii poolt 27 finaali pääsenud riigi seast võitjaks. Väljapaneku «Loomeministeerium» idee autoriks on Helen Sirp, Central Saint Martins College of Art and Design magistrant.\nEesti noorte moekunstnike Kristina Viirpalu, Karl Annuse, Kadri Kruusi ja Kristian Steinbergi töid koondav väljapanek Londoni moenädalal kannab nime «Loomeministeerium». Mida see tähendab?\nKui sain teada, kes on need neli Eesti disainerit, kes sel aastal Londoni moenädalal esinevad, tuli alustada nullist - kõigepealt tuli leida idee, kuidas need neli omavahel kokku siduda, ja anda samal ajal vaatajale ka väike aimdus riigist, kust moeloojad pärit on.\nKõik neli kasutavad oma töödes väga elusaid materjale: Kristiina Viirpalu pulmakleidid on käsitsi heegeldatud pitsist, Karl Annus prilliraamid on puust, Kristian Steinberg kasutab meestemoes Eesti lõngast ja Eesti memmede kootud detaile ja Kadri Kruus kottide tegemisel nahka. Kõik nad suhtuvad oma materjali nagu see oleks elus organism.\nSiit edasi läks mõte müstilistele radadele, eestlaste traditsioonilise eluviisi ja animismi juure. Paganatest eestlased uskusid, et kõigel on hing: puudel, kividel, kogu loodus oli hingestatud.\nSee kõik koondus üheks tervikuks: Eesti kui väike ja avastamata piirkond, kuhu on koondunud uskumatult palju loomingulisi inimesi, just nagu alternatiivse ministeeriumi sügavustesse. Siit tuligi mõte luua fiktiivne ministeerium, mis tunduks esmapilgul hirmutav ja ligipääsematu, kuid mille sisu oleks hoopis teine kui fassaad - soe, elus ja loominguline.\nKuna me magistriõppes Saint Martini Arhitektuuri- ja disainikolledžis tegeleme narratiivsete keskkondade loomisega, kus plaanime läbi kogu kunstikeskkonda sattunud inimese kogemuse, siis sain kasutada oma teadmisi näituse kujundamisel ja kasutada väljapaneku ideed oma magistritöös. Distantseeritud kunstikogemuse asemel, kus vaataja istub ja vaatab mööda kõndivaid modelle, tuuakse ta läbi jutustuse kogemuslikult keskkonda sisse.\nAlguses oligi plaan tuua kogu näitus mõnda kontorihoonesse, aga kui leidsime selle koha siin - Horse Hospitali - siis tundus see koht õige ja oli selge, et näitus tuleb just siin teha. Nii sündis siia müstiline kreatiivne kelder, kuhu justkui ei ole lubatud minna - uksel on silt «tagauks», mis, nagu arvatud, inimesi segadusse ajab -, ja mille sisustus on ehitatud vanadest kontorimööbli juppidest. Teisalt on seal võrgustik, mis kogu elava kokku seob - liikuvad lõngaseinad, millele kulus 23 kilomeetrit lõnga, palju töötunde ja kätepaare. Iga kunstnik sai oma tegelaskuju, oma karakteri, mida aitab seletada film, mida ühele lõngaseintest näidatakse. Filmi tegemisel polnud vaja pea mingit järeltöötlust kasutada - loodus mängis pastelse taevaga ise kaasa.\nRäägi veidi auhinnast, mille said\nLondoni moenädalal esitlevad kõik riigid, kes eelvalikust läbi pääsevad - sel aastal oli neid 27 - oma väljapanekuid. Eesmärk on näidata maailmale nii oma noori moetegijaid kui presenteerida oma riigi unikaalsust. Paljud riigid lahendasid ülesande otseselt disainitoodete näitamisega, meie otsustasime teha laiemalt.\n27 riigi väljapaneku seast valiti välja 10 finalisti ja lõpuks üks, kes žüriile kõige kustumatuma mulje jättis. Sel aastal olime selleks meie. Žüriis olid mõjuvõimsad moemaailma esindajad, kellelt positiivse vastuse saamine on väga suur asi. Kaasa aitas ka ilmselt see, et žürii liikmed olid meie tegemistega juba varem kursis ja said veidi kõrvalt jälgida, kuidas kogu kontseptsioon kujunes.\nMida see auhind osalejatele kaasa toob?\nLisaks tunnustusele on see toonud rahvusvahelise meedia sooja vastuvõtu ja hulgaliselt kontakte, nii et võib arvata, et neile avanesid sellega nii mõnedki uksed.


Lisandus 22 positiivset koroonatesti - Uudis.net\nLõuna-Eesti Postimees #403\n403 Lisandus 22 positiivset koroonatesti\nLõuna-Eesti Postimees · 17.09.2020 11:02\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 2969 haigust COVID-19 põhjustava SARS-CoV-2 viiruse esmast testi, millest 22 tulemus osutus positiivseks.\nValga vallas kadunuks jäänud mees leiti üles\nLõuna-Eesti Postimees · täna 10:50\nValga vallas kolmapäeval Taheva hooldekodust lahkudes kadunuks jäänud 42-aastane Vitalijs leiti elusa ja tervena.\nLõuna-Eesti Postimees · täna 10:17\nValgas põles veidi päras keskööd lahtise tulega kõrvalhoone.\nPäästjad sõitsid otsima Võrtsjärvel silmapiirilt kadunud skuutrisõitjat\nLõuna-Eesti Postimees · täna 13:55\nHäirekeskus sai täna lõuna ajal väljakutse Tõrva vallas Võrtsjärve ääres asuvasse Karu külla, kus mees olid läinud järvele skuutriga sõitma ning kadunud silmapiirilt. Mehel polnud kaasas ka mobiiltelefoni. Sõitja jõudis siiski ise kaldale.\nLõuna-Eesti Postimees · täna 12:59\nLõuna-Eesti Postimees · täna 11:17\nVõru linn koristas nädalaga ligikaudu 8300 koni\nLõuna-Eesti Postimees · täna 10:42\nVõru linnas on maailmakoristuspäeva ajal konide koristamine alanud. Võru linnapea Anti Allas postitas eile sotsiaalmeedias foto, millel näha nädalaga kokku korjatud ligikaudu 8300 koni.\nLõuna-Eesti Postimees · 18.09.2020 19:07\nRäpina valla koostööpartnerid Eesti-Vene piiriülese koostöö programmi raames jäid täna Räpina sadamas toimunud Euroopa koostööpäevale saabumata – küll loodi nendega videosild ning avati laste mängulaev kohe rannaala piiril.\nLõuna-Eesti Postimees · 18.09.2020 17:51\nNeljapäeval, 17. septembril toimus Võru kultuurimajas Kannel Võru vallas 2019. aasta juulist kuni sama aasta detsembrini sündinud laste lusikapidu.\nMees sai kahtlustuse ema kallal vägivallatsemises\nLõuna-Eesti Postimees · 18.09.2020 17:00\nPolitseile laekus info, et Võrus Vilja tänava korteris on 53-aastane mees olnud vägivaldne oma ema suhtes.\nLõuna-Eesti Postimees · 18.09.2020 16:10\nSibula- ja kalalaat Lüübnitsas toimub laupäeval plaanipäraselt\nLõuna-Eesti Postimees · 18.09.2020 14:41\nViimastel tundidel on segadust tekitanud valeinformatsioon, justkui jääks ära homme juba 20. korda toimuv sibula- ja kalalaat Eesti ühes kaunimas külas Lüübnitsas. Setomaa vald kinnitab, et valla suurüritus toimub.\nLõuna-Eesti Postimees · 14.09.2020 13:17\nLõuna-Eesti Postimees · 16.09.2020 00:11\nSpordimees Ants Joonas sai sünnipäevaks uhke pingi\nLõuna-Eesti Postimees · 12.09.2020 17:24\nÜle 30 aasta murdmaa- ja laskesuusatamise treenerina tegutsenud Ants Joonas sai 85. sünnipäevaks Haanjasse vahetult lasketiiru juurde põneva välimusega pingi, mille seljatugi kujutab laskemärke.\nLõuna-Eesti Postimees · 14.09.2020 00:11\nKarude arvukus on Eestis jõudsalt tõusnud ja ulatub ligi tuhande isendini, nende levik on suurim Kesk-Eestis.\nLõuna-Eesti Postimees · 14.09.2020 00:39\nLõuna-Eesti Postimees · 14.09.2020 00:09


Süsteemi töö > Laevakülastused (LK) > LK loomine > Laeva ATA ja ATD fikseerimine ja edastamine > Sadamakapteni teate edastamine (Sadama ATA)\nSadamakapteni teate edastamine (Sadama ATA)\nNavigation: Süsteemi töö > Laevakülastused (LK) > LK loomine > Laeva ATA ja ATD fikseerimine ja edastamine >\nSadama ATA LK´ e juurde sisestada ja Sadamakapteni teate edastada, saab ainult Sadama kasutaja.\nVaata PortPlus teadete saatmise Staatuse RING-tähiste tähendusi eelmisest alamlõigust "Laeva ATA ja ATD fikseerimine ja edastamine"\n3. Sisene LK vastava rea alguses paikneva nupu kaudu, sakk "2.Laevakülastus", vt. järgnevalt infoblokki "LKE".\nNäidis: Sadama ATA sisestamine/salvestamine (antud juhul Laeva agent juba oma aja sisestanud ja edastanud)\nNB! Sadama poolt sisestatud ATA saatmise staatustes ei kajastu - selle salvestamisel edastatakse ainult Sadamakapteni teade neile kasutajatele, kes vastavale e-maili teatele registreerunud (Sihtsadam, Agent, PPA ja VA). RING-tähised kajastavad antud juhul ainilt Agendi poolset aja sisestamist ja saatmist.\n4. Laeva saabumise aja (Sadama ATA) fikseerimiseks ja Sadamakapteni teate saatmiseks (Näidis p.3):\n- sisesta esimesele LKE ´i reale, väljale lahtri all "Sildumise aeg" välja all "Sadam", Laeva reaalne sildumise aeg kas käsitsi või kasuta selleks kalender-funktsiooni.\n- kliki nupul ja Sadamakapteni teade edastub koheselt vastavale e-maili teatele registreerunud kasutajatele. SadamaATA aja muutmist/saatmist vt. p.6.\n5. Juhul kui Agendi poolt ei ole veel sisestatud ATA andmeid väljale "Sildumise aeg", välja all "Laevaagent (ATA)", siis sisestub automaatselt nimetatud väljale Sadama poolt oma väljale eelnevalt sisestatud ATA aeg. Agendil on võimalik järgnevalt, kas Sadama aega kinnitada oma lahtrisse vastava nupu abil või sisestada lahtrisse selle asemel oma ATA aeg.\nNB! Juhul kui Laevaagent muudab Sadama lahtrist algselt Laevaagendi lahtrisse kopeerunud aega, siis järgneval aja muutmisel Sadama lahtris aeg Laevaagendi lahtris enam ei muutu.\n- nupp, mis ilmub andmete sisestamisele järgnevalt andmevälja kõrvale (Sadama ATA sisestaja andmete vaatamiseks).\n6. Sadama ATA aja muutmine sadama poolt ajaliselt piiratud kuni ATD sisestamiseni. ATA aja muutmiseks:\n- sisesta väljale uus aeg, loe ekraan üle või salvesta andmed koheselt. Sadamakapteni teade edastub koheselt uuesti nomineeritud kasutajatele (juhul kui Saajad on vastava e-maili ja/või XML´i Teate saamisele registreerunud).\n- teate saatmine ja sellega seotud andmed fikseeruvad Süsteemi logides.\n1. Laevaagendi firma kasutajal on eraldi nupud ainult oma ATA ja ATD andmete saatmiseks ( "Saabumisteate saatmine (ATA)" ja "Väljumisteate saatmine (ATD)).\n2. Sadama kasutaja saab sisestada LK juurde ATA aja esimese LKE liikumise juurde sisenemisel ja ATD aja viimase liikumise juurde väljumisel.


Ansip mängib tikkudega - Äripäev\nAnsip mängib tikkudega\nAivar Hundimägi 05. mai 2006, 00:00\nKulupõlengute laine näitab, et meie riik ei toimi. Riigijuhtidele meeldib probleemide põhjusena nimetada rahapuudust. Tegelikult on meil kehvad riigijuhid, kes ei suuda tagada riigi normaalset toimimist. Nende prioriteedid on vildakad ja muutuvad nagu kevadine ilm.\nKui talvel tabas Eestit naftareostus, siis muutus prioriteetseks naftatõrje. Sel nädalal on prioriteet päästeametnike palkade suurendamine. Peaminister Andrus Ansipi sõnul saab üle 1100 tuletõrjuja-päästja palka 5500 krooni kuus. Seda on tema hinnangul vähe. Tema andmetel piisaks päästjate 2000 krooni suuruseks palgatõusuks 40 miljonist kroonist. Aga, härra peaminister, Teie valitsusjuhina vastutate riigieelarve eest. Miks Te ei taganud päästjatele selle aasta riigieelarves piisavat palgataset? Võin ise vastata. Peaminister ei pidanud tuletõrjujate palka veel mõni aeg tagasi väikeseks. Ansipi meelemuutuse taga on kartus, et kulupõlengute laine kõrvetab ka tema populaarsust.\nAnsip näeb palgaprobleemi lahendusena lisaeelarvet. Selline lahenduskäik sarnaneb kuivas metsas tikkudega mängimisega. Kui valitsus hakkab oma vigu siluma lisaeelarve abil, siis hakkavad riigi kulutused kiiresti paisuma. Paljudest kulutustest ei saa aga tulevastes eelarvetes enam loobuda ja nii kuumeneb riigiaparaat üle. Pakun peaministrile parema lahenduse. Tehke lisaeelarve nii, et palgatõusuks mõeldud summade võrra vähendate mõnda teist eelarvesse planeeritud kulu. Näiteks loobute samuti 40 miljonit krooni maksvast Eesti Toidu projektist. Eesti toidu propageerimine on oluline, aga kui on valida köögi mahapõlemise või toiduretseptide kogumise vahel, siis valiksin köögi säilimise.\nVertex Estonia aitab rajada ainulaadset kosmoseilma uurimise radarisüsteemi\nViimsi etteotsa tõusevad Siim Kallas ja Taavi Kotka\nAutoosade müüja: Poola firmad pressivad peale\nKeskil ja Reformil olid hiiglaslikud valimiskulud\nMihhail Kõlvart: mina poleks Allan Kiili tööle võtnud\nRuukki tegi teraskatuste arenduses raketiteadust\nLyft kaasas taas miljardi\nTalpsepp rassistist ei loobu Täpsustatud! 1\nBaltika kahjum süvenes\nNafta puurimine merel – tsükli põhjas 2


Su 18.9.2022 12:00\nSelect other date Ravel:Ravel ''Laps ja lummutised''. ''Hane-ema'' / prantsuse keeles. Pensionäri soodustus - To 15.9.2022 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Ravel:Ravel ''Laps ja lummutised''. ''Hane-ema'' / prantsuse keeles - La 1.10.2022 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Ravel:Ravel ''Laps ja lummutised''. ''Hane-ema'' / eesti keeles - Ke 22.2.2023 12:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Ravel:Ravel ''Laps ja lummutised''. ''Hane-ema'' / prantsuse keeles - Ke 1.3.2023 19:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn Ravel:Ravel ''Laps ja lummutised''. ''Hane-ema'' / eesti keeles. Pensionäri soodustus - Su 2.4.2023 12:00 - Rahvusooper Estonia, Tallinn\nRavel:Ravel ''Laps ja lummutised''. ''Hane-ema'' / eesti keeles Su 18.9.2022 12:00 Rahvusooper Estonia, Tallinn 10.90 - 49.90\nOsta lippu Ravel:Ravel ''Laps ja lummutised''. ''Hane-ema'' / eesti keeles. Pensionäri soodustus Ravel:Ravel ''Laps ja lummutised''. ''Hane-ema'' / eesti keeles. Pensionäri soodustus Su 2.4.2023Su\nHuh12:00 Rahvusooper Estonia, Tallinn, Viro € 10.90 - 49.90


Kevadlaager Hispaania päikese all ootab sind - triatlon kõigile!\nTule koos perega märtsikuus päikest nautima ja aktiivset puhkust veetma. Sportlastele väljakutsuvad treeningud, ka kaaslased ja lapsed on sportlikku programmi kaasatud. Igaüks leiab huvitavat tegevust toredas seltskonnas ja päikese nautimise aega jääb samuti piisavalt. Laager algab kevadisel koolivaheajal, seega pere kaasa ja üheskoos laagrisse!\nSportlastele toimuvad laagris väljakutsuvad ratta, ujumise, jooksu ja üldfüüsilise ettevalmistuse treeningud. Kõige rohkem treeningtunde veedame ratta seljas ja veereme imeilusa vaatega Lõuna-Hispaania teedel, kuid ka ujumine, ÜKE ning jooksutreeningud on treeningkavasse ühtlaselt sisse arvestatud.\nSportlasi on laagrisse registreerunud juba üle 20 - ka Eesti tipptriatleet Kirill Kotšegarov teeb oma kevadise ettevalmistuse koos meiega laagris olles.\nAlgajamad spordihuvilised naudivad päikest mõnusatel sportlikel matkadel, toimub ujumise algõpe ja jääb piisavalt vaba aega rannamõnude nautimiseks.\nNoortele sportlastele on planeeritud põnevad ja igati jõukohased ujumise, ratta ja jooksu treeningud.aste programmis on sportlikud mängud ja muud lõbusad tegevused värskes õhus.\nLaagrisse on oodata mitu 10-12 aastast noorsportlast ja ka spordiga alles tutvust tegevat noort. 6-9 aastasi lapsi on juba registreerunud üle kümne ja päris pisipõnne on oodata pea samapalju vanuses 0.9-5 aastat (ka neile oleme laagri korraldamisel mõelnud!).\nEt saada paremini aimu, mis kevadlaagris täpsemalt toimuma hakkab, loe eelmise aasta kokkuvõtet: 21cc.ee > Treening > Laagrid > Kevadlaagri kokkuvõte 2012\nSelle aasta laagrisse on juba üle 50 inimese kirjas, kuid mõni koht on veel saadaval. Registreerimine kestab kuni 10. jaanuarini seega võta kiiresti meiega ühendust: treenerid@21cc.ee\nTäpsem info laagri ja hindade kohta meie kodulehel: 21cc.ee > Treening > Laagrid > Kevadlaager 2013\nTriatlon kõigile Hispaania päikese all!


KYLIE JENNER JA KOURTNEY KARDASHIAN SATTUSID KUNAGI DISNEY WORLDIS 'SUURIMASSE VÕITLUSSE' - KUULSUSED, MEELELAHUTUS\nPõhiline Kuulsused, Meelelahutus Kylie Jenner ja Kourtney Kardashian sattusid kunagi Disney Worldis 'suurimasse võitlusse'\nKylie Jenner ja Kourtney Kardashian sattusid kunagi Disney Worldis 'suurimasse võitlusse'\nKylie Jenner on Kardashian-Jenneri õdedest-vendadest noorim ja Kourtney Kardashian on vanim. Nende vanusevahe on 18 aastat, mis tähendab, et nad ei näe alati silmast silma. Aastaid tagasi sattusid Jenner ja Kardashian isegi Disney Worldi suurimaks kakluseks.\nKourtney Kardashian ja Kylie Jenner | Gregg DeGuire/WireImage\nKardashian-Jennerid kaklesid üksteisega palju saates 'KUWTK'\nKardashian-Jennerid on väga tihedalt seotud, kuid neil on ka palju tuliseid lahkarvamusi. Peal Pidades sammu kardashianidega , said vaatajad olla tunnistajaks paljudele nendevahelistele plahvatuslikele kaklustele.\nJenner ja Kardashian aga saates sageli ei tülitsenud. Jenner läks sagedamini tülli Kendall Jenneriga, kes on talle vanuselt kõige lähedasem. Vahepeal kakles Kardashian sageli Kim Kardashiani ja Khloé Kardashianiga.\nÜkskõik kui palju tülisid nad ka ei satuks, näivad õed alati leppivat ja saavad taas parimateks sõpradeks.\nKylie Jenner ja Kourtney Kardashian läksid kunagi Disney Worldis 'suurimasse kaklusse'.\nSEOTUD: Kourtney Kardashian andis hiljuti Kylie Jennerile 1 olulise lapsevanema nõuande\nEnne tõsielustaarideks saamist olid Kardashian-Jennerid tavaline California perekond. Nad läksid reisile Disney Worldi, kus Jenner ja Kardashian läksid tohutult tülli. Nad kaks meenutasid seda reisi 2021. aasta veebruari videos nimega Valmistuge koos meiega: Kylie ja Kourtney.\nKui Kylie oli 8-aastane, läksime Disney Worldi, ütles Kardashian. Igas poes, kuhu me sisse läksime, tõi ema teile, mida iganes tahtsite. Nagu, sul oli sõna otseses mõttes kõik, mida sa tahtsid.\nSiiski oli üks juhtum, kus nende ema Kris Jenner keeldus midagi ostmast ja Jenner ei võtnud seda hästi. Kardashiani sõnul ei saanud Jenner vastusega 'ei' hakkama.\nSee viis selleni, mida Jenner nimetas kõige suuremaks võitluseks – tänaseni –, mis meil kunagi olnud on.\nSa ajasid sellise jonni, meenutas Kardashian. Ma olin nagu 'Sa oled suurim jõmpsikas'. Mul on piinlik olla teiega sugulane.” … Ma olin nagu: „On lapsi, kellel pole süüa, kellel pole kodu, kellel pole midagi. Kas olete kogu selle reisi jooksul saanud kõike ja te ei saa Tinker Belli öösärki ega saa sellega hakkama?\nNende ema sundis nad lõpuks üksteise ees vabandama. Kardashian jagas, et nüüd pole tal Jenneriga suguluse pärast piinlik.\nKylie Jenneri tütar tuletab talle meelde tema nooremat mina\nSEOTUD: Fännid kritiseerivad Kylie Jennerit New Yorgi moenädalal paparatsodega tormilepingu sõlmimise eest\nJenneril on nüüd oma laps, tütar Stormi. Stormi on praegu vaid kolmene, kuid Jenner jagas videos Kardashianiga, et Stormi on Jenneri noorema minaga üsna sarnane. Tegelikult tundub, et Stormil on probleem ka sõnaga nr.\nMulle tundub, et Stormil on see ka temas, ütles Jenner.\nKardashian andis nõu, et ehk suudate olla temaga mõistev, kui ütlete ei, kuid annate talle ka õppetunni.\nPaljud pealtnägijad on Jennerit kritiseerinud selle eest, et ta ostis oma tütrele uhkeid kingitusi, nagu kalleid riideid ja disainerkotte. Ta korraldab ka ekstravagantseid pidusid Stormi sünnipäevade puhul. Kuid mõned inimesed usuvad, et Jenner peaks saama oma lapsele oma raha eest ilusaid asju osta.\nKui palju Kardashians said 'KUWTK' filmimise eest palka? Miks on Hulusse kolimine pere jaoks mõistlik rahaline samm\nTänapäeval võivad Kar-Jenneridel olla oma edukad äriettevõtted ja projektid, kuid päeva lõpuks ei saa eitada, et perekond sai KUWTK-st palju kasu.\n'Kardashianide staaride Kendall Jenneri, Kris Jenneri, Kylie Jenneri, Kim Kardashiani, Kourtney Kardashiani ja Khloe Kardashianiga kursis olemine' (Kris Jenner/ Instagram)\nKui Kardashian-Jenneri perekond 2007. aastal teles debüüdi saates 'Keeping Up with The Kardashians', ei teadnud maailm, kuidas nad tõsielusaate maastikku muudavad. Aastate jooksul oleme näinud perekonda tõusmas läbi staaride ridade, suhteliselt tundmatutest inimestest popkultuuri ikoonideni, kelle draamast ja perekondlikest kuulujuttudest sai sõna otseses mõttes lauajutt.\nTänapäeval on Kardashianidel ja Jenneritel, Kris Jenneril, Kim Kardashianil, Kourtney Kardashianil, Khloe Kardashianil, Kylie Jenneril ja Kendall Jenneril oma edukad äriettevõtted ja projektid, mis pakuvad neile regulaarset sissetulekuallikat, kuid päeva lõpuks Ei saa eitada, et perekond sai palju kasu E-kanali tõsielusaatest KUWTK! 'KUWTK' avas uksed kuulsusele ja sellest tulenev populaarsus aitas perel koguda tohutu fänni, mis lõpuks osutus nende jaoks hüppelauaks nende enda äriettevõtlustesse ning sotsiaalmeedias kõige nõutumaks mõjutajaks. Niisiis, kui tõsielutelevisiooni esimene perekond teatas, et käimasolev 20. hooaeg on ülipopulaarse tõsielusaate viimane hooaeg, olid fännid täiesti šokeeritud. Kuigi paljud olid avalikult kutsunud saadet sulgema, nautisid nad varjatult televisioonist naiste elukäiku vaadata.\n14 aasta ja 20 hooaja järel lõppev 'KUWTK' jätab Kim Kardashian hüvasti: 'Ma ei oleks praegu seal, kus ma olen.'\n'KUWTK' 18. hooaeg: Kourtney Kardashiani mürgised suhted oma õdedega sundisid teda saatest lahkuma\nKardashians 2011. aastal (foto autor Toby Canham / Getty Images)\nKim Kardashian kirjutas tema kohta emotsionaalse postituse Instagram kuulutada maailmale KUWWTK lõpp. Ta kirjutas: 'Meie suurepärastele fännidele – raske südamega tegime perekonnana raske otsuse jätta Keeping Up with the Kardashiansiga hüvasti. Pärast 14 aastat, 20 hooaega, sadu osi ja arvukaid kõrvalsaateid oleme ülimalt tänulikud teile kõigile, kes olete meid kõik need aastad jälginud – läbi heade ja halbade aegade, õnne. , pisarad ja paljud suhted ja lapsed. Austame igavesti imelisi mälestusi ja lugematuid inimesi, keda oleme teel kohanud.\nKuigi täna võib perekond juhtida 2 miljardi dollari suurust äriimpeeriumit, oli nende tagasihoidlik algus KUWTK-s hästi dokumenteeritud. Lugege edasi, et teada saada, kui palju Kardashianid tõsielusaates aastate jooksul teenisid.\nKui palju Kardashianid KUWTK eest palka saavad?\n'KUWTK' oli E jaoks ülimalt edukas panus! Saate jooksul õnnestus saada 11 kõrvalfilmi ja see oli eetris enam kui 160 riigis. The Hollywood Reporteri andmetel kogus see KUWTK kuulsuse tipul umbes 10,5 miljonit vaatajat. Kõik sai alguse 2007. aastal, kui Kris tegi koostööd Ryan Seacrestiga ja esitas erinevatesse võrgustikesse saate oma ekstsentrilisest perekonnast. Kris sai inspiratsiooni Osbourne'i perekonna tõsielusaatest 'The Osbournes'. Kas suudate uskuda, et E! lükkasid algselt KUWKT väljaku? Kuid lõpuks tulid nad kohale ja kirjutasid perele alla kuueosalise saate jaoks, mis filmitakse ühe kaameraga. Caitlyn Jenner meenutas seda hiljuti eetris olnud saates 'KUWTK', vaadates tagasi kodumaale, kuhu pere on sellest ajast saadik jõudnud.\nSaade oli hetkeline hitt ja E! uuendas 'KUWTK' teiseks hooajaks kuu jooksul pärast esilinastust. Perekond sõlmis 2012. aastal kolmeaastase lepingu E!-iga. Nende varajaste lepingute üksikasju pole avalikustatud, seega me ei tea, kui palju pere saatest teenis. Aga kui perekond E-ga lepingut uuendas! 2015. aastal teenisid nad veel neli hooaega suurt raha. Kuigi Mitmekesisus teatas, et perekond sõlmis tehingu 100 miljoni dollari eest, TMZ , aga hindas tehingu väärtust palju suuremaks ja teatas, et see on umbes 150 miljonit dollarit!\nKui saade 2017. aastal 10. juubelit tähistas, pikendasid nad lepingut E! veel kolmeks aastaks. Kuigi aruannete kohaselt oli tehingu väärtus algselt 150 miljonit dollarit, paljastas võrgustiku siseringi teadlane, et tehing oli alla 100 miljoni dollari. Kui soovite teada, kuidas perekond selle KUWTK-st teenitud tohutu sissetuleku jagab, siis aitame teid. 2017. aastal rääkis Kris Ellen DeGeneresega tema jutusaates antud intervjuus, et ta saab 10% kärbe iga uuendamislepingu sõlmimise eest, kuid peale selle jagatakse raha väidetavalt kõigi vahel võrdselt. Ta ütles: 'Kõik saavad peaaegu võrdselt palka, sest me kõik filmime palju ja töötame kõvasti ning oleme loonud selle saate ja selle kaubamärgi viimase kümnendi jooksul. Kõik on õnnelikud,\nKui perekond teatas KUWTK lõppemisest, kuigi fännid olid masendunud ja ärritunud, tekkis neil siiski lootus, sest väidetavalt oli perekond sõlminud mitmeaastase lepingu Disney voogedastusplatvormiga Hulu.\nKardashianide Hulu tehing\n2020. aasta detsembris teatas Disney, et on sõlminud perekonnaga mitmeaastase lepingu 'uue ülemaailmse sisu' tootmiseks, mis hakkab voogesitama Hulus. Kuigi lepingu üksikasju pole avalikustatud, on see kindlasti palju väärt. 'Täiendavad üksikasjad jagatakse, kui need on saadaval,' seisab Disney 2020. aasta investoripäeva pressiteates.\nKris on tuntud oma hämmastava ärivaistu poolest, seega on tema üleminek kaablilt voogedastusplatvormile hoolikalt läbimõeldud samm. Viimastel aastatel on voogedastusplatvormid nagu Netflix ja Amazon Prime teadaolevalt kogunud palju raha, et saada oma platvormile suurepärast sisu. Väidetavalt hakatakse uut sisu voogesitama ainult Hulus riiklikult ja Disney Stari platvormil rahvusvaheliselt 2021. aasta lõpus. Kris, Kim, Khloe, Kendall, Kylie ja Kourtney olid kõik tehingus nimetatud.\nEhkki 'KUWTK' võib lõppeda, pole me ikka veel viimast kuulsast perekonnast näinud, sest varsti näeme neid Hulus naermas teel panka.\n„Kardashianide 20. hooaeg on eetris igal neljapäeval kell 8/7c ainult E-s!\nKardashiani perekonna uues telepakkumises\nKevin Mazur / Getty Images Yeezy 3. hooaja jaoks\nSee näeb välja nagu Kardashian-Jenneri perekond ei lahku ometi tõsielusaadusest! Vaid kuud pärast E!'i lõppemisest teatamist Pidades sammu kardashianidega , Perekond, kes leiutas tõsielutelevisiooni, sõlmis Disneyga uue lepingu, et peaosas ja toota uus tõsielusari Hulu jaoks Ameerika Ühendriikides ja Stari jaoks teistes riikides (via JA ).\nUudis Kardashian-Jennerite perekonnaga peaosalise uue seriaali kohta avalikustati 2020. aasta detsembris Disney investoripäeval ja uue saate kohta on veel üksikasju tulemas. Tähtaeg teatab, et uus sari debüteerib 2021. aasta lõpus. Vastavalt JA , uues Disney tehingus on kirjas, et Kris Jenner, Kim Kardashian , Khloé Kardashian, Kourtney Kardashian, Kendall Jenner ja Kylie Jenner loovad oma ettevõtte perekonnas globaalset sisu.\nE! tõsielutelevisiooni frantsiis Pidades sammu kardashianidega lõppeb ametlikult 2021. aasta alguses pärast 14 aastat ja 20 hooaega. Murranguline tõsielusari debüteeris 14. oktoobril 2007. Jätkake lugemist, et saada lisateavet Kardashianite perekonna uue Hulu teletehingu kohta.\nMida me teame Kardashian-Jenneri perekonna uuest saatest\nThe Kardashian-Jenneri perekond koosneb reality-TV kuningannadest. Populaarne E! tõsielusari Pidades sammu kardashianidega mitte ainult ei kestnud 20 hooaega, vaid tekitas ka 12 spin-offi JA . Veelgi enam, saade oli tõsielutelevisiooni edu kavand. Seetõttu olid fännid üllatunud, kui perekond teatas selle lõppemisest Pidades sammu kardashianidega septembril 2020.\nKuigi üksikasju uue saate kohta on vähe, teame üht asja, et Kourtney Kardashian saab sellest osa. Raisakotkas , isegi pärast seda, kui ta kurikuulsalt lõpetas KUWTK .\nKim Kardashian tegi avalduse aasta lõpu kohta KUWTK septembril 2020, mida ka Kris Jenner jagas Instagram : „Raske südamega tegime perena raske otsuse, kellega hüvasti jätta Pidades sammu kardashianidega. Pärast 14 aastat, 20 hooaega, sadu osi ja arvukaid kõrvalsaateid oleme ülimalt tänulikud teile kõigile, kes olete meid kõik need aastad vaadanud – läbi heade, halbade aegade ja õnne. , pisarad ja paljud suhted ja lapsed. Me hoiame igavesti kalliks imelisi mälestusi ja lugematuid inimesi, keda oleme teel kohanud.\nMeil on hea meel teada saada, et saame Hulus kõiki Kardashianeid ja Jennereid vaadata!\nKardashianide 4. sünnipäeva Disney-bashis Robi tütrele Dream, kuna toti ema Blac Chyna jättis külaliste nimekirja.\nTHE Kardashianid korraldasid Robi tütre Dreamile hämmastava Disney-inspireeritud 4. sünnipäevapeo.\nKülaliste nimekirjast jäeti aga tota ema Blac Chyna välja.\nKardashianid korraldasid Dream Kardashianile tohutu peoKrediit: Instagram\nSee oli Disney-teemaline sünnipäevapiduKrediit: Instagram\nÕhupallide paigutusi oli paljuKrediit: Instagram\nUnistuste Kardashian sai just neljaaastaseks ja hoolimata sellest, et Rob oli kamba maalähedasem Kardashian, lasi ta oma õdedel ja emal tütrele suure peo korraldada.\nDisney-teemaline üritus toimus vanaema Krisi kodus, kus trepikodasid ja elutuba kaunistasid palju õhupalliseadeid.\nEsiteks kirjutati sõnad 'Palju õnne sünnipäevaks, unistus' kuldsete õhupallidega, samal ajal kui tausta kaunistasid veel hõljuvad õhupallid.\nKourtney oli peol kohal ja ta oli riietatud haldja ristiemaksKrediit: Instagram\nKris aga oli riietatud Lumivalgekeseks ja Penelope Belle'iksKrediit: Instagram\nSünnipäevatort oli kaunitari ja koletise teemalineKrediit: Instagram\nIga õhupalliseade on inspireeritud Disney printsessist: Moana, Tuhkatriinu, Uinuv kaunitar, Belle filmist Kaunitar ja koletis, Rapuntsel ja Väike Merineitsi.\nKodu põrandal oli palju mänguasju ja sünnipäevakingitusi.\nSeal oli ka vapustav kolmekorruseline sünnipäevatort, mis oli kaunistatud Disney lossina, mille peal tantsis kaunitar ja koletis.\nDream sai just neljaseksKrediit: Instagram\nKuid ainult õed Kardashianid ja nende lapsed olid seal tähistamas, kui Kourtney oli riietatud Tuhkatriinu haldjast ristiemaks, Kris oli riietatud Lumivalgekeseks ja Kourtney tütar oli riietatud Belle'iks.\nPeolt puudus Blac Chyna, kuna ta on olnud sassis juriidilises võitluses tema perekonnaga ja võitluses temaga hooldusõiguse üle.\nHiljuti väitis ta kaudselt, et ei Rob ega tema seitsmeaastase poja isa Tyga (30) ei maksa elatisraha.\nPeolt puudus Blac Chyna, kes väitis hiljuti, et kumbki tema beebiisadest ei maksa talle elatist.Krediit: Getty Images – Getty\nRob ja Blac Chyna võitlevad praegu oma tütre hooldusõiguse pärastKrediit: Mega agentuur\nOma elust avades ütles tõsielusaadete staar, et kahe lapse toetamine on tema 'suurim paindlikkus'.\nTa ütles: 'Minu suurim paindlikkus? Ma mõtlen, et ma ausalt hoolitsen oma laste eest üksi üksikvanemana, kuid ilma elatisrahata.\n'See on minu suurim paindlikkus. Ma ei saa lastetoetust. See on minu suurim painduvus.\nTema väidete põhjal tuleb märkida, et 2019. aasta märtsis otsustas kohtunik, et Rob ei pea Chynale nende tütre eest elatist maksma.\nRob on väitnud, et Blac Chyna ründas teda ja väitis, et tal on narkoprobleemidKrediit: Getty – kaasautor\nSellel ajal, TMZ teatas, et Rob maksis Chynale kuni otsuseni '20 000 dollarit kuus toetust'.\nAllikad ütlesid neile toona: 'Iga vanem maksab Dreami vajaduste eest ainult siis, kui ta on koos, ja sellised asjad nagu ravikulud ja kool jagatakse pooleks.'\nKui The Sun Online tema poole pöördus, ei olnud Robi esindajal ühtegi kommentaari lisada.\nChyna tervitas räppar Tygaga ka poega King Cairot, kellest ta pärast kolme koos oldud aastat 2014. aastal lahku läks.\nBlac Chyna on võidelnud ka kohtus õdede KardashianidegaKrediit: Getty Images – Getty\nTeisest küljest Kris ja kolm tema tütart - Kylie , Kim Kardashian ja Khloe Kardashian - Chyna süüdistas neid 2017. aastal tema saatesse Rob & Chyna sekkumises ja tegid koostööd produtsentidega saate tühistamiseks, mis on tema väitel põhjustanud talle märkimisväärset kahju.\nKuu aega varem kaebasid Kylie ja Rob Chyna aku pärast kohtusse, kuna väitsid, et too üritas teda telefonijuhtmega lämmatada.\nLisaks väitis Rob, et Blac Chyna üritas teda metallvardaga rünnataKrediit: Splash News\nUued üksikasjad 2016. aastal tollase tüdruksõbra Chyna väidetava Robi vastu suunatud kallaletungi kohta ilmnesid 2020. aastal ning väideti, et ta oli kokaiini mõju all ja ründas teda kuue jala pikkuse metallvaibaga.\nVastavalt dokumendid, mida The Blast nägi , väitis Rob, et ta uskus, et Chyna kavatses talle raskeid vigastusi tekitada, ja kartis oma elu pärast.\nJuhtumi päeval väitis Rob, et 'Chyna osales Hidden Hillsi majas toimunud fotosessioonil koos fotograafide, meigikunstniku, juuksuri, Chyna sõprade, tema saatjaskonna ja teistega.'\nDreami eestkostjaks on jäänud Blac ChynaKrediit: Instagram\nDream on oma nõbudele väga lähedane, hoolimata tema vanemate probleemidestKrediit: Instagram\nTa väitis, et päeva jooksul tarbis Chyna suures koguses Moet Rose'i šampanjat ja norskas kokaiini.\n'Päev läks edasi... ta ütleb, et tema käitumine muutus üha ebakindlamaks, agressiivsemaks ja vägivaldsemaks, kui ta joovastus üha enam.'\nChyna ütles toona, et 'EI olnud vägivaldset rünnakut ja see on lihtsalt üks Robi valedest.'


Kes on sarcoidosisUK?\nSarcoidosisUK (varem SILA) asutati 1997. aastal ja on sellest ajast alates abistanud sarkoidoosiga inimesi. Kõik juhatuse liikmed omama isiklikku sarkoidoosi.\nSarkoidoosUK on heategevus, mida rahastatakse ainult isiklikest annetustest - nii aega kui ka raha. Sarkoidoos on harvaesinev haigus, mis kannatab halva kvaliteediga teabe, madala toetuse taseme ja peaaegu mingite uuringute abil ravi leidmiseks. SarcoidosisUK töötab selle muutmiseks. Teavet ja toetust teevad enamasti vabatahtlikud, mis võimaldavad meil enamiku vahendite paigutada teadusuuringutesse.\nSarkoidoosUK investeerib suurema osa oma sissetulekutest kõrgekvaliteedilisse sarkoidoosiuuringusse. Oleme igal aastal pühendunud sellele rahastamisprogrammile, kuni oleme selle haiguse raviks leidnud. Seni anname parima võimaliku teabe ja toetuse sarkoidoosist mõjutatud inimestele.\nSarcoidosisUK-l on neli eesmärki:\nTeave: Täpne ja üksikasjalik teavet inimestele, kellel on sarkoidoos, nende hooldajad ja meditsiinitöötajad.\nToetus: Pakume emotsionaalset toetus sarkoidoosiga inimestele ja nende hooldajatele telefoni, e-posti, sotsiaalmeedia ja meie tugirühmade kaudu kogu Ühendkuningriigis.\nRavimise leidmine: SarcoidosisUK tõstab raha ja investeerib need keskendunud meditsiinilisse teadusuuringuid mis töötab otseselt sarkoidoosi raviks.\nTeadlikkus: Me mõistame mõistmise puudumist ja teadlikkust nii meditsiini kui ka üldsuse poolt sarkoidoosi kohta. Meie eesmärk on seda muuta.\nMeie logos olev võilill esindab isikut (teid) ja tuul esindab sarkoidoosi.\nVõilill esindab erinevaid viise, kuidas sarkoidoos võib inimesi mõjutada. Mõne jaoks puhub sarkoidoos tuule pehmelt, jättes võilill puutumata. Teiste jaoks puhub tuul tugevamalt, põhjustades palju rohkem kahju. Ja on ka neid, kellele tuul puhub täielikult läbi ja need puhutud seemned esindavad ülejäänud mõtteid ja muljeid, mida inimene on maailmas jätnud.\nSee meenutab meile iga päev, et sarkoidoosi tuul puhub ja me peame rahastama uuringuid selle peatamiseks. Üheskoos saame selle saavutada.


Beer Pong on lihtsalt hulluks uus makeover - et.inspirationclassic.com\nBeer Pong on lihtsalt hulluks uus makeover\nIgaüks, kes arvab, et õlu on ainult poiste jaoks, on sooo kaks tuhat ja hilja. Daamid armastavad ka õlut ja me näeme oma armastust jahedate moude, õlut inspireeritud retseptide ja lihtsalt otseõlu õllega.\nLõppkokkuvõttes on nädalavahetusel ja mõned meist juba fantaasivad, kuidas meie jooki saada. Kuna me oleme alati oma toiduga mänginud, on selgeks lahenduseks õllepakk. Õllepoon sai hiljuti laheda uuenduse, kui keegi leiutas viisil, kuidas tassi pritsima, kuid selle uue Kickstarteriga on veelgi lahedam. Ma kutsun teid, õed, proovima tippkohtumist HUNTAIN PONG'iga.\nMountain Pong on Mike Rockwelli, kes ei ole rabe ainult Pleebianpongiga, rahulolu. Ei, Mike tahtis väljakutse. Ta loonud neljaastmeline rünnak, mis võimaldab pongimängijatel püüda õlut mägedes oma palli visata. Selle pildi välimuse tõttu muudab mäng häkkimisega mängimise keerulisemaks ja lõbusamaks.\n50-dollariline annetus Mike Kickstarterile annab sulle paar neid lapsi. Või võite minna oma veebisaidile ja neid osta. Kuigi see võib olla järsk joomise õhtul, leiame ikkagi, et see õllekaunis mägi näib rad ja me ei saa oodata, kuni see on odavam ja laiemalt kättesaadav. Me näeme roosa sebra trükitud komplekti. GET IT, SPENCERI KINGITUSED!\nKuni olete jäänud janu, minu tüdruk sõbrad!\nMis on sinu lemmik joomine mäng? Räägi meile kommentaarides!\n(Pildid läbi Mountain Pongi)\nStiiliprognoosid kõigile 2015. aasta Oscarite nimiväljadele Eluviis\nPidage ennast: otseülekanne Lumivalgeb töötab Meelelahutus\nSee tööperikas võib olla tohutu mõju beebi tervisele. Lifestyle\nSa võiksid mõelda, mida saadate FB Messengerile Eluviis\nSee on, kuidas sujuvalt oma keha vallutada.\n14 Wanderlust Desk Aksessuaarid tüdrukule, kes peaks puhkuse asemel\nSee galaktika kuum šokolaad on tugevalt sellest maailmast väljas\nSee uus E-klass õpetab teile, kuidas printida kodust\nKuidas lõpetada oma päeva tööd ja alustada šokolaadifirma


Võru Magaziini kolimine käib täie hooga\nNeljapäev, 02 August 2018 12:43\nKOLIMINE ❯ Räpina maanteele praeguse Magaziini kaupluse kõrvale on hoogsalt kerkinud uus ehitis, mida klientide vastuvõtuks täistuuridel sisse seatakse. OÜ KPG Kaubanduse juhatuse liikme Ursel Kaarna sõnul ollakse töödega graafi kus ja tegemised on sujunud plaanipäraselt.\n„Uue poe uksed avame 30. augustil. Kaupa koondame kokku järk-järgult ning hooajakaubad jäävad klientidele kättesaadavaks ka kolimisperioodil. Usume, et ümberkorraldustes on klientidele ka kasulik pool, sest senisest erinev kaubapaigutus tõstab esile tooted, mida sagedased külastajad varasemas ruumikitsikuses ehk ei märganudki,” on Kaarna positiivselt meelestatud. Seda, kas mingil perioodil kolimise vältel Võru kauplus ka päriselt suletakse, on Kaarna sõnul vara öelda, kuid ta lubab, et klientidele antakse muudatuste kohta kindlasti infot.\n+2 #1 Kadaja Mihkli 2018-08-02 16:07\nPolitseile suurepärane parkla!\n+4 #2 Linnakodanik 2018-08-05 11:08\nSupermarketite äärelinna ehitamine lammutab linnastruktuuri , suretab linnaelu ja tekitab linnale välaminekuid.\nLinnal peab olema keskus, kus saab ka jalgsi asjad aetud. Siis on kesklinnas elu ja linnakodanikel on põhjust kesklinna koguneda ja tänavale tulla.\nSaksamaal on mitmetes liidumaades loobutud uute supermarketite linna äärde rajamisest, sest linnad jäävad tühjaks ja neist elu kaob. Loodus tühja kohta ei salli, nii vallutavad kesklinna pätid.\nKohalik lahendus, kiriku kõrvale turu toomine, ei ole piisav linnakeskuse säilitamiseks.\n18-08-30 - GALERII JA VIDEO Täna hommikul kell 10.10 lõigati läbi uue Magaziini hoone lint


Usaldamine on hea. Katsetamine on parem! | Wilo\nVeepuhastusjaama tõhusus suurenes veelgi.\nAWZI kommunaal-veepuhastusjaam töötleb Hollandi linnas Almeres u 190 000 elaniku heitvett. Eesmärk oli süsteemi tööd moodsa sukelmootor-segaja abil bioloogilises puhastusastmes veelgi tõhusamaks muuta. Tänu Wilo Try & Buy teenusele sai puhastusjaama käitaja olla kindel nii süsteemi töökindluses kui ka väljavahetamise protsessis ja lõppkuludes.\nTöökindlus ja tõhusus püsirežiimis on tõelised katsumused\nUus Wilo sukelmootor-segaja langetab tänu ülitõhusale mootoritehnoloogiale süsteemi energiatarvet ja tagab samal ajal kriitilise tähtsusega süsteemi töökindluse püsirežiimis. Transporditava materjali ühtlase segamise tagamiseks kogu mahutis tuli kasutatavad segajad üksteise suhtes optimaalselt positsioneerida ja häälestada.\nTry & Buy – veendumusest tulnud otsused\nSuured investeeringud peavad olema hästi läbi mõeldud. Õige otsuse tegemiseks pakub Wilo oma Try & Buy teenusega praktilise katsetamise võimalust: Wilo pakkus Almere linnale kolmeks kuuks kaht sukelmootor-segajat kasutada ja kontrollis seadmeid iga pooleteise kuu järel. Muudatused olid seeläbi kiirelt teostatavad. Eesmärk oli võimaldada kliendil tooteid igapäevatöös põhjalikult katsetada. Kriitilistes valdkondades nagu veepuhastusjaamad tuleks kasutada ainult tooteid, milles ollakse täiesti kindlad.\nTulemus – täielik kliendirahulolu\nKumbki kasutatavatest sukelmootor-segajatest ei näidanud kontrollimisel ühtegi kulumismärki ega tehnilist probleemi. Ja ka taotletud tõhususe parandused saavutati: juba esimese kontrolli käigus säästis Wilo toode u 0,9 kW. 365 päeva püsirežiimis töötades säästetakse 876 eurot iga segaja kohta aastas. Sel juhul säästetakse seega aastas kuni 1752 eurot.\n„Klient veendus meie toodete kvaliteedis täielikult. Try & Buy teenusega võib ta oma investeeringus kindel olla,“ rõõmustas avaliku ja tööstusliku veemajanduse äriüksuse juht Ron Uijlenbrook asjade positiivse lahenduse üle.\n„Try & Buy abil on lihtsalt kindlam.“ Hr Bart van der Stoep\nTäpselt samal arvamusel on ka klient Almerest:\n„Tarnitud segajad töötavad täpselt nii, nagu soovisime, ja meie ootuseid ületati. Ka eelnimetatud kolmekuuline katsetamisperiood sobis meile hästi,“ selgitas Bart van der Stoep, veepuhastusjaama käitaja.\nSukelmootor-segajad on töös ööpäev läbi 365 päeva aastas – sellises rakenduses on tähtsaimal kohal toote töökindlus ja efektiivsus. Veemajanduses on investeeringud olemasolevate süsteemide kaasajastamiseks ka tulevikus hädavajalikud. See tagab parima võimaliku puhastustulemuse, hoides samal ajal energiakulud madalamad.\nTry & Buy teenusega katsetavad kliendid tooteid kuni 6 kuud ja saavad ilma riskita investeeringu üle otsustada.\nPaigaldatud tooted Wilo-EMU TR 212


PÖFFi ja Jazzkaare ühisprojekt\nKuulates ja vaadates Legrand’i\n7. detsember kell 19.00, Pärnu -\nEndla teatri Küün\n8. detsember kell 19.00, Tallinn -\n9. detsember kell 19.00, Jõhvi -\nHeliseva häälega Helin-Mari Arder vormib koos Siim Aimla ansambliga prantsuse legendi lauludesse suure hulga ilutunnetust.\nHelin-Mari Arder: “Minu jaoks on Michel Legrand kahtlemata üks suurimaid meloodiakunstnikke. Tema laulud võluvad samaaegselt nii mängleva kerguse kui ka sumeda sügavusega, rõõmu ja kurbuse, särtsakuse ja melanhoolsusega. Lisaks on tema lauludes alati midagi väga isiklikku, mis läheb südamesse.\nOleme koos mind saatvate muusikutega lisanud Legrand’i ballaadilikele meloodiatele uusi värve ja rütme, püüdes siiski säilitada tõlgenduses ka laulude algset meeleolu. Kontserdil “Kuulates Legrand’i” tuleb ettekandele nii lugusid, mis juba salvestatud samanimelisele plaadile kui ka neid, mis veel helikandjale talletamata.”\nPrantsuse keele ja kirjanduse õpingute kaudu Tartu Ülikoolis jõudis Helin-Mari prantsuse šansooni ja portugalikeelse bossanovani. Aga talle kuulub ka mõte, et eesti keel on ilus ja läheb eesti inimesele südamesse.\nTeda saatev ansambel koosneb headest sõpradest mõttekaaslastest, mida peaks kontserdil olema võimalik kuulda ka muusikast endast.\nTeet Raik – flüügelhorn, kitarr\nHele-Riin Uib – vibrafon, löökpillid\nJazzkaare piletid müügil Piletimaailma ja Piletilevi müügikohtades ning\ninternetis: www.piletimaailm.com ja www.piletilevi.ee\nInfo ja broneerimine 6 11 44 05 ja piletid@jazzkaar.ee\nKoos kontserdiga saab samal õhtul kell 21.30 vaadata ka Legrand’i muusikaga menufilmi “Cherbourg’i vihmavarjud” (1964).


Ganjoni wananchi Hotel - Mombasa - Hotels.com\nStandard kahetuba (No Airconditioner) - Tuba\nStandard ühetuba, 1 XL ühevoodi, suitsetamine keelatud, vaade linnale (No Airconditioner) - Tuba\nStandard kahetuba (No Airconditioner) - Vannituba\nStandard kahetuba (No Airconditioner) - Tuba[1/17]\n1 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Standard kahetuba (No Airconditioner), Tuba\n2 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Standard kahetuba, Tuba\n3 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Standard ühetuba, 1 XL ühevoodi, suitsetamine keelatud, vaade linnale (No Airconditioner), Tuba\n4 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Deluxe ühetuba, Tuba\n5 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Standard kahetuba, Tuba\n6 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Deluxe kahetuba, Vannituba\n7 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Standard kahetuba (No Airconditioner), Vannituba\n8 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Välisilme\n9 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Hotelli baar\n10 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Restoran\n11 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Hommikusöögi ruum\n12 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Puhkeala fuajees\n13 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Piljard\n14 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Deluxe ühetuba, Vannituba\n15 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Deluxe ühetuba, Dušš\n16 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa, Hoone kujundus\n17 - Ganjoni wananchi Hotel, Mombasa\nStandard kahetuba (No Airconditioner)\nGanjoni wananchi Hotel ümbruskond\nGanjoni wananchi Hotel – joonealune jutt\nGanjoni wananchi Hotel – KKK\nKas Ganjoni wananchi Hotel võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Ganjoni wananchi Hotel pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Ganjoni wananchi Hotel pakub parkimisvõimalust?\nKas Ganjoni wananchi Hotel lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Ganjoni wananchi Hotel kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?