MIS ON OKSüDATIIVNE STRESS? - INTERNAL MEDICINE\nDefinitsioon / kuidas tekib oksüdatiivne stress?\nMõistet oksüdatiivne stress kasutas Helmut Sies esmakordselt 1985. aastal ja see kirjeldab metaboolset olukorda, mida iseloomustab reaktiivsete hapnikuühendite (ROS) liig. Need tekivad igas rakus nn Mitokondrid, milles energia tootmiseks toimub rakkude hingamine.Mitokondrite metaboolsete protsesside osana võivad tekkida mitmesugused reaktiivsed hapnikuühendid, näiteks Vesinikperoksiidi, Hüdroksüülradikaalid või Superoksiidi anioonradikaalid.\nNende nime järgi on need ained äärmiselt reageerivad ja suhtlevad raku paljude teiste komponentidega. Neid protsesse kirjeldatakse järgmiselt Oksüdeerimine. Terves rakus on oksüdeerivad ained, näiteks ROS, redutseerivate ainetega tasakaalus, mis lõppkokkuvõttes põhjustab nende kahjulike mõjude neutraliseerimise.\nKui see tasakaal nihkub reaktiivsete hapnikuühendite kasuks, tekivad rakkude kahjustused. Seda protsessi nimetatakse oksüdatiivseks stressiks.\nSelle tasakaalu muutuse põhjused oksüdatiivse stressi tähenduses võivad olla mitmesugused. Lisaks välistele teguritele, nagu liiga suur ultraviolettkiirgus või õhusaaste, võib ebatervislik toitumine ning alkoholi või nikotiini tarbimine põhjustada ka oksüdatiivset stressi.\nLoe teema kohta lähemalt: Alkoholi mõju - mõju erinevatele organitele ja tervislikule toitumisele\nKõigil neil päästikutel on sama mõju, et keha muundab rohkem energiat, olgu selleks toksiinide neutraliseerimine või ebatervisliku toitumisega kaasnev lihtne ülepakkumine. Suurenenud energiatarbimine suurendab seejärel reaktiivsete hapnikuühendite tootmist.\nSamuti võib energiakäibe suure kasvu põhjustada nakkuse või põletiku korral aktiivne immuunkaitse või ekstreemsport. Järjest sagedamini arutatakse ka ravimite mõju oksüdatiivse stressi tekkele. Eriti kahtlustatakse teatavaid antibiootikume ja hormoonpreparaate.\nLoe teema kohta lähemalt: Ületreening\nKuidas saab oksüdatiivset stressi diagnoosida?\nOksüdatiivse stressi diagnoosimine põhineb 3 erineval tugisambal. Esiteks võetakse üksikasjalik haiguslugu, mis sisaldab järelepärimisi erinevate riskitegurite kohta, näiteks ebatervislik toitumine, alkoholi või nikotiini tarbimine ja paljud teised.\nSellele järgneb füüsiline läbivaatus koos kaalu ja KMI määramisega, samuti veresoonte uurimine pulsskontrolli alusel. Lisaks mõõdetakse vererõhku ja pulssi.\nEhkki ükski neist parameetritest ei anna selgeid tõendeid oksüdatiivse stressi kohta, võivad need olla mittespetsiifilised nähud. Diagnoos muutub konkreetseks ainult paljude laboratoorsete parameetrite, näiteks ensüümide, vitamiinide või teatud valkude määramise kaudu.\nKas on olemas usaldusväärseid teste + Kuidas saab oksüdatiivset stressi mõõta?\nVahepeal saab oksüdatiivse stressi väga täpset mõõtmist läbi viia, ühendades mitmesuguseid laboratoorseid parameetreid. Oksüdatiivse stressi tagajärjel tekkivate valkude mõõtmine on andnud kõige täpsemad tulemused. Siin on eriti neid Malondialdehüüd-modifitseeritud LDL, kolesterooli vorm ja Nitrotürosiin helistama. Nende täpsus on peamiselt tingitud asjaolust, et nende suhtes esinevad ainult väga väikesed kõikumised, nagu näiteks ensüümide määramisel.\nLisaks valkude testimisele, mis tekivad reaktiivsete hapnikuühendite tagajärjel, saab mõõta ka nende tegelikke vasteid redutseerivas süsteemis. Neid tuleks märgatava oksüdatiivse stressi korral märkimisväärselt vähendada. Sellesse rühma kuuluvad C- ja E-vitamiinid, samuti rakusisesed Glutatioon. Enamasti määratakse ka mikroelemente nagu seleen või tsink, kuna need on paljude selles kontekstis aktiivsete ensüümide lahutamatu osa.\nKuna oksüdatiivne stress iseenesest pole iseenesest haigus, ei saa sellele selgeid sümptomeid omistada. Pigem kujutab oksüdatiivne stress endast paljude teiste haiguste riskifaktorit. Nende hulka kuuluvad südame-veresoonkonna haigused, suhkurtõbi, neurodegeneratiivsed haigused nagu Alzheimeri või Parkinsoni tõbi, aga ka vähk.\nSamuti eeldatakse, et oksüdatiivsel stressil on otsustav roll vananemisprotsessis. Siinkohal tuleb veel kord mainida, et oksüdatiivne stress on põhimõtteliselt olemas igal inimesel. See muutub problemaatiliseks ainult siis, kui teatud summa on ületatud.\nKuidas oksüdatiivne stress nahal ilmneb?\nOksüdatiivne stress ise põhjustab rakus kahjustusi, näiteks selle välimist rasvakihti, kuid oksüdatiivse stressi peamine mõju on raku kaitse- ja parandussüsteemide vähenemine. Nii on see ka nahas. Väliste tegurite, näiteks ultraviolettkiirguse põhjustatud kahjusid saab hüvitada üha vähem, mis viib naha kiiremini vananemiseni. Selle märgid on üha hõrenev epidermis (epidermis), paindlikkuse kaotamine, kuivem nahk ja naha vigastuste korral oluliselt pikem regenereerimisaeg.\nNii töödeldakse kuiva nahka\nKuidas saate vananemisprotsessi peatada?\nKuna oksüdatiivne stress põhineb tasakaalul nihutamisel oksüdatiivse süsteemi kasuks, peaks reaktiivsete hapnikuühendite suurenenud kontsentratsiooni mõttes ravi põhinema nende vastaste tugevdamisel. Need kuuluvad redutseerimissüsteemi, kuid sageli viidatakse kui antioksüdantidele, et illustreerida nende rolli ROS-i vastastena.\nKõige olulisemad antioksüdandid on vitamiinid A, C, E ning mikroelemendid tsink ja seleen. Selle roll oksüdatiivse stressi kaitsjana on tõestatud paljudes uuringutes. Siiski jääb ebaselgeks, kas nende vitamiinide ja tsingi täiendav tarbimine tagab parema kaitse oksüdatiivse stressi eest. Selge on see, et inimesed, kes juhivad tervislikku eluviisi, mis hõlmab tasakaalustatud toitumist ja füüsilist koormust, ei pea võtma täiendavaid antioksüdante. Seega peaks enne toidulisandite kasutamist esmalt kontrollima enda elustiili.\nKuidas ravida oksüdatiivset stressi treeningu kaudu?\nPõhimõtteliselt peame nõustuma väitega, et spordil võib olla oksüdatiivse stressi eest kaitsev toime. See näitab aga selget sõltuvust harrastatava spordi intensiivsusest.\nOrgaanid, mille rakuhingamise kaudu toimub suur energiavahetus, nagu süda, maks ja lihased, kipuvad kehalise tegevuse ajal tootma reaktiivseid hapnikuühendeid. Nendele elunditele on omane ka see, et nad saavad treenimise tagajärjel püsivalt suurendada oma kaitsefunktsioone oksüdatiivse stressi vastu, et kompenseerida tekkivat oksüdatiivset stressi. Seetõttu on tõsi, et sportlik tegevus võib põhimõtteliselt suurendada kaitsesüsteeme oksüdatiivse stressi eest.\nSee muutub kriitiliseks ainult siis, kui sporti teostatakse väga intensiivselt, kuna organid suudavad tekkinud hapnikuühendid vaid osaliselt tasakaalustada ja oksüdatiivne stress võib isegi suureneda. Spordi kaitsev toime on seetõttu alati kehalise aktiivsuse taseme küsimus.\nKestvussport ja toitumine\nKuidas saan dieedi kaudu mõjutada oksüdatiivset stressi?\nOksüdatiivse stressi vältimiseks peaks kehas olema alati piisavalt antioksüdante, et seda vältida. Nagu juba mainitud, kuuluvad selle rühma kõige olulisemate esindajate hulka vitamiinid A, C ja E, aga ka mikroelemendid seleen ja tsink. Dieet, mille eesmärk on vältida oksüdatiivset stressi, peaks seepärast sisaldama palju neid aineid. Enamikul juhtudel on see juba saavutatav, kui tarbite piisavalt köögivilju ja puuvilju ning täiendavaid vitamiinipreparaate ei pea võtma.\nLoe teema kohta lähemalt: Tsingi ja vitamiinide vaegus\nKui soovite seda ikkagi teha, peaksite seda tegema arstiga nõu pidades, kuna vitamiinide üledoseerimisel võib olla tõsiseid kõrvaltoimeid. Toiduainete, milles on väga palju suhkrut ja rasva, tarbimine ei tähenda mitte ainult antioksüdantide vähesust, vaid soodustab ka reaktiivsete hapnikuühendite moodustumist. Seetõttu on tõsi, et tervislik toitumine võib oksüdatiivset stressi väga hästi mõjutada isegi ilma täiendavate preparaatideta.\nLoe teema kohta lähemalt. 5 elemendi dieet\nMillised haigused on seotud oksüdatiivse stressiga?\nArvatakse, et on palju haigusi, mis on seotud oksüdatiivse stressiga. Kõigepealt tuleks mainida südame-veresoonkonna haigusi. Eeldatakse, et kõrge oksüdatiivne stress põhjustab kolesteroolitaseme tõusu (Hüperkolesteroleemia), Laevade kaltsifikatsioon (Ateroskleroos) ja krooniline kõrge vererõhk. Lisaks omistatakse oksüdatiivsele stressile roll II tüüpi suhkurtõve väljakujunemisel.\nMõnede neurodegeneratiivsete haiguste, nagu Alzheimeri tõbi või Parkinsoni tõbi, kahtlustatakse aga muu hulgas ka oksüdatiivse stressi all. Lisaks on tõestatud, et suurenenud oksüdatiivne stress on teatud tüüpi vähktõve tekke riskitegur.\n2021 © https://publichealthglobal.org Mis on oksüdatiivne stress?


melatoniin eksperthinnang valgustuspaigaldis raamat osram optika keskonnatehnika praktiline käiduelektrikule sympholight tehas valgustustihedus temperatuur ergonoomika 4k mcu fifa touchdim\nProduktiivsust toetav valgustus, 2, Elektriala nr 1, 2021\nLisatud: 16 Märts 2021\nEuroopas kehtiva sisetöökohtade valgustuse standardi EVS-EN 12464-1 kohaselt peab kontorites, raviasutustes, koolides jms kohtades silme ees olema silindriline valgustustihedus vähemalt 150 lx. Valgustusprojektides keskendutakse valdavalt tööpinnale jõudvale valgustustihedusele ning jäetakse silindriline valgustustihedus ja räigus üldse arvutamata. Kui melanoopilist valgustustihedust või CS väärtust saab mõõta vaid spetsiaalse mõõteriistaga, siis silindrilise valgustustiheduse mõõtmiseks piisab luksmeetrist. Samas ei taga 150-luksine silindriline valgustustihedus sugugi inimese päevarütmi toomist.\nLisatud: 20 Veebruar 2021\nTallinn tuntuks oma lummavas valguses! - Elektriala nr 5, 2020\nLisatud: 05 Oktoober 2020\nOleme harjunud seostama valgustust vaid turvalisuse tagamisega ja tööks vajaliku valgusega. Tänapäevased valgustuse ja selle juhtimise võimalused on piiramatud ja mitte ainult siseruumides, vaid ka väliskeskkonnas.\nÜle maailma korraldatakse erinevates linnades valgusfestivale, kus sponsorite toel valgustatakse ajutiselt välja atraktiivsemad hooned, „mängitakse” valgustusega hoonete fassaadidel, parkides puude ja põõsaste vahel. See meelitab šõude ajaks kohale suure hulga turiste, kes toovad linnakassasse ka raha juurde. On ju laialt teada, et turistidele meeldib õhtusumeduses veeta aega linna välikohvikutes, kust avanevad ilusad ja huvitavad vaated. Enamikes linnades on linnasüdameks just Raekojaplats, mille arhitektuur lummab nii paljusid.\nTehisvalguse mõju öisel puhkeperioodil, Elektriala nr 2, 2020\nValguse mõjust inimese tervisele ja produktiivsusele olen ka varem kirjutanud, selle mõjust inimese tervisele öisel ajal aga mitte. Öösel enamik inimesi, vähemalt neli viiendikku meist, magab. Vähesed aga teavad, et ka öisel uneajal mõjutab valgus või selle puudumine oluliselt inimese tervist. Käesolev artikkel ei käsitle öötööd, mis küll puudutab üht viiendikku arenenud maade töötajaist, vaid tavalisi inimesi ja loodusobjekte, kelle puhke- ja taastumisaeg on öö.\nÖisel valgusel või selle puudumisel on omad mõjud nii inimestele kui loodusele. Looduse poolt on juba kord nii seatud, et kõik toimub tsüklitena, siinses kontekstis räägime valguse ja pimeduse tsüklist. Ka inimese puhul on tegemist ööpäevarütmiga, kus valgel ajal tegutsetakse ning pimedal ajal puhatakse end välja ning taastatakse jõuvarusid. Selle eest hoolitsevad meie hormoonid, mis mõjutavad organismi tegevust erinevatel kellaaegadel.


VE: Viimsi kütusemahutid - www.virumaa.ee\n« VE: Paul Keres 90\n“Põhjarannik” meeskoor »\nVE: Viimsi kütusemahutid\nAutor Avo | Avaldatud: 9. jaan. 2006\nPaarisaja meetri pikkusest teenindavast galeriist, mis meenutab metrootunnelit, pääseb kolme 800-meetrise kütusemahuti juurde.\nFoto: PRIIT SIMSO\nViimsi kütusemahutite näol on tegu kolme 780 meetri pikkuse ja viiemeetrise läbimõõduga tunneliga, mis on tänapäeval kütusefirma Milstrand omanduses.\nKeegi peale firma töötajate maa alla ei pääse, ka Päevalehel kulus firmalt nõusoleku saamiseks paar nädalat.\nPärast seda, kui valvur on meie auto numbrimärki kontrollinud ja tõkkepuu avanud, asub meie ekskursioonijuhiks Milstrandi terminali tehniline direktor Madis Tomberg, kes juhatab meid punkri moodi ehitise juurde.\nMobiiltelefonid kästakse minul ja fotograafil vastavalt ohutusnõuetele kohe välja lülitada, käte määrdumast hoidmiseks antakse sõrmikud.\n“Võib üsna kindlalt öelda, et Eesti jaoks on tegu täiesti unikaalse ehitisega, mille rajasid 60-ndate lõpus Leningradi metrooehitajad,” ütleb Tomberg, kui laskume metallkasti meenutava iidse tööstusliftiga 35 meetri sügavusele maa alla. Liftis on 70-ndate algust meenutav telefon – see oli aeg, kui mahutid kasutusele võeti.\nLigi 12 korrust allpool väljume liftist ja siseneme ümmargusse tunnelisse, mille läbimõõt, nagu öeldud, on pisut üle viie meetri ja mis meenutab tõepoolest metrooðahti.\nKa tunnelit vooderdavad betoonsegmendid peaksid Tombergi sõnul olema samad mis metroosÐahtis.\nOleme umbes 200 meetri pikkuses teenindusgaleriis, mida ääristavad metroole sarnaselt kõiksugu paksud juhtmed, laes on aga mahutitesse viivad kütusetorud ja ventilatsioonisüsteem, mis laseb siia vaid kuiva õhku. Maa-alune temperatuur peaks olema stabiilselt +6 kraadi, mis tagab strateegiliste kütusevarude pikaajaliseks hoidmiseks ülihead tingimused.\nTeenindusgaleriist siseneme ühte kolmest tunnelist, mis viivad kütusemahutite juurde. Tunneli ees on silt “Nasosnaja 2” ja ees paks rauduks, mille Tomberg avab. Ent lisaks sellele kaitseb pääsu mahutisse veel kaks sarnast, umbes 20 cm paksust raudust.\nMahuti pääslaruumist kütusetunnelisse saamiseks tuleks raudredelist alla laskuda ja ümmargune kaas maha keerata. Seda me siiski ei tee, sest Tombergi sõnul on mahutid diislikütust täis. Iga mahuti on samamoodi viiemeetrise läbimõõduga ja 780 meetrit pikk, suunaga Viimsi spaa poole – see tähendab, et näiteks staadioni all on sisuliselt kütusepaak.\nTurvalisuse pärast siiski muretseda ei tasu, sest hoidlad on ehitatud nii kindlad, et need peaksid pidama vastu koguni aatomirünnakule.\nFirma territoorium on ööpäevase valve all ja turvanõuded ranged – võõraid siia ei satu.\nTänapäevasel ajal lisatud tuletõrjesüsteem täidab aga võimaliku ohu korral kogu ruumi kahe minuti jooksul vahuga.\nUuendatud on ka kogu tehnoloogia – pumbad, nende juhtimine, torustik, elektrisüsteemid.\nNõukogude ajal olid mahutid ühendatud Tallinna lahel asuva tankimiskaiga. Torud peaksid Tombergi oletusel praegugi merepõhjas alles olema, kuid mahutitega pole need enam ühendatud. Merel paiknevast, praegugi kõigile näha olevast kaist tangiti Nõukogude merelaevastiku aluseid, mõnedel andmetel koguni allveelaevu.\nIgasse hoidlasse mahub 17 000 kuupmeetrit vedelkütust, kogumaht on seega üle 50 000 kuupmeetri.\nTagasi üles jõudes ja ringi vaadates valdab meid vaid üks tunne: nõukogude metrooehitajate usinus on olnud uskumatu.\n•• 1969–1972 ehitati Viimsisse maa alla Nõukogude merelaevastiku strateegiliste kütusevarude hoidmiseks kolm 800-meetrist kütusemahutit, kust viisid torud ka lahel asuva tankimiskai juurde.\n••1999. aastal võõrandas riik Viimsi kütusebaasi kinnistu koos sellel asuva kütusemahutiga ning Maardu-Viimsi raudtee haruteega 5,36 miljoni krooni eest AS-ile Milstrand.\n••Firma sai ka kohustuse investeerida 40 miljonit krooni ja likvideerida 9,6 miljoni krooni eest keskkonnareostus. Müügihind kujunes OÜ Simus Kinnisvara eksperthinnangu põhjal. Kinnisvarabüroo hindas objekti turuväärtuse 69,5 miljonile kroonile, millest maa-aluse kütusemahuti väärtus on 26,25 miljonit krooni; sellest arvati maha investeeringud.\n••Finantsauditi osakonna peakontrolöri Ranno Saarmanni aruande kohaselt ei kasutanud riik müügihinna kujundamisel ära potentsiaali riigi tulude suurendamiseks.


Aed: Kas Roundup Weed Killer Tapavad Õitsvaid Taimi? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kas Roundup Weed Killer Tapavad Õitsvaid Taimi?\nRoundup on üldotstarbeline kontakt herbitsiid, mida kasutatakse tavaliste umbrohtude hävitamiseks kodus. Saadaval nii kontsentreeritud kui valmispreparaatidena rakendatakse roundupi kas pihustades seda otse pudelisse või segades seda veega ja kasutades käsitsi survestatud pihustit. Tuleb hoolikalt jälgida...\nÄrrituse ja pihustuse vältimine\nKasutades käsitsi pihustit, kasutatakse umbrohu suhtes kontsentreeritud Roundupi.\nRoundup on üldotstarbeline kontakt herbitsiid, mida kasutatakse tavaliste umbrohtude hävitamiseks kodus. Saadaval nii kontsentreeritud kui valmispreparaatidena rakendatakse Roundupi kas pihustades seda otse pudelisse või segades seda veega ja kasutades käsitsi survestatud pihustit. Roundupi kasutamisel tuleb hoolitseda, sest see võib mõjutada negatiivselt taimi, mis ei ole umbrohud.\nRoundupi peamine herbitsiid koostisosa on glüfosaadi üldine herbitsiid. See on kontakt herbitsiid, mis tähendab, et see ei pea taime juurest taime tapmiseks lahustuma ja imenduma; Roundup imendub kiiresti taime lehtede või muude taimsete materjalidega ja sõidab läbi taime veresoonte süsteemi juurtele. Võimalik on ka otsene juurutamine, kuigi Roundup ei tungi sügavale pinnasesse, seega võib sügavalt juurdunud umbrohu otsene rakendamine olla keeruline.\nKuna Roundup on laia toimespetsiifilise herbitsiidiga, ei tegele see ainult teatud tüüpi taimedega. Kui Roundupi juhuslikult pihustatakse õitsvaid taimi, mõjutab glüfosaat nende kudesid samal viisil, mis mõjutab umbrohi ja rohumaid. Roundupi spetsiifilised efektid taimedele sõltuvad sellest, kui palju herbitsiidiga see puutub kokku; lilled võivad värvi tuhmuda või muuta, taimne materjal võib tumeda või sureb ja taime kasv võib olla takistatud. Kui taimele pritsitakse piisavalt Roundupit, võib kogu taim surra.\nLisaks õnnetusjuhtumite juhuslikule pihustamisele umbrohutõrje üritamisel võib juhuslik kokkupuude ilmneda ka "triivis" ja pihustamisel. Jõudes tekib siis, kui pihust kannab tuul lähedalasuvate õistaimede juurde. Üle pihustuse tekib siis, kui pihusti pihusti pihustit on liiga kaugel sprayeritest pärinevatest umbrohtudest ja osa pritsidest ka ümbritsevatel taimedel. Juhuslikult avatud taimedel ilmneda võivate kahjulike tunnuste puhul võib kuluda kuni kaks nädalat, sõltuvalt sellest, kui palju Roundupi taimed puutuvad kokku.\nTavaliselt saate vältida triivimist ja pihustamist, pöörates tähelepanu pihustamisele ilmastikutingimustele ja veendumaks, et pihustusotsak oleks umbrohu lähedal, mida proovite tappa. Võimalusel peaks tuuline päeval pihustama, et vähendada juhusliku kokkupuute tõenäosust oluliselt. Kasutades aktiivselt pihustatavaid umbrohi pakkuvaid kartongi-, plast- või puidust barjääri, võib vähendada ka triivi- ja pihustusrõhu tõenäosust, kui pääseb oma eesmärgi täitmata Roundupi pihustitesse.


Tõnu Kilgas: teater on mu elu suurim armastus! - Teater Vanemuine\nTõnu Kilgas: teater on mu elu suurim armastus!\nPostimees, Ingrid Veidenberg\n«Kihvt ja õnnelik elu on olnud. Mina ei kahetse midagi,» kinnitab intervjuus Arterile näitleja ja laulja Tõnu Kilgas, kellel just täna saab täis üks huvitav eluring.\nAastal 1978 lavastas Ülo Vilimaa Vanemuises muusikalist etendust «Hunt ja seitse kitsetalle» ning kutsus Hundi rolli toonase ansambli Fix solisti Tõnu Kilgase.\nTäna esietendub Vanemuises muusikal «Kosmonaut Lotte», kus Tõnu Kilgas (57) teeb kaasa ühe peaosalisena, mängides seekord jänest – täpsemalt väga iseteadlikku Jänes Adalberti. Kilgas on tagasi Vanemuises, ent hundirüü asemel kannab ta jänesena ringi hüpates pooleteisemeetrise läbimõõduga poroloonkostüümi. Ja lapselapsed saalis elavad vaimustusega kaasa.\nMitte ainult sellest, vaid ka paljust muust rääkisime Tõnu Kilgasega 1. mail Tartu legendaarses kohvikus Werner. Koht oli Tõnu valik, sest selle kohvikuga seonduvad mehel eriti soojad mälestused ajast, mil ta oma Vanemuise esinäitlejast ema Ellen Kaarmaga seal lapsena tihti «kohvitamas» käis.\nOn keskpäev, päike sirab Toomemäe kohal ja Tartu hakkab ärkama volbrijärgsest pohmelusest. Lühikestes suvepükstes Tõnu Kilgasel on parajalt aega, enne kui saabuvad lapselapsed, et nendega koos Aura veekeskusesse aega veetma minna. Kilgas pakatab energiast ja elurõõmust. Nii, nagu praegu on, võikski jääda, ei häbene ta tunnistada.\nÜks ring on selle kevadega teie jaoks täis saanud. 34 aastat tagasi alustasite Vanemuises Hundina oma lavakarjääri ja nüüd olete siin tagasi, seekord Jänesena.\nJah, ainult et Jänes on praegu palju tugevam kui oli toonane Hunt, kes oli rohkem nagu jänese nahas. See oli mu elu esimene suur teatriroll, koos ansambliga Fix, kes tegutses sel ajal Vanemuise juures. Mäletan, et Silvi Vrait oli Öökull ja tegemist oli sellise poolmuusikaliga.\nVanemuine on teie elus suurt rolli mänginud – olete öelnud, et teid on suisa selle teatri seinte vahel tehtud.\nMinu ema Ellen Kaarma ja isa Lembit Mägedi olid Vanemuise teatri näitlejad. Olin väiksest peale kogu aeg teatri juures. Tahtsin minna pärast muusikakooli lõpetamist edasi Tallinna Panso teatrikooli, aga mind suunati Vanemuisesse, pidin seal kindla aja ära olema.\nTollane Vanemuise juht Kaarel Ird lubas saata mu Leningradi lavastajaks õppima, aga igal aastal lükkas ta seda edasi – teeme veel selle lavastuse ära ja siis selle. Aeg muudkui kulus, tööd oli teatris väga palju, iga päev toimus etendus. Ühel päeval draamatükk, teisel operett, kolmandal ballett. Isegi seal kasutati mind kui spordipoissi ära, pandi kõrgseltskonnas aadlikke mängima, sukkpüksid jalas.\nKuni tuli kutse Tallinnast Estonia teatrist. Eri Klas ja Arne Mikk olid kuulnud, et Tartus on päris andekas poiss, prooviks teda Estonias. Tulin Jüri Krjukovi dublandina tegema «Savoy balli». Krjukov oli seda etendust juba viis aastat teinud ja ühel hetkel ütles, et mängigu ma edasi, tema enam ei jõua.\nSee oli tollal tohutu publikumagnet – kes polnud «Savoy balli» näinud, polnud mingi õige eestlane. Kohe kutsus ka Eino Baskin Vanalinnastuudiosse, mis oli omal ajal väga populaarne ja hea teater. Tööd oli väga palju.\nNüüd olete olnud juba kaheksa aastat vabakutseline. Miks Estonia kindla palga pealt ära tulite?\nTegin selle valiku ise. 2000. aastate alguses oli Estonias suur segadus, soliste lasti lahti, olid probleemid juhtkonnaga. Mu aeg oli nii kinni, samal ajal pakuti palju tööd ja reisimist, tundus õigem jätkata FIEna, et olla oma aja peremees. Tahtsin tegutseda mitmekülgselt, et ei jääks arengus seisma.\nVabakutselise leib maitseb Eestis vist suhteliselt kibe, elu on üks suur tõmblemine projektist projektini, et omadega toime tulla?\nSee on kuidas kellelgi. On kaks teatrimaski, üks kurva, teine naerunäoga. Need vabakutselised, kel läheb hästi, neil on naerumask ees. Mulle ei meeldi olla kinnistatud ühe teatri juurde, kus oled kinni repertuaaris, mängid enam-vähem samade partneritega, ei saa teha eri projekte.\nNäitlejat arendab aga just suhtlemine võõraste näitlejate ja lavastajatega. Ma ei ole kahetsenud vabakutseliseks hakkamist, on tulnud ette isegi rollidest äraütlemist, sest tööd on olnud palju.\nEestis on palju vabakutselisi näitlejaid. Kui vanad ja tuntud on enam-vähem rakendatud, siis noorte puhul see paraku nii ei ole. Kuidas sellesse suhtute?\nNoori, kes lõpetavad teatrikooli ja ei saa kutset teatrisse, on juba väga palju. Ja igast august lastakse näitlejaid muudkui juurde. Vanasti koolitas neid lisaks Viljandi kultuuriakadeemiale ja lavakale ka peda, nii et kolm kooli!\nKui võtta lahti Eesti Teatriliidu vabakutseliste näitlejate nimekiri, siis seal on ligi 600 nime. Võib-olla sadakonnale neist jätkub tööd, mis ära toidaks, teised peavad leidma muid võimalusi. Nendest on tõesti hale meel. Loodud on kõikvõimalikke kursusi, isetegevuslikke truppe ja trupikesi, et näitlejad vähegi mängida saaksid.\nSiin on tegemist juba kultuuripoliitilise probleemiga. Tundub, et meie noored tegelevad ainult sellega, et saada superstaariks või näitlejaks. Noored inimesed aetakse hulluks ja pärast on neil väga raske.\nKa teie enda tütar Piret Krumm valis näitlejakutse ja lõpetab sel kevadel lavakunstikateedri. Millised on tema väljavaated teatrimaailmas läbi lüüa?\nÕnneks sai Piret kutse draamateatrisse. Aga kolm tüdrukut nende kursuselt jäi ripakile.\nOlete murelik, et noortele ei anta tööd, ja teete ise mitte just esimeses nooruses olles kaasa Lotte lastelavastuses, mängides ülienergilist Jänes Adalberti. Eeldatavalt võiks see olla ühe noore, ennast tõestada sooviva mehe roll?\nVaat Jänes Adalberti rolli kohta oleks vanasti öeldud: meistri roll. See on nii suur roll, et annab näitlejale piiramatud võimalused. Füüsiliselt on küll väga raske – kukun, lendan, tantsin, poolteist meetrit porolooni kogu aeg ümber.\nSõge Jänes Adalbert on koomiline, aga sellegipoolest tõsiseltvõetav kuju, selles tükis suisa peategelane, Lottega nad kahekesi seal möllavad. Ma ei ole Lotte raamatut lugenud ega filme näinud, olen olnud Lottest täiesti puutumatu, sest minu lapsed on juba suured ja lapselapsed on kaks poissi, keda huvitasid rohkem autofilmid ja -asjad.\nTänu vanaisa teatrirollile on poisid nüüd enda jaoks Lotte avastanud, ja lapselapsed ongi see põhjus, miks tahtsin selles tükis kaasa teha. Adalberti rolli kaudu saan lastele palju öelda, palju headust ja armastust anda. Kui kuueaastane Holger ja neljane Daniel ütlevad, et vanaisa, sa olid äge, siis on korras. Siis võin tehtuga rahul olla.\nKui meil siin hommikuti on viis tundi tantsuproovi ja õhtuti neli, siis õhtuti jalad ikka surisevad kõvasti. Ega see kerge leib ei ole. Muidugi oleks lihtsam mängida vanahärrade rolle, kus ei pea nii palju ringi kepslema, aga selles rollis saan end ka halbadest stampidest lahti mängida, naerda opereti- ja komöödiateatri võtete üle.\nLavastaja Ain Mäeots hakkas mind kohe väga erispidiselt väänama, ja see on hea. Me pole enne koos töötanud, aga on lootus, et tulemas on midagi muud, kui seni on harjutud nägema.\nTeie lapselapsed on juba sellises vanuses, et teevad mürades vanaisale tuule alla?\nOo jaa, suvel on nii, et kell seitse-kaheksa õhtul on vanaisal toss väljas, saaks ainult magama! Nad on nagu poisid ikka, hirmus aktiivsed. Kohtume põhiliselt suviti, käin neid siis Lõuna-Eestis Hedvigi talus abiks hoidmas. Aga ka aasta sees on piisavalt võimalusi neid kohata, kas siis Tallinnas või Tõrvas, kui sõidan Lõuna-Eestis liikudes sinna appi.\nOlete te boheemlaslikult leebe vanaisa või ajate rangemat joont?\nPüüan ikka joont ajada. Nõuan elementaarset viisakust – tänan ja palun. Ja süües peab laua taga istuma.\nOn tütrepojad teile ka midagi õpetanud?\nArmastuse tunnet on õpetanud. Kõlab kuidagi õõnsalt, aga minu vanuses on nad andnud elule uue kvaliteedi. Ma mõtlen nende peale, tegelen nendega, armastan neid. See on hinge soojendav ja vahva asi. Sest tüdrukud on mul kõik juba suured ja neil on omad mured – nendega me räägime põhiliselt poisteprobleemidest ja kuidas nendest asjadest üle saada, arutame hoopis teisi teemasid.\nKas oma lauljast tütre Hedvig Hansoni eluga olete isana üldjoontes rahul?\nHedvig on samasugune kunstnik, nagu mina olen terve elu olnud. Ja kunstnikul on alati üks dilemma. Kui süvened oma töösse, siis jäävad lapsed unarusse. Kui süvened lastesse, jääb su töö unarusse. Kui pühendad end lastele ja jõuad teatud ikka, võid hakata süüdistama, et mul on jäänud nii palju asju teie pärast tegemata ja teie teete siin ka veel pahandusi.\nHedvig on väga arukas tüdruk, ta püüab nii loomingut kui ka kodu koos hoida. See on päris raske. Samas ei saa ta kaua kodunt ära olla, hiljuti käis Brüsselis turneel, kaks-kolm päeva oli rahu, siis juba nuttis telefonis. Igatsus laste järele oli nii suur. See on kõikidel niimoodi, isadel ka.\nKui tegime koos Katrin Karismaga aastaid tagasi kahekuiseid Ameerika-reise, käisime esinemas sealsetele väliseestlastele, siis Katrin hakkas lastele mõeldes nutma teisel nädalal, minul kiskus pisara põsele teisel kuul.\nOlen ise kasvanud ilma vanemateta, olnud väiksena kas hoidjatädi valve all või lasteaia pikapäevarühmas.\nEma oli pikad päevad teatris tööl, siis sõideti etendustega mööda vabariiki, nii et nädalaid ei näinud ma teda. Ole seal trellitatud lasteaias siis ööd ja päevad!\nOn aastad leevendanud tollast ängi ja hinge jäänud igatsust?\nMu enda elu on läinud täpselt samamoodi. Olen püüdnud selle vastu võidelda, olen tahtnud suuta anda oma lastele kõik. Aga ikka läks täpselt sama rida. Teater, abielud, eri abieludest lapsed, see teeb asja väga raskeks.\nMu suhtlemine lastega on olnud kohtumised ja koosolemised. Kui nad olid juba suuremad, käisin ühe lapsega ühes kohas, teisega teises. Siis püüad neid kõiki kokku ajada – kõik on ju parasjagu suured isiksused. Neil on ju erinevad emad. Probleeme on olnud palju.\nNaised olete võtnud kõik teatri- ja muusikavaldkonnast – laulja Novella Hanson, baleriin Tatjana Bassova, operetitäht\nKatrin Karisma… Kõik on olnud väga tegijad ja silmapaistvad karjääris.\nVõib-olla on see olnud lihtsalt minu mugavus. Teater on olnud mu elu suurim armastus. Seepärast olen ka naised lähedalt võtnud, et ei ole viitsinud kaugemalt otsima minna. Mul ei ole selle jaoks aega leidunud, kogu aeg olen ju laval olnud.\nKas teie tütred ka omavahel suhtlevad ja läbi käivad?\nÕnneks jah. Vaenu ja vihkamist ei ole, pigem armukadedust, olen täheldanud. Kes saab rohkem tähelepanu.\nWikipedia väidab, et teil on kolm tütart, aga tegelikult on teil tütreid kokku hoopis neli?\nJah, mul on neli tütart. Kõige noorem tütar Susan lõpetab sel kevadel Rocca al Mare kooli gümnaasiumi.\nKas ka tema ema on loominguliselt erialalt?\nEi, ei ole. Ta on lihtsalt üks naine.\nTeie lapsed on erinevate perekonnanimedega, vaid kaks neist on Kilgased.\nJah, Susan ja Ellen on Kilgased, aga Piret on Krumm, kuna tema sünni ajal oli Katrin Karismaga selline keeruline elu, ja Hedvig on ema järgi Hanson. Ka ma ise ei kanna oma lihase isa nime, hoopis ema elukaaslase Gunnar Kilgase nime. Elu on hämmastav, sama ring nimedega on ka minu elus toimunud.\nMilline oli teie suhe oma isa Lembit Mägediga? Käisite läbi?\nOo-jaa, ta oli mulle väga kallis paps, võib öelda, et olime hingesugulased. Ta suri kolm aastat tagasi. Hakkasime suhtlema pärast minu kolmekümnendat eluaastat. Täpselt nagu mul on praegu Hedvigiga, kes on 36. Ma tunnen alles nüüd temapoolset sõprust ja soojust, mingid kanalid oleksid nagu avanenud. Noorena mõtled hoopis teisiti, sul pole aega oma vanemate jaoks.\nKas teiste tütardega on teil sama hea suhe, ühegi pärast süda ei valuta?\nSee oleneb eluetappidest. Igal õhtul muretsen ja mõtlen kõigi peale. Igal nädalal helistan kõik läbi, kontrollin olukorra ära. Igal on oma mured, ja neid tuleb lahendada. Neid tuleb aidata, ka materiaalselt, seni kuni on võimalik. Nad tahavad olla iseseisvad, eraldi elada, aga see on kallis.\nSusanil on suured plaanid minna pärast gümnaasiumi Inglismaale ühte maailma võimsamasse ülikooli. Koolis on ta väga hea õpilane, on võtnud juurde loenguid ülikoolides, tahab minna arstiteadust või psühholoogiat õppima. Tema on küll, võiks öelda, kännust kaugemale kukkunud.\nLoodan, et kõik läheb tal hästi. Ellen lõpetas pedagoogikaülikoolis rekreatsiooni eriala. Ta töötab osalise ajaga Äripäevas müügiosakonnas ja teeb samal ajal treeneripabereid, et Sparta spordiklubis treeneriks hakata.\nHedvig kirjutab oma vanaemast Ellen Kaarmast praegu raamatut. Seal on kogu teie pere lugu sees. Mis tunne oli teil seda käsikirja lugeda?\nMinule on see lugu päris traagiline. Olin 20-aastane, kui mu ema suri. Sel ajal ei olnud mul isaga ka kontakti. Jäin üksi. Teadsin kogu selle aja, et ema jõi end surnuks. Nüüd, raamatu jaoks uurimistööd tehes ja pabereid lugedes selgus aga hoopis teine põhjus – pidin oma ema surma teist korda läbi elama hoopis teises valguses. Kohtumeditsiini paberitest selgus, et mu ema mõrvati.\nSee teadasaamine tekitas minus kohutava segaduse, olin pikka aega tasakaalust väljas.\nEga minus ei olegi mingit kättemaksusoovi – need inimesed, kes seda tegid, on kõik surnud. Aga kui oleksin seda tol ajal teadnud, oleks sellest tulnud igavene jama.\nMinu eest varjati seda. Ka sugulased teadsid tõde. Nad varjasid, et ma ei hakkaks midagi ette võtma. Praeguses vanuses veel kord seda valu läbi elada on väga karm…\nMis suhe teil emaga oli?\nVäga hea suhe oli. Ema võttis alkoholi ja see tekitas meie vahele kaugenemise. Otsisin teda pidevalt taga, kus ta jälle on. Tõin teda joomingutelt koju. Kui olin suurem, oli mul tema pärast häbi. Mul oli juba pruut ja kui ema niisuguses koledas olekus koju tuli… Siis ei lasknud ma teda sisse. Ütlesin: saa kaineks ja tule siis.\nOli tal kuhugi minna?\nNo vot… Oli kohti, kus tollel ajal kunstnikud ja luuletajad end välja magasid.\nAga teie näitlejast isa ei olnud alkoholi kütkes?\nIsa võttis napsu küll, aga mitte kunagi teisel päeval. Ema oli mul särav näitleja, aga väga elupõletaja. Nende suure armastuse tappis ära armukadedus. Üks oli ühe peale armukade, teine teise peale. Nad elasid koos viis või kuus aastat, siis otsustas isa loobuda ja sõitis ära Pärnusse, läks sealsesse teatrisse tööle, alustas seal uut elu. Mul on kunstnikust poolõde ja multiplikaatorist poolvend.\nLavainimestel kuulub kaaslaste vahetamine sageli elu juurde. On armukadedus teilegi tuttav tunne?\nSee, kes maha jääb, sel on alati valus ja ta on armukade. Kes ise võtab, see ei tunne armukadedust. Ma ei ole armukadedust tundnud, kuna olen olnud äramineja. See ei ole ülbusena öeldud, nii on elurada läinud.\nKüll aga olen näinud, mida tekitab mahajääja viha ja armukadedus. Kui hakatakse valetama ja vassima ajakirjanduses ning mõtlema välja asju, mida pole olnud. Mulle on tagantjärele äsatud. Mahajääja on väga raske olla, see võib vihale ajada.\nSeda enam, kui ei tea mahajätmise põhjust – miks?\nPõhjus on väga lihtne – armastus saab otsa ja tekib kirg teise inimese vastu. Võib-olla mõnele inimesele on antud seda kogeda üks-kaks korda elus, minule on antud seda palju kordi. See on teinud mu elu ühest küljest väga keeruliseks, teisalt aga väga huvitavaks. Olen olnud armastatud ja olen saanud ise armastada. Mul on palju lapsi, keda ma armastan.\nKahetseda ei ole midagi?\nEt ei ole olnud seda ühte ja õiget, kes oleks tänapäevani kõrval?\nMinule meeldib, et neid on olnud palju. Muide, nägin eelmisel aastal Hansahoovis etendust andes oma esimest pruuti Tartus. Minu esimene armastus, ta oli siis hästi ilus tüdruk. See oli romantiline, platooniline suhe. Ta tuli ütlema, et ta on tema. Ta oli palju muutunud.\nNüüd on teil kirg palju-palju nooremate naiste vastu?\nEi ole midagi naeruväärsemat kui olla vananev Casanova… Nii hull see asi ei ole, aga mul on praegu tõepoolest noor naine. Meie suhe on kestnud juba pikemat aega, pea kümme aastat. See naine on 30-aastane, kohtusime, kui ta oli 22. Elus vahel juhtub selliseid asju.\nMida on teil talle pakkuda?\nNii palju kui pakkuda on. Seda pole palju. Aga temal on mulle palju pakkuda.\nOlete osanud oma suhet hästi hoida, keegi ei ole seda naist teie kõrval näinud.\nJah, ei ole vaja. On olemas inimesi, kes on võimelised ohverdama oma elu. Olen talle mitu korda öelnud, et ta peaks mõtlema rohkem enda peale. Et ei ole mõtet jätkata. Aga ta ei nõustu minuga. Ja senikaua kui see niimoodi on, on hea.\nOlete valmis saama veel kord isaks?\nEi. Ma olen vanaisa. See asi on selgeks räägitud. Temal on terve elu veel ees.\nOn ta teie tütardega ka sõber?\nEi. Aga mu tütred teavad, et niisugune inimene on olemas.\nSee noor naine on ka põhjus, miks Katrin Karisma alustas majaehitust üksi? Olite ilus paar…\nJah, aga sellest jääb väheks, et olla teiste jaoks ilus paar. Ma käin Katrinil abis lund lükkamas ja Piretil külas. Me saame Katriniga nüüd normaalselt läbi. Helistan talle vahel, et küsida, kuidas tal läheb. Minu poolt mingit vaenu ei ole. Meie eas on lapsed tähtsamad, peame mõtlema koos, mida teha lapse heaks, et temal oleks parem, juba see ühendab.\nOlete käinud Piret Krummi etendusi vaatamas? Mis tunne on isana saalis istuda?\nOi, see on raske! Olen näinud «Scapini kelmusi» linnateatri lavaaugus ja «Lõikuspidu» draamateatris, kus Piret mängib. Üldiselt on ta rõõmu pakkunud. Ma olen väga krampis saalis, muretsen tema pärast. See on eriline tunne, aga uhkust tunda on väga ennatlik.\nKunstniku tee on pikk ja õigeid vilju hakkad noppima alles hilisemas eas. Kui ta on õiges teatris õigete lavastajatega ja õige mõtlemise, südame ja suhtumisega, saavutab ta oma professionaalsuse.\nKüpsus tuleb siis, kui on olemas elukogemus, selles suunas tuleb teadlikult liikuda. Tänapäeval on noortel kaks teed – kas lähed kohe raha teenima või oled valmis mõni aeg kuivikuid närima, elama kesisemalt ja õppima ning ennast täiendama. Kui lähed kohe seriaalidesse superstaariks, siis kaotad pikas perspektiivis ja ühel päeval sind lihtsalt enam pole.\nKui kaua jaksate ise veel laval olekut nautida?\nMina elan rollist rolli. Mul on kaheksa aastat pensionini, aga vaevalt ma ka siis töötamise lõpetan. Ma ei ela ju pensionist ära, nii et juba rahalistel põhjustel tuleb jätkata.\nMul on üks väga rikas südamesõber, kes elab Hispaania rannikul üksinda purjekas. Ta räägib mulle kogu aeg, et tule ära, mis sa jamad, elame purjekas vabas looduses, loeme filosoofilise sisuga raamatuid. Tahaksin elada sellist elu kaheksa aasta pärast. Praegu naudin väga olemist elu tuiksoonel, elu arteris.\nTagasi vaadates on mul kihvt ja õnnelik elu olnud. Õnne ja armastust on väga palju olnud. Ka tagasilööke ja ebaõnne. Aga mina ei oska midagi enam ihaldada. Nii võikski jääda.\nSündinud 13. augustil 1954 Tartus\nTartu 3. keskkool 1972\nH. Elleri nim Tartu muusikakool, laulu ja koorijuhtimise eriala 1976\n1976–1984 teater Vanemuine, näitleja, laulja\n1984–2004 –rahvusooper Estonia, näitleja, laulja\n2005– … vabakutseline laulja ja näitleja\nLisaks Vanemuisele ja Estoniale teinud kaasa Vanalinnastuudio, draamateatri, Pärnu teatri, Tartu Hansateatri, Vana Baskini Teatri ja projektiteatri Kell Kümme etendustes.\nPraegu on tähtsaim teatriroll Vanemuise etenduses «Kosmonaut Lotte» (Jänes Adalbert), teeb kaasa ka Estonia operetis «Silva» ja Vana Baskini Teatri etendustes «Kihluspidu» ja «Üllatuskülaline».\nKehastab «Õnne 13» Harry Ahvenat.\nNeljast kooselust neli tütart: Hedvig Hanson (36), Ellen Kilgas (23), Piret Krumm (22), Susan Kilgas (18). Holgeri (6) ja Danieli (4) vanaisa.\nPuutusin Tõnuga esimest korda kokku 1985. aastal, kui Eino Baskin lavastas Vanalinnastuudios «Cyrano de Bergeraci». Mina mängisin Cyrano’d ja Tõnu Christiani. Ta tegi seal superrolli ja oli seejuures laval mehena väga ilus. Ta pidigi mängima väga ilusat meest, aga Eestis pole neid ju kusagilt võtta. Tõnu on laval suurepärane partner, nõtke, empaatiavõimeline. Mul on väga hea mälestus sellest esimesest koostööst.\nEt Tõnu on tõsiseltvõetav näitleja, näitas ta ka Gogoli «Revidendis», mis oli taas Eino Baskini lavastus Vanalinnastuudios. Ta mängis seal Hlestakovi ja mina dubleerisin sama rolli. Ja ma pean tunnistama, et Tõnu tegi selle rolli paremini kui mina. Mäletan, et olin isegi kiivas tema peale, see oli selline puhtprofessionaalne kadedus.\nSel suvel mängib Tõnu minu lavastatud muusikalises komöödias «Suve unistused», mis etendub Ohtu mõisas. Tal on vaimukas roll mehest, kes ei suuda nimesid meelde jätta. Nii palju ma teda tunnen, et võin öelda: tema elus on praegu väga head ajad.\nTa on prii alkoholist, mis teda aastaid on jälitanud. Hea meel on tõdeda, et kõikide suurte elumurede kiuste on ta alkoholikuradist võitu saanud. Tõnu on väga positiivsel lainel ja see teeb rõõmu.


Meie Marta: July 2007\nSõber "hull-mees-põmm-põmm" Pauliga väisamas Tartu Raekoja platsi:\n3 päeva enne Anna sündimist:\n3 tundi pärast Anna sündimist:\nCC reklaam (Marta sätitud natüürmort spetsiaalselt pildistamiseks):\nMarta uue, "suur tüdruk" identiteedi põhiosad: pisike õde ja uus soeng:\nMeie esimene suure pere pilt kukkus välja selline:\nposted by Eppppp @ 10:20 AM 7 comments\nMaja peal on käinud abiks mu vendade sõpru, kellele vaja ju siis demonstreerida oma kakskeelset last.\nSest see on nii tavaline küsimus. "Oo, kas ta räägib teil inglise keelt ka?"\n"Jah. No Marta, emme ütleb... issi ütleb..."\nJa siis Marta näitab uhkusega, mida ta teab. Aga selgub, et ega need süsteemid ta peas väga hästi alati kokku ei klapi.\nNäiteks: "Emme ütleb lasteaed, mis issi ütleb?"\nMõtleb natuke aega. Siis ütleb uhkusega: "Issi ütleb kool!" (kõik sõnad eesti keeles.)\n"Eei. Mõtle veel. Issi ütleb..."\n"Aa! Issi ütleb loomaaed!"\nNo ei tule välja... Õnneks teiste sõnadega läks paremini.\nSiis tuli järgmine aps. "Emme ütleb "kaks", mis issi ütleb?"\n"Issi ütleb, eee... three!"\nEi ole talle vist matemaatilist andekust antud. Kui isegi kahel ja kolmel ei tee vahet, ise saab varsti neljaseks. Aga noh, mina arvutan iga päev näppude peal, mitu tundi mu töömehed on töötanud... ;)\nVäikseid tõlkevigu oli veel. "Emme ütleb voodi, mis issi ütleb?"\n"Couch!" See on inglise keeles diivan tegelikult.\n"Ei ole päris... Mõtle veel..."\n"Issi ütleb sleep!?"\nAga samas saab ta mõlemas keeles eraldi üsna hästi hakkama. Sanasm mõlemas keeles on lemmiksõnu, mida ta vägivaldselt teise keelde tahab kaasa võtta. Näiteks eestikeelne "haldjas" on ka inglise keeles kasutusel.\nTalletaks ajalukku mõned keelevead ka.\nTitamiin (vitamiini asemel)\nMeri, merd (p.o. veri, verd)\nMis su mimi non? (p.o. nimi on)\nTahaks süüa migagigi (p.o. midagi).\nposted by Eppppp @ 12:07 AM 5 comments\nMarta väike nõbu Ilona on sündinud! Neli päeva tagasi juhtus see väike ime.\nTäna käisime "Limonal" - nagu Marta teda kutsub - külas. "Ta on nii väike, ta ei oska rääkida ja tal pole hambaid," on meil juba vana tarkus. Aga huvitav on vaadata, kuidas see info päriselt kohale jõuab. Et see pisike ilmakodanik on tõesti NII VÄIKE. Marta imetles Ilona sõrmi ja rääkis sellest ka hiljem. "Tal olid nii pisikesed näpud!"\nJa kui Ilona mahlakal toonil puuksutama hakkas, läksid Martal silmad kaasa elamisest suureks. "Tita puuksutab!"\n"Tal tuleb praegu kaka püksi," täpsustas Ilona emme Elo.\n"Tal tuleb kaka püksi?"\n"Jah, ta on nii väike, ta ei oska potti kakada."\nSeda korrutas Marta ka koduteel üle. Mõelda vaid. Nii väike, et ei oska potti kakada.\nTeine valdkond, kus viimasel ajal Marta maailm aina avarneb, on igasugune töötegemine. Eks ta ole meil majaehitusel kaasas käinud: istub tagaaias oma liivakastis või tuiab mujal ringi ja jälgib, kuidas töömehed ümberringi tööd teevad.\n"Mina olen ka töömees!" ja kopsib millegagi vastu midagi. Pärast väikesi õpetussõnu soostub ta olema ka "töötüdruk".\nVahepeal juhtus töötegemisega üllatusi ka, näiteks vorstivardad olid väliköögist ära vinnatud ja mängumaja ette maasse surutud. Kui ma neid ära võtsin, sai Marta väga pahaseks. Ma sain aru küll, miks. "Mina tegin tööd! Ei võta ära!"\nTäna oli siis üle pika aja selline päev, kus meil ei olnudki kodus ööbimas ühtegi majaremondil aitavat sugulast.\n"Kus Aap on?" küsis Marta hommikul mu venna kohta. (Onuks ta Aapi ei kutsu, meil ei kutsuta suguvõsas mitte kedagi onuks või tädiks, pealegi on Aap ainult 19-aastane. "Minu suur sõber," rääkis Marta Aabist enne oma naabripoisile).\n"Aap läks ära," ütlesin ma.\n"Kas tööd tegema?"\n"Aga Aap on töömees!"\nMhm. Seleta siis talle, et töömehed peavad ka puhkama. Ma siis seletasin.\nKui õhtul Hansapäevadelt koju jalutasime, jäi ette Vanemuise tänava kraavikaevandus. Marta vahtis issi sülest, silmad suured.\n"Mis siin on? Keegi tegi tee katki?"\n"Töömehed on kraavi kaevanud. Nad parandavad midagi."\n"Kas Aap kaevas?"\n"Kas vanaisa kaevas?"\n"Sa ütlesid ju, et töömehed kaevasid!"\nNo seleta siis, et on veel igasuguseid muid töömehi peale vanaisa ja Aabi. Ma siis seletasin.\nposted by Eppppp @ 4:21 PM 2 comments


VÕIDA PILETID! Loosi lähevad pääsmed C-Jami suvekuumale kontserdile! - Muusika ja live - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n2. juuni 2015, 22:53\nVÕIDA PILETID! Loosi lähevad pääsmed C-Jami suvekuumale kontserdile!\nMeelelahutusportaal Elu24 koostöös Tartu Kontsertkorraldusega loosib taas välja hulganisti kontserdipileteid – sel korral koguni kolmes paketis kahele, aastatega ülipopulaarseks saanud tšellokvarteti C-Jam suvetuurile "Crazy Cellos päikeseloojangu kontsert". Selleks saada kiri aadressile: toimetus@elu24.ee märksõnaga „C-JAM“.\n"Eks me proovime ka sel aastal millega uuega üllatada," lubab üks muusikutest Pärt Tarvas. "Lugusid teeme pidevalt juurde ja selle taha asi ei jää. Ainus, mis ei muutu, on koosseis nelja tšelloga."


Hiinas läksid investorid musta augu eksperimendist pööraseks - ÄRILEHT\nHiinas läksid investorid musta augu eksperimendist pööraseks\nHiina väikeinvestorid kauplevad maaklerfirmas aktsiaid\nHiina 7,3 triljoni dollarilisel aktsiaturul pole investoritel kunagi inspireerivatest ideedest puudust olnud. Täna aga leiti innustust väga kaugest asjast – nimelt musta augu avastusest, kirjutab Bloomberg.\nTäna osteti seoses teadlaste eile avalikustatud esmakordse pildiga musta august teleskoobi ja optiliste läätsede tootjate aktsiaid nagu kuumasid saiu. Phenix Opticali aktsia hüppas täna end päevasesse liikumislimiiti kinni ehk kümme protsenti. Zhejiang Southeast Space Frame aktsia tõusis kah kümme protsenti. Hiina raadioteleskoobi projektile toodete valmsitaja Shanghai Moons Electicu aktsia tõusis päeva sees neli protsenti, kuid andis kauplemispäeva lõpuks tõusu käest.\nHiina väikeinvestorid suudavad genereerida kummalisi investeerimisideid ja nendest ka innustuda. Nii näiteks on hiljutisest ajaloost teada juhtumid, kus Hiina investorid hakkasid ostma kohalike ettevõtete aktsiaid, mille nimi kõlas sarnaselt USA president Donald Trumpi nimega. Ka suutsid nad osta aktsiaid, mille nimes oli sama hieroglüüf nagu Hiina väärtpaberijärelevalve juhi eesnimi. Tänavu käis läbi ka kõige kaudsemalt 5G võrkudega seotud ettevõtete aktsiate tõus, mis küll taltus. Hiina aktsiaturul domineerivad väikeinvestorid ja see vajutab turul toimuvale oma pitseri.\nGrillihooaeg on küll ukse ees, kuid sealihatoodete hinnad võivad järsult kerkima hakata (43) 14.04.2019


Erakapital vs riskikapital | 7 olulist erinevust, mida peate teadma!\nNii erakapital kui ka riskikapital investeerivad ettevõtetesse, kus erakapitali investeeringute korral tehakse tavaliselt ettevõtteid, mis on oma küpses staadiumis, samas kui riskikapitali puhul investeeritakse investeerimisfondidesse. ettevõtted, mis on varajases tööetapis.\nTehniliselt on riskikapital vaid erakapitali osa. Mõlemad investeerivad ettevõtetesse, mõlemad võtavad tööle endisi investeerimispankureid ja mõlemad teenivad raha pigem investeeringutest kui nõustamistasudest. Kuid neid lähemalt uurides näete, et need erinevad oluliselt.\nMõiste “erakapital” viitab üldiselt eraettevõtetesse investeeritud rahale. Sellised ettevõtted saavad erainvesteeringute kaudu. Enamik rahanduse valdkonna inimesi kasutab aga erakapitali all ettevõtteid, kes ostavad ettevõtteid võimendatud väljaostude kaudu - nii me seda siin kasutamegi.\nSeega on erakapital lühidalt öeldes erakapitali investeerimisfirma investeering konkreetsesse ettevõttesse. Investeering võib olla osaline või täielik, lootes teenida suurt tootlust.\nKui räägime sihtettevõttest, siis on erakapitali investeerimisfirmal võimalik teha erinevaid muudatusi. Strateegiate, juhtimise, kulude jms osas saab teha muudatusi, et muuta see kasumlikuks.\nSee muudatus aitab sihtettevõttel paremini toimida ja seeläbi erakapitali investeerimisfirmale head tootlust luua.\nOletame, et 5-aastase perioodi järel müüb erakapital kogu tehingu kaudu kasumit teenivat ettevõtet ja seega suurt tootlust.\nPaljud teist võivad olla uudishimulikud, mida nad täpselt teevad ja mille poolest nad üksteisest erinevad. Nii et alustame ja leiame vastused. Selles artiklis käsitleme järgmist -\nMÄRKUS - soovitatavad kursused\nErakapitalikursus - 35+ tundi videoid\nRiskifondide kursus - üle 20 tunni videod\nInvesteerimispanganduse kursus - 500+ tundi videoid\nFinantsmodelleerimise kursus - 50+ tundi videoid\nErakapital vs riskikapitali infograafika\nAllpool olev pilt aitab teil mõista, mis on erakapital.\nMõelgem sellele, et just sina kastad seda suurt puud. Teie nägemus on aidanud teil valida aiast selle ühe puu, mis võib teie arvates rohkem vilju kanda, kui see on väetiste ja hea hooldusega toidetud.\nOlete raha (väetiste jaoks) kogunud oma sõpradelt ja perelt, kes kavatsevad ka pärast puu magusaid vilju süüa. Kavatsusega, et puu kannab rohkem vilju, kastate seda regulaarselt.\nNüüd ühendage see näide sellega, mis juhtub erakapitalis.\nPuu: Sihtettevõte (kas potentsiaalne või restruktureerimist vajav ettevõte).\nTeie sõbrad ja pere, kes panustasid väetiste jaoks vahendeid: Investorid, kes panustavad fondidesse erakapitaliettevõttesse.\nMaiustused, mis on mõeldud jagamiseks kõigi vahel: Investoritele jaotatud tehingu tulu.\nVõtate tasu puu eest hoolitsemise eest kõigi nimel: Erakapitaliühingu tehingu laadimise haldamine.\nVõtame sama näite, et mõista, mis on riskikapital.\nOletame, et kõik jääb samaks eelmise analoogiaga, mida nägime ülaltoodud pildi suhtes. Ainus erinevus on:\nNüüd olete oma silma pannud väikesele seemikule (suure täielikult kasvanud puu asemel)\nTeie põhjus seemiku valimiseks on selle immuunomadused, nagu vastupidavus, haiguskindel, lühem viljakandmisperiood jne.\nSeega, mis puutub riskikapitali, siis istik kujutab idufirmat ja teie (seemiku kastmine) olete riskikapitalifirma\nJa nii riskikapital töötab. Riskikapitalistid pakuvad vahendeid alustavale ettevõttele või väikeettevõtetele, kellel on pikaajaline kasvupotentsiaal. (Ülalkirjeldatud immuunomadustega seemikud).\nSiin võib risk olla kõrge, kuid sama on ka oodatav tootlus.\nErakapitali ja riskikapitali statistika (2014):\nHallatav vara: 3,8 triljonit dollarit\nKogutud kogukapital: 495 miljardit dollarit\nKui soovite professionaalselt omandada erakapitali oskusi, võite vaadata seda erakapitali kursust\nPE-ettevõtted ja riskikapitalifirmad investeerivad ettevõtetesse ja teenivad raha, lahkudes st müües oma investeeringuid. Kuid see, kuidas nad seda teevad, on erinev.\nEtapp Kehalise kasvatusega tegelevad ettevõtted ostavad täiskasvanud riike. Riskikapitalifondid investeerivad peamiselt varajases staadiumis asuvatesse ettevõtetesse.\nEttevõtte tüübid Kehalise kasvatuse ettevõtted ostavad ettevõtteid kõigist tööstusharudest. Riskikapital on keskendunud tehnoloogia, biotehnoloogia ja puhta tehnoloogia ettevõtetele.\nOmandatud On näha, et kehalise kasvatuse ettevõtted ostavad peaaegu alati 100% LBO-s asuvast ettevõttest Riskikapital omandab ainult vähemusosaluse, mis on tavaliselt alla 50%.\nSuurus Kehalise kasvatuse ettevõtted teevad suuri investeeringuid. (100–10 miljardit dollarit) VC teeb üldiselt väiksemaid investeeringuid, mis on varajases staadiumis ettevõtetele sageli alla 10 miljoni dollari.\nStruktuur Kehalise kasvatuse ettevõtted kasutavad omakapitali ja võla kombinatsiooni. Riskikapitalifirmad kasutavad ainult omakapitali (sularaha)\nRiskikapitalistid investeerivad idufondidesse. Kuid kas nad on täiesti kindlad, et kõik need ettevõtted teevad selle kunagi suureks? 100% -liste kaadrite jaoks on siin väga vähe võimalusi.\nSeetõttu ootavad riskikapitalistid, et paljud ettevõtted, kuhu nad investeerivad, kukuvad läbi. Kuid siin on lootus, et vähemalt üks investeering toob tohutut tulu ja muudab kogu fondi kasumlikuks.\nSamuti investeerivad riskikapitalistid väikestes kogustes raha kümnetesse ettevõtetesse ja seetõttu see mudel nende jaoks töötab.\nKuid see mudel osutuks katastroofiks, kui seda rakendaks erakapital. PE-s on investeeringute arv väiksem ja investeeringute suurus palju suurem.\nNii et isegi ühe ettevõtte ebaõnnestumisel oleks kogu fond hukule määratud. Ja seetõttu investeeritakse PE-fonde küpsetesse ettevõtetesse, kus ebaõnnestumise tõenäosus lähitulevikus on 0%.\n"Milline mudel siis tegelikult suuremat tootlust annab?" on teie peas tekkida võiv põhiküsimus.\nTehniliselt võttes väidavad kõik fondid, et nende eesmärk on suurem tootlus, kuid selles valdkonnas on palju poleemikat.\nKuid tegelik stsenaarium: mõlema tootlus on palju madalam kui investorid väidavad saavutavat.\n20% tootlusest on suunatud enamusele riskikapitalidele ja erakapitali investeerimisfondidele. Kuid üldiselt on näha, et nad suudavad teenida kuni 10% tootlust (välja arvatud mõnedel juhtudel).\nRiskikapital: tootlus sõltub enamasti tippfirmadest. Nad usuvad investeerimisse ühte suurde võitjasse ja sellest raha teenimisse.\nErakapital: Suurimat ja tuntumatesse ettevõtetesse investeerimata võib teenida suurepärast tootlust.\nKaasamine sihtettevõtte tegevusse\n1980. aastate LBO buumi tõttu on erakapitali investeerimisfirmadest olnud halb pilt. Nende kogemuste tõttu on inimesed alati mõelnud füüsilisest isikust ettevõtlusest kui kohast, kus ettevõtteid lihtsalt ostetakse, inimesi vallandatakse, seejärel koormatakse ettevõtet võlgadega ja lõpuks müüakse see maha.\nÜldine arusaam on see, et nad müüvad ettevõtte lõpuks ära, tegemata midagi tegevuse paremaks muutmiseks. Kuid see on tänases stsenaariumis vale arusaam.\nKehakultuurifirmad töötavad nüüd ettevõtete parandamise nimel kõvasti ja leiavad võimalusi selle laiendamiseks. Ja see on absoluutselt tõsi majanduslanguse korral, kui suuri ettevõtteid ei osteta ega müüda palju.\nSee on konkreetse ettevõtte või projektiga seotud selle loomisest alates. Seega peaks neil olema suurem side ja seotus ettevõttega.\nKuna nad töötavad varajases staadiumis olevate ettevõtetega, peaks neil olema suurem stiimul ettevõtte paremaks muutmiseks.\nKuid praktikas sõltub nende kaasamine ettevõtte fookusest, ettevõtte elutsükli etapist ja sellest, kui palju ettevõtja soovib nende kaasamist. Kuid pange tähele, et ülaltoodud väidetest võib alati olla erandeid.\nEnamik erinevusi, mida oleme näinud, käsitlevad konkreetselt erakapitali ja riskikapitali ettevõtete teooriaosa.\nNüüd keskendume nende kahe konkreetsetele erinevustele, mis aitavad teil kindlaks teha:\nSellega kaasnevad intervjuuprotsessid, kui soovite mõnda neist osaleda.\nKes on erakapitali ja riskikapitaliga seotud inimesed?\nPE ja VC intervjuu\nIntervjuuprotsessiga seotud sarnasuste põhipunkt on see, et “Mõlemat tüüpi ettevõtted keskenduvad teie taustale ja tehingute kogemustele”. Aga see selleks. See on ainus sarnasus.\nPidage meeles, et erakapitali investeerimisintervjuud ei ole mõeldud kergemeelsetele ega ole käkitegu. Intervjuul võib olla täielik juhtumiuuring või modelleerimistest.\nSelle põhjuseks on asjaolu, et nad tahavad teid proovile panna, kuna kulutate nii palju aega analüütilise ja finantsmudeli tegemisele.\nRiskikapitali intervjuud on kvalitatiivsemad ja sobivamad, eriti varajases staadiumis tegutsevatele ettevõtetele.\nKuna riskikapitalid töötavad väiksemate ettevõtetega, pole üksikasjalikel finantsmudelitel siin mõtet. Ja seetõttu keskenduvad nad hoopis suhetele.\nKuna finantsmudelite modelleerimine ja hoolsuskohustus, mida te PE-s teete, on investeerimispanganduse tehingutega väga sarnane, keskenduvad erakapitaliettevõtted endiste investeerimispanganduse analüütikute värbamisele.\nSamuti võivad konsultandid ja kõik tegutseva taustaga inimesed saada PE-sse, kuid siis on see ülesmäge.\nKui riskikapitalis näete erinevaid elanikke, sealhulgas endised pankurid, konsultandid, ettevõtluse arendamise inimesed ja isegi endised ettevõtjad.\nPE ja VC - töö\nEriti suurtes kehalise kasvatuse ettevõtetes ei erine töö investeerimispangandusest palju. Kuigi tööd on võrreldes sellega vähem, veedate siiski palju aega Excelis, väärtustades ettevõtteid, vaadates finantsaruandeid ja viies läbi hoolsuskohustusi.\nKuid vastutus on pigem selles, et tehingu sõlmimise ajal peate kooskõlastama raamatupidajate, juristide, pankurite ja teiste kehalise kasvatusega tegelevate ettevõtetega.\nKui liigute „mega-PE fondist“ varajases staadiumis riskikapitali, muutub töö vähem kvantitatiivseks ja suhetest lähtuvaks.\nMõnele inimesele see tegelikult ei meeldi, sest ta vihkab helistamist ja pidevalt uute ettevõtete leidmist. Kuigi mõned eelistavad seevastu pigem inimestega rääkida kui Excelis töötada.\nSeega on raske öelda, mis on „nauditavam“ - see sõltub sellest, kas laskute müügi, analüüsi või toimingute poole.\nPE ja VC - maksmine\nPrivaatkapitalis teenite peaaegu alati rohkem raha kui riskikapitalis.\nPõhjus: erakapitali investeerimisel on rohkem raha ja fondide suurus on palju suurem.\nKui aga soovite riskikapitalis palju teenida, peate vaid leidma investeerimiseks ettevõtte, mis võib osutuda järgmiseks Google'iks. Kuid see on tavaliselt väga haruldane.\nKui teil on varasem investeerimispanganduse kogemus, on mõlema tööstusharu põhipalk umbes 100 000 dollarit koos laialt muutuvate boonustega.\nKuid tervikuna, kui soovite teenida võimalikult palju raha võimalikult lühikese aja jooksul, on teie jaoks võimalus valida erakapital.\nTööõhkkond ja erakapitali kultuur on investeerimispangandusega väga sarnased ja meelitavad ligi mõnda äärmuslikumat ja halastamatumat pankurit.\nRiskikapitali kultuur kipub olema lõdvestunum. Ka seetõttu, et inimesed on pärit mitmekesisemast taustast.\nKehalise kasvatuse inimesed on sagedamini pärit puhtast rahanduslikust taustast, samas kui riskikapitali töötajad on pigem finantseerijaks muutunud tehnoloogid.\nÜldiselt kipuvad kõrgemate kehaliste kasvatusettevõtete tööajad olema pikemad kui riskikapitalis, kus lähenemine on „tavaline“ töönädal.\nPE ja VC - väljumisvõimalused\nRiskifondid: Paljud erakapitali spetsialistid otsustavad liikuda riskifondide juurde, kus tootlust ja raha saab kiiremini teenida.\nErakapitali spetsialistid pettuvad aeglase tempo ja tüütute tehingute tegemise pärast. Samuti on üleöö miljonäriks saamine keeruline, see võtab vähemalt 5–10 aastat.\nRiskikapitalist: mõned erakapitali spetsialistid võivad ka leida, et suurte tehingute tegemine pole nii põnev kui idufirmadesse investeerimine. Seetõttu lähevad nad üle riskikapitalidele.\nKorporatiivse / portfelliettevõttega liitumine: erakapitali investeerimine hõlmab tööd portfelliettevõtetega, et aidata neil kasvada. Seetõttu on üsna tavaline, et erakapitali spetsialistid otsustavad minna tööle mõnda oma portfelliettevõttesse, millel on juhtiv positsioon (finantsjuht, tegevjuht, ettevõtluse arendamise juht).\nMuud erakapitali investeerimisest väljumise võimalused on:\nOma fondi asutamine\nTagasi liikumine nõuandvate rollide juurde\nSekundaarsed fondid, fondide fond\nÜhinemised ja omandamised (ühinemised ja ülevõtmised)\nMüük teistele strateegilistele investoritele / riskikapitalifondidele\nNiisiis, erakapital ja riskikapital, mida te kavatsete?\nTeie kalduvus ühele neist sõltub teie eesmärgist.\nKui soovite töötada tehingulepingutega või üritate raha teenida võimalikult lühikese aja jooksul, on parem võimalus erakapital.\nKui olete rohkem huvitatud oma ettevõtte asutamisest ühel päeval ja eelistate analüüsimiseks suhteid, on riskikapital parem.\nLoodetavasti aitab selles artiklis tehtud võrdlus teil teada erakapitali ja riskikapitali erinevusi ja sarnasusi.\nSamuti saate vaadata kassa Investeerimispangandus vs erakapital\nSee on olnud juhend erakapitaliks vs riskikapitaliks. Siin käsitleme erinevust erakapitali ja riskikapitali vahel riskides ja tootluses. Võite vaadata ka järgmisi artikleid -\nAngel Investment vs riskikapital - võrdlus\nKuidas riskikapitali saada?


SINU VÕIMALUS! Uku Suviste tahab just sind oma võistluslaulu videosse! – Melu | GoodNews\nAvaleht Seltskond SINU VÕIMALUS! Uku Suviste tahab just sind oma võistluslaulu videosse!\nTuntud muusik Uku Suviste on teinud Youtube`i postituse, milles ta kutsub kõiki osalema tema muusikavideos, sest kohe-kohe on tulemas Eesti laulu esimene poolfinaal ja seal osaleb ka Uku võistluslugu “Supernatural.”\nKaasalöömiseks tuleb võtta mingi muusikamängija, teha lahti Youtube, trükkida sisse “Uku Suviste Supernatural”, panna lugu käima. valida inspireeriv koht ja kaasa laulda. Muidugi võib seda tehes ka keha kaasa mängima panna, filmida võib ka mõnda musikaalset sõpra, ennekõike aga tuleb lasta oma loovusel lennata ja ise asjast mõnu tunda.\nEga lauluhääl oluline polegi, sest kasutatakse just osalejate miimikat. Video on soovitatav filmida horisontaalis ehk laiformaaadis ja saata supernaturalvideo1@gmail.com.\nVAATA UKU SUVISTE PÖÖRDUMIST!\neelmine VAATA VIDEOT! Würffel andis välja muusikavideo singlile "Technical Honesty"\njärgmine Ott Lepland avaldas uue mahedalt romantilise singli "Maailm mu ees"


Hotellid orientiiri Mount Majori mägi lähedal | Hotels.com\nMount Majori mägi hotellid – Alton Bay\nHotellid orientiiri Mount Majori mägi läheduses\nSleepers IslandSleepers Island on vaatamisväärsus 3,1 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Alton Bay.\nMount Majori mägi – rohkem teavet\nHotellid orientiiri Mount Majori mägi lähedal – Hotels.com abiga on lihtne leida hotell orientiiri Mount Majori mägi lähedal, võrrelda hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida hotell orientiiri Mount Majori mägi lähedal. Iga majutuskoha kirjeldus on varustatud kaardiga. Lisaks tubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu asukohast, mugavusest ja ümbruskonna meelelahutusvõimalustest. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com™ Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Kunst ja poliitika, piirid ja potentsiaal — Sirp\nKunst ja poliitika, piirid ja potentsiaal\nKumu IV sügiskonverents „Kunst ja reaalpoliitika” 26. ja 27. X. Kumu sügiskonverents tõi meie nõukogude perioodi käsitlusse veidi rahvusvahelist hõngu. Konverentsi eesmärk oli uurida poliitiliste otsuste ja külma sõja poliitika mõju muutustele kunstis Teise maailmasõja lõpust 1970ndate lõpuni. Erisuguse taustaga esinejate ring hõlmas nii kunstiteadlasi kui ajaloolasi, seetõttu ei olnud konverents üksnes kunstikeskne, vaid käsitletavate teemade hulka mahtusid muu hulgas ka teised kultuurinähtused. „Kunst ja reaalpoliitika” oli tänuväärne jätk üle-eelmisele sügiskonverentsile „Erinevad modernismid, erinevad avangardid”, mis toimus 2007. aastal. Eesti modernism ja Teise maailmasõja järgne kunst moodustab EKMi kogude kõige mahukama osa ning EKMis, ennekõike Kumus uuritakse ja mõtestatakse aktiivselt nõukogude aja kunsti. Praegugi moodustas konverentsile kena paarilise näitus „Mood ja külm sõda” Kumu suures saalis. See periood on muuseumi uurimisteemade üks prioriteetidest ning, nagu näitas konverents, mitte ainult näitusetegevuses. Miks aga üha uuesti sõja ja sõjajärgse perioodi juurde tagasi tulla? Ilmselt ei saa kunagi ühegi teema kohta öelda, et see on ammendavalt läbi uuritud, kuid nagu Sirje Helme konverentsi avakõnes tõdes, siis on ka meie arusaamad pidevas muutuses. Nõukogude perioodi kunst tekitab vastandlikke arvamusi, paljudel on sellega isiklik suhe, vahetud kogemused ja mälestused, ning sellest johtuvalt antakse kunstile emotsionaalseid hinnanguid. Kuid siiski tuleb tõdeda, et kuigi tegemist on emotsionaalselt laetud ja mõnevõrra komplitseeritud materjaliga, siis samavõrd on see viljakas pinnas, mille abil võiks ja peakski okupatsiooni perioodil kogetut laiemalt mõtestama.\nTore oli näha, et sügiskonverents toetas järelkasvu: sõna said mitmed noorema põlvkonna kunstiuurijad. Viimasel ajal Eesti ülikoolides kaitstud bakalaureuse- ja magistritööde teemade põhjal võibki tõdeta, et noorte seas on huvi Nõukogude perioodi vastu kasvanud. Laiemaltki on ju viimase kümmekonna aasta jooksul Nõukogude perioodi intensiivselt uuritud, seda nii „endises“ Idas kui ka Läänes. Viimastel aastatel on tulnud hulgaliselt uusi uurimusi, mis on pakkunud mitmeid alternatiive nõukogude kunsti käsitlustele ka metodoloogia ja teooria osas: kunsti ja ühiskondlikke suhteid püütakse varasema vastupanu/kollaboratsionismi diskursuse asemel kirjeldada palju mitmetasandilisemalt. Sellest tulenevalt vaadatakse ümber varasemad hinnangud. Ka meil on käsil kunstiajaloo „ümberkirjutamine”, õige varsti peakski ilmuma kuueköitelise Eesti kunstiajaloo sõjajärgset perioodi käsitlev osa.\nKas piirid ja raamid või potentsiaal ja võimalused?\nKonverentsilgi tõstatati vajadus sõjajärgne kunstikäsitlus uuesti üle vaadata. Kuid konverentsi jaotus teemaplokkideks ehk selle sisuline ülesehitus järgis ja minu meelest ka taastootis külma sõja aegset retoorikat, mis põhines Ida ja Lääne (ning omamoodi ka poliitika ja kultuuri) vastandamisel. Probleemipüstitus oli sõnastatudki eesmärgiga analüüsida, kuidas Teise maailmasõja järgne poliitiline reaalsus on kunsti mõjutanud ja suunanud. Kas läänepoolne manipuleerimine oli teadlik või ebateadlik (I teemaplokk)? Millised olid Moskva poliitilised suuniseid ehk poliitika mõju kultuurivaldkonnale (II )? Kuidas Eesti kontekstis kohalik võim manipuleeris kunstiga (III )? Ning kuidas mõjutas poliitiline reaalsus konkreetselt esemelist ja kujutavat kunsti (IV)?\nSellest vaatenurgast oli konverentsi fookuses demokraatliku ja sotsialismi leeri võimuvõitlus, mille keeristes vaadeldi nivelleerivat kunsti kui palgasõdurit, kes püüdis sõjatandril ellu jääda. Ehk teisisõnu võeti vaatluse alla kunst, mis püüdis poliitilisest reaalsusest johtuvalt või vastupidi selle kiuste oma positsiooni säilitada (või siis muuta). Külma sõja aegse poliitika konkreetsed otsused reglementeerisid kunsti võimalusi ning võimudega pidi tegema kompromisse oma väärtusi ja ideaale hüljates. Seejuures ei tasu unustada, et kunstiloome on ja on alati olnud poliitilise reaalsusega väga tugevas seoses, sõltumata poliitilise režiimi iseloomust. Muidugi ei püüa ma siinkohal väita, et Nõukogude perioodi poliitiliste otsuste tagajärjel kunst, kunstnikud või laiemalt kogu ühiskond ei kannatanud, otse vastupidi, selle väite vettpidavuses ei kahtle ilmselt keegi. Kunstile (ja kogu ühiskonnale) oli see suur kompromisside ja kohanemiste periood. Kuid see n-ö okupatsioonidiskursus taastoodab paratamatult ohvrimentaliteeti ning joonistab välja pigem kunsti represseerivad jõujooned, jättes varju kunsti potentsiaali ja võimalused. Okupatsioonidiskursus ei ava ega seleta piisavalt Nõukogude perioodi kunsti ambivalentset iseloomu, sest kui esitada ühesuguseid küsimusi, tulevad vastusedki ootuspärased. Kuidas aga ületada okupatsiooniaja trauma ja näha senini kunstiajaloo narratiivis peidus olevat perioodi produktiivset potentsiaali, kunsti piiritletuse asemel selle võimalusi? Õnneks toodi mitmetes ettekannetes välja käsitletavate protsesside ja nähtuste ambivalentne loomus ning püüti rangest polariseerimisest vabaneda.\nKonverents oli omamoodi ka innovaatiline ning aitas hägustada kivinenud hierarhiat. Näiteks mind rõõmustas fakt, et kujutavale kunstile lisaks leidis käsitlemist ka materiaalne kultuur. Susan E. Reid, kes on avaldanud mitmeid põnevaid Nõukogude perioodi kunsti ja materiaalse kultuuri käsitlusi, tutvustas Kumus oma viimase aja uurimust. Ta vaatles hruštšovkade interjööre ja püüdis tabada nõukogude inimese igapäeva esteetikat, arutledes selle üle, kuidas väljendusid väikeses tüüpelamu korteris esteetilised vajadused. Kai Lobjakas vaatles kunsti ja disaini piirimaile jääva kunstitoodete kombinaadi Ars fenomeni kujuneval eesti disainimaastikul. Ilmselt paljuski ajaloolaste lisamise tõttu esinejate nimekirja sai konverentsi analüüsiobjekt veelgi mitmekesisem: vaatluse all olid muutused vaba aja veetmises, popkultuuris, kirjanduses ja filmis. Näiteks Stefan Wolle kirjeldas ideoloogilise võitlusvahendina Ida-Saksamaal külma sõja ajal avaldatud vene lasteraamatuid nagu „Buratino”, „Muinasjutt Tsaar Saltaanist” jt, pakkudes sellega publikule retrohõngu ja võimaluse nostalgiaks. Ivo Juurvee tõi aga kurioossed näited siitpoolt raudset eesriiet, kuidas KGB suunas propagandistlikest huvidest lähtuvalt kirjandust ja filmikunsti.\nÜks põnevamaid ja silmaringi laiendavamaid oli Alfred A. Reischi ettekanne, kus ta kirjeldas Lääne „salajast Marshalli plaani uue vaimsuse loomisel”. See oli USA luure keskagentuuri rahastatud salajane vastupropaganda, mille abil lääneriigid püüdsid murda Kesk- ja Ida-Euroopa kommunistlike režiimide püstitatud ideoloogilist ja kultuurilist barjääri. Reisch oli ise sellega vahetult seotud, ning seepärast selgitas entusiastlikult kuidas aastatel 1956–1991 saadeti idabloki riikidesse ning jagati Läänt külastavatele Ida-Euroopa turistidele üle 10 miljoni (!) raamatu ja perioodilise väljaande. Veel tõstaksin esile Keti Tšuhrovi, kes analüüsis epistemoloogilisi erinevusi sotsialistlike ja demokraatlike riikide filosoofias. Ta analüüsis mõisteid nagu „võim”, „idee”, „ideaal” ja „alateadvus” ning järeldas, et neid tajuti teispool raudset eesriiet põhimõtteliselt teistmoodi.\nKahel pool raudset eesriiet\nÜheks keskseks teemaks kujunes konverentsil piltlikult öeldes küsimus, kuivõrd raudne oli „raudne eesriie”ehk kas ja millises mahus kultuuri- ja ideevahetus kahe vastandliku poliitilise jõu vahel aset leidis? Ühe olulise aspektina tõid mitmed kõnelejad esile isiklike kontaktide tähtsuse. Kuigi ametlikul tasandil oli suhtlus komplitseeritud (nt Picasso ja impressionistide tööde laenamine ameeriklastele Vene muuseumidest jm), siis Simo Mikkonen ja Maria Zezina rõhutasid just üksikisiku tutvuste ja kontaktide kandvat rolli idee- ja kultuurivahetuses. Mikkonen kirjeldas MoMA muuseumi direktorit Alfred H. Barri ühe agendina, kes suutis ametlikust polariseerumiset ja opositsioonist hoolimata üksikisiku tasandil erimeelsusi ületada. Barril kujunes märkimisväärne kontaktide võrgustik Moskvas ja Leningradis, kus ta külastas muuseumide fonde, pidas loenguid ning püüdis ka institutsioonide koostööd arendada.\nMõneti jäi siiski ebamääraseks, kuivõrd tihe suhtlus siiski oli? Reischi toodud sotsialistlikesse riikidesse saadetud väljaannete suure arvu põhjal võiks eeldada, et suhtlus oli tihe. Kuid see on vaid mündi üks pool. Õhku jäi küsimus, kui palju neist raamatutest tegelikult kohale jõudis ning kui laia kõlapinna saavutas. Ka Karsten Brügemanni ja Olaf Mertelsmanni ettekandest jäi kõlama pigem optimistlik noot: nad väitsid, et üldiselt oldi Baltimaadel hästi kursis Lääne kultuuriruumis toimuvaga. Asjakohane oli muidugi meenutus, et Lääne muusika jm kultuuri tarbimist ei tuleks vaadelda ainult dissidentliku või vastupanu diskursuses, vaid enamikul juhtudel olid inimestel pigem meelelahutuslikud, mitte poliitilised eesmärgid.\nHuvitav pilt nn Moskva poliitiliste suuniste adapteerimisest, nende suuniste endi muutustest ja kohalikust eripärast tuli välja Jaak Kangilaski ja Virve Sarapiku ettekandes. Kangilaski analüüsis, kuidas sotsrealismi teooriat rakendati kunsti ohjamiseks, kuid teiselt poolt kuidas seda teooriat ennast kohandati. Sarapik aga kirjeldas sula aja kunstikriitikasse jõudnud (Lääne) teooria muundumisi, mille tulemusel tekkisid hübriidsed, valitseva ideoloogia piire kompivad diskursused. Ka Kädi Talvoja ja Tõnis Tatra analüüsiobjekt ei mahtunud ametliku/mitteametliku kunsti vastandamise loogikasse. Talvoja kirjeldas sotsrealismi kaanoni muundumist karmi stiili institutsionaliseerumise protsessi näitel, vaadeldes noorte kunstnike näitusi, Tatar aga rääkis 1960ndate avangardi kohandumisest peavoolu kunstiga. „Erinevate modernismide” konverentsiga võrreldes oligi seekord enam fookuses kohalik Eesti probleemistik.\nKokkuvõtte asemel tuleb ilmselt tõdeda, et konverents ei andnud küll ammendavat ülevaadet eesti kunstiteaduses Nõukogude perioodi käsitluse hetkeseisust, programmi oleks võinud lisada ka mitmeid teisi viimase aja olulisi käsitlusi. Usun, et sellest hoolimata sai publik sissevaate Nõukogude perioodi kunsti ja poliitika, Ida ja Lääne suhetesse. Konverentsi lõpuks ei joonistunud ju välja mitte must-valge, vaid üsna kirju ja mitmetasandiline pilt Nõukogude poliitika ja kultuurimaastikust.


Aidake ettevõtjatel koroonakriis üle elada!\nCOVID-19 kriisi põhjustatud majandusliku ja sotsiaalse kahju piiramiseks on tarvis mitmeid meetmeid – kõigepealt hädaolukorraga toimetulekuks ning seejärel majanduse taasatamiseks ja elavdamiseks. Kõige kiireloomulisem samm on praegu ettevõtjate ja töökohtade päästmine.\nKeskne tegur on ettevõtjatele (eelkõige VKEdele) likviidsuse tagamine. Tööandjate rühm pooldab kõiki toetusmeetmeid, mida on seni rakendatud nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil. Nüüd on tarvis tagada, et raha jõuaks ettevõtjateni viivitusteta.\nLisaks rahalistele vahenditele on kaupade, teenuste ja töötajate sujuv liikumine kriisiaja majanduse ja ühiskonna jaoks otsustava tähtsusega. Äärmiselt oluline on tagada kriitilise tähtsusega sidemete – ühtse turu ja rahvusvaheliste ühenduste – toimimine.\nTarvis on selgelt läbimõeldud, kontrollitud ja kooskõlastatud lähenemisviisi, et piirangud täielikult kaotada või asendada üldised piirangud sihipäraste meetmetega. ELi sisepiiride selge ja prognoositav avamine peaks moodustama osa liikmesriikide väljumisstrateegiatest. Seda tuleks kooskõlastada ELi tasandil, et tagada võrdsed tingimused.\nInimeste tervise testimine, jälgimine ja kaitsmine on keskse tähtsusega piirangute vähendamisega seonduvate riskide minimeerimisel. Ettevõtjatel on siinkohal pakkuda palju praktilisi lahendusi.\nEttevõtjaid tuleb pidevalt kaasata meetmete kavandamisse ja rakendamisse, sest nad võivad pakkuda praktilisi teadmisi ja oskusteavet probleemide, vajaduste ja võimalike lahenduste kohta. ELi kõigisse sektoritesse kuuluvad ja igas suuruses ettevõtjad teevad kõik endast oleneva, et kriisiga toime tulla. Koos me suudame seda!\nKui soovite rohkem teavet tööandjate rühma ettepanekute kohta kriisiga toimetulemise valdkonnas, tutvuge meie kirjaliku seisukohaga: https://europa.eu/!Dp99Um (lj)


- Valikud Kaubandus Haridus Indias\nSuured jõukuseerinevuse tõttu esindavad ka väga erinevat eluviisi. Maailmapanga andmetel on India endiselt tagantpoolt kuuendal kohal riikide pingereas vaidluste lahendamise kiiruse osas. India valitsus viib ellu poliitikat, mille kohaselt antakse kodumaistele tootjatele riigihanke korral eelis, viidates julgeolekuprobleemidele. Sajab vähe ja ilm on jahe. Küll aga ei ole antud ärikehandil ilma India Keskpanga nõusolekuta õigust omandada kinnisvara.\nPune See on Maharashtra osariigi suuruselt 2. Mughali perioodil oli Pune võimu asukoht. Sellel on pikk ajalugu, selle rajas Rashtrakootas. Hiljem valitses seda Yadavas.\nMughals valitses linna pikka aega, misjärel see langes Maratha võimu alla. Soovitav on enne lepingu allkirjastamist konsulteerida EAS-i esindusega.\nIndia ja Euroopa tootestandardid võivad erineda üksteisest olulisel määral, mis võivad olla takistuseks India turule sisenemisel. Tegele nende võimalike takistustega õigeaegselt. Kuigi messid on hea võimalus ärikontaktide sõlmimiseks, tuleks siiski olla ettevaatlik liiga kiirete või varajaste kohustuste võtmise suhtes. On soovitav konsulteerida saatkonna või EAS-iga enne konsultantide, nõustajate või partnerite valikut India turu mõistmiseks. Soovi korral saab aidata vajalikku kontakti leida. Mõned peamised väljakutsed, millega India turule sisenevad ettevõtted silmitsi seisavad on järgmised: Intellektuaalse omandi kaitse; Eelteadmised oma äripartneri kohta, millega soovitakse lepinguid sõlmida; Äripartneri finantsvõimekuse hindamine, kusjuures on oluline teada, millised firmad veel samale äripartnerile kuuluvad.\nErinevus Ahmedabadi ja Pune vahel Erinevus Ahmedabadi ja Pune vahel Ahmedabad vs Pune Ahmedabad ja Pune võivad tavalisele vaatlejale tunduda üsna sarnaste linnadena, kuna mõlemad on suured metrood vastavalt India ida- ja lääneosas, kuid Ahmedabadi ja Pune vahel on palju erinevusi. Mõlemad askeldavad aktiivsusega ja on väga arenenud, kuid neil on erinevusi elanike, kultuuri, keele ja muu osas. Selle artikli eesmärk on rõhutada mõlema linna eripära, võrreldes neid parameetreid. Ahmedabad Ahmedabad on suur linn Gujarati osariigis India idaosas.\nKuid valitsus on vähendanud järjepanu neid sektoreid, millele rakendub rahvuslike väikeettevõtete kaitse poliitika. Finantsteenused v.\nHõlmab äripangandust, aktsiate emiteerimist, portfellihaldust, finantsnõustamist, varavahendust- ja haldust, riskikapitali, krediidireitingut, eluasemelaene, krediitkaardiäri, valuutavahetust, investeerimisnõustamist, mikrokrediiti. Firma registreerimine Esinduse rajamine. Olulised kriteeriumid, mida tuleks oma ettevõtte asukoha valikul arvestada, on füüsilise taristu olemasolu, osariigi toetus ja paindlikkus, energia kättesaadavus ja hind ning õiguskindluse olukord.\nKuulutatakse välja kaks tulemuste lehte, ühel kuvatakse hinded ja teisel saadud hinded.\nCBSE ja ICSE juhatuse erinevus (võrdlusdiagrammiga) - Äri -\nErinevus Ahmedabadi ja Pune vahel\nEesmärgiks on pigem suhtevõrgustiku rajamine, turu teadlikkuse kasvatamine toodetest, uute äri- ja investeerimisvõimaluste uurimine.\nEsindusbüroo ei tohi tegeleda müügitegevusega ega tohi teenida Indias mingit tulu. Kontakt- ja ega muude teenuste osutamise eest ei ole õigust raha kasseerida, mistõttu ei ole ka tulude maksustamisega seotud probleeme, esindusbürool ei ole õigust raha tagas viia kodumaale. Harubüroo ei ole iseseisev aktsiaselts vaid välisfirma käepikendus Indias.\nSeega on harubüroo äritegevusse ja on kohustatud makse maksma. Samuti on peale maksude tasumist harukontoril õigus Indias teenitud tulu kodumaale viia.\n25 parema kooli nimekiri kogu Indiast\nErinevus Ahmedabadi Ja Pune Vahel | Riigid\n25 Parema Kooli Nimekiri Kogu Indiast | Haridus\nSee on ainus Bangalore rahvusvaheline kool, mis on saanud seitse riiklikku auhinda. Koolis on futuristlik õppekava, milles pannakse võrdselt rõhku akadeemikutele ja isiksuse arendamisele. See pakub täielikku hooldust, rõhutades õpilase igakülgset arengut. Teenused: Koolil on hästi varustatud raamatukogu, kus on raamatuid, ajakirju ja CD-sid, mis hõlmavad erinevaid aineid ja teemasid 20 raamatu pealkirjas.\nAudiovisuaalsete klasside läbiviimiseks on kaks multimeediumituba koos televiisori, grafoprojektori ja DVD-mängijatega. See pakub laiemat valikut aineid, sealhulgas koduteadus, põllumajandus, moedisain, kokandus jne. India keskhariduse tunnistus on eksam, mis viiakse läbi üldhariduse käigus vastavalt Uus hariduspoliitika, Ainekava tark, mõlemad on üsna erinevad. ICSE-s on eksamikeskkond ainult inglise keel.\nLoode-India kõrbeosas sajab alla mm aastas. Kõrb on seal sellepärast, et mäed takistavad sajuõhu ligipääsu.\nJuuli keskmine temperatuur on kaugel põhjas üle 30 °C ning Dekkani kiltmaal vahemikus 25—30 °C. Meretuule, pilvede ja päikese vähesuse tõttu on juuli ja august sageli jahedamad kui mai. Mussoonisüsteem võib kirjeldatud mustrist oluliselt kõrvale kalduda: ühel aastal võib sadada keskmisest poole rohkem, teisel aastal poole vähem. Mõnikord algab suvemussoon hilja.\nTuleb ette sajuta perioode ja tugevat sadu lühikese aja jooksul. Mussoonkliima võib kaasa tuua põuda, näljahäda ja üleujutusi. Suvel on keskmine temperatuur 37,8—46,1°.\nCBSE ja ICSE juhatuse erinevus\nKõrgeim Indias registreeritud temperatuur oli Täna on see väljakutse suur, tekitades eksistentsiaalseid ohte bioloogilisele mitmekesisusele ja mitmetele inimkooslustele ning ohustades majanduse arengut ja inimeste elu jätkusuutlikkust. Mida rohkem India kasvab ja linnastub, seda mürgisemaks muutuvad selle veekogud. Iga päev satub jõgedesse ja muudesse veekogudesse ligi 40 miljonit liitrit reovett, kusjuures ainult väike osa on piisavalt puhastatud.\nLisaks majanduslikele kulutustele põhjustab vee reostus, kanalisatsiooni ja hügieeni puudumine ligi inimelu kaotuse aastas.


Otsi hotelle lähedal asukohaleAsian Café\nCanberra kosmosekeskusKambah basseinidLanyoni talukoht\nNäita 3 populaarseimaid Populaarne just praegu asukohas Canberra Bestseller Alpha Hotel Canberra 46 Rowland Rees Cres Luksuslik tuba broneeritud 56 minutit, 38 sekundit tagasi Accommodate Canberra - Glebe Park 15 Coranderrk Street 2 magamistuba broneeritud 1 tund, 5 minutit, 8 sekundit tagasi Pinnacle Apartments 11 Ovens Street 3 magamistoaga korter broneeritud 2 tundi, 1 minut, 41 sekundit tagasi Mantra on Northbourne Hotel 84 Northbourne Avenue Hotellituba broneeritud 2 tundi, 12 minutit, 23 sekundit tagasi Ibis Styles Canberra 203 Goyder Street, Narrabundah Standard Queen Room (3 Adults) broneeritud 3 tundi, 2 minutit, 29 sekundit tagasi Miks ma peaksin broneerima agoda kaudu?\nCanberra on tuntud oma huvitavate kohtade poolest, nagu Asian Café. Agoda.com tagab madalaimad hinnad paljude teiste Restoranid ja kohvikud lähedastes hotellides. Majutuse valik Asian Café lähedal on väga suur - luksuslikest hotellidest taskukohaste külalistemajadeni. Majutuse reserveerimine Asian Café vahetus läheduses asuvatesse hotellidesse on lihtne Agoda.com turvalise on-line broneerimisvormi abil. Hotellidest on lihtne ülevaadet saada meie Canberra linnalehe abil, mis on varustatud mugavate otsingumootoritega ja ulatusliku hotelliinformatsiooniga. Üle 3,500,000 reisija on valinud veebilehe Agoda.com, leidmaks täiuslikku hotelli kohtade, nagu Asian Café lähedal.\nHotellid läheduses paigale Asian Café lähim hotell\nPopulaarsed hotellid Asian Café lähedal


Maitsesta ja grilli\nLoe teksti maitsetaimedest ning leia, milliseid maitsetaimi kasutatakse: india, jaapani, kreeka, mehhiko, prantsuse, hiina, itaalia köögis.\nKoriandri vili on pisut väiksem valgest piprast, lõhn ja maitse meenutavad kergelt sidrunit. Koriander ise ei tõuse tugevalt esile, aga täiustab teisi maitseid ja on soositud just segudes. Koriander on soositud liha- ja riisiroogade maitseaine hiina, india ja jaapani köögis. Koriandrit kasutatakse ka leibades ja küpsetistes. Sobib suurepäraselt kõikidesse taimetoitudesse. Koriandri seemneid kasutatakse ka hapukapsa, heeringakonservide ja marineeritud köögivilja maitsestamiseks ning ka õunakoogis. Värsked lehed on maitsvaks lisandiks salatites ja suppides. Värske koriander sisaldab rohkesti C- vitamiini.\nHeamaitseline ja meeldiva magusa lõhnaga maitsetaim. See põhjamaa loorberiks kutsutud maitsetaim sobib kõikvõimalike toitude juurde. Basiilik pärineb Aasiast ja Aafrikast ja teda tuntakse paarikümmet eri liiki. Peale tavalise basiiliku on saada mitmekülgse kasutusega väike- ja käharaleheline basiilik. Uued maitselt on kaneel- ja sidrunbasiilik. Maitseaineks kasutatakse peeni võrseid, lehti ja latvu. Parim on see värskena, kuid säilitab maitse ka kuivatatuna. Basiilikut kasutatakse maksa, kala, liha, broiler, riisi, suppide, kastmete, salatite, pizza, seene-, juustu-, muna- ja kartulitoitude maitsestamisel. Basiilik tomati ja küüslauguga on omaette elamus. Lisaks veel soojades ja külmades kastmetes, tomati- ja kapsasalatis, seeneroogades, köögivilja- ja makaronisalatites.\nEstragon on sihvakas, tugevalõhnaline maitsetaim. Enamlevinud on saagikas vene estragon, kuid paljude meelest on parim peenelõhnaline prantsuse estragon. Estragon on prantsuse köögi põhimaitseaine. Seda kasutatakse värskena, kuivatatult või õliga segatult. See sobib eriti hästi küpsetatud ja hautatud toitudesse, kuna maitsestamiseks võib teda lisada toiduvalmistamise varases staadiumis. Wok-pannil valmistatavad road saavad estragonilt oivalise maitsenüansi. Estragoni kasutatakse broiler, linnu-, metsloomaliha, maksa, lambaliha toitudes, praetud kalas (heeringas, räim, vähilised), kastmetes, praadides ja pajaroogades, suppides ja lihapirukates. Lisaks maitsestatakse estragoniga salatikastmeid, majoneesi, sinepit, seene- ja köögiviljakastmeid, kurgi-, liha-, broileri-, kala- ja juustusalateid, omletti ja pastatoite.\nPõhiliselt Aasia maades ammustest aegadest kasutusel olev vürts, mida esimeste hulgas hakati ka läände eksportima. Enamikus Aasia riikides kasutatakse just värsket ingverit, sageli koos küüslauguga. Aroomilt on ingver värske lõhnaga, kuid maitselt vürtsine ja teravalt mõrkjas. Paremini varustatud poodidest võib ingverijuurt ka müügilt leida. Kasutatakse palju hiina ja india köögis. Jahvatatud ingverijuur sobib hästi küpsetistesse, eelroogadesse. idamaistes liha-, kana-, kala- ja vähitoitudes, põrsalihas, karripulbris, köögiviljatoitudes, marinaadides, kookides (keeksid, küpsetised ja piparkoogid), pudingutes, jäätises ja jookides.\nMajoraan ehk õnneürt\nMajoraani kasutati vanasti veini ja õli maitsestamiseks. Tänapaevalgi on majoraan tähtis maitsetaim, mida kasutatakse eriti vorsti, aga ka kartuli-, vere- ja kalaroogade maitsestamiseks. Samuti sobib ta kapsa ja hernetoitudesse maitselisandiks ning annab peene maitse kabatšokile, tomatile ja isegi ahjus küpsetatud õuntele. Majoraani lisatakse ka pizzasse ja leivataignasse. Majoraanil on tugev maitse. Tark on teda kasutada ettevaatlikult, muidu võib maitsetaim üllatada oma kibedusega. Lisaks kasutatakse teda maksa-ja neeruroogade maitsestamiseks, lambalihatoitude ning praetud kala juures. Majoraaniga maitsestatud võie on suurepärane maitsenauding. Herne-, kapsa- ja köögiviljasalatis, tomatisalatis, seenetes, broileri- ja munasalatis ning kuklites.\nTshilli ehk kibepipar\nTshillil on palju erinevaid liike, mis erinevad üksteisest nii kuju, suuruse, värvuse kui teravuse poolest. Tshillit kasutatakse nii värskelt kui kuivatatult. Küpseid tshillikaunu võib jahvatada, kuivatada, purustada või helvestada. Tshillipulber valmistatakse kuivatatud tshillikaunade jahvatamisel. Mehhiko köögi põhimaitseaine. grillitud, praetud ja hautatud lihas, hakklihatoitude, grillitud või praetud kalas, oatoitudes, tacode, tortillade ja pitaleibade täidistes, kastmetes, munatoitudes ja risottos. Ettevaatust tshilli töötlemisel! Tshilli võib põhjustada naha, silmade, suu või seedeelundite ärritust. Selle vältimiseks kasutada tshilli töötlemisel kummikindaid. Terava maitse allaloputamiseks ei ole hea juua vett, see ei paranda olukorda - söö riisi, leiba või joo piima.\nTüümian sobib eriti hästi itaaliapärastesse toitudesse, vormidesse, kastmetesse, makaroniroogadesse. Taime- ja kartulitoidud saavad peene aroomi, kui neile lisada noaotsatäis tüümiani. Tüümian tuleb lisada toidule kohe valmistamise algetapis. Pehmemad varred võib tükeldada toidu hulka, kuid puitunud vartest kasutatakse vaid lehti. Tüümian sisaldab palju eeterlikke õlisid. kastmetes, makaroniroogades, taime- ja kartulitoitudes, uluki- ja lambalihatoitudes, majoneesis.\nPizzamaitseainena tuntud pune kasvab looduslikult peaaegu kogu Euroopas, Euraasias ja Põhja-Aafrikas. Vahemere- ja Mehhikopärase köögi lemmikürt, sobib peale pizzade ka taimetoitudesse ja risottodesse, aga ka kala ja liha maitsestamiseks. Pune säilitab oma aroomi ka kuivatatult. Maitseaineks kuivatatakse nii lehti, kui ka varre ülaosi. : itaalia, kreeka ja mehhiko toitudes. Grillitud liha ja kala juures, ühepajatoitudes, kastmetes, suppides, hakklihatoitudes, maksa-, neeru-, seenetoitudes, salatikastmetes, pizzade, kuklite, sepikute, ürditee, ürdijuustu, omleti, soojade juustusaiade, risottode maitsestamisel. Koos basiilikuga sobib pune väga hästi tomatitoitude maitsestamiseks. Enne toidule lisamist võib punet peos peenemaks purustada, lisada toidule veidi enne selle valmimist.\nindia – koriander, basiilik, ingver\njaapani – koriander, basiilik, ingver\nkreeka – pune ehk oregano\nmehhiko – tšilli, pune ehk oregano\nprantsuse - estragon\nhiina – basiilik, koriander, ingver\nitaalia – tüümian, pune ehk oregano\nSobita laused õige maitsetaimega\nSobita mõisted ja tähendused\nvõib põhjustada naha, silmade, suu või seedeelundite ärritust\nkasutatakse värskena, kuivatatult või õliga segatult\naroomilt värske lõhnaga, kuid maitselt vürtsine ja teravalt mõrkjas\ntugeva maitsega, võib üllatada oma kibedusega\ntuleb lisada toidule kohe valmistamise algetapis\nheamaitseline ja meeldiva magusa lõhnaga maitsetaim\nlõhn ja maitse meenutavad kergelt sidrunit\nlisatakse toidule pisut enne valmimist\nLeia ülesande 2 tekstist, millised maitseained sobivad järgnevate toitude maitsestamiseks:\nvere- ja kalaroad JXUwMDNhJXUwMDAzJXUwMDEyJXUwMDFhJXUwMDAwJXUwMDA1JXUwMDA1JXUwMDAyJXUwMDQ3\ntomat ja küüslauk JXUwMDNhJXUwMDAzJXUwMDEyJXUwMDFhJXUwMDAwJXUwMDA1JXUwMDA1JXUwMDAyJXUwMDQ3\npastatoidud estragon, tüümian


APPLE MACBOOK PRO 13 Z TOUCH BAR (MV992ZE/A/P1/D3) HIND | kaup24.ee\nApple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV992ZE/A/P1/D3)\n€ 3 78100 € 4 237 00 *\nTasu kolme võrdse maksena 3 x € 1 26033\nJaga Ostuhind Kolmeks Võrdseks Makseks Ilma Lisakuludeta - 3 x € 1 26033\n€ 3 78100\n€ 1 26033\n€ 1 26034\nToote kirjeldus: Apple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV992ZE/A/P1/D3)\nApple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV992ZE/A/P1/D3) Protsessor nõudlike kasutajatele, kes otsivad tõhusat lahendust uusimatele mängudele ja professionaalsetele programmidele. Kahe- või neljatuumalised versioonid Turbo boost režiimiga, mis kiirendab protsessori jõudlust, samuti integreeritud HD Graphics kiibistikuga, mis on ette nähtud juhul, kui eraldi graafikakaardi ressursse pole vaja, tulemusel tagatakse pikem aku kasutusiga. Intel Core i7 lahendab kõik ülesanded: foto- ja graafika töötlemise, filmide või veebisaite vaatamise, ning võimaldab korraga töötada ka mitme programmiga.\nApple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV992ZE/A/P1/D3) Sobiva diagonaaliga ekraan on seadme lihtsaks kasutamiseks oluline eeltingimus. Sellest parameetrist on sõltuv seadme mobiilsus ja kasutusmugavus. See väärtus on tollides (1 toll on 2,54 cm).\nApple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV992ZE/A/P1/D3) Mugav töö sõltumata valgustingimustest. Valgustusega klaviatuur pakub võimalust vabalt kasutada arvutit isegi pimedas ruumis, sest valgustatud klahvid on suurepäraselt nähtavad. Rohkem mugavust töötades või veetes öid meeldivate mängude seltsis.\nApple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV992ZE/A/P1/D3) WiFi-võrgukaart pakub traadita internetiühendust. Võite liituda oma traadita koduvõrguga või üldkasutatavate Wi-Fi pääsupunktiga.\nApple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV992ZE/A/P1/D3) Täiuslik funktsionaalsus ja disain. Chiclet tüüpi klaviatuur - elegantne lahendus, mis pakub mugavat kirjutamist ja arvuti kasutamist, lisaks sellele, klahvide vaheliste vahede puhastamine on lihtsam kui kunagi varem. Iga klahv on üksteisest eraldatud ja asetseb ergonoomilises raamis.\nApple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV992ZE/A/P1/D3) Ekraani läikiv kattekiht tagab väljendusrikkaid värve, samuti suurepärase kontrasti. Sellise kattega ekraan võimaldab nautida filme ja multimeediat. Läikiv ekraan tagab seadme tõhusa ja elegantse välimuse, pakkudes samal ajal parimat kogemust filmide, fotode vaatamisel või mängides.\nÜldine informatsioon tootest: Apple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV992ZE/A/P1/D3)\nSoovitame osta koos: Apple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV992ZE/A/P1/D3)\nSoovitame osta koos Apple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV992ZE/A/P1/D3)\nKüsimused ja vastused toote kohta: Apple Macbook Pro 13 z Touch Bar (MV992ZE/A/P1/D3)


Parima filmi Oscari võitis esimese võõrkeelse filmina "Parasiit" - news\nUSA filmiakadeemia tänavuse parima filmi Oscari võitis ööl vastu esmaspäeva üllatuslikult Lõuna-Korea linateos "Parasiit", edestades suursoosikust Sam Mendese sõjadraamat "1917".\nParima filmi Oscari võitis esimese võõrkeelse filmina "Parasiit"\nRežissöör Bon Joon-ho must komöödia pälvis selles väärtuslikemas kategoorias kuldmehikese esimese võõrkeelse filmina.\n"Ma arvasin, et selleks päevaks on kõik ja ma saan lõdvestuda," oli Bong öelnud parima režissööri preemiat vastu võttes, lubades "juua järgmise hommikuni".\nLõuna-Korea lavastaja avaldas austust ka oma lapsepõlve kangelasele Martin Scorsesele, võites publikult tulise aplausi.\nFilm jõukasse majapidamisse imbuvast vaesest Lõuna-Korea perest võitis kokku neli filmiakadeemia auhinda, trotsides tava, et akadeemia vaatab subitreeritud Aasia filmidest üle.\nÜlejäänud tunnustused pälvis "Parasiit" võõrkeelse filmi ja originaalstsenaariumi kategooriates.\nParima filmi kuldmehikesele kandideerisid veel James Mangoldi "Le Mans ‘66" ("Ford v Ferrari"), Martin Scorsese "Iirlane" ("The Irishman"), Taika Waititi "Jänespüks Jojo" ("Jojo Rabbit"), Todd Phillipsi"Jokker" ("Joker"), "Väikesed naised" ("Little Women"), "Marriage Story", Sam Mendese "1917" ja Quentin Tarantino "Ükskord Hollywoodis" ("Once Upon a Time... in Hollywood").\nParima naispeaosa Oscari võitis USA näitlejanna Renee Zellweger rolli eest filmis "Judy" ja meespeaosa auhinna Joaquin Phoenix ("Jokker").\nParima meeskõrvalosa auhinna pälvis Brad Pitt rolli eest "Ükskord Hollywoodis" ja naiskõrvalosa Oscari Laura Dern filmis "Marriage Story". Pitti jaoks oli tegemist tema karjääri esimese Oscariga.\nEelmise aasta parima animatsiooni kategoorias võitis "Lelulugu 4". Parima dokumentaalfilmi auhinna sai "American Factory".\nUusmeremaalane Taika Waititi võitis parima mugandatud stsenaariumi Oscari ja islandlanna Hildur Guðnadóttir ("Jokker") parima filmimuusika preemia.\nParima filmimuusika auhinna nominendid olid veel Alexandre Desplat ("Väikesed naised"), Randy Newman ("Marriage Story"), Thomas Newman ("1917"), John Williams ("Star Wars: Skywalkeri tõus").\nParima laulu kategoorias võitis Elton Johni “(I’m Gonna) Love Me Again” ("Rocketman").\nTegemist oli 92. Oscarite galaga. Kokku jagati tänavu Los Angeleses Dolby Theatre'is välja 24 Oscarit.


Paindlik planeerimine maksimaalseks soorituseks - Catalyst Estonia\nÜkskõik millise eesmärgi saavutamiseks on meeskonnal vaja strateegiat ning samuti ka plaani, mille abil oma strateegiat ellu viia. Kuigi isegi kõige paremini paika pandud plaanid võivad takistada meeskonna edukust, kui need ei võimalda paindlikkust muutuva keskkonna, ootamatute olukordade ning meeskonnaliikmete erinevate vajaduste korral.\nCatalyst Globali uusim innovaatiline kogemusliku õppimise abivahend, Tipu vallutamine, kasutab Mount Everest vallutamise simulatsiooni õpetamaks meeskondadele kuidas luua plaane, mida on võimalik vastavalt muutuvatele oludele kohandada nii, et need töötaksid efektiivselt.\nKorporatiivsed keskkonnad ja mägirajad võivad küll tunduda täiesti erinevate maailmadena, kuid mitmed viisid, kuidas meeskonnad peavad edu saavutamiseks tegema koostööd, on mõlemas kontekstis samasugused.\nMägironimises on paljud plaani osad fikseeritud, kuid samal ajal on mitmed kindlad osad, mida hoitakse paindlikena. Ilmastikuolud on kiiresti muutuvad. Laialdaste kogemustega ja head füüsilises vormis olevatele ronijatele võib saatuslikus saada altituud. Harjutades „Mis juhtuks kui… ” stsenaariume, saavad meeskonnad ennast ootamatusteks ette valmistada juba pikalt enne mäele minekut.\n„Me läksime seda mäge vallutama suurepärase plaaniga, võib isegi öelda, et elegantse plaaniga,” tsiteeriti Ameerika mägironija David Finlay Breashears ütlust, Leadership: Leadership Lessons from Survivors, 2006.\n„Hea plaan teeb sind krapsakaks ning ei hoia sind tagasi. Meie oma andis meile võimalusi … n-ö loksutamisruumi.”\nNii on ka äris vaja olla paindlik, projekti vajadusel käigus olles kohandada ning reeglites ja nõudmistes erandite tegemine on hädavajalik. Kui meeskonnad jäävad oma plaani liiga kinni, muudavad nad ennast sellega haavatavaks, kuna nad ei suuda tõhusalt reageerida ärikeskkonna muutustele. Erinevate stsenaariumite ennetamine võimaldab meeskonnal kohanduda muutuvate oludega läbiharjutatud moel. Tänu sellele oskavad nad näha, mis on teele sattunud või mida peaks probleemi lahendamiseks muutma, et teha edusamme.\nTasakaalustatud lähenemine planeerimisele\nNii nagu mägironimises, on ka äris hädavajalik täpselt paika panna edasiliikumiseks vajalikud sammud. Mõõdetavate ajaliste sammude ning verstapostide kirjapanek on olulise tähtsusega iga projekti puhul. Kuid siinkohal on oluline, et ei jäädaks kinni pisiasjadesse ning detailidesse, kuna ka see võib ettenägematu asjaolude korral tegutsemist takistada, mõjuda halvasti meeskonna moraalile ning lõpuks panna ohtu ka kogu teekonna ühise eesmärgi poole.\nEttevalmistus Everesti vallutamiseks, planeerimine ja treenimine võib võtta kuid, vahel isegi aastaid: tuleb valida õiged inimesed, kellel on vajalikud teadmised ja oskused, ronijad peavad end füüsiliselt ette valmistama, nad peavad planeerima oma finantse, hankima ning korraldama transpordi vajaminevale varustusele ning lisaks peab tegelikuks ekspeditsiooniks looma põhjalikule uurimistööle põhineva plaani ning marsruudid. Siis, kui lõpuks on jõutud mäele, võivad teiste väljakutsete seas muutuvad ilmastikutingimused, vigastused, kaotsi või katki läinud varustus rännaku plaani rikkuda. Sellisel juhul peab kogu meeskond kokku tulema ning hindama antud väljakutseid, tõhusalt kommunikeeruma, püsima rahulikuna ning positiivsena ning lahendama probleeme nii, et esialgset plaani kohandatakse vastavalt muutunud teguritest.\n„Me pidime ronima mäe plaani järgi, mitte enda oma,” ütles Breashears.\nÄris ei pane muutuvad olud küll enamasti inimeste elusid ohtu, kuid ei ole vähem ohtlikud meeskonna üldise eesmärgi suunas liikumisel.\nTipu vallutamine paneb osalejad lõbusal ning kaasahaaraval viisil situatsiooni, mis nõuab meeskondade oskuslikku planeerimist ning kommunikatsiooni. Samaaegselt nõutakse neilt ka plaanide paindlikkust, kuna nad peavad mõistma ning arvesse võtma lõpmatult palju erinevaid situatsioonide muutusi, mis võivad olla nende esialgsetes plaanides takistuseks. Tänu sellele õpivad osalejad tähele panema ning mõistma paindliku planeerimise olulisust edu saavutamisel.