Filmiveeb.ee foorum • Vaata teemat - Idioot\nPostitas eerik » 10. Aprill 2011, 16:15\nLugu naiivsest inimesest, kelle vahetu käitumine tekitab inimestest moraalset rahutust, raevu ja häbi oma väiksusest ning igatsust headuse järele.\nPõhineb Fjodor Dostojevski samanimelisel romaanil.\nPostitas Kickflick » 15. Oktoober 2011, 19:52\nKaameratöö, valgustus ja muusika on sellel filmil nii hea, et ülimalt raske onuskuda, et tegu on Eesti filmiga. Tõeliselt kunstiline, kaunis, aga ka julm ja piire kompava huumoriga. Enamik näitlejaid tegid ka meisterliku töö. Naistest meeldisid mulle kõige enam Katariina Unt, kes oli tõeline femme fatale, Ülle Kaljuste ja Ragne Veensalu. Sandra Uusbergi ja Tiina Tauraitet oleks tahtnud rohkem näha. Meestest üllatas mind Risto Kübar, keda siiani olin näinud vaid NO99 etendustes räuskamas ja tõmblemas. Taavi Eelmaa oli väga koomiline, samuti ka Juhan Ulfsak, kuigi üsna morbiidne. Tambet Tuisk on justkui loodud mängima mõrtsukaid ja ka siin mängis ta ülihästi, aga lavastajad võiksid anda talle mõnd sellist rolli, millega ta saaks üllatada ja end teise külje alt näidata. Filmi ajal toimus tahes tahtmata mu peas võrdlus raamatuga, mis veidi häiris, aga see on juba minu viga. Üks asi, mis mind aga häiris, oli meeste liiga intiimne kontakt, nagu hakkaksid kohe suudlema. Suurelt ekraanilt oli seda vastik vaadata. Aga muidu äge film, mis lööks läbi ka välismaal. Soovitan vaatama minna!\nPostitas Trash » 15. Oktoober 2011, 22:47\nMitmed inimesed saalis lülitasid aeg-ajalt mobiile sisse, et näha kella pealt kas tuleb veel kaua kannatada.\nEdit. Arvustus samuti kirjutatud:\nPostitas rauls » 16. Oktoober 2011, 21:54\nTäitsa kihvt linateos. Kui film jagada ajaliselt kaheks, siis mulle 1. pool meeldis tohutult, aga 2. pool kisus kuidagi liiga tuimaks. Minu arust läks asi liialt metafooridele üle. Siin on probleem selles, et ma seda teemat nii hästi ei jaganud ja ei saanud paljudele metafooridele päris pihta. Dostojevski raamatut pole lugenud ka.\nNastasja Filippovna sünnipäeva stseen oli täiesti top notch. Kui koostaks top 10 stseenidest Eesti filmides läbi aegade, siis pääseks see sinna sisse. Katariina Unt oli üle mõistuse hea!!! Koomika eriauhind läheks kindlasti Eelmaale. Muusika meeldis, eriti hea oli sulgpalli-episood. Kaameratöö oli jällegi suurepärane nagu Mart Tanieli puhul ikka kipub olema.\nMul tegelt plaanis film teist korda üle vaadata ja siis kirjutaks ka vähe pikemalt.\nP.S. trailer on andekalt tehtud minu arust.\nPostitas DaydreamDiamond » 17. Oktoober 2011, 10:30\nKickflick kirjutas: Kaameratöö, valgustus ja muusika on sellel filmil nii hea, et ülimalt raske onuskuda, et tegu on Eesti filmiga.\nNõustun. Filmi algus lõi suht suu lahti ja ta jäi nii terve filmi jooksul. Filmi esimene pool oli väga hea, edasi hakkas kuidagi üles-alla käima. Siiski ühtegi piinlikku momenti minu jaoks filmis ei olnud ning üldiselt väga ilus kraam. Tore, et Eestis on sellise kraamiga maha saadud\nPostitas rauls » 25. Oktoober 2011, 23:34\nNonii, vaatasin 2. korda üle ja arvamus muutus vähe ja seejuures paremuse poole! Olen suht eufoorias.\nrauls kirjutas: Kui film jagada ajaliselt kaheks, siis mulle 1. pool meeldis tohutult, aga 2. pool kisus kuidagi liiga tuimaks. Minu arust läks asi liialt metafooridele üle. Siin on probleem selles, et ma seda teemat nii hästi ei jaganud ja ei saanud paljudele metafooridele päris pihta.\nEnam ei arva, et 2. pool kisus liiga tuimaks. Täitsa kihvt ja hästi tehtud film algusest lõpuni. Metafoore oli parasjagu - ütleks, et sedatüüpi (arthouse) filmi kohta oleks võinud neid veel rohkem olla. Lugesin vahepeal mõnda arvustust ja sain teistkordsel vaatamisel sisuliselt kõigele pihta, mida taheti öelda. Rohkem ei hakka praegu mulisema, sest tahaks blogis filmi kohta eraldi posti teha selle nädala jooksul.\nUus hinne: 9/10 (1. korral pandud 8/10 oli isegi kerge avansiga antud).\nKusjuures päris mitme filmiga on nii, et 2. korral tundub asi selgelt parem. Üks kurioossemaid näiteid on "Inland Empire", mis 1. korral, 2007. aastal, tundus täielik jura. Hindeks panin vist 3/10. Selle aasta alguses vaatasin filmi uuesti üle ja olin vaimustuses ning hinne tõusis 9/10 peale. Noh, eks vahepeal on mu filmimaitse muutunud ka, aga ikkagi selline kardinaalne arvamuse muutus!\nSoovitan "Idiooti" kõigile, kes ei pelga arthouse-linateoseid! Saate väärt elamuse!\nMu blogi pikim filmiarvustus\nPostitas Ralf » 05. Detsember 2011, 20:18\nEsiteks oli hea otsus läheneda romaanile kaudselt ja mitte teha konkreetset ümberjutustust vastavate kostüümide kõige muu sarnasega, võttis Sarnetilt kohe igasuguseid kohustusi ära ja andis võimaluse kasutada nii-öelda elektrilisemat pildikeelt, ja sealjuures ka üht-teist oma suva järgi öelda-näidata - just selline oligi mu peamine mulje, selles filmis särises elekter.\nNõustun, et esimene pool on tsuti parem ja seda kas või arglikuma, ent sujuvama kompositsiooni poolest - stseenid on pikad, aga loogilised ja fookus on tugev. Teises pooles minnakse rohkem sümbolite ja allegooria manu, milles pole midagi halba, kuid nõuab minu arust ka filmi teistkordset vaatamist (mida rauls juba täitsa toredal kombel tegi ), sest vähemalt mulle tundus, et foreshadowingut oli päris palju... isegi kirjandusteosed, millele vihjati, paistsid filmis juhtuvaga olema vahetus seoses. Palju jooksis minu mõistuse haardeulatusest kahjuks mööda, ei saanud ma näiteks aru, mida tähendas skorpion, või mida taheti öelda, kui näidati Mõškinit haigevoodis lamamas täpselt samamoodi, nagu oli kujutatud Kristust Rogožini maalil?\nKõik näitlejad olid viimase peal, imagery rokkis sajaga (mida iganes see skorpion ka ei sümboliseerinud, oli ta minu jaoks rabavaim detail, tuletas meelde momenti Dylani laulust, kus ta toetub teda eirava neiu "velvetukse vastu ja valvab ta tsirkusepõrandal ronivat skorpioni" ) ning üleüldse kogu pildiline pool oli meeletult haarav.\nrauls kirjutas: Nastasja Filippovna sünnipäeva stseen oli täiesti top notch. Kui koostaks top 10 stseenidest Eesti filmides läbi aegade, siis pääseks see sinna sisse.\nNii on... kui Taavi Eelmaa oma elu suurimast veast räägib ja seda maaliga esitatakse, sai kohe aru, et meie seas on filmitegijaid, kes tönkavad väga hästi filmi dünaamikat ja võimalusi.\nJa tore, et ma käin koolis, kus õpilastele vahel kinoseansse välja tehakse.\nPostitas ingvarp » 05. Detsember 2011, 21:20\nKeegi lahke inimene võiks anda mingitki infot selle loo kohta, mida väike poiss kirikus vene keeles esitas. Oleksin ülimalt tänulik.\nLiitunud: 12. August 2011, 21:08\nPostitas rauls » 05. Detsember 2011, 23:29\nTänan sind, Ralf, suhteliselt positiivse arvustuse eest. Huvitav oli kuulda sinu seisukohta. Filmi on üllatavalt palju maha tehtud. Viimases Kinolehes ka heidetakse seda ja teist ette. Ma olen üldse väheseid, kes on Sarneti "Idioodist" täiesti vaimustuses. Läheks heameelga veel 3. korda kinno vaatama (hetkel küll kavast maas).\nPostitas Ralf » 05. Detsember 2011, 23:57\nPäris vaimustusse ei sattunud, eks ta natuke pikk oli ja minu tähelepanu täies mahus lõpuni välja hoida ei suutnud, kuid tehnilise teostuse poolest olin küll meeletult rahul. Uhke värk. Hindeks siis 7.\nMis sellesse skorpionisse puutub, siis kõigepealt näidatakse teda põrandal ronimas, kui Eelmaa loeb Mõškinile "Hamletit" ja hiljem kommenteerib Ulfsak, et olla näinud unes skorpionisarnast koletist, ja kaamera zoomib ähvardavalt Eelmaad - MIDA ÖELDA TAHETI?\nPostitas brixxx » 04. Aprill 2012, 13:27\nKickflick kirjutas: Tambet Tuisk on justkui loodud mängima mõrtsukaid ja ka siin mängis ta ülihästi, aga lavastajad võiksid anda talle mõnd sellist rolli, millega ta saaks üllatada ja end teise külje alt näidata.\nMina ei ütle, et Tambet Tuisk mängib igal pool kurjategijaid nt. seriaalis ''Unistuste agentuuris'' oli ta heategelane.\nMul on ka plaanis varsti ''Idiooti'' vaadata ostsin u kaks kuud tagasi ''Idioodi'' DVD ja pole siiani seda jõudnud vaadata, olen hetkel keskendunud USA seriaalidele ja filmidele, aga plaanis lähiajal vaadata. Muideks üks lemmik noori näitlejaid on Risto Kübar, hakkas meeldima kui etv näitas muusikali ''Ruja''\nPostitas brixxx » 08. Mai 2012, 11:44\nVaatasin eile lõpuks filmi ''Idioot'' ära, enne ''Idiooti'' vaatasin ''Hukkunud Alpinisti Hotell'', mis on minu arust üks Eesti parimaid filme.\nKõige pealt ütlen, et minu jaoks ei vajunud film teisel poolel ära ning Ralf, sinu kommentaarist skorponi kohta ei saa pihta, ilmselt pean lugema raamatut, kuigi ma ei tea, kas ma suudan raamatut lugeda, tavaliselt ei suuda lugeda kui olen filmi vaadanud.\nKaamera töö ja keskkond oli kujutatud super hästi. Aga keskkond mind veidi häiris, miks kõik tegelased pidid elama lossides ning keskkond oli liiga masendav ja nukker, tundus, et inimesed ei tunne selles filmis üldse rõõmu, ainukesed stseenid, kus tundus, et inimesed suudavad rõõmu tunda oli õdede ranna ja sulgpalli mängimise stseen.\nRisto Kübar mängis oma rolli hästi, paremini ei oleks saanud, aga selle tegelaskuju tõttu, mulle pigem hakkas Risto Kübar vähem meeldima, kõige enam meeldib ta muusikalis ''Ruja'' Jaanus Nõgisto rollis. Mulle käis Vürst närvidele, liiga hajameelne ja loll oli. Katariina Unt mängis Natasja rolli hästi, aga minu jaoks oleks teda võinud veelgi rohkem näidata ja ta oleks võinud olla õelam ja hullum. Kurjem ja õelam oleks võinud olla ka Tambet Tuisk-u tegelaskuju, võibolla oli see nii mõeldud, et Vürst ja Rogozin on semud, aga mind häiris see, Rogozin oleks võinud radikaalsemalt oma armastatu eest võidelda. Aglaja oli liiga naiivne ja kuidagi väga usutavalt ei mõjunud.\nFilmis oleks tahtnud rohkem tegevuses näha Sandra Uusbergi. Tiina Tauraite mõjus, kuidagi vanana õdede seas.\nMina pean tunnistama, kõige paremad rollid on Taavi Eelmaal siiski halvad või eksentrilised, nt. ''Kelgukoertes'' Postina ei meeldi ja ma usun, siis ta ka ei meeldi, kui Post muutuks jälle depressiivseks kui ta oli Ivo Uukkivi Postina, mulle meeldis esimese hooaja osa ''Poissmees'', kus Taavi Eelmaa mängis mõrtsukat, filmid: ''Kuldrannake'' ja ''Sügisball'' ka. Seda filmi vaadates tekkis tahtmine osta DVD ''Püha Tõnu kiusamine'' ning huvitavate karakterite pärast ''Kirjad Inglile''.\nJuhan Ulfsakil on ikka väga eriline ja teistsugune hääl, et teiste tegelaste rääkimine mõjus lihtsalt dialoogina, aga Juhan Ulfsaki hääl jääb siin filmis kõige rohkem meelde.\nLemmik mees tegelaskuju oli Juhan Ulfsaki tegelaskuju Ippolit, natuke vähem meeldisid Tambet Tuisk Rogozin ja Taavi Eelmaa Lebedev. Lemmik nais tegelaskuju oli Katariina Unt Natasja.\nLõpu stseen, kus on Vürst ja Rogozon õnnetud Nataša surma tõttu, mõjub meeste intiimsus, sellisena, et nad hakkavad kohe suudlema.\n''Idioodi'' tunnus meloodia on liiga võimas, muusika tekitab sellise tunde, et film on väga võimas, aga tegelikult film ikka nii võimas ei ole kui on muusika.\nKui võrrelda Eesti filme, siis saab öelda, et ühe hea Eesti filmiga on tegu, eriti kaamera töö, kunstilise ja muusika suhtes, aga minule jäi Rogozni, Natasja ja Aglaja karakterid veidi nõrgaks.\nPostitas tiptheauthors » 22. Mai 2013, 15:32\nLae omale "Idioot" alla siit.


> Kodu ja aed>Kodutehnika>Väike köögitehnika>Mahlapressid>Aeglaste pööretega mahlapress H.Koenig GSX 22\nÜKS LIITER MAHLA ÜHES MINUTIS!\nSaab valmistada erineva viljaliha sisaldusega mahla ja sorbetti. Kaheetapilise protsessi (purustamine ja pressimine)tulemusena saab mahla, mis on ainulaadne, rohkesti vitamiine ja toitaineid sisaldav . Lisaks õuntele, porganditele jne, saab pressida ka ürte, peterselli, spinatit, salatit ja muid lehtköögivilju. Lisaks saab ka mahla pressida sõstardest, karusmarjadest jm. pehmetest marjadest ning aiasaadustest. Mahla säilivus külmkapis kuni 72 tundi. Sõel ja korpus on valmistatud roostevabast terasest Kome erinevat sõela: vedelama mahla sõel, paksema mahla sõel, sorbetti sõel. Suur täiteava 8,2 x 7 cm Uus õrn pressimise tehnoloogia Seade ei käivitu, kui mahlapress on kokku pandud valesti Turvafunktsioon - lülitub automaatselt välja, peale 20 minutit pidevat töötamist Kummist libisemiskindlad jalad Revers Mahlaanum 1000 ml Jäätmete anum 1000 ml Lihtne ja kiire kokkupanek ning lahtivõtmine Kiirus 60 p/min Võimsus 400 W Komplektis puhastuspintsel, pressimisnui, mahlakann, jäätmete kann


Laskevõistlus Piirsalus Käes oli järjekordne naiskodukaitse igakevadine laskevõistluse aeg. Võistkond moodustus sel korral Viiast, Heilist, Oksanast ja Railist. Nii, et kes võtsid vaevaks selle kirjutise läbi lugeda ja tunneb, et võiks sportpüssi ja püstoliga tutvust teha, siis võiks hakata trenni tegema juba järgmise aasta jaoks ;) Tervitades Raili ← Eelmine Pühapäevane matk Tõrva jaoskonna naistega Järgmine → Lõuna-Eesti Meistrivõistlused Grillimises – Grillfest Laskevõistlus Piirsalus\nAvaleht > Ringkonnad > Valga > Sündmused > Arhiiv > Laskevõistlus Piirsalus\nR. Siimann 14. aprillil 2012\nKäes oli järjekordne naiskodukaitse igakevadine laskevõistluse aeg. Võistkond moodustus sel korral Viiast, Heilist, Oksanast ja Railist.\nOlen sellest üritusest üritanud võimaluse korral ikka osa võtta. Päris esimesel aastal, kui Janne (tänud Sulle) mu kaasa võttis sain päris kõva šoki. Nimelt oli naljakas vaadata, kuidas kohapeal väike ümberriietumine käis ja dressides daamid said omale jäigad kostüümid selga, mille tagaküljelt paistsid suured tähed EST. Siis ma mõtlesin, et kuhu ma küll sattunud olen? Aga polnud hullu, ajasin meie poolt kaasa võetud 1927.aasta vatijope selga ja andsin endast parima.\nSel aastal oli juba võistluste juhendit lugedes väike närv sees. Oli keelatud kasutada tuunitud relvi ja laskespordiks vajalikku lisavarustust ning vormiks oli laiguline välivorm. Tõotas tulla selline võistlus, millest ma olin juba mõnda aega unistanud. Loomulikult saime ka ühe korra ennem kokku, et relvad ära jagada ja end kurssi viia, kuhu need väikekaliibrilised omaarust lasevad. Kuna üritus toimus Piirsalus (huvilised otsivad asukoha üles), siis algas meie päev kell 06.00, et kella 10-ks kohal olla. Ilm oli suhteliselt hea- vähemalt Valgas. Tee peal hakkas loomulikult sadama ja tõusis tuul. Väikese orienteerumise tulemusena leidsime õigel ajal paksu metsa seest ja lahedalt porise järjest kokkutõmbuva metsateega Piirsalu polügooni.\nNägude kontroll - paremalt ja ka vasakult kuues tulp oleme meie, eesotsas Raili\nIlmselt, kui meile ei oleks vastu tuldud, siis poleks seda kohta ka leidnud :D Õnneks oli vihmasadu lõppenud, kuid tuul andis endast parima. Lasime oma „terminaatori“ rooli tagant välja, tegime nägude kontrolli ja olimegi valmis alustama. Olles ära kuulanud pisikese tervituskõne, kurssi viinud end kohaliku ajalooga, meelde tuletanud ohutusnõuded, nuusutanud söögi lõhna võisime laskepositsioonid sisse seada. Tuul oli hakanud veelgi kõvemini puhuma. Eriti andis see tunda püssilaskurite püstilaskmisel. Võideldes raske relva ja külma tuulega üritati kuidagi püsti seista ja enam-vähem märklehele pihta saada.\nViia (teistest heledamas vormis)\nOksana (heledas peakattes)\nEga püstolitüdrukudki eelistatumad polnud. Tuul oli ka neile „abiks“. Olles oma tabamused märklehte kinnitanud, kõhud kuuma pajarooga täis puginud, tuletasime kodutee meelde. Ei hakanud tulemusi ära ootama, sest koduni oli ju pikk maa ja igaühel ootasid veel omad tegemised ees. Olime enam-vähem kindlad, et sel korral esi kolmikus meid ei leia. Suur oli üllatus, kui järgmisel päeval Heili meid telefonikõnega äratas, ning teatas, et tulime võistkondlikult kolmandale kohale. Viimasel neljal aastal pole meil õnnestunud nii kõrgele kohale tullagi.\nValga ringkond on läbi aegade tulemuslikult esinenud : 2005 Männiku lasketiirus II koht, 2006 Pärnus II koht, 2007 Kaiu lasketiirus II koht, 2009 Põlva lasketiirus VII koht, 2012 Piirsalu polügoonil III koht. Kahjuks pole me veel oma suurele konkurendile Alutaguse võistkonnale tuult alla teinud. Eks seda annab veel parandada. Nii, et kes võtsid vaevaks selle kirjutise läbi lugeda ja tunneb, et võiks sportpüssi ja püstoliga tutvust teha, siis võiks hakata trenni tegema juba järgmise aasta jaoks ;)\nOlen sellest üritusest üritanud võimaluse korral ikka osa võtta Päris esimesel aastal, kui Janne (tänud Sulle) mu kaasa võttis sain päris kõva šoki Käes oli järjekordne naiskodukaitse igakevadine laskevõistluse aeg. Võistkond moodustus sel korral Viiast, Heilist, Oksanast ja Railist.


Maja - Haapsalu linn , Kiideva küla , Silla talu\n230 000€ / 143.2 m2\nMüüa privaatne kinnistu ajaloolises kalurikülas, kaunil Matsalu looduskaitsealal!\nKinnistul on 2009. aastal individuaalprojekti alusel rajatud kahekordne elamu, üldpinnaga 143,2 m2. Krundi suurus on 5800 m2.\nElamu on ehitatud ThermoLog ökomajana. ThermoLog on looduslikest materjalidest, hästi soojapidav, hingava seinakonstruktsiooniga puitmaja tervislikust eluviisist lugupidavale inimesele, kes hoolib enda ja oma pere tervisest. Ka siseviimistluses on kasutatud ökoloogiliselt puhtaid materjale (kohupiimavärve jms).\nElamu esimesel korrusel asub avar elutuba ning köök kogu vajaliku köögimööbli ja -tehnikaga. Samuti on esimesel korrusel üks magamistuba garderoobiga, saunaruumid ja tualett. Esimeselt korruselt elutoast on pääs varjualusega terrassile.\nTeisel korrusel on trepihall, kaks magamistuba, mahukas garderoob ning dušširuum+tualett.\nMaja siseustena on kasutatud vana elamu restaureeritud uksi. Samuti on renoveeritud vanast elamust vann.\nMaja kütteallikaks on Tulikivi kamin-leivaahi ning lisaküttena on paigaldatud õlikütte radiaatorid.\nKinnistule on rajatud uus puurkaev ning lokaalne kanalisatsioonisüsteem.\nKinnistul asub ka vana elamu ja vana lauda varemed. Lisaks on lubatud ehitada veel üks kõrvalhoone.\nKinnistu asub privaatses, looduskaunis kohas.\nMeri on vaid jalutuskäigu kaugusel (ca 500 m), suur krunt on ümbritsetud põlispuudega ja krundil kasvavad mitukümmend vana viljakandvat õunapuud. Lähedal on matkarajad ja jalgrattateed.\nKiideva küla on pälvinud "Aasta küla 2009" tiitli. Mere ääres asuvas külas on sadam, seltsimaja, ujumiskoht, muuseum ja linnuvaatlustorn. Külas on võimalik mängida võrkpalli, jalgpalli ning korvpalli. Kiideva kalurikülla viib korralik asfalttee.\nKui hindad kvaliteeti (ökomaja) ning privaatsust, on see maja just Sinu jaoks!\nVaata rohkem infot ThermoLog majade kohta.\nHoone materjal: Palkmaja\n4 -le autole\nCopyright Ⓒ 2018 MyHome Kinnisvarabüroo. All rights reserved.


Jala artroosi ravi kodus: ravimid, treeningravi, traditsiooniline meditsiin - Küünarnukk , Meditsiiniartoosi jalgade ravi\nSammud muutuvad madalaks ja aeglaseks. Puffimine ja turse on visuaalselt märgatavad. Juba keskastmes on tunda sõlmede ja luude protsesse. Röntgenikiirgus näitab kõhre osalist hävimist ja liigese kondiste osade kokkupuudet.\nArtroosiga on ka sünoviaalvedelik ebatervislik, hägune varjund ja suurenenud viskoossus. Isegi pärast valu leevendamist tuleb see uuesti tagasi.\nOlukord halveneb päevast päeva. Valutav valu mõjutab inimese seisundit ja tema võimet toimuvat adekvaatselt tajuda.\nEsimeses etapis on mis tahes teraapia efektiivne. Näidatud ravimid toimivad kiiresti ja annavad positiivse tulemuse. Tähtis on ravi lõpule viia ja Spin Hoodi haigus kuur läbi viia. Patsiendid kipuvad teraapiast loobuma kohe pärast leevendust ja tursete vaibumist. Sellega kaasneb märgatav liigeste krigistamine. Liikudes on tunne, et liigestes on vedeliku asemel liiv.\nInimene ei soovi liigest liigutada, seetõttu võib ravi puudumisel tekkida luukoe fusioon, mis viib põletikulise piirkonna täieliku liikumatuseni. Kolmas etapp tähendab haiguse tähelepanuta jätmist ja pole nii levinud. Tervendava efekti saavutamiseks peate kasutama operatsiooni.\nArstid avavad liigese, katkestavad luuprotsessid ja vajadusel ja võimaluse korral asendavad selle täielikult kunstliku. On olemas terapeutilised blokid. Protseduur, mille käigus süstitakse ravim liigeseõõnde. See seguneb kohe sünoviaalvedelikuga, alustades kõhreplaadi parandamise protsessi. Sageli pole teist meetodit. Ravimeetodid Osteoartriidi ravi viiakse tingimata läbi ravimite abiga.\nArstid määravad mittesteroidsed põletikuvastased ravimid ja kondroprotektorid. Meditsiiniartoosi jalgade ravi võimalus - mõju avaldub üldiselt kogu kehas, teisel juhul toimivad ravimid valikuliselt, keskendudes peamiselt põletikualale. Teadlaste seas on arvamus, et esimese põlvkonna põletikuvastased mittesteroidsed ravimid mitte ainult ei ravi, vaid on isegi kahjulikud ja süvendavad artroosi, põhjustades kõhrekoe hävitamist.\nNad vedeldavad verd, vähendavad hüübimist ja kahjustavad seedetrakti tööd. Uue põlvkonna ravimid tungivad liigeseõõnde ja alustavad seal aktiivset tööd, seetõttu peetakse neid vähem ohtlikuks. Kõrvaltoimete loetelu on ka palju väiksem. Jalaartroosi ravi mittesteroidsete põletikuvastaste ravimitega: Tavaline aspiriin või atsetüülsalitsüülhape. Kõige iidsem ravim, kuid mitte eriti efektiivne artroosi vastu. Aspiriin vedeldab verd ja avaldab negatiivset mõju neerufunktsioonile, püüdes lõksu kaaliumi- ja naatriumisoolad, mis põhjustab veelgi suuremat turset.\nKuid ravim leevendab valu sümptomeid ja kõrvaldab põletiku.\nSellel on palju sama toimeainega analooge. Saadaval ka küünlatena. Leevendab kiiresti põletikku ja turset. Võitleb valu edukalt, leevendades sümptomeid. Ibuprofeen, Nurofen, Advil - kõik need on sama rühma ja sama tüüpi ravimid.\nRavib kiiresti valu. Kõrvaltoimete loetelu on piiratud. Keha talub seda üsna hästi. Selle rühma kõige tõhusamateks aineteks peetakse indometatsiini, Indocolliri, Indovazinit ja teisi.\nEnamik arste eelistab neid ravimeid. Seal on tabletid, kapslid, geelid, salvid, kreemid. Võitleb kiiresti turse ja põletikuga, pakkudes liigestele puhkust ja lõõgastust. Alajäsemete artroosi ravi hõlmab tingimata mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite rühma ravimeid.\nSee on vajalik sümptomite peatamiseks, põletiku leevendamiseks ja liigese taastumiseks.\nArst määrab kindlasti puhke- ja tihedad sidemed, kuid samal ajal ka terapeutilised harjutused. Täielikule puhkusele peaks järgnema kerge treening. See on vajalik, et sünoviaalvedelik hakkaks tootma ega stagneeruks. Seda iseloomustab juba jala liigeste märkimisväärne deformatsioon, mis väljendub patsiendi märgatavas lonkamises, liikumise tõsises piiramises või selle täielikus puudumises. Kui sel perioodil tehakse jäseme röntgenülesvõte, siis näete liigesruumide puudumist või olulist kitsenemist.\nMis puutub diagnostikasse, siis see näeb ette järgmised manipulatsioonid: Patsiendi anamneesi võtmine, võttes arvesse tema kaebuste üksikasjalikku analüüsi. On vaja kindlaks määrata liigese seisund, patoloogia arengu aste. CT või MRI. See uuring võimaldab teil arvestada mitte ainult luu- ja kõhrekoed, vaid ka lihaste seisundit. Lab testid. Need võimaldavad kindlaks teha põletikulise protsessi olemasolu kehas. Jala parameetrite mõõtmine.\nJalgade artroosi ravi Sellist haigust on täiesti võimatu ravida. Kuid teraapia on vajalik läbi viia, et lõpuks jäseme liikuvus täielikult ei kaoks. Pidage meeles, et määrige see sellega üks kord päevas. Niisiis hõlmab uimastiravi selliste ravimite kasutamist: mittesteroidsed põletikuvastased ravimid, mis mitte ainult Meditsiiniartoosi jalgade ravi võitle edukalt põletikulise protsessiga, vaid aitavad ka valu kõrvaldada: Ibuprofeen, Indometatsiin, Ketonal.\nSelliseid ravimeid on vaja võtta kursustel. Mis annus peaks olema ja kui kaua ravikuur kestab, ütleb raviarst; valuvaigistid. Neid kasutatakse väga tugeva valu korral: Spazmalgon, Baralgin, samuti valuvaigistid. Kui valu on võimatu taluda, võib patsiendile süstida kortikosteroide Hydrocortisone, Diprospan. Sageli ei ole sellised süstid lubatud. Neid rakendatakse mitte rohkem kui üks kord nädalas ja ainult paar korda aastas; kondroprotektorid.\nNeed on peamised ravimid, mida kasutatakse liigeste artroosi vastu võitlemiseks. Need aitavad kaasa hävinud kõhre taastamisele ja hoiavad ära ka nende edasise kahjustuse: kondroitiin või glükoosamiin; hüaluroonhappel põhinevad ravimid, mis süstitakse otse kahjustatud liigesesse. Sellised süstid aitavad parandada liigese liikuvust: Ostenil, Fermatron, Synctom.\nRavi jaoks võite kasutada ka Dimexidumiga losjoneid. Lisaks ravimite kasutamisele võite kasutada ka muid ravimeid: kipsist "saabas". Seda kasutatakse ainult rasketel juhtudel, kui on vaja jala täielikku immobiliseerimist; seljatoe ja spetsiaalsete ortopeediliste sisetaldade kandmine, mis parandavad vere mikrotsirkulatsiooni liigeses, ainevahetust kudedes; traksid jäseme kinnitamiseks; jalamassaaž.\nSuu artroosi ravi füsioteraapia harjutustega on kasulik ka haiguse arengu igas staadiumis. See aitab arendada või säilitada jäsemete liikuvust. Kõige tavalisemad harjutused: Seinast on vaja seista väikese vahemaa kaugusel 50 cmpanna oma käed seinale, rindkere tasemele.\nSellisel juhul tõmmatakse üks jalg tagasi ja sirutatakse kand peaks jääma põrandale surutud. Maksimaalne kehakaal asetatakse teise jala kohale, nii et see peaks olema kergelt painutatud asendis seinale lähemal. Sisestage mg 2 korda päevas.\nNeid võib süstida ka periartikulaarsetesse kudedesse, näiteks Diprospanisse steroidravim. Liigese sees süstitakse sagedamini Meditsiiniartoosi jalgade ravi põhinevaid ravimeid Hyalurom ja Ostenil. Ravimivaba ravi Kõigist viisidest, kuidas kodus jalgade artroosi ravida, on võimlemine, füsioteraapia ja massaaž kõige tõhusamad. Harjutus annab liigesele väikese stressi, mis aitab taastada tema liikumisvõimet. Kõik harjutused pole kasulikud, nii et nii laps kui ka täiskasvanu peaksid pöörduma arsti poole.\nHarjutusravi ja massaaž on kõigi teraapiakursuste kohustuslikud komponendid, kuid tundide maht ja intensiivsus sõltuvad patsiendi seisundist.\nJalgade väikeste liigeste artroos hõlmab ravi sageli järgmist võimlemiskompleksi: jala liikumine üles ja alla. Inimene võtab tooli istmele ja loob põranda ja jala Olade liigeste valud 90 ° nurga.\nPainutage aeglaselt, seejärel vabastage sõrmed. Järgmisena sooritavad nad varvastele tõusu ja aeglast langetamist. Kui harjutus toob kaasa valu, aidatakse jalgu lisaks kätega. Korduste arv on korda; pöördeid. Järgmine harjutus on sokkide aeglane avamine ja põrandale kinnitatud kontsadega lamestamine. Tehke kordust, suurendage arvu järk-järgult; jala tõstmine raskusega. Ühele jalale pannakse teise jäseme sokk, vastasel juhul on liigutused samad mis esimesel harjutusel.\nTõstke kand maksimaalse kõrguseni. Ühes lähenemises tehakse kordust; esemete tõstmine. See harjutus on eriti efektiivne interfalangeaalsete liigeste artroosi korral. Väikesed esemed hajuvad altpoolt tasasele pinnale.\nToolil istudes võtke lint või pikk rätik ja laske see sokkide alla.\nTalla põhja alla panid nad spetsiaalsed või iseseisvalt valmistatud kiiktoolid. Ühelt poolt on seade tasane ja teiselt poolt poolringikujuline.\nPatoloogiat saab klassifitseerida ja välimuse tõttu: Esmane. Arengu põhjus sel juhul peitub jala enda põletikulises haiguses või selle vigastamises.\nPatsiendi ülesandeks on pumpamine, kandes survet kandalt varvasteni ja vastupidi. Harjutus võib asendada muid kaalumisprotseduure, kui patsiendi seisund ei võimalda neid teha. Komplekti kohta tehakse kuni 40 kordust; tõuseb varvastel, hoides kinni seinakangidest.\nKäed hoitakse siinil ja sirge seljaga tõusevad nad varvastel, langetades aeglaselt jalale. Soovitatav aeglane teostus kordse korduste arvuga. Loetletud meetoditel ei tasu ravi katkestada, on olemas ka efektiivne ravimeetod - füsioteraapia.\nÜlevaadete kohaselt võimaldab see kompleksi osana ravida isegi keerukaid tingimusi. Füsioteraapia suurendab ravimite ravi efektiivsust ja normaliseerib ainevahetust. Jalaravi jaoks kasutatakse sageli füsioterapeutilisi meetodeid: elektroforees analgiini, lidokaiini, naatriumsalitsülaadi süstidega.


Osaajaga Haridus PhD Vilnius - Doktorantuur 2018\nParimad võimalused Osaajaga õpinguteks! Võta ülikoolidega Vilnius otse ühendust! Alusta Haridus doktoriõpinguid sobivas ülikoolis!\nOsaajaga doktoriõpe Vilnius ja kogu info ülikoolide ja Haridus õppeprogrammide kohta siit!\nOsaajaga Haridus doktorantuur Vilnius ja kogu info parimate õppeprogrammide kohta siit. Säästa aega ja võta ülikoolidega otse ühendust!\nLink to and share "Osaajaga Haridus PhD Vilnius - Doktorantuur 2018"


Pärnu arhitektid võitsid Statoili arhitektuurikonkursi - ärileht.ee\nPärnu arhitektid võitsid Statoili arhitektuurikonkursi\nStatoili automaattanklate 1-2-3 disaini leidmiseks välja kuulutatud rahvusvahelise konkursi võitsid Pärnu arhitektid Ra Luhse ja Tanel Tuhal ning tõenäoliselt võetakse projekt kasutusele kõikides maades, kus Statoil tegutseb.\nKonkurents oli tõesti tihe, kuid Ra ja Taneli kavandid olid väga head ja novaatorlikud, ütles Postimehele Statoil Eesti turundusjuht Hede Kerstin Luik.\nKonkursil osales 25 tööd kahekümnelt osalejalt üle kogu Baltikumi. Ehkki osalejad jaotusid kõigi kolme Balti riigi vahel võrdselt, olid Eesti arhitektide tööd märgatavalt teistest paremad ning jõudsid ainsatena finaali.\nIsegi Statoili peadirektor Olav Fjell isiklikult kiitis meie automaattanklate projekti, ütles Luik.\nÜhe automaattankla ehitusmaksumus on umbkaudu neli miljonit krooni, arhitektidele makstavaid tasusid ei soovinud Luik avaldada.\nLuhse sõnul on nad ennegi rahvusvahelistel konkurssidel osalenud. Näiteks Helsingi kontserdihalli ja Sibeliuse Akadeemia hoonetekompleksi konkursitöö. "Oleme väga konkursialdis büroo, püüame ikka osaleda nii avalikel konkurssidel kui ka kaasa lüüa neil võistupakkumistel, kuhu kutsutakse," ütles Luhse.\nVõistlustöid hindas þürii ja Eesti Arhitektide Liidu komisjon, kes mõlemad märkisid, et Luhse & Tuhali töö on väga trenditeadlik ning sarnaneb ühe tänapäeva tipp-arhitekti Santiago Calatravia töödele.\nEriti avaldas muljet konkursi läbi viimise kiirus, kommenteeris arhitekt Luhse toimunut. Konkurss kuulutati välja mais, tööjoonised valmisid juulis ning nüüd, detsembris on juba esimene tankla püsti. Nii kiireid ehitusi toimub harva ja see eeldab väga head koostööd kõigi süsteemi lülide vahel, ütles Luhse.\nVõitjate firma Luhse & Tuhal asutati 1994 a. veebruaris peale Eesti Rahva Muuseumi konkursi võitu.\nJärgmise suurema tööna valmib Luhse & Tuhalil püha Birgitta ordu kloostrikompleks Pirital. Tegemist on ordu ligi 700aastase ajaloo jooksul esimese võistlusega parima sakraalehitise kavandi leidmiseks.


Mihkel Kunnus: kas korruptsioon on pelgalt äririsk? | Korruptsioonivaba Eesti\nIkka on nii, et aktiivsete kodanike tegevusele reageeritakse linnavalitsusest summutamise ja vastutegevusega ning kui eksimused ja suisa seadusvastane käitumine on lausa puust ja punaseks ette tehtud, tähendab, kui kodanikud on teinud oma ajast kõvasti linnavalitsuse tööd, taandub linnavalitsus sammukese võrra.\nToon mõned illustratiivsed rajajooned.\nKui kodanikud olid linnavalitsuse vastutegevusest juba nii nördinud, et korraldasid meeleavalduse, nentis abilinnapea Raimond Tamm pärast seda antud intervjuus, et linnavalitsus oli Oa tänava kortermajade ehitusõiguse määramisel leidlik ja õiguslikult ei ole seni välja tulnud muid probleeme peale naabrite kooskõlastuse võtmata jätmise (Tartu Postimees, 8.5).\nNüüdseks, pärast seda, kui kodanikele tulid appi professionaalsed advokaadid ja kogenum võitleja Kalle Kulbok, on linnavalitsus sunnitud ametlikus pressiteates möönma, et «ehitusloa taotlemisel on ehitusprojektis esitatud teadlikult valeandmeid olemasoleva hoone, projekteeritavate hoonete kubatuuride, kubatuuri laienduse ja krundi täisehitusprotsendi osas» (Tartu LV pressiteade, 7.6). Päris mitu viga, või mis?\nMis hiljem selgus\nTuletan meelde linnavalitsuse ehitusjärelevalve vanemspetsialisti esimest reaktsiooni: «Linnavalitsuse esindaja Eduard Alaveri sõnul on aga kogu vaidlus [naabrite ja arendaja vahel – M. K.] arusaamatu, sest maa-alal kehtib Supilinna üldplaneering ja Tartu linna üldplaneering, mis näeb Oa 10b otstarbena ette elamumaa. Garaažide ümberehituseks väljastati projekteerimistingimused tema sõnul eelmise aasta detsembris ning ehitusluba anti veebruaris.» (Delfi, 23.4)\nHiljem selgus, et oli vastuolu Supilinna kehtiva üldplaneeringuga (projekteerimistingimustes on väidetud lähtumist üldplaneeringust), et ehitus- ja lammutusluba anti välja enne, kui projekt vastu võeti, et muudetud on krundi piire, mis eeldab detailplaneeringut.\nLühimalt: ehitusjärelevalve vanemspetsialist oli kas täiesti ebapädev (no vaevalt) või valetas kodanikele.\nTsiteerin veel sedasama abilinnapea intervjuud Tartu Postimehest. Raimond Tamm: «Linnavalitsus on kogu aeg öelnud, et Karin Raidi ja Marko Pervi õe ja venna rolli rõhutamine ei ole meie hinnangul kohane, peaksime teisiti lähenema.»\nOli jah kogu aeg öelnud. Praeguses rindeseisus raporteerib sisekontroll aga, et «kuna praeguseks linnavalitsusest lahkunud arhitektuuri ja ehituse osakonna juhataja Karin Raid osales oma lähisugulasega seotud ettevõttele projekteerimistingimuste ja lubade väljastamise menetlustes, eksis ta sel hetkel kehtinud korruptsioonivastase seaduse § 25 lg 1 p 3 ja lg 2 (huvide konflikt) vastu» (Tartu LV pressiteade, 3.6).\nLinnapea Urmas Kruuse aga ilmutab veel 10. juunil (intervjuu Tartu Postimehes) lausa andrusansiplikku reaalsustaju ja räägib ikka, et ei juhtunud muud kui mõne ametniku apsakas ja kooskõlastuse puudumine naabritega ning osakonnajuhataja on võtnud alateadliku vastutuse. On piinlik küll.\nOlgu, ma saan aru, et linnavalitsuses tegeles Oa tänava juhtumiga «ainult» kuus ametnikku ja nad ei suutnud läbi näha seda, mida üks mitteprofessionaalne naaber nägi päris kähku, aga see ei kaota tõika, mis mind isiklikult eriti marru ajab – miks paganama päralt peab kodanik oma õiguste kaitse nimel linnavalitsusega võitlema?!\nJa pikalt ja abilisi kutsudes! Ja meediasse pöördudes!\nJa praeguse seisuga on tulemuseks pelgalt see, et õigusi riivatakse vähem kui enne – kõigest muutub krundi piirile ehitatava maja kuju.\nKodanike huve ei kaitsta\nPärast mitmeid läbirääkimisi arendajaga kutsuti ka naabrid linnavalitsusega ühe laua taha (3. juunil kell 15.30 – tööpäeval, tööajal!), et nad ära kuulata.\nOli üks susserdamine ja pusserdamine (alguses liiga üheselt kodanike vastu töötanud vanemspetsialist Eduard Alaver oli jäetud vist targu kutsumata), laiutati käsi, paluti vabandust, lubati menetleda ja kaaluda, kaalutleda. Teisisõnu prooviti vastasrinne maha rahustada, energilisust pisut maha keerata.\nSiis näidati, mida arendaja oli lahendustena välja pakkunud ja mida naabrid sellest arvavad (seadus nõuab ju endiselt naabrite allkirju). Rõhutati, et täieliku lammutamise nõudmine ei ole mõistlik.\nOsa naabreist nõustuski suusõnaliselt sellega, et Oa 10c hoone lammutatakse seaduses lubatud mahuni, et see tuleb ühekorruseline ja naabritepoolne külg tulemüürina. Linnavalitsus teatas, et nad edastavad ettepanekud arendajale ja räägivad seejärel läbi.\nSee on veel üks huvitav koht. Arendaja, kes sai oma ehitusõiguse tõestatult korruptiivsel teel, tõestatult rikkus n + 1 õigust ja plaani, on ikka veel võrdväärne, et mitte öelda viimase sõna ütleja Oa 10c ehituse asjus (tuletan meelde, et osalise lammutusegi korral jääks see hoone ikka täpselt naaberkrundi piirile).\nKui selle peale imestust avaldati, laiutasid ametnikud käsi, tegid suuri silmi ja ütlesid, et nemad ei saa siin midagi teha, nende käed on seotud.\nTeisisõnu, kodanike huvide kaitsel nende erakordne leidlikkus ja seaduste grammatiline tõlgendamine ei rakendu kohe teps.\nPealegi see arendaja – kordan, korruptsioonile tuginev möödaarendaja – võivat ju esindada linnavalitsusele kahjunõude!\nMuide, osalist lammutust nõudvas linnavalitsuse dokumendis on kirjas, et kui hoone – seekord siis loodetavasti korrektse «rekonstruktsioonini» – projekt pole esitatud õigel ajal (6.8.2013), rakendatakse sunniraha 3200 eurot.\nKui arvestada selle summa suurust kahe kortermaja arendamisel liikuvate summadega või isegi sellega, et Rebastele oldi valmis allkirja ja vaitjäämise eest andma korter uusarenduses pluss 25 000 eurot «moraalse kahju hüvituseks», võime kenasti resümeerida – korruptsioon ja seadustele vilistamine on (vähemasti Tartu linnas) pelgalt äririskid.\nJa mitte kuigi suured. Olgu, arendajal ei vedanud, ta jäi hoolimata linnavalitsuse toest alla aktiivsete kodanike pikale protestile ja peab nüüd ... muutma maja kuju.\n5. juuni Tartu Postimehest võime lugeda, et Tartu abilinnapea Raimond Tamme sõnul plaanib linn lähiajal üle vaadata arhitektuuri ja ehituse osakonna töökorralduse, et välistada Oa tänava juhtumi kordumist.\nSiin ütleks üht: korrumpeeritus on inimeste, mitte ametkondliku struktuuri või töökorralduse omadus.\nMa ei hakka mainimagi, kui kole on see maja, mis tuleb nüüd väiksemaks kohandatava kolediku asemele ja kuidas see mõjub miljööväärtusele, aga ka selle juures, et Oa 10b/c ehituse käigus lõhuti ära nelja naaberkrunti kuivana hoidev drenaaž, laiutas linnavalitsus abitult käsi.\nPressiteates, kus teatatakse 10c hoone osalise lammutuse nõudest, võime ka lugeda veel ühest kenast vastutulekust arendajale: «Kuigi kubatuuri arvutusel tuleb lähtuda nii Oa 10b kui Oa 10c ehitatavatest hoonetest, pidas linnavalitsus mõistlikuks esialgu tunnistada kehtetuks vaid Oa 10c ehitusluba, mis väljastati hiljem kui Oa 10b ehitusluba ja mis piiripealse ehitisena puudutab naabrite õigusi kõige enam».\nVähemasti rindejoont suudab praegune Tartu linnavalitsus hästi hoida.


APPI, MU KOER ON KIUSAJA! (KUIDAS PEATADA TEIE KOERA OLEMAST KIUSLIK) - KOERAD - 2022\nKas teie koer naudib teiste koerte kiusamist?\nÜks imelisi asju koerte kohta on see, et neid on õnnistatud omaenda ainulaadsete isiksustega. See teebki nendega tegelemise harva, kui üldse, igavaks.\nNagu mitme peo ajal segava seltskonnaga, näete mitu koera kokku pannes suurt temperamentide valikut. Mõned üksikud koerad hiilivad rahva hulgast, teised segunevad teistega, mõned astuvad juhtima ja mõned proovivad teisi koeri kiusata. Nii nagu keskmine teismeline kiusaja, keda me kõik klassis oleme võib-olla tundnud, näivad ka need koerad rõõmsad ja käituvad sobimatult.\nKuigi me teame, et inimeste kiusajad kipuvad ahistama, hirmutama ja ähvardama, mida teevad koerte kiusajad? Tõenäoliselt kiusab teie koer teisi koeri, kui ta käitub sageli järgmiste käitumisviisidega.\nMärgid, et teie koer on kiusaja\nületab teisi mängukaaslasi liiga tõrksa käitumisega\nlükkab teised koerad teelt välja\nvarastab pidevalt teiste koerte mänguasju või toitu\nkasutab liiga rambunktiivseid mängustiile\nignoreerib teiste koerte signaale "Mul on olnud piisavalt" ja muid rahustamissignaale\npeibutab koeri, kes ei soovi kihlatud\ntegeleb mänguga "kõik su näos"\ntõuseb püsti ja paneb käpad ja pea suurema osa ajast teiste koerte õlgadele\nnaudib koerte maasse tõmbamist\nOluline märkus: Kuigi paljud koerad mängivad ülaltoodud karedaid viise, on hea viis teada saada, kas teie koer tegelikult kiusatakse, kui vaadata, kuidas teised koerad tema käitumisele reageerivad. Kui teised koerad suhtlevad teie koeraga ja tulevad tagasi pärast lühikest pausi rohkem mängima, siis tõenäoliselt ei tunne nad, et neid kiusatakse, ja naudivad seda mängustiili. Kui teisest küljest üritab ohver minema minna, saadab leppimissignaale, ta nurgatakse ja hoiab saba madalal või jalgade vahel, siis tõenäoliselt ei naudi ta seda suhtlust. . . üleüldse. Sama juhtub koeraga, kes uriseb, nokitseb ja annab muid distantsi suurendavaid märke. Kui mäng peatub, ei otsi ta tõenäoliselt enamat ja annab oma mantlit kerides virtuaalse kergenduse - justkui öeldes: "... hr Bully jätab mind lõpuks rahule!"\nMiks on mõned koerad kiusatud?\nMis aga tingib teatud koerte kiusamise? Selgitusi võib olla erinevaid. Sageli on need nooremad koerad, kes pole veel sotsiaalset käitumist õppinud. Ükski mängukaaslane ega täiskasvanud koer pole neile õpetanud, et nende käitumine on lubamatu. Tavaliselt urisevad vanemad koerad ja saadavad nendele noortele kaugust suurendavaid signaale, soovitades neil tagasi minna või mitte. . .\nMitu korda näevad kiusatavad koerad välja tõesti sellised koerad, keda pole hästi sotsialiseeritud ja kes on vähe õppinud, kuidas teiste koertega õigesti suhelda. Ja peale selle on alati võimalus, et mängu tulevad pesakonna geneetika ja varajased kogemused. Sõltumata põhjusest tuleb neid koeri õpetada, kuidas teiste koertega korralikult suhelda.\nKuidas peatada koer teiste koerte kiusamast\nKas teie koer kiusab teie teist koera, kes jagab teie majapidamist või teisi koeri koerapargis, võite küsida, kas on võimalusi kiusamise käitumise vähendamiseks. Teie koera kiusamiskäitumine võib pehmemaid, vähem vastupidavaid koeri üsna kahjustada. Edukuse määr on palju kõrgem noortel algajatel koertel, kes on just hakanud kiusama, võrreldes koertega, kes on seda aastaid teinud ja nende käitumine on juurdunud. Sel põhjusel on oluline sekkuda varakult, esimeste kiusamise märkide ilmnemisel. Järgnevalt on toodud mõned näpunäited nende koertega suheldes.\nMärkus. Ärge kunagi puudutage kahte koera, kui neil on argumente. Nende erutuse tase on kõrge ja võite hammustada!\nSekkuma vastavalt vajadusele\nNii on hr Bully oma ohvrit märganud. Teine koer ütleb talle koerte keeles, et tema mängustiili ei hinnata. Kuid hr Bully ei saa seda; tegelikult tundub ta olevat üsna lõbustatud ja tema kentsakas käitumine hakkab eskaleeruma. Sel juhul on kõige parem sekkuda.\nAegumine on hea viis takistada suhtlemist valesti minemast. Õigeaegne sekkumine takistab kiusajal korrata kiusaja käitumist ikka ja jälle, samal ajal kui ohvrikoera ei saa panna ennast kaitsma. Traumeeriv mängukogemus võib mõjutada neid koeri, kellel võib tulevikus tekkida koerte suhtes solvav või kaitsev hirmupõhine reaktsioon.\nAegumised õpetavad sellisel juhul kiusajale, et mängimine peatatakse, kui ta hakkab kiusaja stiilis käituma. Negatiivsete markerite kasutamisel saate soovimatut käitumist suuliselt verbaalselt õigeaegselt tähistada, kasutades näiteks negatiivset markerit, näiteks "oih!" Nii teab teie koer täpselt, milline käitumine viis aja möödumiseni. Kasuks on laskmine koeral kleepida, et saaksite ta mängust ohutult eemaldada.\nKasutage positiivset katkestajat\nTeine võimalus võib olla positiivse katkestaja kasutamine. Treenige koeri reageerima mürale või käsklusele, mis käsib neil kohe lõpetada kõik, mida teete, ja tulla teie poole. Mulle meeldib kasutada haisevat heli.\nPositiivset katkestajat võib kasutada ajalõpu asendamiseks, kui kiusaja koer õpib paremaid käitumisharjumusi ja soovite mängu katkestada, kui see on natuke liiga kare, kuid enne, kui see tegelikult kiusamiskäitumiseks muutub. (Vaata allpool Emily Larlhami videot positiivse katkestaja kasutamise kohta.)\nValige sobivad mängupartnerid\nTõenäoliselt pole koerapark parim koht, kus koera kaasa viia, kellel on eelsoodumus kiusamiseks. Esiteks ja see on ebaõiglane teiste koerte suhtes, kes ei hinda teatud käitumist, ja peale selle võib kiusaja ühel päeval vale koeraga segi minna (näeme sellest järgmises täpikeses rohkem).\nSelle asemel, et viia oma kiusaja koer koera parklasse ja lasta tal korrata oma kiusamiskäitumist ikka ja jälle, vali käed, kellele meeldib tema mängustiil, ja muidugi sekkuge ajalõpu ajal, kui mõnel koeral on mingil ajal piisavalt olnud.\nÄrge seadke rikke jaoks\nSee on tõene lugu. Üks mu sõber ütles mulle kord, et tema koer oli kuulus selle poolest, et ta oli ülim kiusaja. Ühel päeval koerapargis ütles teine "koera sosistajana" tuntud daam talle: "Tooge ta minu majja, mul on koer, kes paneb tema käitumise kohe seisma". Nii kavandasid nad selles "eksperdi" kodus mänguseansi. Siin käib kiuslik koer, kes läheneb kiiresti teise koera näole nagu alati. Teine koer surub ta kiiresti maapinnale ja annab sügava torkehaava, mis nõudis mitu õmblust ja sadu dollareid loomaarsti arveid - rääkimata emotsionaalsetest armidest ja hirmust võõraste koerte ees alates sellest päevast. Kui teie koer on kiusaja, ärge tundke kiusatust paljastada teda agressiivsete koerte ees, kes "panevad ta paika"; see võib kohutavalt lõppeda.\nVõib eeldada, et vale koeraga jooksmine, kes ei aktsepteeri jama, võib osutuda kasulikuks, kuna see võib õpetada kiusajale õppetunni. Arvestage siiski, et asjad võivad koledaks minna. Ideaalis kohtuks kiusaja koer koeraga, kes ütleb talle tõsiselt "välja", kuid ei tee talle rituaalse agressiooni kaudu haiget, kuid on alati tõenäoline, et ta võib jääda koera juurde, mis võib teda traumeerida. Nii et selle asemel, et õppida "OK, vau, ma peaksin selle kutti tõesti rahule jätma", võib ta lõpuks õppida kartma teisi koeri või, kui see on kõige raskem, võib ta kõigepealt õppida koeri ründama.\nLeidke treener, kellel on hea "õpetaja" koer\nTreeneril võib olla täiuslik koer, kes aitab teie kiusajal õppida ise käituma. See koer peaks olema piisavalt vastupidav, et taluda kiusaja käitumist, ja samal ajal peaks ta erinevalt ülalnimetatud koerast efektiivse "rituaalse agressiooni" kaudu teatama, et teatud käitumine on lubamatu. See koos mitmete aegumiste, negatiivsete markerite ja positiivsete segajatega peaks aitama vähendada kiusamiskäitumist.\nTreenige rohkem impulsskontrolli\nKodumajapidamist jagavate koerte jaoks võib teie kiusaja vaja minna rohkem impulsside kontrolli. Kui te oma koera hellitate ja härra Bully koer ajab end sinna vahele, siis ignoreerige ja eemalduge. Te ei soovi kiusaja käitumist tähelepanu abil tugevdada. Selle asemel õpetage oma kiusajale koerale, et kannatlikkus on voorus. Õpetage teda istuma ja kannatlikult oma järjekorda ootama.\nKui sama juhtub ka kohtlemistega ja ükski teie koer ei ole ressursside valvaja, andke kõigepealt oma mitte kiusajale koerale maiuspala ja andke see siis kiusatavale koerale. Kui ta proovib ennast lükata, peatage ja eemaldage ennast. Varsti saab ta teada, et teie mitte-kiusavale koerale kohtlemine annab ennustajaks, et ka tema saab maiuspala, kui ta on piisavalt kena, et rahulik olla ja öelda, palun.\nVeenduge, et treenimise / vaimse stimulatsiooni vajadused oleksid täidetud\nViimaseks on oluline tagada, et kiusatavate koerte vajadused oleksid täidetud. Me tihti vaadake, et nooremad koerad kiusavad vanemaid koeri ja eeldage, et see on kiusamiskäitumine, kui tegelikult on tegemist koertega, kes on energiat täis ja vajavad vaimset stimulatsiooni. Näete neid nooremaid koeri, kes vanemat koera heidutavad, kui ta üritab teda magada või ahistab teda lootuses teda mängu kaasata. Tõepoolest, kui noored on jalutuskäikude, treeningute, interaktiivsete mängude, söömise või koeraspordi kaudu ära väsinud, kipub nende kiusamiskäitumine dramaatiliselt vähenema.\nNagu näha, on mitu sammu, mida saate oma kiusajale koerale parema sotsiaalse etiketi õppimisel aidata. Parim on alati konsulteerida hea mainega treeneri või käitumisnõustajaga.\nEmily Larlhami positiivne katkestaja\nSilte: Haridus-Keskus Koerad Inimkeha\nCopyright 2022 https://animalartists.net Appi, mu koer on kiusaja! (Kuidas peatada teie koera olemast kiuslik)


Moonid, moonid ja veelkord moonid...\nEi saa mitte kohe olla muidu. Mõtlesin nädalapäevad tagasi, et selleks aastaks tõmban voolimisega joone alla, kuid mittemillegi tegelemisega on päris raskusi. Eriti veel siis kui pea on ideedest paks ja kahjuks peab jääma inimvõimete piiresse, sest mitte ei saa kõik ideed realiseeritud.\nEriti toredad on rinnanõelad/prossid. Pole varem teinud ja nüüd armusin neisse päris ära. Edaspidi saab neid kindlasti veel minu poolt pakutavas tootevalikus näha.\nRohkem moonilisust SIIN.\nTõenäoliselt kohtume uuesti juba peagi algaval aastal. Soovin kõigile teile rõõmurohket aastavahetust ja palju inspiratsiooni!\nheliivika posted @ 13:36 - Link - kommentaarid (3)\nTänane postitus ei kõnele ehetest ega nende saamise loost. Tahan jagada hoopis üht kogemust-tunnet, millest võimaldati mul hetkeks osa saada.\nTihti kuuleme enda ümber räägitavast andmisrõõmust ja saamisrõõmust. Nende kahe vahele tahaksin mahutada veel ühe komponendi - tänutunde. See on midagi sellist, mis kipub meelest minema. Ikka tahaks püüelda suurema, kaugema, väärtuslikuma poole... aga kipume unustama seda, mis juba olemas on. Vahel ei oskagi mõnda asja, hetke, olukorda hinnata kuniks midagi juhtub... Võibolla ehk sellest, et tihti peame paljusid asju eneste ümber nii iseenesest mõistetavaks, et unustame olla tänulikud. Püüeldes mõtetega aina edasi tulevikku oma suurte plaandiega, unustame elada olevikus.\nMinu elu üheks oluliseks osaks on saanud tänutunde avaldamine kõigele sellele, mis mulle rõõmu teeb või mis mõnel muul moel tundub oluline. Üha enam pööran tähelepanu ka väikestele asjadele. Mul on siiralt hea meel kui hommik algab ilusa päiksepaistelise ilmaga või et esimesed miinuskraadid on kuivanud puulehed katnud hõbedase rüüga. Võtangi kohe väikse hetke aega ja naudin looduse poolt pakutud kaunist vaadet ja seda iga päev. Tänan kui lapsed ärkvad hea tujuga või kui aknalaual olevas lillepotis taas üks õis puhkeb õide. Need on need väiksed hetked.\nVahel kiirematel perioodidel lükkub päevase tänamise koht õhtusse, õigemini vahetult enne magamaminekut. Voodis ja teki all tõmban päevale joone alla ning avaldan tänu kõigele olulisele. Minu jaoks on üsna maagiline moment on see kui veel päris ei maga, aga enam päris ärkvel ka pole. Vahel on olnud momente, kus just sellistel hetkedel olen üht-teist näha saanud. Need üksikud korrad, mis on ette tulnud, on olnud senini pigem hoiatavad ohumärgid mõnest seigast ja nende olemuslik vorm pole olnud just kõige meeldivam. Aga ühel sellisel tänamise korral jäin just niimoodi „poolunne“ kui viimasena tänasin oma abikaasat. Olin näoga veel tema poole. Üks hetk avasin silmad ja tulin justkui sellest poolunest jälle ärkvele ning nägin kaasa kohal kummalist sigrimigri õhus. Raputasin pead ja nühkisin silmi ja üha enam hakkas midagi joonduma. Alguses oli see sigrmigri nagu mustvalge. Siis hakkasid tekkima kaasa pea ja südame kohale kaks samba moodi valgussammast ning nende vahele tekkisid sellest sigrimgrist miskid eriskummalised sümbolid. Enam ei olnud see sigrimigri mustvalge vaid sambad ja selle vahel oli meeldiv ja sume valgus. Soe kollakas-rooskas-punakas valgus. Kummalise vastuolu tekitas see, et sambaid oli justkui kaks tükki, kuid sümbolid samal ajal hõljusid ruumiliselt mitmes kihis. Tahtsin enam neisse sümbolitesse süveneda, kuis mida enam püüdsin ratsionaalse mõistusega süveneda, seda enam kogu nähtu hakkas hajuma. Viimaks oli tuba jälle pime nagu algselt. Ei tea, kust tuli see valgus ja kõik muu nähtu.\nUni see ei olnud, sest olin sel momendil täiesti ärkvel. Üldse on kõigele sellele mingit adekvaatset seletust raske anda. Õigemini enda sees ma saan aru, mis toimus, kuid sõnadesse on seda raske panna. Tänutunne on justkui samasugune maksevahend nagu materiaalses maailmas raha. Tänuavaldamine annab midagi sellele „objektile“, hetkele või mis iganes meid paneb tänulikkust tundma erilise lisandväärtuse. Kõik me teame kui hea tunne on siis kui meid tasustatakse või väärtustatakse asja eest, mida oleme hästi teinud või kui meie panust märgatakse. On ju hea tunne? Ja seda head tunned jagame päeva(de) edenedes ju teistelegi edasi. Tänu avaldamisega on sama lugu. Kui seda avaldada/jagada, siis see kandub kogu universumi ruumis edasi ja mõjutab kõiki asjaosalisi. See nähtud valguse, sammaste ja sümbolite mäng oli pilt (loe kood) astraalsest tasandist. Kujutan ette, et igasugune siiralt tulnud tänu annab taolise koodi astraalsel tasandil igale „objektile“ ning kõik see peegeldab omakorda tagasi. Kindlasti on see midagi positiivset, sest eelnev nähtus tekitas niivõrd positiivse ja sooja tunde. Minu jaoks sai tänu avaldamine hoopis teise tähenduse edaspidise suhtes. Olen märganud, et kui päeva lõpetan niimoodi tänades ja mõeldes ka nendele kõige väiksematele hetkedele, siis on magama minnes naeratus suul. Hea on minna mgama hea tundega.\nheliivika posted @ 23:45 - Link - kommentaarid (6)


Sa pead lapsega suhtlemisel muutma ainult ühte asja ja tema areng saab täiesti uue suuna! - Pere ja kodu\nKas teie vestlused lapsega kulgevad nii, et sina muudkui räägid ja tema muudkui kuulab? Iseenesest ei ole oma lapsele muinasjuttude vestmises midagi halba, hoopis vastupidi, aga hoopis suuremat kasu omavahelisest suhtlemisest saab laps siis, kui lased hoopis temal palju rääkida ning julgustad teda järjest rohkem ja huvitavamaid küsimusi esitama.\nSest õpetamine ja jutustamine on meile loomupärane. Vanemana kipume seda aga kuritarvitama. Tõsi on, et lapsevanemad peavadki selgitama, kuidas elu käib ja õpetama ellujäämiseks vajalikke oskusi, kuid liialt tihti lobiseme rohkem kui vaja.\nTõenäoliselt oled sa liigse rääkimise kombe omandanud oma vanematelt, õpetajatelt ja ülemustelt. Raske on teha teistmoodi, kui eluaeg on sind õpetatud, et laps räägib siis, kui kana pissib, vanemate jutule vahele ei segata ning parem oleks üldse, kui laps oleks nähtamatu. Kõik, mis sa oled kodust kaasa saanud, annad alateadlikult oma lastele edasi, ka kombe nad vait käratada, kui liiga palju pärima kipuvad. Või abi paluvad või sulle midagi nende jaoks olulist öelda tahavad.\nEmad võtavad näägutamise ja õiendamisega isadelt igasuguse isu lapsega tegeleda (1) 16.05.2017\nKui sa juba seda mõistad ja oskad oma käitumises täheldada, on sul lihtsam järgmist sammu astuda ning takistada ennast lapsele nähvamast ja asuda teda kuulama ning jutustama innustama.\nKuidas saada „küsijaks”?\nKui laps tuleb su juurde abipalvega või kui sa ise soovid, et ta teeks midagi, mida ta ei oska, ära ütle talle lahenduskäiku ette, vaid hakka järjest küsimusi esitama, et ta leiaks vastuseid, mis viivad teda õiges suunas edasi, kuni asi saab tehtud.\nAnna talle võimalus oma mõtteid revideerida, oma ideid väljendada ning oma tegude eest vastutust võtta. Heatahtlikud vanemad võtavad lastelt need võimalused tihti ära, sest neil on kiire ja lihtsam on ise otsustada ja kõik ära teha. Selline käitumisviis on küll lühiajaliselt efektiivne, sest asi saab kiiresti aetud, kuid laps õpib ainult seda, et küll ema ja isa tegelevad ja tema ei pea ise midagi tegema. Vahelesegamine võtab lapselt enesekindluse ja julguse uusi projekte ja tegevusi algatada, sest nagunii vanemad teevad kõik ära, pole ju mõtet pingutadagi.\nLapselt küsimuste küsimine võimaldab tal lisaks oma loovuse vabaks laskmisele tulla oma vastustega lagedale. Kui ta ise saab oma laheduse välja pakkuda, viib ta selle ka suurema tõenäosusega ellu, sest igal juhul on lahedam teostada omi ideid kui ema või isa poolt öeldud käske.\nMillised on head küsimused?\nEndine õpetaja otsustas pika autosõidu ajal oma 5-aastase pojaga vestelda ja lasta tal jutustada. Ühel hetkel ta märkas, et poiss küsib ainult selliseid küsimusi, millele ema saab pika looga vastata, näiteks: „Miks siin tee ääres nii palju lampe on?” Ema mõistis, et tavaliselt hakkab ta jutustama ning poeg saab võimaluse suu avada ainult järgmiseks küsimuseks. Ta pööras küsimuse ümber ja lasi hoopis pojal lahendust pakkuda: „Aga mis sa ise arvad, miks siin neid lampe nii palju võiks olla?” Sel moel rolle vahetades mõistis ta, et kuigi ise rääkida on lihtsam, on teistpidi hoopis lõbusam, arendavam ja lapse jaoks kasulikum. Mõnikord tuli küll julgustada ja innustada poega, et ta hakkaks pikemaid vastuseid andma ja kaasa mõtlema, kuid tavaliselt ei olnud seda vajagi, laps pakkus ise oma lahendusi ja variante.\nTa mõistis, et koolis lastega töötamise ajal ei pööranud ta üldse tähelepanu sellele, kuidas ta laste küsimustele vastas. Automaatselt alustas ta loengu pidamist või õpetamist ning ei andnud lastele võimalustki suud avada. Kui ta taipas, milline võimas tööriist on küsimus ja kuivõrd kasulik on lasta lastel ise lahendusi pakkuda ning oma ideid jagada, muutis ta oma taktikat ning vastas edaspidi võimaluse korral küsimusele küsimusega.\nSeega esimene samm uute ja põnevate vestluste poole on enda juures märgata, kas oled pigem „küsija” ning võtta aega lapse vastuste kuulamiseks ja temaga tõsiselt ja asjalikult maailma asjade üle arutlemiseks!\nKaheksa viisi, kuidas olla paha ema\n7 väga olulist põhjust, miks peaksid lapsed iga ilmaga õue mängima saatma


Riigikogu kandidaadid: Saaremaa silda pole pigem vaja - DELFI\n"Meri ühendab, mitte ei lahuta," märkis Eestimaa Roheliste esindaja Mart Saarso Urve Tiiduse väljakäidud mõtte peale, et sillad ühendavad inimesi. Lisaks Saarsole väljendasid - kes vähem, kes rohkem - skepsist sillateemal ka Kalle Laanet Keskerakonnast, sotsiaaldemokraat Kajar Lember, Ülo Kannisto Rahvaliidust ja Toomas Takkis IRL-st, kirjutab Saarte Hääl.\n"Sild on ilus unistus, kuid reaalsus on veidi teine. Seda tingimustes, kus on tehtud suuri investeeringuid sadamatesse ja praamidesse. See on aina suurem küsimärk. Mina usun, et minu silmad silda ei näe," ütles Kalle Laanet. Ka Ülo Kannisto oli kindel, et silda pole vaja. "Me peame tõdema, et meil on head parvlaevad," sõnas ta ja lisas, et asi ei olegi selles, kas on sild või laevad, vaid pigem on tähtis see, et saarlase jaoks peab väina ületamine võrduma maan-teepikendusega.\nSelles osas on üleeilsest kehtima hakanud sõidusoodustus suur samm edasi. Lõplikuks eesmärgiks peaks olema tasuta ülesõit. Kajar Lember meenutas, et sillateema on tõsisemalt üleval olnud 2001. aastast, uuringutesse on suuremate tulemusteta maetud uhkeid summasid. Samas on olukord muutunud, laevaühendus on läinud paremaks. "Me peame lõpuks selle asja (kas silda üldse saab ehitada - toim) selgeks tegema, miljoneid on raisatud," märkis Lember.\n"See (et sild tuleb - toim) on utoopia, samasugune utoopia nagu see, et Roomassaarde tuleks kosmodroom," väitis Mart Saarso ja lisas, et selle raha, mis silla peale kulub, võiks panna pigem Saare maakonna elukeskkonna parandamisse. Viimase mõttega nõustus ka Toomas Takkis, kes vaagis mitmeid aspekte, miks sild peaks tulema, ja leidis, et paljud neist on jaburad. Näiteks see, et siis hakkaks kiiremini mandrile jõudma.\n"Ööpäevas on 24 tundi. Inimene kas oskab aega planeerida või mitte," rääkis Takkis ja lisas, et sillateema on paljuski emotsionaalne asi, mida on hea sõpruskonnas jutujätkuks arutada. Sillaarutelu vajalikkuse ja selle teema ülevalhoidmise kohta märkis Urve Tiidus, et ka Väikese väina tammi arutelu kestis 50 aastat ning kindlasti ei kahtle keegi, et tamm oli kasulik.


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Tööhõive: komisjon esitab eeskirjad noorte tööhõive algatuse elluviimiseks\nTööhõive: komisjon esitab eeskirjad noorte tööhõive algatuse elluviimiseks\nEuroopa Komisjon on koostanud tegevuseeskirjad noorte tööhõive algatuse rakendamiseks. Viimase eesmärk on võidelda noorte tööpuuduse vastu. Ettepanek noorte tööhõive algatuse loomiseks tehti 7.–8. märtsil 2013 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel ning selle eelarve ajavahemikuks 2014–2020 on 6 miljardit eurot.\n„Pärast Euroopa Ülemkogu antud tugevat poliitilist signaali noortegarantii ning muude noorte rekordkõrge tööpuuduse vähendamiseks mõeldud meetmete toetuseks on komisjon esitanud konkreetsed ettepanekud, mis võimaldavad liikmesriikidel hakata ettenähtud vahendeid kasutama kohe, kui uus eelarveraamistik (2014–2020) jõustub,” sõnas tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse volinik László Andor.\nNoorte tööhõive algatusega toetataks eelkõige mittetöötavaid või haridust ega kutset mitteomandavaid noori nendes ELi piirkondades, kus noorte töötuse määr 2012. aastal oli üle 25%. Algatus keskenduks selliste noorte tööturule aitamisele.\nNoorte tööhõive algatusele eraldatud raha kasutataks seega 2012. aasta detsembris vastu võetud noorte tööhõive paketis kirjeldatud meetmete tugevdamiseks ja nende rakendamise kiirendamiseks. Liikmesriigid saaksid asjaomaseid vahendeid kasutada eelkõige 28. veebruaril tööhõive- ja sotsiaalministrite poolt nõukogus heaks kiidetud noortegarantiid käsitleva soovituse (vt MEMO/13/152) rakendamiseks abikõlblikes piirkondades. Noortegarantii tähendab seda, et liikmesriigid peavad võtma kasutusele meetmed, millega tagatakse, et kuni 25aastased noored saavad hiljemalt nelja kuu möödudes töötuks jäämisest või koolist lahkumisest kvaliteetse töö, võimaluse haridustee jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks.\nNoorte tööhõive algatus täiendaks muid liikmesriikide projekte (sh Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid algatusi), mille eesmärk on luua ja rakendada noortegarantii süsteeme, näiteks asjakohaste institutsioonide ja teenuste reformimine.\n3 miljardit eurot saadakse noorte tööhõive jaoks tehtavalt eraldi eelarverealt, mida täiendatakse vähemalt 3 miljardi euroga Euroopa Sotsiaalfondist. Arvestades majanduskriisist tingitud eelarveraskusi, peavad liikmesriigid omalt poolt kaasrahastama üksnes Euroopa Sotsiaalfondi osa algatuse eelarvest.\nMajanduskriisi tagajärjed on tabanud kõige rängemalt just noori. 2013. aasta jaanuaris oli noorte töötuse määr (23,6%) ELis üle kahe korra kõrgem kui täiskasvanute töötuse määr. ELis on 7,5 miljonit noort eurooplast vanuses 15-24, kes ei tööta või ei omanda haridust ega kutset. Noorte töötus on eriti murettekitav teatavates piirkondades. See ei ole probleem mitte üksnes kõnealuste noorte jaoks, vaid kujutab endast ka tõsist ohtu sotsiaalsele ühtekuuluvusele ELis ning võib avaldada pikaaegset negatiivset mõju Euroopa majanduslikule potentsiaalile ja konkurentsivõimele.\nNoorte töötuse lubamatult kõrge tasemega võitlemiseks võttis komisjon 5.detsembril 2012 vastu noorte tööhõive paketi. Selles tehakse ettepanek esitada nõukogu soovitus noortegarantii loomise kohta, algatatakse sotsiaalpartneritega konsulteerimise teine etapp praktika kvaliteediraamistiku teemal, teatatakse Euroopa Õpipoisiõppe Liidu loomisest ning kirjeldatakse viise noorte liikuvust takistavate tõkete kõrvaldamiseks.\nTöökohtade loomine noortele on üks ühtekuuluvuspoliitika põhiseesmärkidest ning seda toetatakse nii Euroopa Regionaalarengu Fondist kui ka Euroopa Sotsiaalfondist. 7.–8. veebruaril 2013 kohtunud Euroopa Ülemkogu otsustas astuda veel ühe sammu noorte töötuse vastu võitlemiseks, tehes ettepaneku luua noorte tööhõive algatus.\nNoorte tööhõive pakett\nUudis tööhõive peadirektoraadi veebisaidil:\nNoorte tööhõive veebileht: http://ec.europa.eu/social/youthemployment\nLászló Andori veebisait: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/andor/index_en.htm\nLászló Andor Twitteris: https://twitter.com/laszloandoreu\nTellige Euroopa Komisjoni tasuta elektrooniline tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse uudiskiri: http://ec.europa.eu/social/e-newsletter


FemtoCataract - Dr. Solomatini Silmakeskus\nTuleviku tehnoloogia teie teenistuses juba täna\nMeil on hea meel teatada, et dr Solomatini kliinik Lätis pakub nüüd katarakti laseroperatsiooni. Femtosekundiline laser Victus võimaldab saavutada suurepäraseid tulemusi nii kararakti ravis kui ka silmade laserprotseduurides.\nStandardne katarakti operatsioon\nTavalise katarakti operatsiooni käigus jaotab arst ultraheli abil hägustunud läätsesisu (katarakti) tükkideks ja eemaldab fragmendid silmast.\nTavalise operatsiooni eelised:\nLaialdane kasutus ja taskukohane hind\nKatarakti efektiivne eemaldamine tavaliste juhtumite puhul;\nHead tulemused standardsete optiliste implantaatidega\nSilmale ligipääsuks kasutatakse lõikeriistu (mikroskalpelle)\nÜmbritsevate kudede kahjustamise risk on suurem kui laseroperatsiooni puhul\nIdeaalse optilise tulemuse saavutamine preemium-taseme optiliste implantaatidega on keerulisem.\nLaseroperatsiooni puhul kasutab arst katarakti eemaldamiseks laserkiirt. Laser on väga täpne ja säästev, kahjulik toime kudedele operatsiooni ajal on vähene ja ultraheli pole vaja kasutada. Kirurgi meisterlikkus, mida täiendab tänapäevane lasertehnoloogia, muudab katarakti eemaldamise operatsiooni maksimaalselt efektiivseks ja ohutuks. Katarakti opereerimisel on eriti efektiivne laserseade VICTUS®.\nKatarakti laserkirurgia eelised:\nEi kasutata skalpelle ja lõikeriistu\nOperatsioon on silma struktuurile ohutum\nGaranteerib suurepärase kontrolli kõigil operatsiooni etappidel\nVõimaldab saavutada maksimaalse efekti preemium-klassi optiliste implantaatide kasutamisel\nOperatsiooni hind on kõrgem kui tavalise lõikuse oma\nSaadaval vaid hästi varustatud kliinikutes..\nKataraktiks kutsutakse silmaläätse ja selle kapsli hägustumist. Silma lääts, nagu kaamera omagi, täidab objektiivi funktsiooni ja fokusseerib pildi silma valgustundlikule koele ehk võrkkestale. Võrkkest, nagu film fotoaparaadis, asub silmamuna tagumisel küljel. Vanuse või haiguse tagajärjel kaotab silmalääts ajapikku elastsuse ja hakkab hägustuma, mistõttu nägemine halveneb. Hägustunud silmalääts meenutab räpast klaasi aknaraamis. Kuni mustus pole ära pühitud, pole näha, mis toimub tänaval. Sarnane nägemishäire tekib katarakti korral. Ainult et erinevalt aknaklaasist pole silmaläätse võimalik lapiga puhtaks pühkida.\nHetkel on meie kliinik ainus raviasutus Baltimaades, kus kataraktioperatsioone tehakse FemtoCataracti tehnoloogia ehk laseri abil. Vaid mõni aasta tagasi tehti kataraktioperatsioone valdavalt ultraheli abil. Nüüd on aga olemas parem tehnoloogia, mis võimaldab opereerida katarakti hoolikalt ja ohutult laserkiirega. Operatsiooni ajal kontrollib kirurg täielikult kõiki silma parameetreid mikroskoopilise täpsusega. Tänu sisseehitatud tomograafile, skänneritele ja varustuse heale resolutsioonile näeb arst reaalajas silma pisimategi struktuuride seisu. See võimaldab meil saavutada suurepäraseid tulemusi ning vältida võimalikke vigu ja tüsistusi. Tänu lasertehnoloogiale on märgatavalt lühenenud operatsiooni kestus. Arst töötab oluliselt vähem aega instrumentidega silma sees, mis vähendab tugevalt infektsiooni tekkimise tõenäosust. Lisaks on vähenenud instrumentide ja ultraheli kahjulik mõju silma kudedele (sarvkest, vikerkest), mis oluliselt kiirendab taastumisprotsesse ja aitab vältida tüsistuste teket pärast operatsiooni. Meie kliinikus toimub katarakti operatsioon anestesioloogiga. Operatsioon on valutu ja enamasti piisab silma tilgutatud tuimestist. Samal ajal kindlustab anestesioloog patsiendi maksimaalse mugavuse – pole hirmu, ärevust, ebamugavust ja valu. Lisaks sellele kontrollib arst arteriaalse vererõhu ja pulsi näitajaid ning teeb vajadusel korrektuure. Sellisel moel on patsiendil operatsiooni ajal maksimaalselt mugav ja ohutu.\nSelleks, et patsient ei tunneks end operatsiooni käigus ebamugavalt, tilgutatakse enne lõikust silma valuvaigistavaid tilku.\nHägustunud silmalääts jagatakse laseri või ultraheliga ettevaatlikult tükkideks ja eemaldatakse silmast. Järgmisena toimub läätse siirdamine. Kui valite standardse läätse, näete pärast operatsiooni suurepäraselt kaugele, kuid lähedale vaatamiseks on tavaliselt tarvis prille. Preemium-klassi lääts võimaldab hästi näha igal kaugusel.\nStandardne või preemium-klassi implantaat paigutatakse eemaldatud loomuliku läätse asemele.\nTavalised kaebused katarakti korral\nKatarakt on enamasti valutu ja võib tekkida nii ühes kui ka mõlemas silmas. Aastate möödumisel muutub nägemine nõrgemaks. Värvid kaotavad sära ja nägemine teravuse. Mõned patsiendid kaebavad kahelinägemise, kanapimeduse või valgustundlikkuse üle. See võib oluliselt raskendada auto juhtimist. Katarakti puhul ei ole prillidest olulist kasu. Ainus katarakti ravimise viis on vahetada hägustunud lääts kirurgiliselt läbipaistva kunstliku implantaadi vastu. Operatsiooni ajal kasutab arst laserit, et jaotada lääts ettevaatlikult tükkideks, eemaldada need silmast ja valmistada silm ette kunstliku läätse paigaldamiseks. Katarakti eemaldamine vähendab vajadust kanda prille täiusliku nägemise saavutamiseks või kaotab selle täielikult. Katarakti tekkimisel ilmnevad kõige sagedamini järgmised sümptomid:\nNägemisteravuse ja kvaliteedi halvenemine\nVajadus eredama valgustuse järele\nVajadus sageli vahetada väljakirjutatud prillide tugevust\nKatarakti laserkirurgia eelised laserplatvormi VICTUS PUHUL\nLasertehnoloogia on täpsem, patsiendi jaoks meeldivam ja võimaldab pärast operatsiooni kiiremat taastumist. Katarakti laseroperatsioon parandab oluliselt nägemist, vähendab sõltuvust prillidest ja kontaktläätsedest. Võimalik saada lahti sellistest nägemishäiretest nagu lühinägelikkus, kaugnägelikkus ja astigmatism ning mõnedel juhtudel ka vanusest tingitud kaugnägelikkusest („lühikeste käte haigusest“).\nLai valik optilisi implantaate\nTutvuge põhiliste erinevustega, et välja selgitada, milline läätsetüüp teile kõige paremini sobib.\nStandardne optiline implantaat kindlustab pärast katarakti operatsiooni suurepärase kaugelenägemise. Lähedale vaatamiseks on vaja prille.\nkas mulle sobib, kui ma pean kasutama erilisi lugemisprille?\nTäiustatud preemium-klassi lääts\nVõib laiendada nägemisulatust ja võimaldab aktiivset eluviisi. Teil saab olema suurepärane nägemine kõikidel kaugustel. Täiustatud lääts aitab saavutada hea nägemise kõikides olukordades. Tänapäeval, kui kõigil on aktiivne elu, on see eriti oluline.\nkas ma tahan, et mu nägemisulatus oleks parem?\nMis on katarakti esimesed sümptomid? Kuidas saab inimene aru, et tema silmad pole korras?\nPatsient kaebab tavaliselt halvenenud nägemise üle, mida ei saa prillidega parandada. Kui ei õnnestu leida prille, mis nägemist parandavad, tuleb hakata otsima põhjust. Pärast täiendavat uurimist avastab arst sageli, et nägemise halvenemise põhjus on katarakt.\nKellele soovitatakse katarakti laseroperatsiooni?\nPpatsientidele, kellele on näidustatud preemium-klassi läätse siirdamine\ntüsistustega kataraktiga patsientidele\ntraumaatilise kataraktiga (haigus on tekkinud trauma tagajärjel) patsientidele)\nanatoomiliste eripäradega silmadega (näiteks väike silma eesmine kamber) patsientidele\nKas operatsiooni on vaja teha kohe pärast katarakti diagnoosi saamist?\nEnne kui võtta vastu otsus operatsiooni kohta, on vaja põhjalikult uurida patsiendi silmi ja üldist tervist. Kui patsient ei kaeba märgatava nägemise halvenemise üle ja pole veel operatsiooniks emotsionaalselt valmis, jääb ta vaatluse alla. Kui arst märkab nägemise halvenemist ja haiguse progresseerumist, siis soovitab ta patsiendil operatsiooniga mitte viivitada, kuna tähelepanuta jäetud juhtumite puhul suureneb tüsistuste risk.\nKui turvaline on katarakti operatsioon?\nKatarakti operatsioon on üks efektiivsematest ja ohutumatest silmaoperatsioonidest. Seda ei kutsuta ilmaasjata oftalmoloogia pärliks. Muidugi tingimusel, et operatsiooni teeb kogenud spetsialist, kelle käsutuses on kogu vajalik varustus.\nMida teha, kui on vaja katarakti operatsiooni mõlemale silmale?\nPatsiendi maksimaalse ohutuse ja mugavuse nimel tehakse katarakti operatsioonid enamasti ühekaupa. Algul opereeritakse üht silma, hiljem, sõltuvalt taastumise eripäradest, plaanitakse teise silma operatsioon. Tavaliselt opereeritakse teist silma mitte varem kui nädala pärast.\nMillal on mulle vaja teha katarakti operatsioon?\nOtsuse selle kohta, millal teha katarakti operatsiooni, võetakse vastu koos patsiendiga sõltuvalt nägemisteravuse näitudest ja hägustunud silmaläätse seisust. Vahel saab patsient veel mitu aastat pärast katarakti diagnoosi autot juhtida, televiisorit vaadata ja arvutiga töötada. Sellistel juhtudel on katarakt nõrgalt väljendunud ja ei mõjuta nägemist. Järelikult puudub vajadus kiire operatsiooni järele ja patsient jääb vaatluse alla. Kui katarakt hakkab elukvaliteeti mõjutama ja põhjustab märgatavat nägemise halvenemist, on aeg konsulteerida arstiga operatsiooni osas.\nMida oodata pärast katarakti operatsiooni?\nPärast operatsiooni antakse teile silmatilkade komplekt, mida on vaja kasutada vastavalt arsti soovitusele. Lisaks selgitab arst teile, kuidas korraldada elu mõnda aega pärast operatsiooni.\nKui kiiresti võib pärast operatsiooni oodata nägemise paranemist?\nNägemise taastumise protsessid on individuaalsed ja sõltuvad eemaldatava katarakti tihedusest, operatsiooni raskusest, kaasuvatest haigustest ja teistest teguritest. Esimesi nägemise paranemise märke võib patsient täheldada juba järgmisel päeval pärast operatsiooni.\nVaata meie patsientide lugusid


Testamendi Ja Pärandi Testament 🔨 Määrused - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Määrused Testamendi ja pärandi testament\nTahtes väljendatakse surnu tahtmist kirjalikult kas ise või masinaga ajaks, mil ta on lõpetanud oma maise eksistentsi.\njärgnevus testamentaria on see, mida reguleerib surnu tahe, väljendatuna oma rusika või masina kirjaliku testiga.\nTahtmine on iseenesest tühistatav akt, millega isik vabaneb oma kaupadest tervikuna või osaliselt ühe või mitme objekti kasuks ajaks, mil ta on oma maise eksistentsi lõpetanud.\nSeepärast on tahte sisu sisuliselt pärandvaraSiiski võib see sisaldada ka mittevaralisi sätteid, nagu eestkostja määramine, füüsilise lapse tunnustamine jne.\nTahe see on juriidiline kauplus ühepoolne ja pidulik. Välja arvatud seaduses sätestatud töövõimetuse juhtumid, saavad kõik tahtest loobuda (cc artikli 588).\nAinult järgmistel juhtudel on need ei saa testida (Tsiviilseadustiku artikkel 591):\n- need, kes ei ole valmisoleku päeval lõpetanud, 18. eluaasta;\n- vaimse haiguse tõttu süüdistatav;\n- Need inimesed, kes isegi kui nad ei ole keelatud, on tõestatud kindlusega ja mis tahes põhjusel ka ajutised, mitte tahtlikud.\n- need, kellele mõisteti eluaegne vangistus. Sel juhul tunnistab seadus enne lõplikku süüdimõistmist tehtud kehtetuks tunnistamise kehtetuks.\nSelle asemel kuulutati need põhiseadusega vastuolus olevaks ja need tunnistati kehtetuks Perekonnaõiguse reform, seadus n. 151, 19. mai 1975, koodeksi erinevad sätted, mis sisaldavad nn töövõimetuse põhjuseid, mis on seotud tahte vastuvõtmisega ja mis sisuliselt puudutavad i loomulikud lapsed ja binube abikaasasee on, kes on sõlminud uue abielu pärast esimese lõpetamist.\nSünteetiliselt eristatakse neid tavalised vormid ja vormid erakorralised testamendid. Tavalised testamendid on: holograafiline tahe, avalik tahe ja salajane tahe.\n1) Holograaf hakkab see on kõige lihtsam vorm, kuna ainsad formaalsused, mis on vajalikud selle kehtivuse tagamiseks, on see, et see peab olema täielikult koostaja poolt kirjutatud, kuupäevastatud ja allkirjastatud (tsiviilseadustiku artikkel 602).\n2) Avalik tahe see on avalik, keda notar saab kahe tunnistaja juuresolekul: viimase juuresolekul deklareerib testija oma tahet notarile, kes annab kirjalikult teada ja loeb tahte sisu, väljendades selliseid formaalsusi; pärast seda allkirjastavad teo tegija, tunnistajad ja notar (tsiviilkoodeksi artikkel 603).\n3) Salajane testament selle võib kirjutada ka testija ise või kolmas isik, isegi mehaaniliste vahenditega. Esimesel juhul peab see olema testija poolt allkirjastatud sätete lõpus; teisel juhul peab see viima iga poollehe kombineeritud või eraldi allkirjastamiseni.\nMõlemal juhul peab tahe olema tihendatud ja toimetajale toimetatakse otse notarile, et kahe tunnistaja juuresolekul koostab notar vastuvõtuteatise, mis peab olema allkirjastatud testija, tunnistajate ja notari poolt (cc § 604).\nErilised testamendid need on need, mida seadus lubab teha erandjuhtudel, ja see on siis, kui testija ei saa kasutada tavalisi vorme.\nNende tõhusus on ajaliselt piiratud, kuna need muutuvad kehtetuks pärast kolme kuu möödumist selle põhjuse lõppemisest, mis ei võimaldanud testatoril tavapäraseid protseduure järgida.\nKood tunnistab nelja erakorralise tahte vormi.\n1) Tahtmine toimus kohtades, kus esineb nakkushaigus ja avaliku õnnetuse või õnnetuse tõttu (Tsiviilseadustiku artikkel 609) kehtib, kui see on saadud notarilt, rahukohtunikult, linnapeast või delegaadist ja kaplanist, alati kahe tunnistaja juuresolekul;\n2) Testament tehti merereisi ajal (Tsiviilseadustiku artikkel 611) ning kapten saab selle ühe või mitme tunnistaja juuresolekul, seejärel kõik kuupäevaga ja allkirjastatud;\n3) Tahe toimus lennukis lendamisel (Tsiviilseadustiku artikkel 616) saab kapten ühe või kahe tunnistaja juuresolekul, seejärel kõik kuupäevaga ja allkirjastatud;\n4) Testamendi tegi sõdurid sõjas või sõjaoperatsioonide või vaenlase vangistamise valdkonnas (Tsiviilseadustiku artikkel 617). Selle saab vastu võtta ohvitser või sõjaväe kapten või abimees, nagu Punane Rist, alati kahe tunnistaja juuresolekul, seejärel kõik dateeritud ja allkirjastatud.\nNagu näha, on need kõik seadusega ette nähtud juhtumid, kuid tegelikult on need üsna haruldased.\nVideo: Apostasy in Our Midst - Episode 7 - Ecumenism


MEESTE RIIDED, muu, kuulutus 83246975 - Kuldne Börs\nID: 83246975, muudetud 20:19 10.01.2020\nOÜ Sangallo, registrikood 10349347, müüb pandipidajana avalikul suulisel enampakkumisel osaühingule Eiletänahomme (registrikood 14294318), kes on OÜ House of Trends (registrikood 11692113) õigusjärglaseks, kuuluvad ning üürileandja pandiõigusega koormatud vallasvara, millised asuvad OÜ Sangallo poolt osaühingule House of Trends üüritud pinnal.\nMüüdavaks vallasvaraks on meeste riided (triiksärgid, polosärgid, pluusid, t-särgid, joped, sokid, mütsid, teksapüksid jmt). Täpsema müüdavate varade nimekirjaga saab tutvuda kontakteerudes enampakkumise korraldajaga.\n1. Enampakkumise korraldajaks on OÜ Cavere Õigusbüroo.\n2. Suuline enampakkumine toimub aadressil Estonia pst 1, 10143 Tallinn, Cavere Õigusbüroo OÜ 12.02.2020. a kell 14.30\n3. Vallasvaraks oleva tervikvara alghind on 4 000 (neli tuhat) eurot. Hind sisaldab käibemaksu. Varaga saab tutvuda aadressil Ristiku tn 10, Tallinn eelneval kokkuleppel oksjoni korraldajaga.\n4. Enampakkumisel osaleda soovijatel tuleb tasuda tagatisraha 10% alghinnast OÜ Cavere Õigusbüroo arveldusarvele nr EE162200221030071024 Swedbank AS-is. Tagatisraha peab olema laekunud OÜ Cavere Õigusbüroo kontole hiljemalt 11.02.2020. a kell 12.00. Tagatisraha tasumisel palun märkida selgitusse "Eiletänahomme OÜ enampakkumine meeste riided". Enampakkumise võitja poolt tasutud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele osalejatele tagastatakse tagatisraha enampakkumise päevale järgneval tööpäeval, arvestades maha panga ülekande kulu. Pandipidaja ei pea oksjonil osalemiseks tagatisraha tasuma.\n5. Kirjaliku ostupakkumise märksõnaga "Eiletänahomme OÜ enampakkumine, meeste riided" võib esitada hiljemalt 12.02.2020. a kell 14:30 kinnises ümbrikus aadressile Estonia pst 1, 10143 Tallinn. Pakkumises peavad sisalduma järgmised andmed:\nEnampakkumisele pandud varaga tutvumiseks ning vara kohta täiendavate küsimuste korral palun ühendust võtta telefonil 684 4400 või e-posti teel kerli@cavere.ee


Hiina fairy reflection valgustatud meik, peegli tehas, tootjad ja tarnijad - peegelpildi\nAlusta täiuslikku meikut meie populaarse Hollywoodi kergema meigiga peegli abil. Tooge oma magamistoas, vannitoas või stuudios laitmatu glamuursus meie stiilse valgustiga peegli pimestav kiirgus. Tänu 14 külmale valgele lambipirnile, mis viib teid mõne minuti vältel dragini välja, on teie välimus järgmine tasand LIT! ....\nStart täiuslik meik meie populaarne Hollywoodi kerge meikpeegel . Tooge oma magamistoas, vannitoas või stuudios laitmatu glamuursus meie stiilse valgustiga peegli pimestav kiirgus . Featuring 14 cool white led luminofoorid, mis võtavad teid mõnusalt kuni fab ühe minuti jooksul, teie otsin on järgmine tasand LIT!\nKombineerides ilu funktsionaalsusega, meie kõige paremini müüdud Hollywoodi peegel võib olla seinale paigaldatud, nii et see sobib ka kõige väiksema ala jaoks. Põnevad nagu eredate valgusallikatega täht!\nMeie peegeldav seinale paigaldatud Hollywoodi peegel ei pruugi lihtsalt teie magamistoas riputada, vaid võib ka oma vannitoas riputada, kuna see on 24 V ülitundlik madalpinge. See muutis teie vannituba kohe oma salajaseks aias.\nMeie erksust peeglid on eksporditud kogu maailmast, Euroopast Lähis-Idast ja Austraaliast Ameerikani. Kõik need saavad CE ja GS & CB & UL & CUL & Australian sertifikaadi, mille on välja andnud SGS ja TUV. Oleme nii kindlad oma toodete kvaliteedi suhtes! Meie eesmärgiks on pakkuda kõige kõrgema kvaliteediga peegleid, pakkuda oma klientidele kõige mitmekülgsemaid valikuid ja pakkuda parimat teenust nii klientidele kui ka klientidele.\nQ2. Kas materjal on keskkonnasõbralik?\nQ5. Kas sul on müügisalong külastada?\nHot Tags: haldjas peegeldus valgustatud meikpeegel, Hiina, tootjad, tarnijad, tehas, madal hind, kohandatud


artiklid EL 2005/8\nTallinna taimestik: aedmaasikad ja pohlad kõrvuti\nLinnade taimestik on täis ootamatusi ja üllatusi, mida puhtas looduses ei koge. Liigihuvilisel on siin võimalik näha paljusid omamoodi haruldasi liike. Ökoloogile pakub aga linna taimekoosluste eripära tõsist mõtlemisainet.\nMingi ala elustikku iseloomustades on sobilik alustada küsimusega: mitu liiki seal kasvab? Tallinnas on kokku loetud 1509 taksonit, nende seas peale liikide ka mõned alamliigid ja hübriidid . Ilmselt mõnigi nimestikku võetud liik võib jääda linna halduspiiride taha, kui leiukoht on märgitud ebatäpselt või linna piir muutunud. Nii pole praegu Tallinna osa vahepeal siia kuulunud Muuga.\nVahel ei leita kunagistest leiukohtadest enam seal kasvanud liike. Näiteks viimasel viiekümnel aastal pole Nõmmel nähtud kevad-nälgheina: ilmselt on ta oma ainukeselt leiukohalt Eestis kadunud, kuid varasemad paigad polnud ka kuigi täpselt kirja pandud.\nTaimestik muutub kogu aeg ning seda eriti veel linnas. Pärismaiseid liike jääb vähemaks, kuid uusi lisandub aedadest metsistujate ja tulnukate näol. Millised neist nimestikku võtta ja mis välja jätta? Nii on Tallinna taimede loendisse võetud tomat, kes kasvab randa uhutud jäätmetest, kuid prügihunnikutes aeg-ajalt tärganud datlipalmi siiski mitte.\nTallinna piirest on leitud suuremat osa Eesti looduslikke liike. Muidugi on suurte linnade ümbrust põhjalikumalt uuritud ning seetõttu on mitme haruldase liigi leiukohad teada Tallinna ja Tartu lähiümbrusest ja veel mõnest kohast Eestist. Teiselt poolt – suuremad linnad on tekkinud tavaliselt looduslike piiride lähedal, kus erisuguseid looduslikke kooslusi on rohkem. Liigirikkus on seotud ka häiritusega, mida vanade linnade ümbruses on taganud pikaajaline inimtegevus. Inimene avab elupaiku, kus saavad kasvama hakata ja koduneda kaupadega toodud võõramaa taimed. Peaaegu kõiki Eesti tulnukliike on leitud ka pealinnast.\nKui Tallinna piiridest on leitud suurt osa Eesti pärismaiseid liike, siis tõelises linnas kasvab neid vähe. Üheksakümnes Tallinna aias linna eri osades leiti vaid 377 looduslikku liiki . Neistki osa kasvab istutatud lilledena, näiteks maikelluke, sinilill ja sõnajalad. Paljud looduslikud liigid on linnas kaduvad reliktid – näiteks kanarbik, pohl, nõmmtarn ja lamba-aruhein Nõmmel ning mätastarn ja seaohakas Meriväljal. Need taimed ei armasta liigset väetamist ja muruks pügamist, mida aeg-ajalt igas aias ette tuleb. Looduslikud liigid on omased eelkõige linna äärealadele, mida pole jõutud täis ehitada.\nRannataimed – looduslikud liigid keset linna. Kesklinna ranna korrastamise käigus on küll mitu neist kadunud ja kaide ääres pole taimedele kuigi palju kohta. Ent Paljassaare rannas on senini piisavalt mereheidet nii randmaltsale, merisinepile kui ka teistele adruvallide taimedele, samuti võib rannaliival leida rand-ogamaltsa.\nRannaluidete taimi leidub rohkem. Ka Pirita rannas kasvab vareskaera. Seal on endale kodu leidnud ka tulnuktaim tatari piimikas. Mujal Eestis võib teda näha vaid prahipaikadel. Pirita randa jõudis ta Tallinna sadamast ning on püsinud seal juba 1930. aastatest saadik. Piritalt on ta edasi levinud Aegna ja kaugematelegi randadele. Selle siniseõielise salati sarnase taime seemned Eesti niiskes kliimas enamasti ei valmi, sest lähevad enne hallitama. Aga taim levib suurepäraselt lainetega lahti loksutatud risoomitükkidest.\nTallinna süda paikneb paelaval. Looalade taimi on säilinud Lasnamäe servas ja Kadaka küla juures. Lasnamäe klindineemik on ainus alpi kadakkaera elupaik Eestis. Samas kasvab ka kaitsealust aasnelki. Püstkiviriku ja suurem osa alpi nurmika leiukohti on Lasnamäelt praeguseks paraku kadunud. Üldiselt lootaimed linna väga ei karda, neid lämmatab vaid prügi laotamine või ehitustegevus. Lasnamäe ja Kadaka pangaservadel on ka ainult Harjumaa keskosa paekaldale omase endeemse musta tuhkpuu pisiliigi, rannamõisa tuhkpuu, ühed olulisemad kasvukohad.\nLooalad lõpevad põhja pool paekaldaga. Paekalda nõlv on üks omapärasemaid elupaiku Eestis. Selle ülaosas paeseinal kasvavad tõelised kaljutaimed. Tallinnas, nii Lasnamäel kui ka Kadakal, aga samuti Toompea serval ja isegi vanade varjuliste linnamüüride pragudes kasvab habras põisjalg. Kadakal kohtab kaitsealust pruuni raunjalga. Aga Toompea nõlvad on üsna “euroopalikud” – siinsetes paepragudes on kodunenud Kesk-Euroopa kaljudelt pärit müürlill.\nPaekalda nõlva alumist osa katab klindimets. See kooslus on üks Eesti põliseid metsatüüpe, kohati lausa ürgmets. Pangametsadest ei saa korralikku palki, seal ei saa ka muud majandamist arendada – seega pole olnud põhjust neid alasid lagedaks raiuda. Peaaegu ürgmetsa on Tallinna südames: Kadrioru parki raamib idast saare-jalaka-pärna mets. Muidugi, lamapuitu on seal ürgmetsa kohta väga vähe ja inimmõju tugev. Kui ainult tallamist ei oleks, võiks pealinnast leida klassikalisi pangametsi. Tallinnas võib sealt vaid harva leida laanesõnajalga ja korjajatest jäänud üksikuid karulaugu taimi. Aga salukõdrikut on küllalt palju. See kõrvenõgesega sarnaseid elupaiku armastav liik kasvab kohati ka mujal linna unustatud elupaikades.\nSalumetsade taimed peaksid ennast linnas kõige paremini tundma. Kui inimene nii palju korda ei looks. Metsaalused varjutaimed ei armasta peale tallamise ka niitmist. Seetõttu on ka salutaimi rohkem linna ääres. Kõiki kevadisi salumetsalilli võib näha Veskimetsas, aga neid on rohkelt ka Pirita jõe orus nõlvade saludes ja Mustamäe kaldanõlval pärnade all. Kadriorus ja Kopli tammikus on vikatimees juba küllalt korralikult tööd teinud. Mujal esindab salumetsa taimi eelkõige naat.\nLiivased alad on olnud Tallinnale iseloomulikud. Põlised linna maad Rahumäelt Härjapea jõeni olid lagedad 19. sajandi lõpuni. Neid kasutati linna karjamaadena. Ülekarjatamisest kippusid liivad liikuma minema ja teele tuiskava liiva tõttu tõsteti ka kunagi Tondi liiviku keskpaika läbinud Pärnu maantee praegusele kohale. Ka uues kohas oli lendavat liiva, selle kinnistamiseks istutati Saksamaalt (Darmstadtist) toodud seemnest Järve mets.\nPikka aega liigse inimtegevuse tõttu lahtisena püsinud lagedad liivikud olid aga sobiv elupaik paljudele taimedele. Ilmselt just tänu kunagisele inimtegevusele on veel praegugi kohati võimalik leida liiv- ja kink-aruheina, vesihaljast haguheina, liivtarna, kännas-kipslille, kaitsealust Natura 2000 liiki nõmmnelki. Põõsastest on tähelepanuväärsed pajud: luitealadele omane härmpaju kasvab Eestis vaid vähestes kohtades. Ja mõne luite servas kasvab siin ka härmpaju ja hundipaju hübriide – omapäraseid õrnu punase või kollaseoksalisi põõsaid.\nAllikad ja sood. Paekalda, aga ka Mustamäe nõlva all ja sellest kaugemalgi on olnud rohkesti allikaid. Kunagi neid ümbritsenud allikasood on aga kõik kraavitatud. Piisavalt kuivendamata allikate ümbruses kasvab siiski ilusat lodulepikut – Rõõmuallika ümbruses, Mustamäe Lepistiku lepikus. Viimane on küll trampimisest lodurohtude poolest üsna vaeseks jäänud.\nOmamoodi huvitav soo on kujunemas Paljassaare kaelal. Esimese ilmasõja eel raudteetammidega suletud väinas kujunenud rannavallide taha on tekkinud võimas roostik-kõrkjastik. Selle vohamist toetavad ka kunagi naabruses olnud prügimäelt kandunud toitained ja praegugi aeg-ajalt mere heidetud muda. Sarnast meremudarikast roostikku näeb ka Kopli lahe päras.\nSuurem osa kunagisi lodusid ja madalsoode alasid on Tallinnas põhjalikult kuivendatud. Neid alasid meenutavad aedlinnades säilinud kraavid, kus kasvab veel lodu- ja madalsootaimi. Mustjõel pole niitjad veel hakkama saanud uhkekasvulise suure partheinaga. Nõlvaalustes lodudes Pirita jõe orus võib kohata aga kõrget, partheina meenutavat metsataime kaharat nurmikat.\nTallinn on laienenud suurele hulgale rabadele. Rabaturvast võib veel näha Pääsküla, Sõjamäe, Tondi ja Kloostrimetsa rabas. Kuivalembeste taimede vahel on seal säilinud ka mõned rabataimede laigud. Paremad elupaigad on neile vanades turbaaukudes, kus võib huulheinugi leida. Seevastu põlemata jäänud turbaaukude vaheliselt turbalt võib leida kasvamas kõike – kõrvuti näiteks rabamurakaid, pohli ja aedmaasikaid. Ja põõsaid on veelgi ohtramalt, eri pajusid kui ka aedadest putkanud võõramaiseid liike.\nRabade muutused linnas on sarnased liivaste metsade omadega: inimene oma tahtliku tegevusega, samuti õhusaaste ning koduloomad ja inimkaaslevad linnud on muutnud keskkonna toitainerikkamaks kui tavalises laguneva turbaga raba-kõdusoos. On ju rabad, nõmmed ja vähetoitelised järved saasteainetega kõige kergemini haavatavad elupaigad. Pääsküla raba idaosa on olnud eriti tugeva mõju all – kunagi Männiku katlamajas köetud põlevkivi lendtuhk kandus ka siia, muutes tingimused sarnaseks Kirde-Eestiga.\nLinna taimekooslused muutuvad kiiresti. Liigid vahetuvad välja ka “looduslikes”, suurema hoolduseta linnametsades. Nagu äsja mainitud rabades, kuhjub ka siia toitaineid, mille tõttu muutuvad kõik linnametsad tasapisi salumetsadeks. Tõsi küll, suur osa neist aladest on ka täis ehitatud või parkideks muudetud.\nArvata, et kunagi olid Tallinna Siselinna surnuaia asemel liivaste alade vaesed taimekooslused, vajab praegu julgust. Liivalaia tänava nimi on mälestus kunagisest piirkonna loodusest. Praegused liivased linnametsad Pirita ja Nõmme kandis on salustumas. Kohati on neis kunagistes nõmme- ja palukooslustes juba salumetsataimi, kellest ühe esimesena ilmub naat. Vähem muutunutes kohtab nii palu- ja laanemetsade kui ka metsistunud aiataimi.\nMetsades on kõige enam sissetulnuid taimi põõsarindes ja puistu järelkasvus – siin on esindatud kogu lähikonna aedade floora: viljapuud ja marjapõõsad, ilupuud ja -põõsad, toodud nii tuulega kui ka lindude kõhutäiega. Lokkava pihlaka kõrval on neis kunagistes nõmmedes ja paludes vahtra ja pärna liike, läikivat tuhkpuud ja viirpuid, harilikku ja villast lodjapuud, lõhnavat kuslapuud ja lumimarja.\nAga neis metsades võib leida ka üllatusi, näiteks sootaimi. Veelembeste taimeliikide ilmumine kuivadesse linnametsadesse on üldlevinud nähtus – neis tasakaalust väljas olevais kooslustes on teatav lämmastiku ülejääk, lämmastik aga kompenseerib taimedel veepuudust. Nii võib kohata pohla- ja mustikavarte lähedal ka harilikku maavitsa, palderjani ja soomadarat.\nLinnadesse loovad liigirikkust ka tulnuktaimed. Suurtesse linnadesse jõuavad nad enamasti ikka – siin on kaupade laadimist ja põllumajandustoorme töötlemist. Need on peamised inimkaaslevate taimede levitajad. Tallinnas on sadam, mitu raudteejaama, on olnud jahuveskeid ja villatööstusi. Nii on taimehuvilised sellistest kohtadest leidnud Eesti jaoks palju uusi ja enneolematuid taimeliike. Ja mõnedki neist on levima hakanud just tööstusliku korralagedusega alalt.\nPeale eelmise sajandi algupoolel hulkuma läinud tatari piimika on näiteks viimastel kümnenditel Kopli ja Ülemiste kaubajaama ümbruses sagedaseks muutunud noollehine salat. Mõnikümmend aastat varem vallutasid raudteedelt Tallinna kanada pujukakar ja pihkane ristirohi. Visalt püsib raudteede ja kaubaladude lähedal volga unilook – ka temal on meie kliimas või hoopis risttolmlemise võimaluse puudumise tõttu raskusi seemnelise paljunemisega.\nTulnuktaimedel on linnas hea püsima jääda selle tõttu, et siin on palju rikutud elupaiku, vaba pinda, kus seemned saavad konkurentsitult idaneda. Ka linna soojem kliima soodustab lõunamaalaste ellujäämist. Suurem osa tulnuktaimedest ongi pärit lõuna poolt.\nLinnade liigirikkuse ühed loojad on kultuurtaimed. Vaid üheksakümne eri linnaosade krundi põhjal tuli taimeliikide nimestikku ligi kaks korda rohkem kasvatatavaid taimi kui looduslikke liike . Siiski on tavaliste puude ja rohttaimede liikide seas suurima ohtrusega vaid kodumaised.\nErandiks on põõsad: siin valitsevad vaid võõrliigid, sest kodumaine „võsa“ on enamasti maha raiutud. Ja ka kodumaiste liikide puhul on tegemist sageli kaugemate maade materjaliga – kas siis musta sõstra sortidega või lodjapuu iluvormi lumepalliga. Kõige sagedasemad põõsad Tallinnas on harilik sirel ja karusmari.\nSissetoodud ilu- ja toidutaimed metsistuvad sageli. Aedades ja parkides, linnametsades ja prahipaikadel kohtab neid sageli. Kõige silmatorkavamad on siin puud ja põõsad. Tallinna vahel kohtab seemnest sündinuna veel üksikuid 19. sajandini populaarse ravim- ja marjataime musta leedri põõsaid. Hooleta jäänud aedades ja metsades vohavad tara- ja keskmine enelas ning lumimari, kohtab seemnest tärganud suurelehist pärna ja mägivahert, ungari sirelit ja harilikku kikkapuud. Just, harilik kikkapuu on Tallinna jaoks võõrliik, kelle looduslik levila ulatub üsna täpselt Eesti-Läti riigipiirini. Seni veel harva võib näha tatari kuslapuud ja laialehist ebajasmiini. Ning loomulikult viljapuid ja marjapõõsaid.\nRohtsetest ilutaimedest võib leida unustatud paikades kanada kuldvitsa, Pirital hoopis sügis-kuldvitsa, seebilille, kirjut liiliat ja kirikakart ning paljusid teisi. Harva tunneb end inimesest eemal kodusena kasvamas püst-elulõng ja himaalaja jalgleht. Omaette kodunemise tipp on aedade üks kõige sagedasem lill – silla ehk siniliilia, kes aga aiast kaugemale ei rända.\nEnamik metsikuid aiataimi püsib siiski vaid visalt oma elupaigas. Just selline on kõige suuremas hulgas aedades kasvav suvelill – valgeõieline pojeng, kelle õied on enamasti roosad. Samuti siniliilia ehk sillaga samavõrra levinud aedtulp jääb ainult peenart mälestama või sinna, kuhu ta sibulad on visatud.\nAedade rohtne kultuurtaimestik on samuti muutunud. Kunagistest juurviljapeenardest on linna vahel vähe järele jäänud. Aedtill on küll üks sagedasemaid võõrliike, aga sageli näeb teda hoopis prügikasti kõrval. Toidutaimedest on sagedasemad veel rabarber, murulauk ja küüslauk – kõik püsivad visalt ka hooldamata aedades. Ja loomulikult aedmaasikas, kelle marju loodab inimene ikka veel enne väljaõppinud musträstast kätte saada.\nTallinna linnalikel aladel on kõige sagedasemad tallatava õue taimed – needsamad, kes ka porile tallataval esivanemate taluõuelgi valitsesid. Kõige sagedasemad liigid linna vahel on suur teeleht, aasnurmikas ja murunurmikas. Murunurmikas ja veidi harvemini kohatav vesihein on väga linnalikud taimed – neid võib leida ka Raekoja platsilt vähem tallatavate kivide vahelt, küll pisitillukesteks hõõrutuna, aga püsimiseks piisavalt seemet andvatena. Nemad ongi tõelised linnataimed.\nÜllatajaid linna vahel. Enamik käpalisi on nõudlikud ja inimpelglikud taimed, kuid mõnda liiki võib kohata isegi kesklinnas. Kanutiaia pargis kasvab laialehist neiuvaipa. Ülemiste raudteede vahel oli mõne aasta eest balti sõrmkäppa ja Koplis soo-neiuvaipa. Linnametsades on teisigi liike: Mustamäe kaldanõlva salumetsast võib leida pesajuurt, Hiiu metsa on Männiku tolmusaaste tõttu asunud elama tumepunane neiuvaip. Botaanikaaias kasvab looduslikuna balti sõrmkäpp.\nHaruldustest on Tallinnast leitud võtmeheinu. Kuu-võtmeheina on kasvanud Nõmme aedades, palumetsades võib teda kohata senini. Tallina piirest on praegu teada ka kaks kummeli-võtmeheina leiukohta. Kunagi Koplist leitud haruline võtmehein on aga kadunud koos elupaigaga.\n1. Kukk, Toomas 1991. Tallinna floora nimestik. – Scripta Botanica VII. Eesti teaduste akadeemia zooloogia ja botaanika instituut, Tartu.\n2. Ploompuu Tõnu; Laansoo, Urmas 2001. Tallinna kruntide taimestik. – Möls, Tõnu (toim.). Eesti looduseuurijate seltsi aastaraamat. 80: 108–155.\nTõnu Ploompuu (1960) on botaanik, Tallinna ülikooli bioloogia õppetooli assistent.


Kas Facebook saab oma krediidi skoori tappa? | Tehnoloogia - 2019\nAvaldatud: Tehnoloogia • Vaatamisi: 29806\nTahad olla minu facebooki sõber? Muidugi! Mis on teie krediidiskoor? Me kõik teame heade ettevõtete krediidireitingutest. Äritegevuse kulude vähendamine paneb raha tagasi taskusse või annab teile täiendava rahastamise tulevase laienemise jaoks. Mõlemal juhul on see väikeettevõtte kriitiline osa ja see on midagi, mida peaks hoolikalt jälgima.\nTahad olla minu Facebooki sõber? Muidugi! Mis on teie krediidiskoor?\nMe kõik teame heade ettevõtete krediidireitingutest. Äritegevuse kulude vähendamine paneb raha tagasi taskusse või annab teile täiendava rahastamise tulevase laienemise jaoks. Mõlemal juhul on see väikeettevõtte kriitiline osa ja see on midagi, mida peaks hoolikalt jälgima.\nNiisiis, kui lugesin, et finantsasutused on olnud hõivatud, uurides, kuidas kõige paremini oma sotsiaalse võrgustiku kontosid kaevandada, sain natuke närvis. Kui mulle meeldib mulle, siis kasutate regulaarselt Facebooki, Linkedi, n ja Twitteri vähe mõtlemist selle kohta, kuidas see võib mõjutada selliseid asju nagu krediidivõime.\nAga nüüd, kui pangad püüavad kasutada meie sotsiaalse võrgustiku poolt tõmmatud andmeid, kasutatakse krediidiarvude mõõtmiseks riskimõõtmena, hakkasin mõtlema täpselt, kes minu sõbrad on - ja kas nad mäletasid selle kuu elektriarve maksmist.\nLaenuandjate liikumine tundub loogiline. Täna kuuleme ettevõtetest, kes kasutavad internetist kogutud teavet, et teha otsuseid tööle. Ma arvan, et pangad peaksid saama kasutada sama teavet laenulahenduste tegemiseks. Aga mul on raske uskuda, et on võimalik luua algoritm, mis sünkroonib täielikult kõigi sotsiaalsete võrgustike kasutajatega.\nLõppude lõpuks on mõnel meist väga tihe rühm, millega suhtleme võrgus, samas kui teised aktsepteerivad kõiki ja kõiki sõbernõudeid. Samuti kasutavad paljud väikeettevõtete omanikud sotsiaalset võrgustikku mitte ainult isiklikuks kasutamiseks, vaid ka turunduslikel eesmärkidel. Kindlasti viskas see ahvvõtme võrrandisse.\nSeega, kui soovite seda ohutult mängida, võite enne sõpradega suhtlemist võrgus küsida oma sõprade, perekonna ja naabrite krediidi aruannet. Või lihtsalt lõika sotsiaalse võrgu juhe nüüd, kui sa tõesti tahad olla konservatiivne.\nTeise võimalusena võiksime seda vaadelda kui uut ja arenevat turgu ettevõtjatele. Võib-olla võiksid need, kellel on kõrge krediidiskoor, tulevikus üürida oma sõprussuhteid, et aidata teisi laenude tagamisel. Sa naerad, aga see võib juhtuda!\nLahendused “Revalue” trükile meediaettevõtetena liiguvad Paywallsesse\nKuidas ignoreerida „Duty Cycle“ (ostutööd) printeri jaoks\nUSB-seadmed: turvaline ja võrgule juurdepääs\nBrändiprobleemid: kas mobiiltelefonid kahjustavad mobiilsidevahendeid?\nBusiness Poem # 15 - Post Holiday Cheer\nMagic Bullet inventari lahendus\nMis on raadiosageduse tuvastamise tehnoloogia?\nKas Te peaksite investeerima videokonverentsi lahendusse? Ülevaade ekspertidest: Video Conf 101


Ivar Soopan: jama elektritootmises on üks suuremaid krahhe, mida Eestis nähtud - Maaleht\nPõlevkivist elektri tootmine on pärand kaugest ajast, kuid meie põlevkivivarud on tohutult suured ning kiusatus neid viimase piirini ära tarvitada on ületamatu.\nEesti peab leidma põlevkivile alternatiivi ja kiiresti. “Kiiresti” on muidugi niisugustel puhkudel vale sõna, sest energiatootmises tähendab isegi ülehelikiirusel liikumine palju aastaid. Alustada tuleks aga kohe.\nSeni peab Eesti Energia kandma riiklikku vastutust kõigi nende inimeste eest, kes sundpuhkusele või pikas perspektiivis üldse tööta jäävad.