Kardioversioonide ja defibrillatsioonide erinevus - Tervis | Jaanuar 2022\nInimene süda on ainulaadne omadus genereerida oma kontraktsioonirütm. See rütm pärineb südame aatriumis asuvast sinoatriaalsõlmest. Sinoatriaalsõlmes genereeritud impulsid liiguvad südame juhtiva koe kaudu ülemistest kambritest alumistesse kambritesse, mille tulemuseks on kodade hästi korraldatud kontraktsioon, millele järgneb vatsakesed. Kodade kokkutõmbumisel voolab veri ülemistest kambritest alumistesse kambritesse. Vatsakeste kokkutõmbumine põhjustab vere voolama alumistest kambritest aordini ja seejärel kogu kehani.\nTervetel inimestel lööb süda keskmiselt 70–90 lööki minutis. Kuid südamehaigetel on südamerütm häiritud. Aatrium ja vatsakesed tõmbuvad kokku erineva kiirusega ja sünkroniseerimata, mis võib viia südameseiskumiseni.\nSüdame löögisageduse ebakorrapärasused nõuavad kardioversiooni või defibrillatsiooni vormis sekkumist.\nSee on meditsiiniline sekkumine, mida kasutatakse kodade värisemise, kodade virvenduse või ventrikulaarse tahhükardia korral esineva ebanormaalse südame löögisageduse normaliseerimiseks. Nendes tingimustes ületab pulss 100 lööki minutis ja on ebaregulaarne. See seisund võib olla episoodiline ja osutab südamehaigusele nagu hüpertensioon, kardiomüopaatia jne.\nKardioversioon on kahte tüüpi\nElektriline kardioversioon Termin 'elektrivool' viitab elektrivoolu terapeutilise annuse manustamisele südametsükli konkreetsel hetkel. Ventrikulaarse tahhükardia vältimiseks on ajastus oluline. See on plaaniline protseduur, mis viiakse ambulatoorselt läbi patsientidele, kellel on esinenud episoodiline kodade laperdus või kodade virvendusarütmia. Elektrivoolu manustamiseks kasutatakse rinnale või rinnale ja seljale asetatud padjakesi. Neid hoitakse soolal põhineva geeli abil. Kaablid on ühendatud masinaga, mis tekitab lööke ja kuvab südame rütmi. Patsiendile antakse rahustid, et kogu protseduur oleks talutavam.\nElektrilist kardioversiooni saab mõnikord kasutada elupäästva sekkumisena hädaolukordades, nagu ventrikulaarne tahhükardia.\nFarmakoloogiline kardioversioon tähendab antiarütmikumide kasutamist narkootikume normaalse pulsi taastamiseks. Kasutatavad ravimid on naatriumikanali blokaatorid, beetablokaatorid, kaaliumikanali blokaatorid või kaltsiumikanali blokaatorid. Kõik need ravimid vähendavad südamelihase juhtivust, mis omakorda vähendab südame löögisagedust. See on hea asendusravi hiljuti tekkinud fibrillatsiooniga patsientidel.\nSee on erakorraline elustamisprotseduur, mille käigus manustatakse terapeutilisi suure energia annuseid elektriline šokid antakse patsientidele südamepekslemise taastamiseks südameseiskuse või pulsita ventrikulaarse tahhükardia korral. Neid võib manustada südametsükli igal ajal.\nErinevat tüüpi defibrillaatorid:\nAutomaatsed välised defibrillaatorid, mida tavaliselt leidub avalikes kohtades, näiteks lennujaamades, bussijaamas, raudteejaamades, kontorites jne, on mõeldud häiritud pulsi analüüsimiseks ja šokkide haldamiseks. Neid saavad kasutada väljaõppimata töötajad ja neid ei saa käsitsi ümber lükata. Ainus puudus on see, et kriitilise tähtsusega rütmi analüüsimiseks kulub umbes 10–20 sekundit.\nPoolautomaatsed välised defibrillaatorid on sarnased, välja arvatud see, et neid saab käsitsi juhtida, kui neid juhib väljaõppinud sanitar. Nad saavad südame löögisagedust kiirendada. Nendel masinatel on EKG ekraan, mis aitab elustada.\nSisemisi defibrillaatoreid nähakse operatsiooniruumides, kus neid kasutatakse südame löögisageduse taastamiseks avatud südameoperatsiooni ajal. Aerud asetatakse südame kohale ja alla ning antakse šokk.\nAutomaatne sisemine südame defibrillaator (AICD) implanteeritakse nahk rindkere piirkonnas. Nad jälgivad pidevalt südamerütmi. Rütmi ebakorrapärasuste tajumisel saadab see südamelihastele koheselt šokke ja taastab normaalse südame löögisageduse.\nKardioversiooni ja defibrillatsiooni kokkuvõtteks võib öelda, et mõlemad taastavad normaalse südame löögisageduse, defibrillatsioon on südamehaiguste korral valitud protseduur.\nTiibeti budism vs budism\nkuidas saada naisena vahekorra ajal orgasimi\nkuidas juustest roosat välja saada\ndvd-r ja dvd+r erinevus


Chrysleri ja Daimleri ühinemine on mõnevõrra ebatüüpiline, sest nad ei konkureeri ei geograafiliselt ega tooteturul. Kuid sedavõrd suur tehing, mille väärtus on 1080 mld Eesti krooni, ei jäta kindlasti ühtki konkurenti mõjutamata ja äratab rohkesti küsimusi autotööstuses, kus aastaid valitseb ületootmine.\n«Ma usun, et autotööstuses tuleb rohkesti firmade liitumisi,» arvab maailma suurima autoosade tootja Delphi president J. T. Battenberg. «Selle tulemusena näeb ostja esmakordselt paljude aastate jooksul autohindade alanemist, sest kulude vähendamise vajadus on firmadel tohutu suur.»\nEuroopa komisjoni andmetel on ainuüksi Euroopas autotööstuse üleliigne tootmismaht kuni seitse miljonit autot aastas. Veelgi hullem on olukord Jaapanis, kus majandusseisak on piiranud autoostmist ja Aasia kriis vähendanud ka autoeksporti.\nAutotootjatele on pakkunud mõningast lohutust üksnes USA, kus tänu majandusbuumile on ostetud aastas keskmiselt 15 miljonit uut autot. Kuid USA hea müük ja Ida-Euroopa kasvav autoturg ei ole ülemaailmsele autotootmisele küllaldane.\nUuendused, mis varem on edukatel firmadel aidanud leida uusi turge, firmasid enam eriti ei aita. Uus tehnoloogia on uue mudeli väljatöötamise tsükli kahandanud kahele aastale, mis ei anna konkurentide ees enam erilist edu.\nSamal ajal on konkurentsi järjest tihendanud uute autotootjate turule tulek. Lõuna-Korea järel kavandavad oma autotööstuse väljaarendamist Malaisia, Indoneesia, India ja Hiina ning autoeksport on üks nende strateegia koostisosi.\nUute, madalamate tootmiskuludega turule tulijate mõjul on kasvanud surve autohindade alanemisele. Konkurentsitihedal Euroopa autoturul mõjutab autohindade alandamist lähiajal ka ühisraha euro käibeletulek.\nEeltoodud põhjustel ei jää autofirmadel muud üle kui asuda kulude vähendamisele. Ja autofirmad on jõudnud järeldusele, et parim viis kulusid kärpida ja ületootmist vähendada seisneb kas firmade liitmises või ülevõtmises.\nEelmise aasta suurimad ostutehingud tehti põhiliselt USA ja Lääne-Euroopa autofirmade vahel. Daimler-Benz oli ka siis aktiivne ja ostis oma USA tütarfirma kaudu Fordi veoautotehase 3,96 mld Eesti krooni eest. Aasias natsionaliseeris Lõuna-Korea valitsus KIA 4,15 mld Eesti krooni eest. Daewoo ostis 53,5% Ssang Yongi aktsiatest.\nSuurimad ostutehingud tehti aga hoopis autööstuse allhankefirmade vahel: USA suurimad allhankijad ostsid 1997. a oma Euroopa konkurentide aktsiaid 79 mld Eesti krooni eest. Suurima tehingu tegi USA Caterpillar, mis ostis Briti diiselmootoritootja Varity Perkins.\nMaailma kõige konkurentsitihedamaks on kindlasti Saksa autoturg. Kolme põhilise konkurendi -- Daimler-Benz, Volkswagen ja BMW -- vahel käib äärmiselt tihe võistlus. Seal on maailma suurimad tootmiskulud ja müük suhteliselt väike. Seni on pääseteeks olnud rekordiliselt suur autoeksport.\nKui äsja sai teatavaks Daimleri ühinemine USA Chrysleriga, siis BMW ostis juba neli aastat tagasi Briti Roveri ja soovib nüüd osta Briti luksusautotootjat Rolls-Royce'i, kuid selle pakkumuse trumpas üle Volkswagen (VW).\nVW on teatanud, et kui ta ei saa Rolls-Royce'i, siis hakkab ta ise tootma luksusautosid kas Horchi või Bugatti nime all. Lisaks on Volkswagen otsustanud hakata konkureerima Daimleriga veoautotootmises, olles huvitatud Volvo ja Saksa MANi veoautotootmisest. Daimler omakorda asub VWga võistlema väikeautode klassis.\nDaimlerile kannale astuv BMW on rahvusvaheline firma, sest Rover toodab kontserni autodest 45%. BMW-l on tehased ka Lõuna-Aafrikas ja USAs. 1980. a alates on BMW oma toodangut kahekordistanud. FT-DI


Müüa maja, 4 magamistuba - Tähnase tee 9, Peetri, Rae vald, Harjumaa\nAadress enne haldusreformi Tähnase tee 9, Peetri, Rae vald, Harjumaa\nHea planeering ja arhitektuur, 2 auto garaaž\nKorteriomand, kivimaja, kogupind 193,2 m²\n2017.a rajatav pilkupüüdva arhitektuuri, mugava planeeringu ja ja rahuliku asukohaga elamu Peetri alevikus. Maja valmib kevadel 2018.\nTegemist on paarismajaga (majaosaga), kuid kaugeltki mitte tavapärase peegelpildis copy- paste lahendusega. Oskusliku tsoneerimise ning hea arhitektitöö (arhitektuuribüroo "Korrus" http://www.abkorrus.ee/) tulemusel on kumbki majaosa omanäoline ja näeb välja ning on funktsionaalsuselt lähedane pigem üksikelamule kui paarismajaosale.\nMajaosad on ühendatud vaid garaaže pidi, eluruumid kokku ei puutu.\nKummagi majaosa juurde kuulub ca 800m2 suurune kinnistuosa ning mõlemal on piisavalt privaatne ning ilmakaarte suhtes õige asetusega välisruum.\nPakutava majaosa suletud netopind on 193,2m2 (teisel osal 159,5m2).\nI korrusel on avar ja valgusküllane kolme külge avanevate akendega elutuba koos köögiga, kabinet/külalistetuba, saun, praktiline ja hea logistikaga majandusruum, kust avaneb uks terrassile ning WC. Elutoas on kamin. Esikus on suur sissehitatud kapp (1,8x 2,7x 0,6m).\nSõltuvalt elustiilist ja eelistustest on võimalik muuta saunakompleksi ja majandusruumi konfiguratsiooni kas suurema rõhuga praktilisusele või saunakesksusele. Saun on elektrikerisega, kuid on võimalik paigaldada ka puuküttega keris.\nEluruumidele lisaks on I korrusel garaaž 2 autole ja selle taga paiknevad panipaik ning tehnoruum.\nTerrassile saab nii läbi saunakompleksi kui ka otse elutoast. Terrass ja majatagune aed on lõunaküljes. Välisruum piirneb suures osas tänavaga, kinnistul on kõrghaljastus. Kahe majaosa välisruumid on eraldatud ja aias on piisavalt privaatsust, samuti on maja paigutuse tõttu krundil piisavalt ruumi.\nII korrusel on kolm/neli tuba (vastavalt ostja soovile) ja garderoob, vannituba ning trepihall. Magamistubades on mahukad sisseehitatavad kapid ning kokkuvõttes on majas piisavalt palju kappe ja panipaiku- praktikas väga vajalikku pinda, mida tihti napib. Ühel/kahel magamistoal on rõdu.\nMaja kütab individuaalne gaasi- kondensatsioonikatel. Majal on soojustagastusega sundventilatsioonisüsteem. Elutoa kaminale on võimalik lisada soojussalvestusfunktsioon.\nMaja energiaklassiks on „C“ ning arvestuslikuks energiatarbimiseks 147 kWh/m2*a. „B“ klass (120 kWh/m2*a) jääb arvestuslikult saavutamata peamiselt tulenevalt väliskujust, mis ei lähtu pelgalt ökonoomsusest, vaid ka visuaalsest atraktiivsusest ja parimast võimalikust tsoneerimisest. Kõik kasutatavad materjalid, tehnoloogiad ja tehnosüsteemid vastavad „B“- energiaklassi elamutes kasutatavatele. Majale on võimalik saada „B“- energiaklass kas maasoojuspumba või päikesepaneelide paigaldamisega.\nTänaval on liiklus minimaalne (külgnevad tänavad on mõlemad tupiktänavad) ning piirkond on igati rahulik ja turvaline. Tänava taga paiknevad mets ja Ülemiste- Vaskjala kanal, mille tõttu on metsamassiiv kaitse all ning sinna midagi ei ehitata.\nKinnistu haljastatakse, rajatakse projektijärgsed (3D vaadetel olevad) hekid, piirdeaiad, kiviparkett.\nAutoväravad ja garaažiuksed on elektrilised, puldist juhitavad.\nLinnaliinibussi nr.2 peatus on 550m kaugusel, Peetri Selverisse on 800m, Peetri koolini 1,5km. Kaugus kesklinnast (nn Stockmanni ristmik) 5,5km: vähese liiklusega ajal 7-8 min, tipptunnil 15- 20 minuti sõidutee.\n3D piltidel on antud majaosa selguse mõttes tähistatud numbriga "2".\nMaaklerteenust ei soovi- palun austage ja säästke enda ja teiste aega ning ärge pöörduge, v.a. juhul kui esindate konkreetset ostuhuviga klienti.\n~ 840m Aruheina Lasteaed\n~ 1040m Peetri Lasteaed-Põhikool\n~ 2590m Eralasteaed Kalli-kalli\n~ 2080m Järveküla kool\n~ 2380m Mainor AS\n~ 2430m Prana Perekeskus & Tantsustuudio\n~ 550m Mõigu\n348 000 € 1 801 €/m2


Jõks lubaks vangid valima - Äripäev\nJõks lubaks vangid valima\n13. märts 2006, 14:37\nGert D. Hankewitz 13. märts 2006, 14:37\nÕiguskantsler Allar Jõks on pöördunud põhiseaduskomisjoni poole ettepanekuga muuta vangidelt valimisõigust võtvat seadust, kirjutab Eesti Päevaleht Online.\nKomisjoni hinnangul on aga keeruline korraldada kohtumisi kandidaatidega ning pakkuda valimisi puudutavat informatsiooni.\nTänane põhiseaduskomisjoni arutelu kinnipeetavate valimisõiguse teemal tulenes õiguskantsleri Allar Jõksi kirjast põhiseaduskomisjonile, milles õiguskantsler avaldas arvamust, et valimisseadust on selles küsimuses vaja muuta.\nÕiguskantsler leidis, et Eesti valimisseadused ja rahvahääletuse seadus on vastuolus põhiseadusega selles osas, mis välistavad kõigi kohtu poolt süüdi mõistetud ja kinnipidamiskohas karistust kandvate isiku õiguse hääletada. Õiguskantsleri hinnangul oleks kõige kiirem ja efektiivsem lahendus põhiseaduspärase olukorra saavutamiseks vastavate muudatuste sisseviimine juba Riigikogu menetluses olevas valimisseaduseid muutvas eelnõus.\nPraegu on kinnipeetavate valimisõigus erinevates Euroopa riikides reguleeritud erinevalt. Eestis kehtib kinnipeetavate täielik valimisõiguse piirang. Näiteks Hispaanias, Luksemburgis ja Rumeenias saab valimisõigust ära võtta vaid kohtu otsusega lisakaristusena. Prantsusmaal otsustab kohus, kas kinnipeetule antakse hääleõigus. Austria ei luba valida isikuil, kes on süüdi mõistetud tahtliku kuriteo eest enam kui üheks aastaks. Itaalia piirab aga valimisõigust enam kui viieaastase vabadusekaotuse puhul.


Ladbrokesi kihlveokontor on võimalikud kirjandusnobelistid - sealhulgas kaks eestlast - pingeritta seadnud - Forte\nLadbrokesi kihlveokontor on võimalikud kirjandusnobelistid - sealhulgas kaks eestlast - pingeritta seadnud\nJaan Kaplinski ja Doris Kareva.Raivo Tasso/Siim Lõvi\nEsmaspäeval alustati tänavuste Nobeli preemiate jagamisega. Kokku antakse erinevates kategooriates välja kuus auhinda, kirjandusauhinna kandidaatide seas on ka Doris Kareva ja Jaan Kaplinski - esimese šansid preemia võita on brittide hinnangul paremad, ent siiski mitte võrreldavad tõenäosusjärjestuse päris ülemise otsa kirjanike omadega.\nSelliseid kirjanikke, kelle võidu tõenäosuseks on hinnatud 33/1, on kokku kuus - nende seas on ka Doris Kareva. Temaga koos on samas tõenäosuskategoorias poola poeet Adam Zagajewski , hispaania kirjanik Juan Marse, Kjell Askildsen Norrast, rumeenia poeet Mircea Cartarescu ja ja itaallane Claudio Magris.\nKaplinski võiduvõimalus on suurusjärgu võrra väiksem ning selleks hindab Ladbrokes 50/1 (võrdne näiteks Milan Kundera ja Bob Dylaniga).\nEsimesel kohal oleva jaapani kirjaniku Haruki Murakami võiduvõimaluseks pakutakse hetkel 4/1, süüria kirjanik Adonis (kodanikunimega Ali Ahmad Said Esber) on tõenäosuselt teine (6/1), järgnevad ameeriklane Philip Roth ja Ngũgĩ wa Thiong’o Keeniast. Kõigi kandidaatide pakutavate võiduvõimalustega saab tutvuda Ladbrokesi vastaval lehel.\nIg Nobel: rotid said püksid jalga, tehis-neljajalgne käis karjas ja Volkswagen sai lõpuks auhinna kaela 23.09.2016\nUSA juudi kogukonnale suunatud väljaanne Forward kirjutas Kaplinskist äsja kirjanduse Nobeli auhindadele pühendatud loos pikemalt. Loos küsitakse muuhulgas seda, kuidas Kaplinski Nobeli auhinna võitmisse suhtuks. Kirjanik vastab, et tal on auhinna osas vastakad tunded.\n„See aitaks kindlasti mu suurt pere toetada ja annaks mu mõnevõrra dissidentlikele arvamustele kaalu juurde, ent kindlasti oleks see ka tüütus – eriti mu vanust arvestades,“ sõnab ta Forwardile. „Ma mäletan vastust, mille (iiri poeet ja 1995. aasta Nobeli kirjanduspreemia võitja – Forte) Seamus Heaney andis, kui talt küsisin, kuidas ta ennast tunneb. Ta vastas, et see (Nobeli võitjaks olemine –F.) on amet.“\n2016. aasta Nobeli kirjanduspreemia väljakuulutamise päeva pole veel teatatud.\nNorra televisioon kuulutas välja valed Nobeli rahupreemia võitjad


Dianabol Saue Eesti: Arvamused Ja Kust Osta? - Guide to Anabolic Steroids\nBy Imre Piip\n4 Kus saab osta Dianabol Saue Eesti?\nDianabol (Methandrostenolone) peetakse koguni kõik anaboolsed steroidid turul Saue Eesti eliidi vormi. See oli 50-ndatel kui üks Dr Ziegler arenenud ja Windwos narkootikumide, läheneb treenerid Vene tõstmises meeskond, kes tuli domineerivad sport ajal 50-ndate alguses.\nDianabol kasvas ja kasvas Saue Eesti ja kasutasid jõusaalid kõikjal varajase 70 ‘s. On teada, et väike sinine pillid olid müüdud üle leti kõige ülemine spordisaale Saue Eesti. D Bol on lihtsalt kõige silmapaistvam steroid kasutavad professionaalsed sportlased.\nDBol on positiivselt üks tõhusamaid steroid weightlifters ja teised sportlased soovivad saada lihasmassi, võimalikult kiiresti. Kasutajatele Saue Eesti aruande üldjuhul 3-5lb ‘s nädalas kaal kasu.\nIga kasutaja Saue Eesti on erinev ja kogenud kõrvaltoimed sõltub üksikisikute vahel.\nÕige meeleolu, õige toitumine ja õige töö läbi, saad parima tulemuse. Dianabol annab tulemusi, mis on kahtlemata kiireim ja tõhusaim seas anaboolsed steroidid Saue Eesti. See on täpselt, miks see on levinuim steroid turul Saue Eesti.\nKus saab osta Dianabol Saue Eesti?\nKoos oma kohaliku GP retsepti saab osta Dianabol keemik või apteekriga Saue Eesti. See on peamiselt seetõttu, et DBol on jälgida narkootikumide CSA (kontrollitavate ainete seaduse) alusel\nSee tsükkel tooks märkimisväärset kasu lihaste mass ja tugevus. Ning kasutaksid seda annust võimalikult väike mõju. Kogenumad kulturistid Saue Eesti tootmisloa üles suurendama oma tarbimist suurendada tulemusi, mis on saadud, kuid risk kõrvaltoimete ka kõrgendatud, nii et see ei oleks soovitatav.\nPrevious PostPrevious Dianabol Tartu Eesti: Arvamused Ja Kust Osta?\nNext PostNext Dianabol Valga Eesti: Arvamused Ja Kust Osta?


KUULA SAATEID I “Ausad Naised” jagavad oma kogemusi ja elufilosoofiat ehedalt ja ausalt – Hingele | GoodNews\nAvaleht Hingele KUULA SAATEID I “Ausad Naised” jagavad oma kogemusi ja elufilosoofiat ehedalt ja ausalt\nChris Kala, ”Ausad Mehed” podcasti eestvedaja ja kahe raamatu autor tuleb välja teise podcasti ehk taskuhäälinguga. Sellel korral ei ole saatejuhtideks tema, vaid väljavalituks ostunud Enely Krusell ja Elis Liivaru, kes hakkavad Chrisi juhendamisel vedama podcasti nimega “Ausad Naised”.\n”Sisuliselt on tegemist väga sarnase kontseptsiooni ja podcastiga nagu ”Ausad Mehed”, lihtsalt teemakäsitlus on läbi kahe naise perspektiivi. Idee oli ammu peas olemas, kuniks paar kuulajat pöördus küsimusega, kas on tulemas ka “Ausad Naised” podcast? Selle peale läks pirn põlema ja sain aru, et enda peas olnud idee on ka teistel huviorbiidis,” selgitab kahe podcasti eestvedaja Chris Kala.\nPodcast ”Ausad Mehed” keskendub isiklikule arengule läbi eneseteadlikkuse ja iseenda analüüsimise edendamise. Saadete eesmärgiks on motiveerida ja inspireerida kuulajaid, olemaks rohkem ausam iseenda vastu, võttes seeläbi suuremat vastutust enda isikliku elu ees. Podcastis käsitletavad teemad on kõik väga elulised ja igapäevased, millega tihtipeale tegeleta ei soovita, kuid mis piisava tähelepanu korral eluliselt olulisi ja soovitud tulemusi siiski toovad.\n“Ausad Naised” tahavad jagada oma kogemusi ja elufilosoofiat ehedalt ja ausalt\n””Ausad Naised” podcast on justkui “Ausad Mehed” podcasti tütar-podcast,” naljatleb Chris ja lisab, et esialgu testitakse kuulajate kaudu ja saatejuhtide koostöö tulemusena idee pinnast ning pidavust. Kui need kaks aspekti rohelise tule saavad, siis tullakse eraldi brändiga välja.\n”Podcasti idee jōudis minuni Chrisi enda kaudu. Kuna oleme omavahel tuttavad juba varasemast ajast, Chris oli minu koolivend, otsustasime pika planeerimise peale, et saame lōpuks kokku. Sealt sai ka alguse “Ausad Naised” podcasti mōte. Olin ideega kohe päri, sest tundsin juba pikka aega sisemist soovi enda kogemusi ja mõtteid ning elufilosoofiat inimestega avatult jagada,” selgitab Enely.\n”Podcastimine tundus mulle juba aasta tagasi väga huvitav eneseväljendamise viis. Paljud inimesed ja tuttavad, keda enda ümber jälgisin, alustasid podcastimist või tegid juba seda. Üks minu enim kuulatud podcaste oli “Ausad Mehed” – see on nii ehe ja autentne. Mul oli mõte täiesti oma podcast teha, aga kuna ”Ausad Mehed” kontseptsioon mulle väga meeldis, mõtlesin, et kasutan võimalust ja kirjutan neile ja siin on siis tänaseks tulemus. Mul on hea meel ja au seda väärtust läbi ”Ausad Naised” podcasti edasi kanda. Tänan siinkohal Chris Kala, kes mulle selle võimaluse andis,” jagab oma kogemust teine saatejuht Elis.\nMõlemal naisel, nii Enelyl kui ka Elisel puudus varasem podcastimise kogemuse. Sama oli tegelikult ka ”Ausad Mehed” podcasti loojate puhul.\nKUULA KÕIKI SAATEID!\neelmine UUS RAAMAT I Viljandi raekoja ajalugu sai kaante vahele\njärgmine OSALE VABASTAVA HINGAMISE GRUPIS! Hingamine – sinu lakkamatu väeallikas


Teatritasku | Loe, see loeb | Lehekülg 135\nTõnis Mägi: Olen suhteliselt pimedana läinud õiget teed\n24. mai 2009 M.M.\tLisa kommentaar\nMiks on nii, et kõige rohkem ostetakse Toomas Anni plaate, lemmikansambliks on ikka Meie mees… ja kui on vaja valida läbi aegade parim laul, valib rahvas Tõnis Mägi laulu Koit? Palju õnne Tõnis. Panen siia intevjuu, mis ilmus Maalehes, siis kui Tõnis sai Kuuskümmend. Pilt on tehtud 13.mail 2009, Von Krahli teatris .\n20.11.2008 Margus Mikomägi\n“On sisemine kompassinõel, mis sind suunab. Kas siis õigele või ka valele teele. On tuhandeid võimalusi, kuhu poole minna,” tunnistab Tõnis Mägi, kes ei usu juhustesse inimese elus.\nSellesuvises teatrietenduses “Ruja” mängis Tõnis Mägi pisikese rollisutsu talle omaselt märgiliseks ja suureks.\nÜhes Mustamäe trepikojas istub vana parm ja rögiseb. Igavene sinine esmaspäev. Mägi mängitud mees ilmselt ei tea, kas on hommik või õhtu. Temast tormavad mööda noored ja andekad rujamehed. Katusele tahavad.\nSee, kuidas Mäks ütleb: “Oi, oi, sul on kitarre – oled muusikamees, kunstnik, artist,” on pisike erinevate intonatsioonide tulevärk. Lühikeses lauses on kõike: pühalikkusest irooniani ja inimese elu traagikani.\nDialoogis noorte ja andekatega ristub ühe vana ja andeka, kulunud, aga kogenud mehe tee: “Kas rühmata andele või anduda rühmale? Vaat see on küsimus, muusikamees.”\nNoored enesekindlad sekeldavad siis vahele, kuni Mägi mängitud mees käratab: “Kurat, kas te tahate, et ma laulan või?”\nJa see, kuidas elust räsit tüüp laulab Juhan Viidingu teksti “võõra naise valges kapis on mustal luigel pime…”, on miskitpidi kutse mõistusele ja mõistmisele, et “heldus, päike on loojas”.\nÜkskõik kes teine ja kui mõjuvalt ka oleks seda laulu laulnud ja osa teinud, ei oleks see esitus saanud haakuda Tõnise enda “Koiduga” laulupeol, saatjaks ühendkoorid. Siin oli seos kõiksusega ja üksikinimese saatusega.\nLoe edasi Tõnis Mägi: Olen suhteliselt pimedana läinud õiget teed →\n23. mai 2009 M.M.\tLisa kommentaar\nSee arvamuslugu ilmus ajalehes Sirp. Kuna viimasel ajal leiavad mõned mu vanemad tuttavad, et kultuuriümbritsev rahvas enam ka seda lehte ei loe, riputan loo ka siia. Lootuses, et seda ka kommenteeritakse selleks vaid, et edasi mõelda.\nNäitleja, lavastaja ja lavastuse teeb väga heaks see, kui laval suudetakse elustada tekst nii, et vaataja saab aimu poolest, mida sõnades öelda ei saa. Annab aimu sest, mis sõnade taga. Kriitik on hea siis, kui ta suudab ande ära tunda. Väga hea kriitik märkab väge ja annab sellele oma parema osa juurde. Kui pole väeti. Väga heaks teeb mis tahes valdkonna tegija see, kui ta armastab seda, mida teeb. Kaarel Ird olla öelnud, et ametniku tarkus on panna sõnnikut just sellele kapsale, kes kasvab. Mulle tundub, et meil on teisiti.\nAsjaosalised pigem vaikivad\nLoe edasi Tappa laulurästast →\nSuri filminäitleja Oleg Jankovski\n20. mai 2009 M.M.\tLisa kommentaar\nVene kuulus filminäitleja Oleg Jankovski surub Andres Puustusmaa kätt filmi “Armastuse punane pärl” esilinastusel Moskvas mõned aastad tagasi. Haruldase pilldi tegi Anu Õunapuu. Teatritasku mäletab ja mälestab.\n“Oleg Jankovski sündis 23. veebruaril 1944. aastal Kasahstanis. 40 aasta jooksul mängis ta ligi 100 filmis, 1970-ndatel hiilgas Tarkovski «Peeglis», dekabristina draamas «Veel õnnetäht kord tõuseb hele», Emil Loteanu filmis «Mu õrn ja hell metsloom» ja «Sellesama Münchhauseni» nimiosas.” kirjutab Postimees.\nAnu Lamp – pausidesse kantud kõnekus\nOn kevad aastal 2006. On mai. Istume Anu Lambiga Linnateatri lavaaugu terrassil. Kõrval joob kohvi oma elu esimest lavastust tegev näitleja Indrek Sammul. Lavastuse autor on Jaan Tätte. Näidendi nimi on “Kaev”. Linnateatri lavaauk on kaev. Kajakad karjuvad kauguses.\nLoe edasi Anu Lamp – pausidesse kantud kõnekus →\n← eelmine 1 … 134 135 136 … 149 Järgmine →\nNarva Vaba Lava kolmikvõit\nPäevapoliitiline ärapanemine kahjustab eestlaste argitunnet. Kurjus on nakkav!\nEttur on absoluutväärtuselt kõige nõrgem malend\nMathura: „ ja pika maa nüüd/ olen maha käinud, et/ jätta turvised//”\nArhiiv Vali kuu mai 2019 (4) aprill 2019 (7) märts 2019 (8) veebruar 2019 (6) jaanuar 2019 (8) detsember 2018 (7) november 2018 (10) oktoober 2018 (8) september 2018 (4) august 2018 (9) juuli 2018 (7) juuni 2018 (9) mai 2018 (7) aprill 2018 (9) märts 2018 (7) veebruar 2018 (8) jaanuar 2018 (8) detsember 2017 (9) november 2017 (9) oktoober 2017 (6) september 2017 (4) august 2017 (7) juuli 2017 (7) juuni 2017 (11) mai 2017 (7) aprill 2017 (5) märts 2017 (9) veebruar 2017 (6) jaanuar 2017 (6) detsember 2016 (7) november 2016 (5) oktoober 2016 (7) september 2016 (4) august 2016 (5) juuli 2016 (6) juuni 2016 (6) mai 2016 (6) aprill 2016 (7) märts 2016 (7) veebruar 2016 (5) jaanuar 2016 (9) detsember 2015 (4) november 2015 (6) oktoober 2015 (5) september 2015 (7) august 2015 (9) juuli 2015 (7) juuni 2015 (8) mai 2015 (8) aprill 2015 (9) märts 2015 (6) veebruar 2015 (6) jaanuar 2015 (4) detsember 2014 (5) november 2014 (5) oktoober 2014 (5) september 2014 (8) august 2014 (6) juuli 2014 (5) juuni 2014 (6) aprill 2014 (5) märts 2014 (6) veebruar 2014 (6) jaanuar 2014 (5) detsember 2013 (8) november 2013 (7) oktoober 2013 (5) september 2013 (10) august 2013 (6) juuli 2013 (7) juuni 2013 (5) mai 2013 (4) aprill 2013 (8) märts 2013 (6) veebruar 2013 (8) jaanuar 2013 (5) detsember 2012 (14) november 2012 (6) oktoober 2012 (6) september 2012 (3) august 2012 (4) juuli 2012 (8) juuni 2012 (7) mai 2012 (7) aprill 2012 (6) märts 2012 (4) veebruar 2012 (5) jaanuar 2012 (8) detsember 2011 (6) november 2011 (9) oktoober 2011 (3) september 2011 (8) august 2011 (8) juuli 2011 (6) juuni 2011 (4) mai 2011 (8) aprill 2011 (6) märts 2011 (7) veebruar 2011 (5) jaanuar 2011 (8) detsember 2010 (7) november 2010 (7) oktoober 2010 (6) september 2010 (4) august 2010 (9) juuli 2010 (8) juuni 2010 (9) mai 2010 (6) aprill 2010 (7) märts 2010 (8) veebruar 2010 (6) jaanuar 2010 (7) detsember 2009 (6) november 2009 (3) oktoober 2009 (8) september 2009 (9) august 2009 (13) juuli 2009 (6) juuni 2009 (13) mai 2009 (11) aprill 2009 (14) märts 2009 (30) veebruar 2009 (30) jaanuar 2009 (3) detsember 2008 (1)\nvallo, JUHAN ULFSAK: kuidas on võimalik humanistlike väärtuste eest seistes midagi lõhestada?\nMargus Mikomägi, Kinos võidutseb„Tõde ja õigus”, teatris „Kalevipoeg”\nMargus Kruusma, Kinos võidutseb„Tõde ja õigus”, teatris „Kalevipoeg”\nMargus Meinart, Kinos võidutseb„Tõde ja õigus”, teatris „Kalevipoeg”


Urmas Sule: tervishoius valitsevast pingest väljatulemiseks on kolm võimalust - DELFI\nUrmas Sule: tervishoius valitsevast pingest väljatulemiseks on kolm võimalust\nHaiglate liidu juhi Urmas Sule sõnul on tervishoius valitsevast pingest väljatulemiseks lühemas perspektiivis kolm võimalust – patsiendi omaosaluse tõstmine, haigekassa reservide kasutamine ning haigushüvitiste eraldamine haigekassa eelarvest, viimase ettevalmistamisega tegeleb juba ka sotsiaalministeerium.\n"Lähiaastatel ei ole meil väga suurt seadusandluse muudatus läbi viia võimalik," rääkis Sule Vikerraadio saates "Reporteritund". Tema sõnul on üks võimalus, kust tervishoidu rahastada patsiendi omaosaluse tõus mõistlikul määral, sõltumata sellest, et see on ebapopulaarne.\nTeiseks võimaluseks, kust täiendavaid vahendeid võiks tekkida on Sule sõnul haigekassa reservide kasutusele võtmine ning kolmanda võimaliku muudatusena näeb Sule, et haigushüvitised on vaja haigekassa rahastamisest välja viia.\nSule lisas, et kõigile on teada, et tulevikus Eesti ühiskond vananeb, tööealiste inimeste hulk väheneb ja hüve saajate hulk kasvab, kuid sellest tulenevate probleemide lahendamiseks on veel natuke aega.\nSotsiaalminister Pevkur ei välistanud, et laua peale tuleb panna kõik valikud. „Kui ikkagi haigla voodipäeva maksumus ei kata täna ära toidu hinda, siis tuleb see üle vaadata ja samamoodi ka visiiditasu,“ rääkis Pevkur. Ta meenutas, et seaduse järgi võib visiiditasu kasvada tarbijahinnaindeksi võrra.\nPerearst: me ei saa pakkuda kvaliteeti, mida ootab patsient ja milleks oleme võimelised (67) 01.10.2012\nAnsip: arstide keskmine sissetulek pole väike (100) 01.10.2012\nArstide liidu esimehe Andres Korgi sõnul ei tohi patsiendi omaosalust tervishoius tõsta, sest arstid näevad pidavelt, kuidas patsiendid tulevad vastuvõtule ja nende tervis ei ole paranenud, vastuvõtu käigus aga selgub, et patsient pole määratud ravimit välja ostnudki, sest tal pole raha.\nSeadusemuudatus on ettevalmistamisel\nHaigushüvitiste väljavõtmine haigekassast on Pevkuri sõnul juba varem välja pakutud. 2011. aastas kevadel kirjutati see juba koalitsioonilepingusse.\n"Kui inimene on haige, siis teda ravitakse haigekassa süsteemi rahadega, kui inimene puudub töölt haiguse tõttu, siis see on üks osa töövõimetuse süsteemist ja seda makstakse vastavalt tema kindlustuse panusele - haigus on ju ajutine töötuks jäämine," selgitas ta haigushüvitise põhimõtteid.\nMinistri sõnul kirjutatakse sotsiaalministeeriumis selle kohta juba konkreetseid seadusesätteid. „Järgmise aasta esimese kvartali lõpuks peavad need seadusesätted olema välja pakutud,“ esitas minister perspektiivi. „Siis tulevad väga tulised debatid, kas ja kui õiglane see süsteem on.“\nOmaosaluse tõstmine pole hea idee, see on niigi kõrge\nPraxise analüütiku Riina Sikuti sõnul on positiivne, et haigushüvitiste väljaviimiseks haigekassa eelarvest on ettevalmistused käimas, kuid muret tekitab omaosaluse tõstmise idee. „Riikides, kus omaosalus on kõrgem, on ka sissetulekud kõrgemad,“ tõdes Sikut.\nSikut märkis, et kõige madalama sissetulekuga inimesed jaksavad ainult osta retseptiravimeid, aga nad ei jaksa osta enam prille ja külastada hambaarsti.\nPevkuri sõnul on sellekohane seadusemuudatus just tehtud ja sellest nädalast kadus ära senine 12,79 euro suurune ravimihüvitise maksimaalmäär 50-protsendilise soodustusega ravimite puhul.\nSenise korra järgi hüvitas haigekassa 50%-lise soodustusega retsepti puhul küll poole selle maksumusest, kuid mitte rohkem kui 12,79 eurot ühe retsepti eest. Tänasest alates see piirmäär kadus ning seetõttu muutuvad ravimid inimeste jaoks odavamaks.\nEesti tervishoiutuleviku töörühm koguneb tuleval esmaspäeval\nPatsiendid suhtuvad streiki mõistvalt\nTartu arst: patsiendid soovivad meile streigiks edu ja jõudu\nPevkur: nädalaga ei saa paika panna haiglate teenuste mahtu


Kas õlu aitab võidelda põletiku, vähi ja diabeediga? - tervislik\nAnsambel Valge Bellis\nNäidislahendused: suvelaua kaunistamine\nPõhiline / tervislik / Kas õlu aitab võidelda põletiku, vähi ja diabeediga?\nFoto: @ Miiicha - Fotolia.com\nTervislik mõju peaks olema humal\nÕlu vähi ja diabeedi vastu\nAlkohol on suures osas kahjulik\nPärmid on õlle valmistamiseks hädavajalikud: need muudavad teravilja suhkru alkoholiks. Teatud tüüpi pärm ja humala mõruained peaksid isegi põletikku pärssima. Samuti kahtlustatakse neid võimet tõrjuda selliseid haigusi nagu vähk ja diabeet . Mis õlle ravivast mõjust tegelikult maha jääb, saate lugeda siit.\nVäidetavalt pärsivad humala mõrudad koostisosad, nn humulonid, põletikku. Seetõttu on teadlased pidanud kibedaid aineid potentsiaalseteks kandidaatideks võitluses selliste haiguste nagu vähk või diabeet vastu . Varem avaldatud uuringud annavad aga vastukäivaid tulemusi: näiteks Humulones näitas mõnes katses põletikuvastast toimet, teised aga ei suutnud põletikule vastu panna. Värske Ameerika uuring nägi selle põhjust nn erinevas sademete käes - üksikute aatomite ruumilises paigutuses. Nende erinevuste tõttu ei saa Humulone 100% efektiivsust keemilisest aspektist lähtuda. Seetõttu ei ole õlle suurenenud tarbimine kasulik. Ennekõike seetõttu, et suurtes kogustes õllel on omakorda kahjulik mõju.\nLisaks humuloonidele sisaldab õlu ka niinimetatud polüfenoole. Need on taimsed ained, mis võivad kasvajaid ära hoida agressiivsete vabade radikaalide eemaldamisega kehast. Peamisel polüfenoolil, mida nimetatakse ksantohumooliks, on ka teine eelis: see pärsib valke, mida juba arenenud kasvaja vajab edasiseks kasvuks. Samuti on täheldatud, et suhkurtõve diabeet näib õllejootjate seas vähem levinud. Põhjus: keha saab õlles sisalduvate ainete kaudu paremini kasutada hormooni insuliini. See vastutab organismis veresuhkru alandamise eest.\nÕlle joomisega ravitoime saavutamiseks tarbiksite teadlaste sõnul alkoholi juba liitri kaupa. See alkohol suurtes kogustes, kuid kahjulik, kuna see on lõppkokkuvõttes neurotoksiin, on hästi teada. Seetõttu õlleravi tulevikus tõenäoliselt ei kasutata. Kuid kontsentreeritud humuloni toidulisandid, nagu põletik, vähk ja diabeet, võiksid sellega peagi võidelda.


Kas Texase mees tunnistas, et röövis 79 inimest, olles maskeerunud tulnukaks?\nArnold White tunnistas, et röövis ja ründas seksuaalselt 79 inimest, kui ta maskeeriti välismaalaseks.\n2018. aasta detsembris toimus Maailmauudiste päevaraport (WNDR) veebisaidil avaldati provokatiivne tekst artikkel teatades, et Texase mees oli tunnistanud 79 inimese röövimist, kui ta maskeeriti välismaalaseks, ja allutanud neid anaalsondidele:\nTEXAS MAN TUNNISTAB 79 INIMESE RÖÖVIMIST, ET NEID TÕESTI PROBLEERIDA, TULEB MAALASEKS TULNUKAS\nFBI eile arreteeritud mees tunnistas, et röövis ja seksuaalselt ründas mitukümmend inimest kostüümide, narkootikumide ja eriefektide kasutamisel, et tema ohvrid usuksid, et tulnukad on need röövinud. 73-aastane Arnold White arreteeriti pärast föderaalse juurdlusbüroo, El Paso šerifi büroo ja El Paso politseiosakonna juhitud ühist uurimist.\nAlgselt küsitleti piirkonnas 1990-ndatel aastatel toime pandud nelja kuritegu ja tunnistas pensionärist rekkamees 40 aasta jooksul kokku 79 inimröövi Californias, Nevada, New Mexico ja Texase osariigis. Hr White tunnistas, et kasutas oma ohvrite alistamiseks hallutsinatoorsete ravimite segu, mis sisaldas LSD-d ja PCP-d, enne kui lähenes neile ja kandis neid veoautosse, et neid rünnata. Oma ohvrite veelgi segadusse ajamiseks oli ta seadnud oma veoki sisekülje välja nagu operatsioonisaal ja kandma tulnukakostüümi.\nAruanne oli väljamõeldis. Me ei leidnud kohalikus El Paso meedias ega õiguskaitseorganite avaldustes kinnitust ja foto pealkirjaga „FBI pressiesindaja Darrell Johnson” kujutas tegelikult FBI El Paso divisjoni eest vastutavat eriagenti Emmerson Buie juuniori, kes rääkis pressikonverents novembris 2017.\nKruusipildis näidatud vanema mehe isik polnud kohe selge. Kuid sama mugshot ilmus 2011. aastal blogipostitus , mis tähendab, et see ei olnud seotud 2018. aasta detsembri vahistamisega.\nWorld News Daily Report on tuntud rämpsuudiste produtsent, kelle veebisaidil on järgmine lahtiütlemine mis kirjeldab artikleid kui 'väljamõeldud' ja 'satiirilisi':\nWNDR ei vastuta ebaõige või ebatäpse teabe eest, mis on põhjustatud veebisaidi kasutajatest või mis tahes seadmest või programmeerimisest, mis on seotud või mida kasutatakse sellel veebisaidil, või mis tahes võimalike tehniliste või inimlike eksimuste eest.\nWNDR võtab siiski kogu vastutuse oma artiklite satiirilise olemuse ja sisu väljamõeldud olemuse eest. Kõik selle veebisaidi artiklites ilmuvad tegelased - ka need, mis põhinevad tegelikel inimestel - on täiesti väljamõeldud ning nende ja teiste elusolevate, surnute või surmatute isikute vaheline sarnasus on puhtalt ime.


Teema: Barack Obama • Page 6 of 10 • Objektiiv\nPahempoolsuse apogee ja allakäik\nAmeerika sovetiseerimise katse on jõudnud lõpuni, pahempoolsuse kõrghetk läbiti tõenäoliselt 2017.\n8. märts 2017 Gary Gindler\nObama minister julgustas demokraate tänavail elu andma ja verd valama\nKas endise USA presidendi Barack Obama administratsiooni elemendid orkestreerivad uut kodusõda, küsib The American Mirror.\nKongress hakkab uurima "Obama lutikaid" Trumpi tornis\nUSA kongressi komisjon on nõustunud uurima president Donald Trumpi väidet, et endine president Barack Obama ja tema administratsioon kuritarvitasid mulluste valimiste ajal oma võimu ning kuulasid pealt telefonikõnesid Trumpi kampaania peakorteris New Yorgis.\nTrump: Obama lasi mind pealt kuulata\nPresident Donald Trump andis Twitteri vahendusel teada, et mullu oktoobris, enne novembris toimunud presidendivalimisi, lasi tollane president Barack Obama teda pealt kuulata.\nJuba platsis: Sorose poisid protestivad Sessionsi vastu\nOtsekui tellitult korraldas George Sorose finantseeritud progressiivsete aktivistide rühmitus MoveOn.\nObama koju kolis vastuhaku aju\nEndise USA presidendi uude koju Washingtonis on kolinud lähedane usaldusisik Valerie Jarret, kirjutab Daily Mail ning kirjeldab majalahmakat kui ametisoleva presidendi Donald Trumpi vastu kavandatava ülestõusu närvikeskust.\nKuidas Obama USAd "varivalitseda" kavatseb\nHiljutises intervjuus telekanalile Fox and Friends väitis kirjanik ja uuriv ajakirjanik Ed Klein, et endine Ühendriikide president Barack Hussein Obama on panemas püsti varivalitsust vastuseisu organiseerimiseks president Donald J.\nVaata, kuidas radikaalne feminist Obama "vetsuvabaduse" sõelapõhjaks laseb


Vooremaa Teeme lastetoetused paremaks\nTeeme lastetoetused paremaks\nPeaminister Ansip esitles hiljuti lastetoetuste reformi plaani, mille eesmärk on toetada senisest palju suurema summaga neid lapsi ja peresid, kes seda kõige rohkem vajavad. Alljärgnevalt kirjeldan reformiplaani detaile ning kutsun üles arutelule, kuidas toetustesummat suurendada.\nKui täna on esimese ja teise lapse toetus Eestis 19 eurot ja alates kolmandast lapsest 57 eurot, siis Reformierakonna üldkogul avalikustatud plaani järgi saaksid enim toetamist vajavate perede lapsed vastavalt 40 (esimene ja teine) või 115 eurot (alates pere kolmandast lapsest). Selleks kelleltki teiselt toetust vähemaks või ära ei võeta\nPõhjusi, miks keskenduda abivajajatele ja tõsta summat jõuliselt on mitu.\nEsiteks soovime vähendada vaesusriskis elavate laste arvu ning seetõttu maksame tulevikus suuremat toetust suhtelise vaesuspiiri järgi. Lihtsalt öeldes on suhteline vaesus kokkuleppeline ja ajas muutuv. Kui ühiskond muutub jõukamaks, tõuseb vastavalt ka suhtelise vaesuse piir.\nTäna on see piir kolmeliikmelisel (ühe lapsega) perel umbes 600€ kuus, alla selle teeniv pere saaks tulevikus juba suuremat lapsetoetust. Suurem toetus tähendaks abivajavatele peredele sadu eurosid aastas rohkem, näiteks kolmelapselise pere puhul ligi 1200 eurot.\nTeiseks tahame väärtustada kolmanda lapse sündi perre. Kolmandal lapsel on edaspidi kolm korda suurem toetus – siiani 57, tulevikus 115 eurot. Kui igas eesti peres kasvaks kolm last, ei peaks me muretsema rahvaarvu kahanemise pärast. Paraku on reaalsus teistsugune ning kolme last pole kuigi paljudes peredes.\nKolmandaks soovime riigi alati piiratud vahendeid võimalikult sihipäraselt kasutada. Kui valik on tõsta kõigil toetust 4-5 euro võrra või abivajavatel peredel 21 euro võrra, siis on selge, et 21 eurot läheb sinna, kus seda rohkem vajatakse. Ülejäänutel toetuse suurus ei muutuks – plaani kelleltki toetust ära võtta ei ole. Loomulikult tahaks iga poliitik olla lahke ning lubada rohkem ja kõigile, aga aus ja vastutustundlik on hoida lubadused võimalustega kooskõlas.\nJa lõpuks – mis seal salata – absoluutselt kõigile palju suurema toetuse maksmine ei ole maksumaksja rahakotile lihtsalt jõukohane ning perede maksukoormuse tõstmine selleks, et osa maksutõusust toetusena tagasi kanda (sotside ettepanek) ei ole samuti kuigi loogiline.\nTAAVI RÕIVAS, riigikogu liige, Reformierakond


Video: lennundusmuuseumist teekonda alustanud Vene hävitaja jõudis viperusteta Pärnu - Uudised - Pärnu Postimees\nVideo: lennundusmuuseumist teekonda alustanud Vene hävitaja jõudis viperusteta Pärnu\nTäna öösel jõudis Pärnusse eile hilisõhtul Tartumaalt lennundusmuusemist teekonda alustanud treiler, mis transportis üht kuulsamat Vene hävituslennukit MIG21. Pärnu lennuväljale jõudnud hävitaja laenutati Peeter Rebase ajaloolise põnevusfilmi „Firebird” võtete tarvis.\nLennuki tõi Pärnusse ülegabariidiliste ja tehniliselt raskete veostega tegelev ettevõte Kaarlaid. Hävitaja transpordi eest vastutanud projektijuhi Heiki Sala jutu järgi jõuti kohale ootamatult lühikese aja, vaid kolme ja poole tunniga.\nMõistagi tohib niisuguste mõõtmetega veoseid transportida üksnes öötundidel.\nSala sõnade järgi pole temal varem sellise laiusega veose transporti varem ette tulnud. Lennuki pikkus ühest tiivaotsast teiseni ulatus 7,2 meetrini. „Õnneks oli liiklus hõre ja teekond kulges probleemideta,” märkis ta.\nMahukat veost turvas neli saateautot – kolm ees ja üks treileri taga. Esimeste masinate ülesanne oli liiklus veoki möödumise ajaks seisata. „Paraku tuleb ikka ette, et mõni autojuht ei tee peatumismärguandest väljagi, aga kui juba veost näevad, saavad aru küll, et põhjust peatuda on,” rääkis Sala. „Tõsi, sõiduautod mahuvad tõesti lennuki tiiva alt läbi.”\nJõudnud Pärnu lennuväljale, prooviti territooriumile sõita ühest külgväravast, kuid see osutus ahtaks. Pärast mõõtmist sai selgeks, et hävituslennukiga saab sisse lennujaama hoone kõrvalt väravast. Kella 10 paiku vuraski treiler koos hävitajaga lennuväljale, kus see angaari paigutati.\nEesti lennundusmuuseumi juht Mati Meos rääkis eile õhtul Tartu Postimehele, et muuseumisse jõudis hävitaja MIG21 2005. aastal Poolast, kus see oli kasutusel õhuväes. „Meil on see nüüd restaureeritud, tegu on väga kena lennukiga,” avaldas Meos. „MIG21 on üks kuulsamaid Vene hävitajaid üldse. See oli esimene Vene lennuk, mis lendas kaks korda kiiremini, kui levib heli.”


Korea maod - kanatoidud - Lind - 2021\nKorea stiilis mao koostisosad\nKana vatsakesed 500 grammi\nPorgand keskmise 2 tk.\nSibul 1 suur sibul\nSojakaste 3 spl. lusikad\nTaimeõli 1 spl. lusikas\nPaprikapasta 1 spl. lusikas\nJahvatage musta pipart oma maitse järgi\nPeamised koostisosad Porgand, maod\nSügav kauss, lõikelaud, terav nuga, köögipliit, puust spaatl, praepann, söögiriistad, serveerimisplaat või portsjonplaadid\nCooking kõhud korea keeles:\n1. samm: valmistage kana maod ja muud koostisosad.\nKana vatsakesi tuleb pesta voolavas vees väga põhjalikult ja eemaldada kile nendest. Mõned soovitavad teil seda puhastada, kuid minu retseptis puhastan filmi hästi ja jätan selle, sest pärast keetmist muutub see pehmeks ja söödavaks. Lõika maod ribadeks ja aseta eraldi kaussi. Järgmisena võtke värsked porgandid ja koorige, loputage rohke veega ja lõigake rõngasteks või ribadeks. Sibulad puhastatakse ja pestakse ka, me lõikame selle pooleks rõngad.\n2. samm: praadige vatsakesed ja köögiviljad.\nValage pannile taimeõli ja kuumutage seda suure kuumusega, levitage seal kana vatsakesed ja prae 5 minutit. Need peaksid olema kaetud kuldpruuniga. Siis lisame sinna porgandid, viilutatud rõngadesse või õlgedesse ja sibulad. Prae kõik koos veel 5 minutit. Seejärel lisage pannile kuum vesi, nii et see kataks maod ja köögiviljad, keedetakse, kaetakse kaanega ja hauta 20 minutit väikseimal tulel.\n3. samm: küpseta roogi jaoks kuum kaste.\nLiha hautamisel valmista piprapasta: selleks võta veerand lusikatäis jahvatatud punast pipart ja sega küüslauguga (Piisab 2 nelgust), läbis küüslaugukuuri. Me segame kõik, lisame pastale sojakaste ja saadame selle pannile kana vatsakestele. Pange uuesti keema. Proovige kindlasti ja vajadusel pipart ja soola oma maitse järgi. Sojakastmes on juba soolasisaldus, nii et võite vähem panna. Segage kõik hoolikalt ja laske sellel kaane all 20–30 minutit haududa.\n4. samm: serveerige maod korea keeles.\nMeie roa kaunistamiseks saate hõlpsalt keedetud riisi või riisinuudleid. Kuigi toit ise on üsna täielik ja ei vaja täiendavat lisandit. Lisaks saab seda kasutada sooja või külma salati või maitsva suupistetena. Tohutu isu!\n- - Kui pakute seda rooga ja laps seda tarbib, soovitan panna piprapastat vähem, kuna roog osutub korea keeles vürtsikamaks. Kuuma pipra asemel võite panna tavalise Bulgaaria magusa pipra.\n- - Lisaks võite roogi kaunistada värskete ürtide oksakestega või piserdada selle peale seesamiseemnetega.\n- - sama retsepti järgi saate roogi keeta korea keeles, kasutades muid rupsi. Näiteks võite kasutada erineva loomse päritoluga maksa, südant jne.\nVaata videot: Karelasyon: The affair with the maid full episode (Detsember 2021).\nCopyright 2021 \_ Korea maod...


Vesi tekitab radioaktiivseid jäätmeid - Meditsiiniuudised\nVesi tekitab radioaktiivseid jäätmeid\nPõhjavesi tundub üsna turvaline joogivee allikas, kuna võrreldes näiteks Ülemiste järvest võetava pinnaveega on see kaitstud õhust tuleva reostuse eest. Mõnel pool Eestis sisaldab vesi radioaktiivseid elemente, mis tekitab aga uue mure.\nLigikaudu 18 protsenti eestlastest, see on umbes 230 000 inimest, tarbib joogivett, mis on Eesti ja Euroopa Liidu seaduste mõttes liiga radioaktiivne. Eriti terav on probleem Põhja-Eestis, sest seal tuleb osa kraaniveest kambriumi-vendi põhjaveekihist. Probleem puudutab ennekõike neid, kelle vesi tuleb põhjaveest, mitte pinnaveest. Radioaktiivsuse põhjuseks on suur raadiumi isotoopide sisaldus vees, kirjutas Tartu Postimees.


Kohtunikud – Jalgpall24\nPealeht / Kohtunikud\n08/05/2018\tHispaania, Kohtunikud 0\nEl Clasico vääris täielikult oma nime, sest nii Real Madrid kui Barcelona skoorisid kaks väravat, jala said valgeks ka megastaarid Lionel Messi ja Cristiano Ronaldo ning kohtuniku otsused panid meedia kihama. Kuid mitte ainult. Nimelt vahetasid muljeid ja arvamusi Barcelona kapten Gerard Pique ja Real Madridi äärekaitsja Nacho. Mängujärgselt oli …\n04/05/2018\tArvamus, Kohtunikud, Meistrite liiga 0\nAS Roma president James Pallotta kritiseeris pärast Meistrite liiga finaali ukse taha jäämist kohtunikke ja videokorduste puudumist. Need väljaütlemised toovad talle karistuse – UEFA distsiplinaarkomisjon võtab teema arutlusse 31. mail. Kahe mängu kokkuvõttes 6:7 Liverpoolile kaotanud Itaalia klubi president ei suutnud aktsepteerida kohtuniku tööd, vihjates mitmele saatuslikule eksimusele, mis jätsid …\n02/05/2018\tArvamus, Fännid möllavad, Kohtunikud 0\n02/05/2018\tKohtunikud, Meistrite liiga, Väravad 0\n25/04/2018\tKohtunikud, Meistrite liiga, Treenerid 0\n14/04/2018\tKohtunikud, Meistrite liiga, Treenerid 0\nAC Milani legend ja klubi praegune peatreener Gennaro Gattuso andis pressile mõista, et tema on sõna otseses mõttes viimane inimene, kes peaks Gianluigi Buffoni ärritumisest ja punase kaardi olukorrast üldse midagi rääkima. Nimelt peab mees end Buffonist kordades hullemaks. Gattuso oli mängijakarjääri jooksul tuntud kui mees, kes ei hoidnud end …\nMitu korda El Clasicot vilistanud kohtunik eilsest olukorrast: see polnud penalti!\n12/04/2018\tKohtunikud, Meistrite liiga 0\nEilne penaltiintsident Meistrite liiga veerandfinaali korduskohtumises lõi intriigid lõkkele: Juventuse omanik Andrea Agnelli süüdistas UEFA-t itaallastele liigategemises, punase teeninud Gianluigi Buffon kostitas kohtunikku krõbedate sõnadega. Teenekas kohtunik aga andis mõista, et vilemees eksis penaltiotsusega. Väljaande AS-ile kohtuniketeemalisi küsimusi puudutav Eduardo Iturralde sõnas, et kohtunik poleks pidanud 11 meetri karistuslööki määrama. …\n11/04/2018\tKohtunikud, Meistrite liiga 0\nReal Madridi vastu viimasel minutil kahtlase penalti kinkinud Juventus jäi kohtuniku otsuse tõttu ilma lisaajast ning kukkus Meistrite liigast välja. Otsuse peale kurjustanud kapten Gianluigi Buffon sai reageeringu eest punase kaardi ning otsustas välja öelda, mida ta vilemehest arvab. “See oli vaid kümnendik penaltist,” ütles kapten Mediaset Premiumile. “Tean, mida …\n11/04/2018\tKohtunikud, Meistrite liiga, Treenerid 0\nMeistrite liiga veerandfinaaliga piirdunud Manchester City peatreener Pep Guardiola saadeti pärast poolajavilet tribüünile, sest läks peakohtunikuga sõnasõtta. Hispaanlane andis mõista, mis teemal tal kohtunikuga tuliseks läks ja mida ta ütles. Oli alust arvata, et jututeemaks oli City värav, mis äärekohtuniku poolt lugemata jäeti: nimelt tuli Liverpooli puurivaht Loris Karius ebaõnnestunult …


Viimsi valla uueks vallavanemaks sai Illar Lemetti - Kõik\nViimsi vallavolikogu valis tänasel istungil Viimsi valla uueks vallavanemaks Illar Lemetti, vahendas BNS.\nLemetti kogus salajasel hääletusel 12 poolthäält.\n"Viimsi vallal on visioon olla parima elukeskkonnaga omavalitsus Eestis. Soovin oma ametikohal teha kõik selleks, et see nii ka oleks," ütles Lemetti.\nVolikogu istungil kinnitati muuhulgas vallavalituse viieliikmeline struktuur ja koosseis. Koosseisu kuuluvad vallavanem, kolm abivallavanemat ja rahandusosakonna juhataja.\nViimsi vallavolikogu esimehe Taavi Kotka sõnul on Illar Lemettil hea varasem juhtimiskogemus avalikust sektorist ning ta mõistab, kuidas valda efektiivselt juhtida. Kindlasti ei saa tal kerge olema, kuna hetkel on Viimsis palju olulisi teemasid, millega tuleb tegeleda, aga usun, et tema konstruktiivsus ja töökogemus tulevad otsuste tegemisel kasuks ja ta saab vallavanema ametis hästi hakkama.\n"Isamaa ootused vallavanemale on kõrged. Sellel võimukoalitsioonil on jäänud valitseda vähem kui kaks aastat. Vallavanema peamised pingutused ja energia peaksid olema suunatud koalitsioonilepingus kokkulepitud investeeringute ning valimislubaduste elluviimisele," ütles Jan Trei (Isamaa) Viimsi koalitsiooni aseesimees ning volikogu liige.\nAbivallavanem Margus Kruusmägi koordineerida on ehitus, kommunaalmajandus, turvalisus, keskkond ja planeerimine. Abivallavanem Annika Vaikla koordineerida on kultuur, sport, sotsiaalabi ja teenused, tervishoid, ettevõtlus ja infotehnoloogia, turism ning muinsuskaitse, kuni uue abivallavanema leidmiseni koordineerib Annika Vaikla ka alus-, üld- ja huviharidust, noorsootöö valdkonda.


Arvamusrubriik dispak: Mida teha, kui istud lennukis tõelise jobu kõrval!, 1. Võta välja oma sülearvuti. 2. Ava see aeglaselt 3. Lülita sisse. 4. Tee kindlaks, et kõrvalistu.. 09:58 Arvamusrubriik  Timo Porval: Kõige jaoks pole raha vaja, “Härrased, meil pole üldse raha. Me peame kasutama oma ajusid.” Er.. 12:14 Arvamusrubriik  dispak: Kas kasutate Skype kõiki võimalusi?, Otsisime pikka ega võimalust, et leida firmale esindaja Soomes. Kaalusime mõningaid pakkumisi, aga küll olid nee.. 11:50 Arvamusrubriik  Tim Nopper: Eesti Vabadussammas nüüd avatud, Nüüd kui Eesti Vabadussammas on avatud, juhtusin sealt mööda sõitma ja.. 20:39 Arvamusrubriik (2)  Mikk: Leinaportaal www.remember.ee, Mortaalne teema. Kõik inimesed on/saavad olema/ kokku puutunud lähedase surmaga ja teavad mis tunne on LEIN. Kuidas leinat.. 20:56 Arvamusrubriik  Robert: Weebi mängud, kunagi mängisin väga lühikest aega crimet. minu arvates on see täielik saast ja see arvamus selle mängukohta ei muutu kunagi.nüüd olen a.. 16:15 Arvamusrubriik  ¤Joel¤: Karma..., Kindlasti on siin nii palju lugejaid, kes teavad, mis on karma. Ma siis mõtlesin midagi panna enda arvamuselt kirja ja eks see on ainult üks.. 23:25 Arvamusrubriik (6)  ¤Joel¤: Saatus..., Kindlasti on olemas ka samasuguseid inimesi nagu mina, kes usuvad saatusesse. Aga mis asi saatus tegelikult ikkagi on? Kas see on midagi kä.. 19:16 Arvamusrubriik (6) \nkurimuri: riik, Rooma riigi hukk polnud, mitte vähesearvuliste germaanlaste jt sissetungi tagajärg, mitte siidihulluses, mitte roomlaste lõbujanus ja priiskam.. 03:41 Arvamusrubriik (1) \nLiisu . :/: prrrrrrr ., Oeh, mul on vaja veel 9 kuud oodata kuni TEMA tagasi tuleb, raske-raske-raske. Kõik on viimaste ku.. 10:32 Arvamusrubriik \nLaupäev, 24. okt. 2020., kell 09:40 - parim aeg päevast


Postitatud: Pühapäev, 08 Nov 2009 01:24\nTegelikult.......mulle meenus, et Wallasel on termostaatjuhtimine täiesti olemas\nKrt ongi! Ja tuleb välja, et ma saan selle isegi endale paika, 30D ja 40D vastava juhtpaneeliga seda võimaldavad. Termostaat tuleb hankida ja tuppa kruvida ja Wallasele taha panna. Tänud Mark!\nMüraprobleem jääb. On tgl olemas ka ventilatsioonitorudele mürasummuteid ... krt, on valmis paat ja siis hakka ehitama.\nAga genekateemat ma ei jäta rahule:\nSain aru, et selle aasta mudelid. Tundub, et nõudlus on nn "supersilent"-le tekkinud ja võidujooks alanud. Süüdi on ameeriklased kuna igas haagissuvilas peab olema kaks telekat, kohvimasin.\nMõlemad pildilolevad mudelid seeria väikseimad, omavad 12V väljavõtet.\nMüra kohta ütlevad mõlemad, et maailma vaikseimad aga reaalsed numbrid on 51-59dB. Mõõtsin laupäeval, olles ihuüksi kontoris, müratekitajateks (vee)radikad, ventilatsioon ja kauge liiklusmüra ehk sisuliselt vaikus - 50 dB\nKes arvas, et sellised asjad teevad mootorsae häält siis nii see kunagi oli jah aga enam pole.\nAga Marki viidatud jahutusteema on argument.\nTäiendav lekkevoolukaitse peaks hoolitsema, et "laksu" ei saa?\nPaun, ma ka ei tea et miski bensiiniga kütteseade olemas oleks.\nFarmerboy, ma ei usu, et keegi sellisele nagu Sul, kütet paigaldanud oleks. Aga Sa ju tead mis paat mul on ja küte ja kaks akut, ja ikka jauran siin ... mõtle.\nPostitatud: Pühapäev, 08 Nov 2009 10:12\nOman mõneaastast kogemust pisut kangema Honda mootoriga genekaga. (vist 5kW) Paikneb ruumis, mille maht on 60m3 ja on ka 2 pisikest ca 80mm läbimõõduga õhutusava. Heitgaasid viiakse metalltoruga läbi seina välja.\nKui genekas käib on tunnikese-paariga see ruum kõigest hoolimata vingu täis ja tunde järgi on ka hapnikusisaldus trastiliselt langenud. Sisetemperatuur ruumis on tõusnud ca 40 kraadi peale. Geneka vahetus ümbruses (ca 1m raadiuses) on pinnatemperatuurid sellised, et kaua kätt vastas ei hoia. Korra on summuti läbiviik ka selle kuudi põlema pannud. Õnneks juhtusin just seal olema ja kustuti oli käeulatuses.\nVõtaksin Margi juttu väga tõsiselt. Kasutaksin eelpool toodud asju täpselt nii nagu nad on - hoiaksin siseruumis ja kena ilma korral tooksin tekile, paneksin käima ja lülitaks juhtme järgi, et akusid laadida.\nPostitatud: Pühapäev, 08 Nov 2009 12:30\nma ka ei tea et miski bensiiniga kütteseade olemas oleks.\nOn täiesti olemas! Nii Webastol kui ka Eberil, aga selle kasutamine paadis on keelatud. Kasutatakse päris palju ja edukalt autodel. Puutusin teemaga kokku eelmisel talvel, kui tegin ettepaneku ühe päramootoriga paadi peale diiseleberi asemel panna bensueber ja just selle kütuste mitmekesisuse vältimise pärast. Sertfitseerimisfirmast luba küsides tuli kiire EI vastus ja viited standarditele ja regulatsioonidele.\nFarmerboyle soovitan ikkagi odavaima lahendusena diislil töötavat õhkkütet ja kui tundub, et akude teemal võib probleeme olla, siis üks pisike portatiivne genekas + akulaadija. Genekas loomulikult mitte statsionaarsena vaid ikka kohvrikesena mille vajadusel kuskilt välja kaevad.\nKui kütteseadmete valikul kõige suuremaks mureks on akuteema, siis lambiõlil töötavad Wallased on kõige energiasäästlikumad. Kulutavad akut umbes poole vähem kui diiselahjud. Kõigele saab kaasa osta automaatika ja see on pigem mugavuse ja rahanumbri kompromiss ning ostja enda otsus, kuskohas personaalne optimaalne piir jookseb.\nPostitatud: Pühapäev, 08 Nov 2009 15:40\nEino autodes jah on bensupõletid, Webastod olid juba meie varakapitalistide vähepruugitud esimestel väljamaa-autodelgi peal.\nOk, annan alla, ma ei hakka suurte kogemustega paadiehitajaga ju vaidlema. Ma ei ironiseeri sest Mark soovitab äraproovituid kindlat lahendust.\nLihtsalt, et pilt selge oleks:\nPeamootor käib bensiiniga, seda käivitab üks aku. Peamootor ajab ringi tillukest genekat mis toodab voolu laadimaks muuhulgas ka teist akut. Siis on paak kus on diisel või petrool mida põletab kütteahi, mis ei lase magada. Pliidi jaoks on ka paak miski kütusega, kuna ahju ja pliiti selles paadis kõrvuti ilmselt ei mahu paigutama. Ka pliit imeb seda teist akut tasapisi tühjaks. Pikemal eemalviibimisel võib tekkida vajadus konverteri 12>230 järele. Neid asjandusi rakendades oleks kindlasti tarvis peamootor aeg-ajalt käima panna, et ikka akud täis oleks.\nTäpselt nii oli minu eelmisel paadil mis oli täiesti uus ja täiesti aktsept-paadiehitaja toodetud ja mul pole miskit õigust ju kahelda.\nTäpselt sellisena peab siis Farmerboy tulevane lahendus ka välja nägema sest ega need paadid nii väga ei erinegi.\nNüüd ilmselt sekkub Farmerboy ja ütleb, et ta ei tahtnud pliiti ja 230V, küsis vaid vöörikambri soojendust. Oota F, lase see soe sinna vööri ja vaata, mida naine järgmisena küsib... Ega Sina ju seda ei algatanud, et vöörikamber tuleb soojaks saada, naine ilmselt, sul savi?\nFarmerboy, osta mu Wallase ahi parem ära, 30D, kõik kiidavad siin foorumis ... teatava hinnaga ... saad paadi pealekauba?\nAga õnneks tulevikus on kolm varianti energia osas:\nkas elekter, elekter või siis elekter.\nPostitatud: Pühapäev, 08 Nov 2009 16:49\nTjaa, naist süüdistada ei saa, pigem endas küsimus, kuigi muretsesin uue magamiskoti, mis suuremat miinust ka kannatab, kuid paar nädalat tagasi põhjanaabrite juures tegin õhtul otsuse, mitte paadis magada. Mis hommikul prohvetlikuna tundus. Kogu sadam oli jääs, kaldast eemaldudes hiigelsuure jääpanga endaga kaasa haarasin. Vöörikajut oli kui külmakamber ning paati kattis jääkiht. Kõrval sommidel 20 c sooja toas ja tõenäoliselt pesuväel omi asju ajasid, kui ise hommikusööki tehes külmi sõrmi endale kuuletuma sundisin. Niiet, kui hooaeg jää minekust jää tulekuni siis mõtted soojendusest pähe tikuvad. Pliit olemas, väike gaasiballoonilt lapik, mis kõik vajadused rahuldab, creme bruled ja pajarooga pole merel olles plaanis teha ja seega ahju ei vaja. Eks tuleb Marki või mõne teise kogemustega tegelasega rääkida ja vaadata üle, mis mõistlik tundub.\nPostitatud: Pühapäev, 08 Nov 2009 16:57\nMulle on jäänud mulje, et see Eber(misiganes) kreenis ei tööta. Võib-olla ka muud vedelkütusel käivad? Vähemalt ühe konkreetse jahi peal ~15 kraadises kreenis jäi seisma. Tagantuules läks ise jälle käima\nPostitatud: Pühapäev, 08 Nov 2009 17:02\nHää küll väiksemate ja moodsamate paatidega kus iga plastinukatagune mingi seadme või hoidlana kasutusel, seal jah kogu eelnev teema täitsa õige, soojamassin peab olema kompaktne, ohutu, mugav kasutada jne - paraku ka kallis.\nAga suurem paat? Nn "lappaja mõõt" kanti 8-9 pikkust ja 3 laiust, ikka meetrit mitte jalga - sinna mahub ju nii mõndagi mõnusat ehitama. Mina ei kujuta küll oma unistustelaevukest ette ilma kaminata. Nujah, vaikse ilma lahendus ilmselt on tavaline kamin, kas kusagil keegi paadikaminaid teeb? Siukseid, mis kannatavad natsa loksumist ja pole mitte otseühenduses taevalaotusega kus mõni kaval mastitaganttulevjaümberkajutipöörav tuuleiil kogu krempli tagurpidi käima lööb (toss toas ja soe õues)?\nSuurematel, vist kutter nimeks, lõbusõidualustel siuksed ahjud on. Prantsusmaale noorukina kolinud britist semu elas oma ülikooliaastad vanast päästepaadist tehtud elamus (tegelikult lihtsalt kõigi mugavustega cruiser) milles soe vesi tuli ahjust ja soe õhk tosooli radikast, asus see küttekeha mõnusalt roolimaja ja salongi vahelisse "seina" integreerituna paksu klaasukse taga, miskit mittepõlev plaat teistes seintes. Korsten katusel, peamassina tossutoruga ühes kestas, käivitus miskit parafiinpuitpilbastega (mul on vilets englismannide keel aga ma sain nii aru) mis omakorda panid kärssama neile visatud söe - see on neil kenasti paberkottides, ei tolma ega määri ja läeb ilma igasuguse ümbervalaamiseta otse ahju. Lihtne malmjurakast veetorustikuga ahi aga olemuselt võimas asi!\nA meie lähiminevikust - kakuam ja lestapaat ja nende meeskonnaruumist vöörikamber - millega köeti? Nuh, ise olen lapsena sinna igatahes puid alla ajanud... ja need nurgasseisvad "burzuikad" töötasid ilma suuremate põlenguteta ja ikka ka päris karmi ilmaga. Miinuspoolena tean ka üht noort meest kes oma elu sinna jättis, rahu tema hingele - ving tegi oma töö:-( Aga vast tänapäeval, kõikvõimalike andurite-regulaatorite-juhtplokkide kuldajal oleks see süsteem võimalik ka ohutuna üles ehitada, ma loodan..... ja kui ei ole - siis jääb ju võimalus ajada pütt vett õues või poolavatud ruumis asuva ahju (või statsionaarmootori olemasolul üleparda jooksva soojusvaheti jääkvee) abil kuumaks ja see vesi siis radikates ringiratast käima lasta. Suure paadi lahendus jälle aga tehtav.\nIgatahes ma lisaks pealkirja puidu ja söe:-)\nPostitatud: Pühapäev, 08 Nov 2009 17:53\nPaat, 30-40 jalga. Peamasin või saildrive diisliga, no nii peab lihtsalt olema ju. Akupangad ja kaldavooluseade. Kütteahi võiks põletada lambiõli, et põleb puhtamalt ja kurnab vähem akut, roheline värk. Kaldavoolu olemasolul on väga mõistlik dubleerida kajutite küte elektriseadmetega. Pliit, pole kahtlust, et gaasiga. Gaasist paremat sõpra heale kokale pole. Bensugenekas, hea vaikne ja töötab puhtamalt kui diiselgenekas. Konverter 12>230. Külmkapp peab töötama 12/230V, diisli ja gaasiga.\nNüüd sai vist õieti?\nSelmet peamasin+genekas, sama kütus.\nVabandust, ma olen veel nendes mereasjades algaja ja päris kõigest huumorist hästi aru ei saa.\nEt teema täiuslik saaks lisan siia kuivanud muulasita. Hõõgub aga ei võta leeki üles. Täpselt see mis paadis tarvis. Ja ei määri käsi nagu süsi.\nPostitatud: Pühapäev, 08 Nov 2009 21:20\nEks ta ole, vana hea hernesupp ja tuba soojaks peeretada töötab ka, kuigi väljuvate heitgaaside tõttu pole ökom, kui bensiin.\nPostitatud: Pühapäev, 08 Nov 2009 21:28\nMark - saan aru, et sinu jutt käib kaloriiferi kohta. Aga kui paneks mootoriruumi vedelikusoojendi ja juhiks soojuse salongi mööda torusid ja radikaid?\nPostitatud: Pühapäev, 08 Nov 2009 21:32\nKardan, et antud juhul ei olnud eberi süü vaid põhjust tuleks otsida eelsoojendi kütusevõtu toru asukohast. Seade ei saanud kütust kätte ja automaatika lülitas ta kenasti välja.\nPostitatud: Esmaspäev, 09 Nov 2009 12:21\nKardan, et see vigur antud juhul ei päästa. Lekkevoolu kaitse töötab taskaalul. Kui tasakaal paigast läheb ja vool läbi sinu maase põrutab, toimub reageering. Seda aga tänu Narva jaamadele, kes maad juhiks tarvitavad Antud juhul oleksid sa ise lambi või küttekeha eest ja hakkaksid vastavalt helendama või pigem soenema Samas on asi peaaaegu ohutu kuni Sa mõlemat traati korraga pihku ei võta. Edasi sõltub asi juba geneka võimsusest, et kes enne järgi annab, Sina või tema. Vähemalt nii mulle tundub .\nPostitatud: Esmaspäev, 09 Nov 2009 12:56\n"Maast" lahutatud süstemi puhul ei saa lekkevoolust rääkida. Samas on ka selline süsteem selle võtta ohutum - märja kere ja faasi vahelt ei saa midagi.\nPostitatud: Esmaspäev, 09 Nov 2009 13:02\nJust selleleni ma jutukest tüürisin .\nPostitatud: Esmaspäev, 09 Nov 2009 19:07\nHmmm.. laevade peal tarbiti millegi pärast kunagi 24 ja 36 voldiseid valgustuspirne jms. Kuigi genekad ja eraldustrafo kaudu süsteemi antav kaivool olid nagu ikka. Ehk on ikka mingi konks sees?\nMida kaasaegsed meremehed teavad asjast rääkida? Kas on endiselt madalpingele viidud või on tänapäevastes laevades muutmata kujul 230/400? Kajutites vast on, aga masinas jne?


Tallinna linnavalitsus tegi aastast kokkuvõtte - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nTallinna linnavalitsus tegi aastast kokkuvõtte\n29. detsember 2014, 18:15\nTallinna linnavalitsus pidas täna traditsiooniliselt aasta viimase istungi raekojas tavapärasest pidulikumas õhkkonnas.\nIstungile järgnenud pressikonverentsil andsid linnavalitsuse liikmed ülevaate aasta jooksul tehtust. «Selle, mida tänavu eesmärgiks seadsime ja teha püüdsime, oleme suutnud enam-vähem ära teha,» ütles linnapea Edgar Savisaar. «Mustpeade maja on hakanud muutuma ülelinnaliseks kultuurikeskuseks, valmis Tondiraba jäähall ja asutasime Tallinna Spordikooli, tõstsime lasteaiaõpetajate palka 12 protsendi võrra, võtsime jäätmemajanduse linna kontrolli alla, rajasime arstide ja õdede maja, rajasime vaesemate elujärje parandamiseks linnapoe, oleme lõpusirgel ettevalmistustega ühistupanga asutamiseks, peagi hakkavad linnas renoveeritud rööbasteedel sõitma uued trammid, võitsime kohtus riiki vaidluses erakoolide rahastamise üle,» loetles linnapea. Abilinnapea Kalle Klandorfi sõnul remonditi aasta jooksul 19 suuremat ja 21 väiksemat teeobjekti, sealhulgas tehti koostöös erasektoriga algust Haabersti ristmiku rekonstrueerimisega, uue trammitee ehitusega kaasnevalt renoveeriti Pärnu maantee lõik Vabaduse väljakust viaduktini, alustati Kalaranna tänava rajamist ning suuremahulisi töid Suur-Sõjamäe tänaval, tehti korda suur hulk kvartalisiseseid teid, Politseiaia pargis võeti ette kevadel lõpule viidavad mahukad rekonstrueerimistööd.\nAbilinnapea Arvo Sarapuu sõnul võimaldab linnapoe asutamine ja käivitamine vaeste elujärge parandada ja ka rahalises kitsikuses peredel söönuks saada. «LiPo on vaieldamatult linna kõige paremate hindadega pood, poeketid on hakanud LiPo hindadega võistlema. Seega mõjutab LiPo toidukaupade hinnataset, aitab hinnad kontrolli all hoida ja teeb seeläbi kõigi linlaste elu soodsamaks,» rääkis Sarapuu.\nAbilinnapea Merike Martinson tõi olulise saavutusena välja tulemusliku võitluse liberaalse alkoholipoliitika vastu. «Lõpuks ometi on ka riiklikul tasemel kuuldavaks võetud kriitiline olukord alkoholitarbimisel noorte seas,» tõdes Martinson. «Alkoholi kättesaadavuse raskendamiseks oleme otsustanud alkoholimüügikohtade arvu piirata ja kauplemistingimusi karmistada, ühtlasi oleme otsustanud, et alates 8. märtsist Tallinna kauplustes pühapäeviti alkoholi ei müüda.»\nLõppeva aasta teisteks saavutusteks tervishoiuvaldkonnas on Laste Vaimse Tervise Keskuse rajamise algus peale 12 aasta pikkust selle eest seismist.\nAbilinnapea Eha Võrk tõstis lisaks arstidele ja õdedele kodu rajamisele esile lastekodulastele peremajade rajamise, korteriühistute mitmekülgse toetamise erinevate projektide raames ning munitsipaalkorterite programmi jätkamise – aasta jooksul anti üürile 150 korterit ja pikendati rohkem kui 900 üürilepingut.\nAbilinnapea Taavi Aas tõstis esile trammiteede rekonstrueerimise ning uute trammide soetamise. «Viimaste aastate jooksul on linna ühistranspordiettevõte soetanud ka hulgaliselt uusi busse,“ ütles Aas. „Ühistranspordi propageerimisel ja arendamisel, samuti teedevõrgu arendamisel on tehtud viimastel aastatel väga palju. Kuigi registreeritud autode hulk on Tallinnas ja Harjumaal kasvanud 40 protsenti,» on kesklinna liikluskoormus hoopis vähenenud,» lausus Aas.\nAlkoholimüügile plaanitakse uusi piiranguid (29) Loe artiklit


aleksandr dmitrijev - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nSuur tükk ajab suu lõhki. Just selle tõdemusega peavad praegu leppima Eesti jalgpallikoondise poolehoidjad. Kreekaga võõrsil tehtud «kreekalik» 0:0 viik tõestas teadaolnut: Eesti mõistab vajadusel hästi kaitsta, ohverdades selle nimel paraku ründeteravuse. Ent hing tahaks ju enamat...\nMartin Reim: Metsa asendab Jääger ja Kreekas midagi ei säästeta Galerii!\nEesti jalgpallikoondise peatreener Martin Reim ei saa neljapäevases MM-valikmängus Kreekaga kasutada Karol Metsa, sest juuni alguses Belgia vastu teenis Mets valiksarja teise kollase kaardi, millega kaasnes võistluskeeld.\nKopli liinide lugu: tõus ja hääbumine igavusse Materjale USA salaluurest 1\nArhitektuurimuuseumis saab veel septembri alguseni vaadata oskuslikult läbikomponeeritud Kopli sonaati, Oliver Orro kureeritud näitust Vene-Balti laevatehase ajaloost. Näitusele on kogutud rohkesti seninägemata materjale, alates Venemaa raskesti ligi pääsetavatest arhiividest leitud joonistest kuni Ameerika salaluure andmeteni – see ei tohiks oma mitmekülgsuse ja informatiivsusega valmistada pettumust ka kõige nõudlikumale publikule. Kujunduse kohta ütles Oliver ekskursioonil tabavalt: «Tundus, et see kangas on hea ja odav materjal, aga tuli välja, et on ainult odav.»\nReim teatas valiku: vigastatud mehed nimekirjas, Antonov tagasi koondises\nEesti jalgpallikoondise peatreener Martin Reim avaldas 24-mehelise koosseisu, millega astutakse EM-valikmängudes vastu Kreekale ja Küprosele. Mitut koondisenimekirjas olevat olulist mängumeest vaevab aga hetkel vigastus.\nInfoneti jalgpallur siirdub Norra kolmandasse liigasse, kus palk on parem kui Eesti meisterklubis\nEesti jalgpallikoondise ja valitseva Eesti meisterklubi FC Infoneti poolkaitsja Aleksandr Dmitrijev siirdub hooaja lõpuni kestva laenulepingu alusel Norra tugevuselt kolmandas liigas mängiva Hönefossi ridadesse.\nInfoneti jalgpallur siirdub Norra kolmandasse liigasse, kus palk parem kui Eesti meisterklubis\nMagus võit Läti üle andis mitu olulist vastust 1\nViimati 2005. aasta 3. septembril lätlasi nahutanud eestlased said sellega üle pika aja taas hakkama, kui eile alistati Riias lõunanaabrite koondis maavõistlusmängus 2:1.\nKopli – tondid ja lilled ehk arhitektuur nagu videomäng 1\nKopli poolsaar on paratamatult põnev kant, mille puhul on tavaks tunda ka vastakaid tundeid. Selles nähakse ja tuntakse nii ilu kui ka õudu. Arhitektuuriliselt ja linnakeskkonna mõttes paigutatud nagu lapitekk, kiired ajastute ja ideoloogiate vaheldumised, pidev palimpsest, ülekirjutamine. Tihedused ja lagedused, kihistused ja katkemised, sagedane lõpetamatus. Roostes ja varemetes industriaalne hiilgus. Metalli ja puidu allasurutud laul. Vaikse kokkukukkumise ja taasärkamise külm päike. Uuel ajal sujuvalt sisse hiiliv gentrifikatsioon.\nMadis Kalvet: Klavani lootus tõenäoliselt ei täitu 1\nEesti jalgpallikoondise kapten Ragnar Klavan jooksis eile õhtul mängus Horvaatiaga karjääri jooksul rahvusesinduse eest väljakule 118 korda. Arvestades, et Klavanil oli mullu oktoobris 31. sünnipäev ja Eesti rekordinternatsionaal on Martin Reim 157 mänguga, võiks Klavan selle rekordi umbes nelja aasta pärast enda nimele võtta. Liverpoolis mängiv keskkaitsja on avaldanud lootust, et sellist asja ei juhtuks, kuid tõele näkku vaadates tuleb tõdeda, et ühel päeval tuleb tal see rekord arvatavasti ikkagi omaks võtta.\nEesmärk vältida kaotust sai saavutatud\nValiksarjas võõral väljakul viimati 2012. aasta oktoobris Andorra 1:0 alistamise järel võidurõõmu tunda saanud Eesti jalgpallikoondis ei suutnud laupäeval seda seeriat küll lõpetada, kuid esimest korda pärast piinlikku 0:0 mängu San Marinoga 2014. aasta novembris teeniti vastaste väljakul valikmängus punkt 0:0 viigi eest Küprosega.\nPostimehe hinded Eesti jalgpallikoondislastele, parimad Mets ja Teniste 2\nEesti jalgpallikoondis teenis 2018. aasta MM-valiksarjas punktilisa, kui võõrsil mängiti Küprosega 0:0.\nEesti ja Küpros tegid tähtsas valikmängus 0:0 viigi 4\nEesti jalgpallikoondis pidas 2018. aasta MM-valiksarjas oma viienda kohtumise, kui võõrsil mindi vastamisi Küprosega. Nikosias peetud kohtumine lõppes 0:0 viigiga.\nReim edutas Ojamaa tähtsaks mänguks algkoosseisu 1\nEesti jalgpallikoondis avaldas koosseisu, kellega minnakse vastamisi Küprosega. Vaadates Eesti koondise viimaseid kohtumisi, siis suurima üllatusena on algkoosseisus Henrik Ojamaa, kes alustab vasakpoolkaitsjana. Viimasel ajal on seda rolli pigem täitnud Siim Luts.\nGraafik: Eesti eeldatav algkoosseis mänguks Küprosega\nEesti algkoosseisus on traditsiooniliselt mõnede mängijate kohad kindlad ja nad võivad algrivistuses välja jääda ainult vigastuse või mängukeelu korral. Sel korral on kõik Küprosele sõitnud mehed peatreener Martin Reimi kinnitusel terved ja mänguvalmis ehk suuri üllatusi algrivistuse osas ei tohiks olla.\nEesti koondise koosseisust puuduvad Artur Pikk ja Gert Kams, Antonov on tagasi Vaata koondise nimekirja!\nEesti jalgpallikoondise peatreener Martin Reim kutsus eelseisvateks mängudeks Küprose ja Horvaatiaga Eesti meeste koondise koosseisu 23 mängijat.\nNoortega kõrvuti õppinud Igor Prins: Haapsalu jäi mulle hinge\n2014. aastal Nõmme Kaljust lahkunud Igor Prins asus treeneriameti juurde uuesti järgmise aasta sügisel, kui hakkas korraldama Läänemaa noortetööd ja juhendama sealset U17 eliitliiga meeskonda. Ootamatule kõrvalepõikele tagasi vaadates on praegu uuesti Tallinna Levadiat juhendav Prins tänulik, sest noori õpetades arenes ta ka ise treenerina. Postimees avaldab märtsikuu ajakirjas Jalka ilmunud usutluse Prinsiga, kus Levadia peatreener räägib muuhulgas mängimisest Nõukogude Liidu koondislase kõrval, tööst koos Tarmo Rüütliga ja sellest, kuidas käib elu Levadias.\nInfonet pikendas Eesti jalgpallikoondise tugitalaga lepingut 1\nSel hooajal Eesti jalgpallimeistriks tulnud Tallinna Infonet teatas, et on sõlminud kahe-aastase lepingupikenduse Eesti koondise poolkaitsja Aleksandr Dmitrijeviga.\nMeistriliigas ja esiliigades selguvad hooaja parimad\nPremium liigas, Esiliigas ja Esiliiga B-s valivad aasta parima mängija võistkondade peatreenerid.\nEesti jalgpall astus ajas 20 aastat tagasi 1\nKakskümmend aastat ajas tagasi. Täpselt nii hull on Eesti jalgpallikoondise hetkeseis, kui vaadata tulemusi ja mängupilti suurtes kohtumistes. Viimase viie kuu jooksul oleme kaotanud kõik kolm võõrsil peetud mängu: juunis Portugalile 0:7, kaks kuud tagasi MM-valikmängus Bosniale ja Hertsegoviinale 0:5 ning pühapäeval 1:8 Belgiale. Väravate vahe 1:20. Katastroof.\nHinded Eesti jalgpallikoondisele\n2, Eesti koondis – sellise hävingu taustal on võimatu kõrgemat hinnet panna. Lisaks oli tegu juba kolmanda saunaga viimase viie kuu jooksul, mis viitab sellele, et hoolimata hiljutisest treenerivahetusest on midagi süsteemis põhjalikult mäda.\nKuidas sirgub Eesti koondislane?\nOlgu Eesti jalgpallikoondise peatreener kes tahes, valikuvõimalused on tal enamiku välismaalastest kolleegidega võrreldes ahtamad. Kuigi eileõhtuse Belgia-Eesti valikmängu eel oli koosseisuga pealtnäha rohkem koosseisumuresid isegi belglaste lootsil Roberto Martinezil, teab ka Martin Reim hästi, et iga mehe väljalangemine mõjutab Eestit tugevalt. Kogemusi meil jagub, ent kas ka noori mängijaid, kes praegustelt tegijatelt teatepulga üle võtaksid?\nHäving: kaheksa väravat löönud Belgia näitas Eestile kõrgklassi 8\nEesti jalgpallikoondis sai käimasolevas MM-valiksarjas juba teise suure kaotuse, kui Brüsselis jäädi koguni 1:8 alla maailma edetabeli neljandale meeskonnale Belgiale. Kodumeeskond asus juba 25 minutiga 3:0 juhtima, kui täpsed olid Thomas Meunier, Dries Mertens ja Eden Hazard. Brüsseli publiku vaigistas aga 30. minutil Henri Anier, kes saatis palli pärast Taijo Teniste head eeltööd postipõrkest väravasse. Tegemist oli seejuures esimese tabamusega, mis Belgiale viimase 445 minuti jooksul mängust löödi. Seisul 3:1 mindi ka poolajale, eestlaste värav oli Belgia rünnakutuhinat selgelt alla tõmmanud.\nSelgus Eesti algkoosseis mänguks Belgiaga: Vassiljevi kõrval alustab Mošnikov\nEesti jalgpallikoondis jookseb täna õhtul Brüsselis Belgia vastu murule järgmises koosseisus: väravas Mihkel Aksalu, kaitseliinis Taijo Teniste, Nikita Baranov, Ragnar Klavan ja Ken Kallaste, poolkaitses Karol Mets, Aleksandr Dmitrijev, Sergei Mošnikov, Konstantin Vassiljev ja Siim Luts ning ründes Henri Anier.\nLegendaarne Henry trimmib Belgia ründajaid mänguks Eestiga tippvormi\nEesti jalgpallikoondis peab pühapäeval järjekordse 2018. aasta MM-valiksarja kohtumise, kui võõrsil minnakse vastamisi Belgiaga. Suvisele EM-finaalturniirile suurte lootustega läinud, kuid lõpuks veerandfinaali pidama jäänud Belgia on käimasolevat valiksarja alustanud kolme võiduga.\nMehed, kes viisid esimese tiitli Lasnamäele\nLaupäeval läks esimest korda Eesti jalgpallimeistrivõistluste tiitel Lasnamäele – 2002. aastal loodud ja alles neljandat hooaega kõrgliigas mänginud FC Infonet alistas Hiiu staadionil 2:1 Nõmme Kalju ja suurejooneline võidupidu võis alata.\nPõhjused, mis tõid Eestile uue jalgpallimeistri\nEesti sai täna uue jalgpallimeistri, kui esmakordselt sai tiitli enda valdusesse FC Infonet. 2002. aastal loodud klubi mängis Eesti kõrgliigas alles neljandat hooaega ning täna tõusti esmakordselt Eesti meistriks.\nMööl sisse, Sappinen välja: Reim avaldas Eesti koosseisu mänguks Belgiaga\nEesti jalgpallikoondise koosseisus on eelseisvaks MM-valikmänguks Belgiaga 25 mängijat. Kohtumine toimub 13. novembril Brüsselis.\nSuurim tiitlisoosik Infonet sattus otsustaval hetkel raskesse seisu Täiendatud pärast mängu Paidega!\nJalgpalli Eesti meistrivõistlustel liidrikohta hoidev Infonet on sattunud otsustavate mängude eel ülimalt keerulisse seisu.\nEesti jalgpalli valitsejaks pürgija edu saladused\nEesti jalgpallimeistrivõistlustel on läbi aastate valitsenud peaasjalikult FC Flora ja FC Levadia, kes on vastavalt kümne ja üheksa tiitlivõiduga ka siinsed edukaimaid vutiklubid. Juba mitu aastat tagasi tuli võimsalt pildile Nõmme Kalju ning Ida-Virumaa tiimide praeguse taandarengu järel on koduliigas neljandaks suureks kerkinud FC Infonet.\nSeptembri keskpaigas Eesti jalgpallikoondise peatreeneri ametisse asudes tunnistasid Martin Reim ning tema värske abiline Andres Oper, et esmalt on vaja mängijate silmadesse tagasi tuua sära. Pärast kahte esimest matši Reimi käe all võib tõdeda, et sära ja tahtmine on koondislastes tagasi. Siiski kimbutavad meeskonda vanad deemonid.\nPostimehe hinded Eesti koondislastele\n6 – Mihkel Aksalu, Ken Kallaste, Ragnar Klavan, Taijo Teniste, Karol Mets, Aleksandr Dmitrijev, Siim Luts, Konstantin Vassiljev, Pavel Marin, Sergei Zenjov, Gert Kams, Ats Purje, Sergei Mošnikov.\nMartin Reim tõi kohtumiseks Kreekaga algkoosseisu üllatusmehe 1\nEesti jalgpallikoondise peatreener Martin Reim avaldas tänaseks MM-valiksarja kohtumiseks Kreekaga algkoosseisu ning tõi üllatuslikult algrivistusse FC Levadia 21-aastase äärepoolkaitsja Pavel Marini.\nKas imemees Käit saab kohe ühe võimaluse veel?\n29. juunil täisealiseks saanud Mattias Käit tõusis reede õhtul üheks siinse jalgpallipubliku uueks lemmikuks, kui saatis oma teises koondisemängus Gibraltari võrku kaks palli. Täna Kreekaga peetava MM-valikmängu eel on kindlasti põnev küsimus, kas Käit alustab taas algkoosseisus. Kui ei alusta, siis vahetusest sekkudes saab ta tõenäoliselt ikkagi võimaluse. Seejuures on ta võimeline väljakul täitma mitut positsiooni.\nMu vanemal pojal on nelja aasta pärast võimalik saada autojuhiluba ja liikuda iseseisvalt ringi. Sellele on hirmus mõelda, kuid võib juhtuda igasuguseid asju, kui politseinik otsustab mu poja auto kinni pidada. Korvpallistaar LeBron James tunnistas, et teda teevad murelikuks USA tänavatel aset leidvad vahejuhtumid, mille tagajärjel on politseinike käe läbi hukka saanud mitu mustanahalist.\nReim nimetas oma esimese koosseisu: Ojamaa, Luts ja Neemelo tagasi koondises\nEesti koondis läheb 7. ja 10. oktoobril A. Le Coq Arenal peetavatele MM-valikkohtumistele Gibraltari ja Kreekaga vastu 26 mängijaga.\nKodune jalgpalliliiga: võrdne nelik spurdib fotofiniši poole\nJalgpalli Eesti meistriliiga lõpusirgel kihutavad ihaldatud tiitli poole jätkuvalt kõrvuti neli meeskonda. Viis vooru enne hooaja lõppu on endiselt võimatu öelda, kes neist lõpuks kulla kaela saab, ning endiselt püsib õhus võimalus, et meistritiitel selgitatakse fotofinišis – viimases voorus, kus neli suurt omavahel vastamisi. Millises seisus Levadia, Infonet, Flora ja Kalju hooaja lõpusirgel on?\nGalerii: Volodini toorutsemine maksis Infonetile Flora vastu taas punktid\nJalgpalli Eesti meistriliigas alistas Flora 2:1 Infoneti ja jätkab tiitlilootustega. Seni suveräänselt liidrikohta hoidnud Infonet lasi aga enda kõrvale 62 punkti peale Levadia, kes sai mõni tund varem 3:0 jagu Nõmme Kaljust. Floral on kolmandana 60 ja Kaljul neljandana 56 punkti.\nSelgus Eesti jalgpallikoondise algkoosseis Malta vastu\nEesti jalgpallikoondis kohtub täna Pärnus Malta rahvusmeeskonnaga ja kaks tundi enne avavilet on teada, millised mehed alustavad Eesti poolt algkoosseisus.\nEesti maavõistlused toovad taas platsile ekskoondislased ja juunioride Euroopa meistri\nEesti Jalgpalli Liit koos maakondlike spordiliitude ja kohalike eestvedajatega korraldab juba viiendat korda Eesti maavõistluseid, kus kaheksas kohtumises on vastamisi 15 maakonna ning pealinn Tallinna koondised. Tänavu toimuvad maavõistlused kolmapäeval, 22. juunil. Teiste hulgas on meeskondade esialgsetes koosseisudes üles antud näiteks Eesti koondises mängivad Dmitri Kruglov, Aleksandr Dmitrijev ja Markus Jürgenson ning ekskoondislased Andrei Stepanov, Aivar Anniste, Alo Bärengrub ja Sander Post, aga ka laskesuusatamises 2014. aastal juunioride Euroopa meistriks tulnud ning MMiltki mitu medalit võitnud Rene Zahkna.


Minu esimene söögivideo. VLOG vol. 1 | Manjana blogib\nMinu esimene söögivideo. VLOG vol. 1\nretseptid 21. august 2015 kommentaari 12\nMa olen juba ammu mõelnud, et prooviks ka ühe videopostituse teha. Teiste omi on huvitav vaadata. Kirjutav inimene on üks asi, aga vaadata kuidas ta päriselt räägib, hoopis teine. Kuna ma kohe nii osav pole, et mingit arutelu kaamera ees arendama hakata, tegin prooviks söögivideo. Fotokaga, statiivilt.\nWindows arvuti imeb, kuna sellele pole saja aasta jooksul suudetud normaalset vabavaralist videotöötlusprogrammi teha. Ma küll googeldasin kuidas androidi äppe pc-s jooksutada, aga tegudeni ei jõudnud. Kas keegi on katsetanud? Millise progega?\nAga kuna windows imeb, siis pole ma videot lõikanud ja filmisin selle ühe laksuga algusest lõpuni esimese korraga valmis. Äärmiselt ebaproff, sest päris filmitegijad teevad ikka mitu võtet ja erinevate nurkade alt. Videole taustalauluks panin ühe oma lemmiku – Aventura. Muusika, algustiitrid ja video vägistasin kokku Windows live movie Makeriga. Video on kõigest poolteist minutit pikk. Kommentaarid tekkinud emotsioonidest on siia blogisse oodatud. Luban, et kannatan kriitika ka ilma oigamata välja. Võib-olla.\nAhjaa – ma meikida ei viitsinud, sorry!\n← Kuidas me sõpru valime\nKultuurileht Sirp linkis mind →\n12 thoughts on “Minu esimene söögivideo. VLOG vol. 1”\nebapärlikarp 21. august 2015, 18:50\nMa ei saa aru 😀 Sa parodeerid neid videopostituse tegijaid või see oli päriselt? 😀\nManjana 21. august 2015, 19:02\njeeh, test, mis pidi määrama, mis žanrist keegi on, sain mina komöödia.\nsul oli lõbus?\nvanaiinlane 21. august 2015, 21:00\nEsimeseks möginaks täitsa söödav vlogi:D\nSkript oli olemas, tempo oli hea, mögin püsis kruusis.\nTehnika, valguse, heli ja softi saab alati hiljem paika,\naga omapära (personality) peab algusest peale olemas olema:D\nHäiris, nagu ka Delfi naiste köögis, see istumine!?\nKöögis ei istuta, laud tuleb õigele töökõrgusele 85cm tõsta.\nIstudes on võimatu köögis midagi loomulikult teha, peale söömise.\nNäiteid ka, kuidas personaalsust timmida\nühelt minu lemmikult.\nManjana 21. august 2015, 21:19\nno ma ju tegin suhtpuht seda C-varianti. natuke on veel tõsidust juurde vaja ja tuleb.\nvot mööblit ma küll ei hakka ümber ehitama. ma juba mõtlesin, et järgmine võiks meikimise video olla. ripsmete koolutamine näiteks. kurja koduperenaise stiilis, siis võib istuda, et kaadrisse ära mahuks 🙂\nann 21. august 2015, 21:57\nMeeleolukas ja täitsa tubli klipike esmakatsetuse kohta. Mis järgmiseks? 🙂\nritsik 21. august 2015, 22:01\nMu meelest kaamera oli kuidagi ebaloogilises kohas, justkui kuskil kõrgel kapiserval.\nManjana 21. august 2015, 22:46\nma selle peale ei mõelnud. parem oleks vist näoga samal kõrgusel.\nAndres Laiapea 22. august 2015, 18:53\nVideoblogindus on iseenesest äärmiselt huvitav formaat, ülimalt laialdaste võimalustega, kui igasuguseid erinevaid efekte kasutada. Päris hästi teeb seda näiteks Nele Kirsipuu @ http://nelenihe.com – mulle väga meeldib.\nNiisama toidu valmistamist ise küll vaadata ei viitsi, aga kindlasti on olemas mingi oma sihtgrupp ka sellistele videodele, kus õpetatakse lihtsalt kartuleid koorima või makarone keetma. Täiesti tõsiselt. Üllatavalt paljud noored ei oska valmistada tänapäeval isegi kõige lihtsamaid toite. Ja neile võivad sellised videod reaalselt abiks olla.\nManjana 22. august 2015, 19:14\nMa polnud varem Nele leheküljele sattunud, tänud. Päris huvitav oli. Vaatasin ta viimasest videost esimesed 4 minutit. Ma kindlasti, midagi sarnast teha ei soovi ega oska. Ma täpselt tean, kus jookseb piir minu jaoks sobiva ja sobimatu avaldamise vahel ja ma ületan seda ainult enda lõbustamiseks, aga täpselt nii palju ja natuke rohkemgi kaugelt, et keegi mulle haiget ei saaks teha.\nKusjuures juutuub on selliseid banaanijooke servani täis 😀 Ma jaanipäeva paiku blogisin siin keefirijooki, kus banaani asemel oli apelsin ja ma tean reaalselt ühte inimest, kes bloglovinis selle postituse salvestas. Mitte et inimesed ei oskaks lihtsaid sööke, vaid lihtsalt alati ei tule selle peale, et nii saab ka.\nMa vaatasin enne oma video tegemist viimast Malluka videot, kus ta süüa tegi ja minu jaoks olid huvitavad mingid töövõtted, mida ta kasutas. Profid teevad alati nii süüa, nagu neid koolis on õpetatud, ühtemoodi, aga kodukokad teevad mingeid asju huvitavalt ja minu jaoks teeb ka see söögivideo põnevamaks.\nAga ma arvan, et ma pigem tahaks teha lühikesi ja tiheda tekstiga suva teemal pisut koomilisi videoid, kui pikki ja lohisevaid, mida ma ise ka ei suudaks lõpuni vaadata.\nAlati võib teemasid pakkuda. Äkki ma videos viitsiks poliitikast rääkida…\nAndres Laiapea 22. august 2015, 19:44\nOleks muidugi tore, kui keegi teeks selliseid videopostitusi, kus kommenteerib teravalt päevakajalisi teemasid, Eesti poliitikaelus toimuvaid arenguid jne. Ma ise kah ei viitsi seda enam peaaegu üldse jälgida, liiga masendav ja nüristav. Aga selliseid videosid ikka vaataks, kui pakutaks mingit alternatiivset vaatenurka, mis erineb Eesti tavapäraste poliitikasaadete kulunud lobast.\nDinny 31. august 2015, 12:29\nEsimene söögivideo, mis mind vihaseks ei ajanud.\nMa olen tüdinud ülipeente roogade kirjeldustest, kus põhiained on nektar ja ambroosia ja mandlipiim, sry see on moest ära, nüüd siis kaamelipiim.\nMeeldiv inimene meeldivas keskkonnas ja mittetüütu retsept.\nManjana 31. august 2015, 22:31


Greenspani enda rahaasjades majanduse paranemine pole end tunda andnud - Äripäev\nGreenspani enda rahaasjades majanduse paranemine pole end tunda andnud\n02. juuli 2004, 09:58\nUSA keskpanga juhi Alan Greenspani rahaasjades majanduse paranemine pole end tunda andnud, kirjutab Kanada leht Toronto Star.\nEile avaldati USA keskpanga juhi majandushuvide deklaratsioon. Vaatamata USA majanduse nelja aasta kiireimale majanduskasvule pole Greenspani enda investeerimisportfelli väärtus läinud aastal võrreldes aasta varasemaga oluliselt kasvanud. Tema investeerimistulu jäi 2001. aasta tasemele, mil ta hakkas keskpanga juhina intresse kärpima.\n171 900 dollarilise (2,2 mln kroonise) aastapalgaga Alan Greenspani investeerimisportfelli väärtus on kõikunud kolme ja 6,4 mln USA dollari vahemikus. Tema investeerimistulu, mis on tulnud peamiselt rahaturufondidest ja USA valitsuse võlakirjadest, prognoos oli 43 226 kuni 102 300 dollarit võrreldes 2002. aasta 55 000 ja 139 000 dollariga.\nGreenspan on tuntud oma konservatiivsete investeeringute tõttu. Ta ei soovi omada aktsiad ja firma võlakirju, sest ta saab nende liikumist mõjutada intressiotsustega. Greenspan hoiab peaaegu kogu oma raha hoiustes, rahaturufondides ja valitsuse võlakirjades.\nAlan Greenspani naisel läks investeerimine paremini, sest tema portfell koosnes peamiselt aktsiatest.


Edukas eksport tähendab ellujäämist – Äri | GoodNews\nAvaleht Majandus Edukas eksport tähendab ellujäämist\nEdukas eksport tähendab ellujäämist\nEttevõtjate päeval „EASi Liftiga Tulevikku“ oma kogemusi jaganud ettevõtjad tõid esile, kuivõrd tähtis on tundma õppida ja muganduda eksporditurgudega, mis kokkuvõttes annavad ettevõttele elujõu.\nTänaseks oma põhiturgu Ameerika Ühendriike 3000 tiibklaveriga varustanud Indrek Laul meenutas, et kui Estonia Klaverivabrik läks 1990ndatel sinna messile, siis anti Estoniale kõige madalam kvaliteedihinnang. „Sai selgeks, et tuleb teha väga palju muudatusi, et ellu jääda,“ märkis Estonia Klaverivabriku omanik Indrek Laul.\n„Muutmisele läks tootevalik – tuli arendada uusi klaverimudeleid ja põhjalikult muuta olemasolevaid. Seejärel pidime välja arendama diilerite ehk poodide võrgustiku. Poodides müüakse palju klavereid, mis ei kuulu poele vaid finantseerimisettevõttele, kellega koostööks on vajalik oma distributsioonifirma Ühendriikides,“ ütles Laul. Tänaseks on tehtud muudatusi märgatud ja saadud kõrged kvaliteedihinnangud.\nMööblit ja puitkiudplaate tootva ja turustava Skano Groupi juhatuse esimees Martin Kalle ütles, et Eesti tootja põhiprobleemiks on olematu koduturg ehk efektiivse tootmismahu saavutamiseks tuleb suurem osa toodangust müüa välisturgudel.\n„Mudel, mis töötab ühel turul, ei ole teisel turul edukas. Seetõttu tuleb endale selgeks teha, kuidas eksporditurul müük toimub, kes ja kus on sinu klient. Samuti on vaja komplekteerida turgudele vastav müügitiim, investeerida tootesertifikaatidesse ja litsentsidesse, püüelda väärtusahelas kõrgemale – oma brändi ning hulgi- ning jaemüügini,“ lisas Kalle.\nTippklassi kõlareid tootva Esteloni juht Alissa Vassilkova ütles, et ettevõttel on edasimüüjad 28 riigis ning sortimendis on kuus erinevat mudelit hinnaklassis 17 000 – 170 000 eurot.\n„Estelon töötab edasimüüjate kaudu ning kõige olulisem turg on Hiinas ja Taiwanis, kus hinnatakse väga Euroopa toodangut. Väga huvitav lugu juhtus nimega Estelon, mida mõtlesime välja kolm kuud ning millel ei tundunud peamistes keeltes olevat tähendust. Siis aga selgus, et sarnase kõlaga on hiina keeles armastus laul või luule,“ sõnas Vassilkova.\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutus korraldas juba kuuendat korda ettevõtjate päeva „EASi Liftiga tulevikku“. Disainile ja infotehnoloogiale keskenduval päeval esines 15 silmapaistvat kasvuettevõtjat ja eksperti.\neelmine Ülemiste keskusest saab suurim moe- ja perekeskus\njärgmine TV3 sai FOX kanalite reklaamimüügiõigused


Kui kaua sattuda rasva poletusreziimi, Jooksmine on mõnus:\nSeapekk pole ainult toit, seda saab ka ravida. Seapeki ravi Sealiha seapekk on rahvameditsiinis laialt levinud kui tõhus väline vahend. Olles vähem treeninud, alustades vigastuspausi järgselt tuleks veel maha võtta 10 pulsilööki ning minna valemis soovitatud piirini alles eduka nelja nädala treeningu järel. Samuti hoiatatakse, et organism ei pruugi saada kätte kõiki ained. Slimming Smart Gel. Ja ikka ja jälle.\nMalahhiit, sündiit, natiivne vask. See aitab taastada jõudu, annab energiat juurde, tagab tervislike rasvade ja asendamatute aminohapete tarbimise. Tehke seda regulaarselt öösel, kuni seisund paraneb. Nii tekib seebivaht kergemini ning seebivaht on väga vajalik selleks, et viia endaga kaasa mustus, sh lõhutud viirused. Aga ainult need vedelikud, milles on vähemalt 65protsendiline alkoholisisaldus seega 40protsendiline viin ega muud kanged alkohoolsed joogid ei sobi.\nPindade desinfitseerimiseks alkoholilahused sobivad, kätepesuks võiks ikkagi eelistada seepi ja vett. Veel ei ole lõplikult kindel, kas see uue koroonaviiruse puhul samamoodi toimib. Oluline on meeles pidada, et valgendiaurud ärritavad limaskesti ning valgendi kasutamisel peab olema seetõttu ettevaatlik.\nKuid viirus püsib elus ka pindadel, kuhu viirus on inimese pealt sattunud köhides, aevastades, näo katsumise järel pinda katsudes. Erinevatel pindadel püsib viirus aktiivsena erineva aja: cool slimming arvustused 4 tundi: vask, mis on looduslik antiseptik; - 24 tundi: papp, paber kuigi postisaadetisi peetakse siiski viirusvabaks ; - 48 tundi: roostevaba teras; - 48—72 tundi: plastmass plastist telefonikatetel püsimist võib võrdsustada plastmassil püsimisega.\nVask poleb rasva RNA on kahjustatud, ei saa viirus paljuneda. Rasva vitamiinide ja mineraalide koostis Rasva eelised ilmnevad maksimaalselt õige ja mõõduka tarbimisega.\nToitumisspetsialistid soovitavad Keskmine kaalulangus BSD-le mitte rohkem kui kui kaua sattuda rasva poletusreziimi g toodet päevas, samal ajal kui nädalane annus ei tohiks ületada g.\nPekoni kalorite sisaldus on kõrge - — kcal g kohta. Rasva eelised naistele Naised, kes soovivad oma ilu ja atraktiivsust paljude aastate jooksul säilitada, ei tohiks keelduda rasva kasutamisest.\nToote koostises sisalduv vitamiinide kompleks aeglustab naha enneaegse vananemise protsessi, parandab selle seisundit, silub kortse. Väike viil rasva hommikul mitu korda nädalas ei mõjuta figuuri, vaid vastupidi, see aitab teil kaalust alla võtta, nautides samal Vask poleb rasva suurepärast maitset ja täiskõhutunnet. Hommikueine pekk tagab ladustatud rasvavarude kiirendatud põletamise. Samuti suurendab toode sapi väljavoolu, mis koguneb kehasse üleöö ja tagab õrna puhastuse.\nNii tavaelus kui ka raseduse ajal tasub dieeti lisada väikestes kogustes sealihasoolasid. See annab kehale energiat ja jõudu ning tervislikud rasvhapped normaliseerivad närvisüsteemi, takistavad depressiooni teket ja parandavad meeleolu.\nRasvas olevad loomsed rasvad on vajalikud platsenta ja loote närvisüsteemi nõuetekohaseks moodustamiseks ja korrektseks toimimiseks. Ülaltoodud mastiidi retsept aitab naistel seda probleemi lahendada. Rasva kasulik mõju meeste kehale Seleeni sisalduse tõttu, mis on meeste reproduktiivsüsteemile väga oluline, aitab rasv suurendada potentsi ja parandada seemnevedeliku kvaliteeti.\nMotorvask: Slik fjerner du pollen og skitt fra motoren Toode on äärmiselt soovitatav kasutamiseks sõjaväelastele ja meestele, kes tegelevad raske füüsilise tööga. Paljud mehed kasutavad seapekki kangete alkohoolsete jookide suupistetena ja see aitab kehal alkoholi kergemini imenduda, aeglustades selle imendumist verre ja vähendades ka pohmelusündroomi sümptomeid.\nVastunäidustused ja kahju Rasva kasutamisel on peamine asi proportsioonitaju.\nAinult toitumisspetsialistide soovitatud portsjonite järgimine annab kehale maksimaalse kasu ja kui kaua sattuda rasva poletusreziimi kahjusta. Arvatakse, et seapekk on seedetrakti jaoks väga keeruline toode. Kuid sealiharasv sulab inimkeha temperatuuril kergesti, nii et tervisliku kõhuga inimesed taluvad ja imendavad seda toodet hästi. Seedetrakti haiguste korral võib rasv tõesti kehale kahjustada, seetõttu on parem keelduda selle kasutamisest.\nMuud vastunäidustused on maksa ja sapipõie kroonilised haigused, kolesterooli metabolismi rikkumine.\nOluliste portsjonite ja kuritarvitamise korral võib searasv põhjustada südame-veresoonkonna haiguste, pankreatiidi arengut ja põhjustada järsu kaalutõusu. Seda ei tohiks liigselt kuumtöödelda. Vask Cu - mõju kehale, kasulik ja kahjulik Seda saab pannil pisut soojendada, kuid ärge keetke seda üle, kuni praod tekivad, kuna pikaajaline kokkupuude kõrge temperatuuriga põhjustab kantserogeenide eraldumist.\nSleimming One Piece Bikini Kaalulangus Instant OATMeal\nSeega annab rasva mõistliku kasutamise korral see organismile väärtuslikku kasu ja tugevdab tervislikku seisundit, parandab heaolu. Tervislike rasvade imendumiseks ja kahju kui kaua sattuda rasva poletusreziimi tarbitakse toodet kõige paremini koos küüslaugu, mädarõika, pipra, sinepi või muude kuumade vürtsidega.\nVastunäidustuste puudumisel võite mitu korda nädalas ohutult peekonitükiga süüa ja saada tõelist naudingut Ukraina rahvusköögi suurepärasest tootest. Kas rasv on inimkeha jaoks kasulik? Me paljastame kõik saladused Selles artiklis käsitleme probleeme, mis puudutavad paljusid, kuid on meie keha jaoks rasvadele head, rasvad rasvavad ja kes on selle jaoks kahjulikud? Kas rasv on inimkehale kasulik??\nKeegi meeldib sealiharasvale, keegi mitte, kuid ei jäta kedagi ükskõikseks. Paljud väidavad, et nad ei söönud head rasva.\nOn ka neid, kes soovitasid endale teadlikult, et toode on kahjulik - ja täiesti asjata. Toode võib kahjustada ainult siis, kui seda süüakse suurtes portsjonites, kuid kui seda õigesti kasutada, siis see mitte ainult ei kahjusta, vaid on kasulik ka võitluses erinevate patoloogiate vastu.\nMe räägime sellest natuke lähemalt. Sealiharasv - see, mida toode sisaldab? Salome on tahke rasv, mis ladestub loomadele nende küllastunud dieedi ajal. Magneesiumoksiidi MgO; magnesia usta saadakse magneesiumhüdroksiidi või magneesiumkarbonaadi kuumutamisel; viimast leidub mineraal magnesiidis. Magneesiumhüdroksiidkarbonaat magnesia alba saadakse näiteks naatriumkarbonaadi lisamisel magneesiumisoolade lahustele.\nKui magneesiumkarbonaati kuumutatakse umbes °C-ni, saadakse peen magneesiumoksiidi pulber, mida meditsiinis kasutatakse happeid neutraliseeriva vahendina. Kuidas minna rasva poletusreziimi Soovitused Kuidas kaitsta oma kodu õnnetuste eest? Kaalulangus valjakutse App Raha Mis hävitab viiruse?\nMis materjalidel ja kui kaua ta püsib? Kuidas nakatumist vältida « Hiiu Leht Samuti võib seda kasutada sideainenasest ta reageerib veega. Koos magneesiumkloriidi kontsentreeritud lahusega tekib magneesiatsementmida koos erinevate täiteainetega võib kasutada muu hulgas vuukide täitmiseks. See ainus andur tuleks paigaldada magamistoa ukse lähedale. Suitsuandur tuleb kinnitada lakke toa keskele või voodi kohale, vähemalt poole meetri kaugusele seinast ja valgustist.\nMis hävitab viiruse? Kuidas nakatumist vältida Mitmekorruselises korteris võiks suitsuandur olla iga korruse treppide ülaosas. Suitsuandur ei tohi jääda ahju, pliidi, vannitoa kaalulangus vyayam kamina lähedale — muidu tekib põhjusetuid alarme.\nKompassi rasva kadu retseptid. Rasva poletamine kohuga\nAndurit ei tohi paigaldada ka niiskesse ja külma ruumi, näiteks garaaži. Samuti ei sobi Vask poleb rasva, kus õhuvool segab anduri tööd, näiteks õhuakende või konditsioneeri vahetu lähedus. Kasu on ainult töökorras suitsuandurist, seepärast kontrolli kord kuus, kas andur töötab.\nPatareiga töötava anduri puhul kontrolli iga kord pärast pikemat kodust äraolekut, kas anduri patarei on täis. Kui andur töötab, kuuled kontrollnupule vajutades signaali.\nPatarei tühjenemisest teatab andur samuti helisignaaliga. Tulekustuti - hangi see endale! On väga oluline, et tulekahju asutakse kustutama põlengu algfaasis. Esimesel minutil kulub tule kustutamiseks vaid üks liiter vett, teisel minutil juba 10 ja kolmandal ligi liitrit vett.\nÜheks parimaks esmaseks tulekustutusvahendiks on tulekustuti. Kustuti kasutamine on väga lihtne. Väiksema tulekolde kustutamiseks kulub keskmiselt 5—10 sekundit. Pulberkustuti on tõhus ja universaalne, sobides tahkete ainete, vedelkütuse ja gaasi jaoks.\nE-tähistusega pulberkustuti sobib ka elektripinge all olevate seadmete kustutamiseks. Milline tulekustuti valida? Iga tulekustutiga ei tohi ja ei saa kõiki tulekahjusid kustutada.\nKõige tavalisemad on ABC- tüüpi pulberkustutid, millega saab kustutada peaaegu kõiki põlenguid. Kustutid on jaotatud kustutatava materjali järgi nelja klassi ja tähistatakse tähtedega: A puit, tekstiilB põlevvedelikudC gaasidD põlevmetallid.\nPulberkustuti on tõhusaim ja universaalseim kustuti, mis sobib tahkete ainete, vedelkütuste, gaasi ning elektripinge all olevate seadmete kustutamiseks. Koju on soovitatav osta vähemalt 6 kg pulberkustuti. CO2-kustuti — kustutusaineks on süsihappegaas, mis sobib kasutamiseks ruumides, kus asub väärtuslikke seadmeid ja peenelektroonikat laboratooriumid, serveriruumid, telefonikeskjaamad.\nKuna CO2 ei sobi tahkete ainete puit, tekstiil jne ja gaasi kustutamiseks, ei soovitata seda Vask poleb rasva kasutada elamutes, kontorites ja sõiduautodes. Vahtkustuti - sobib puidu, paberi, tekstiili, õli, bensiini, plastmassi, rasva, bituumeni ja kummi kustutamiseks.\nVahtkustuti on tõhus hõõguvmaterjalide vatt, pehme mööbel, saepuru kustutamiseks. Vesikustuti — sobib puidu, paberi ja tekstiili kustutamiseks. Kuidas tulekustutit kasutada? Ära kustuta vastu tuult! Lähene tulekoldele allatuult ja suuna kustutusaine tule servale põlevmaterjalile, mitte otse leeki. Ära kustuta mitte tulekolde keskelt, vaid äärtest!\nTasasel kui kaua sattuda rasva poletusreziimi tekkinud põlengut kustuta eest tahapoole, mitte ülalt alla. Mitme kustuti olemasolul tuleb neid kasutada üheaegselt, et saavutada parim kustutusefekt. Tulekustutustekk Tulekindel klaasriidest kustutustekk sobib tulekollete lämmatamiseks eeskätt köögis, kindlasti siis, kui põleb rasv või väiksem elektriseade kohvimasin, raadio, televiisor. Tuletekk on valmistatud tulekindlast klaasriidest.\nThe 5 clues to the romance between Kerem Bürsin and Hande Erçel.