Vastuvõetud tekstid - Väikesemahuline rannapüük kalapüügist sõltuvates piirkondades - Teisipäev, 12. aprill 2016\nVäikesemahuline rannapüük kalapüügist sõltuvates piirkondades\nEuroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsioon väikesemahulise rannapüügi uuendamise ja mitmekesistamise kohta kalapüügist sõltuvates piirkondades (2015/2090(INI))\n— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ,\n— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011,\n— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, milles käsitletakse meetmeid, mille vastuvõtmisel tuleb võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade eripärasid ja piiranguid,\n— võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni väikesemahulise rannapüügi, rannalähedase kalapüügi ja ühise kalanduspoliitika reformi kohta(1),\n— võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni merealaste teadmiste 2020 ja merepõhja parema kaardistamise kohta säästva kalapüügi edendamiseks(2),\n— võttes arvesse komisjoni 13. mai 2014. aasta teatist „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ (COM(2014)0254),\n— võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit“ (COM(2010)0546),\n— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ,\n— võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. oktoobri 2014. aasta arvamust teatise „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ kohta (2015/C 012/05),\n— võttes arvesse Regioonide Komitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust teatise „Innovatsioon meremajanduses: merede ja ookeanide potentsiaali kasutamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks“ kohta (2015/C 019/15),\n— võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas“ (COM(2012)0494),\n— võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali vabastamise kohta meremajanduses töökohtade ja majanduskasvu loomise eesmärgil(3),\n— võttes arvesse komisjoni 13. mai 2013. aasta teatist „Atlandi ookeani piirkonna merestrateegia tegevuskava. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamine“ (COM(2013)0279),\n— võttes arvesse komisjoni 29. augusti 2012. aasta rohelist raamatut „Merealased teadmised 2020: merepõhja kaardistamisest ookeaniprognooside koostamiseni“ (COM(2012)0473),\n— võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni sinise majanduskasvu – jätkusuutliku majanduskasvu soodustamise kohta ELi merendussektoris, meretranspordis ja turismisektoris(4),\n— võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2014. aasta teatist Euroopa ranniku- ja mereturismi majanduskasvu ja töökohtade strateegia kohta (COM(2014)0086),\n— võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0044/2016),\nA. arvestades, et rannapüügiga on hõivatud 80 % Euroopa laevastikust ning et koos karp- ja koorikloomade püügiga tagab see rannikupiirkondades, saartel ja äärepoolseimates piirkondades kõrge tööhõive taseme ning kujutab endast üldjuhul sotsiaalselt jätkusuutlikku ja keskkonnasäästlikku ning märkimisväärset potentsiaali omavat kalapüügivormi; arvestades, et selle mõju ranniku- ja saarepiirkondade sotsiaalsele pärandile ja kultuurilistele eripäradele on erandlik ja mitmekesine;\nB. arvestades, et enamik ranniku- ja saarepiirkondade kalapüügist on tavapärane kutseline kalapüük, st eluviis ning peamine elatise teenimise ja otsene ja kaudne töökohtade loomise allikas, eriti piirkondades, mis sõltuvad rannapüügist ning mis vajavad majanduskasvu ja arengu hõlbustamiseks erimeetmeid ja toetust;\nC. arvestades, et rannapüügi määratlus ja seda iseloomustavad jooned on väga erinevad nii eri liikmesriikides kui ka ühe ja sama liikmesriigi eri rannikupiirkondades ning et edaspidi tuleb ühises kalanduspoliitikas (ÜKP) seda olukorda reguleerida ja ühtlustada, ning arvestades, et liikmesriikide geograafilised ja kliimatingimused, ökosüsteemid ja sotsiaalmajanduslikud tegurid on väga erinevad;\nD. arvestades, et rannapüük toimub Euroopa Liidu eri meredel erinevalt, näiteks püük Aadria merel ja kogu Vahemerel erineb kalapüügist Atlandi ookeani avamerealadel, sh Prantsuse Guyana rannikul, ning India ookeanil;\nE. arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruses (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) kohta määratletakse väikesemahuline rannapüük püügina, mida teostatakse vähem kui 12 meetri pikkustel laevadel ilma veetavaid püügivahendeid kasutamata, ning et see on ainuke ELi õigusaktides esinev rannapüügi määratlus;\nF. arvestades, et piirkondadeks jaotamine on üks reformitud ÜKP alustalasid, kuna Euroopa kalanduse äärmise mitmekesisuse tõttu ei ole keskne juhtimine siin asjakohane; arvestades, et juba ranniku- ja saarepiirkondade kalapüügi iseloomu tõttu on mittetsentraliseeritud käsitus selles valdkonnas ja sellele tuginevates kogukondades eriti oluline;\nG. arvestades, et kui EMKFist rahastatav tegevus seondub väikesemahulise rannapüügiga, võib abi osakaal selles olla 30 protsendipunkti võrra suurem;\nH. arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruses (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta nõutakse, et liikmesriikides, kus enam kui 1000 alust saab lugeda väikesemahulise rannapüügi laevadeks, tuleb koostada tegevuskava väikesemahulise rannapüügi arengu, konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks;\nI. arvestades, et rannapüüki tuleks hallata määruse (EL) nr 1380/2013 kohaselt, võttes arvesse kõigi liikmesriikide ja iga üksiku püügipiirkonna laevastike püügivahendite erinevusi, geograafilisi ja klimaatilisi piiranguid, tehnilisi tegureid ja kalavarusid ning aidates sellega säilitada kohalikke traditsioone ja kalandusega seotud tegevusi;\nJ. arvestades, et iga püügipiirkonna iseärasuste tõttu võib teabe ja heade tavade vahetamine eri piirkondade vahel aidata oluliselt parandada kalanduse mõju keskkonnale ja mereökosüsteemidele, samuti parandada kõigi rannikupiirkondades ja nende ümbruses teostatavate inim- ja majandustegevuste vahelist vastasmõju;\nK. arvestades, et väikesemahulisest kalapüügist saadav tulu on oluliselt kahanenud tegevuskulude, eeskätt kütusehindade märkimisväärse kasvu tõttu, samuti kala esmamüügihindade languse tõttu, mis sageli põhjustab püügikoormuse tõusu;\nL. arvestades, et mitmete esmatähtsate sihtliikide varude majandamine on paljudes piirkondades seadnud kalapüügile ja väikestele kalurikogukondadele tõsiseid piiranguid;\nM. arvestades, et rannapüügis kasutatakse peamiselt traditsioonilisi püügivahendeid ja -võtteid (nt almadraba-lõkspüünised), mis oma eripärade tõttu määratlevad rannikupiirkondade identiteedi ja eluviisi, ning on ülioluline säilitada nende kasutamine ja kaitsta neid ajaloo-, traditsioonilise ja kultuuripärandi osana;\nN. arvestades, et mittetöönduslik kalapüük suurendab ranniku- ja saarekogukondade elujõudu tänu rahvastikukao ning kalandussektori vananemise ja sealse tööpuuduse tõkestamisele; arvestades, et arendus- ja uuendustegevusel võib olla suur tähtsus sellistes kogukondades töökohtade loomisel; arvestades, et lisaks kasutatakse mõnedes piirkondades mittetöönduslikul püügil vanu püügiviise ja -vahendeid, mis on keskkonnasõbralikumad ja mille mõju ohustatud kalavarudele on väiksem;\nO. arvestades, et mittetöönduslik, traditsiooniline ja rannapüük on keskkonnasõbralik ning on ranniku- ja saarekogukondades üks säilimise, arengu ja tööhõive alustalasid;\nP. arvestades, et Vahemere määruse kohaselt hõlmab veetavate püüniste klassifikatsioon ka traale ja nootasid, kuigi teiste klassifikatsioonide, näiteks FAO klassifikatsiooni kohaselt loetakse noodad eraldi püügivahendite rühmaks; arvestades, et veetavaid traale käsitlevaid sätteid ei tuleks kohaldada traditsioonilistele rannikumere nootadele, mida kasutatakse mitteohustatud liikide püüdmiseks;\nQ. arvestades, et kõigest innovatsiooni ja mitmekesistamise kohta räägitust hoolimata tuleb arvestada, et väga suur kalurikogukond on ülimalt sõltuv tavapärastest ja vanadest püügiviisidest;\nR. arvestades, et uues ÜKPs tunnustatakse kalapüügist sõltuvate ranniku- ja saarepiirkondade olulisust ning et seoses liikmesriikide rolliga kalandusest sõltuvatele inimestele rahuldava elatustaseme tagamisel, rannapüügil sellise elatustaseme saavutamisele kaasaaitamisel ning rannaelanike jaoks säästva rannapüügi, kalandustegevuse mitmekesistamise ja sissetulekute edendamisel, võttes seejuures arvesse sotsiaal-majanduslikku tegelikkust ja keskkonnategureid, tuleks rõhutada ka koolituse ning kalurite tööohutuse ja töötervishoiu tähtsust kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 174 ette nähtud erikaitse põhimõttega;\nS. arvestades, et ühise kalanduspoliitika uue määrusega antakse väikesemahulise, ranna- ja traditsioonilise kalapüügiga tegelevatele kaluritele eelispüügiõigus kuni 12 meremiili laiuses vööndis, st ELi vete kõige tundlikumas osas, ning arvestades, et komisjoni läbiviidud vana ÜKP määruse hindamisel leiti, et 12 meremiili laiused vööndid olid vana majandamiskorra üks väheseid edulugusid, samas kui see kord ise põhjustas territooriumi ja ressursside kasutamisel arvukalt konflikte teiste rannikualadel toimuvate inimtegevustega;\nT. arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaselt tuleb meetmete võtmisel, eriti seoses kalandussektoriga, võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade erilisi iseärasusi ja piiranguid, arvestades eriti nende kaugust, isoleeritust ja ookeanil valitsevaid tingimusi, seda sageli väga spetsiifilistes piirkondlikes tingimustes, kus peab suutma ennast ise ära toita;\nU. arvestades, et äärepoolseimate piirkondade geograafiliste eritingimuste ja suure kauguse tõttu Euroopast on rannapüük nende majandusarengu jaoks eluliselt vajalik;\nV. arvestades, et äärepoolseimates piirkondades pakuvad rannapüügile konkurentsi kolmandate riikide lipu all sõitvad laevad, kes kasutavad samu püügipiirkondi, püüavad samu liike ja müüvad neid samadel turgudel, samuti kolmandatest riikidest tulev import, mida mõjutavad täiesti teistsugused tegevuskulud ning õiguslikud, sanitaar- ja ökoloogilised piirangud; arvestades, et sellistes tingimustes lähevad tühja kõik pingutused kohaliku arengu ja toiduga isevarustamise toetamiseks, kui neid ei toeta nende piirkondade jaoks kehtestatud ELi erimeetmed;\nW. arvestades, et äärepoolseimates piirkondades aitab rannapüügi kõrval majandusarengule ja kohaliku piirkonna värskete toodetega varustamisele kaasa ka merevesiviljelus;\nX. arvestades, et enamikku rannikupiirkondi, eriti Lõuna-Euroopa riikides ja saartel, ähvardab märkimisväärne majanduslangus, mis toob kaasa rahvastikukao ning paremaid töö- ja haridusvõimalusi otsivate elanike väljarände;\nY. arvestades, et Euroopa kriis näitas, et Euroopa peab majandustegevust mitmekesistama, samuti seda, kui tähtis on analüüsida uusi innovatsiooni- ja teadmusmudeleid, mis võivad luua kohapeal uusi töökohti;\nZ. arvestades, et mõned rannapüügipiirkonnad paiknevad majanduslikult arenenud piirkondade ja turismipiirkondade läheduses, kuid ei suuda sellegipoolest piisavat majanduskasvu saavutada; arvestades, et surve mereressursside kasutamiseks kasvab neis piirkondades juba praegu ning kalandussektor on muutumas turismi kõrval marginaalseks, ehkki need kaks sektorit sobivad kokku ja täiendavad teineteist;\nAA. arvestades, et tihtipeale kujutavad püügipäevikud endast väikeste rannapüügiettevõtete jaoks halduskoormust ja soovitav oleks suurem paindlikkus;\nAB. arvestades, et turismisektori surve rannikupiirkondadele põhjustavad peamiselt mõned konkreetsed tegevused, näiteks kontrollimatu harrastuskalapüük, mis seavad mõningates piirkondades mereressursid pingelisse olukorda ja mõjutavad traditsiooniliste kalastuspiirkondade elanike ärivõimalusi;\nAC. arvestades, et kohalike kalanduse tegevusrühmade loomine kalandusest sõltuvates piirkondades on ülitähtis, kuna selliseid rühmi peetakse kasulikuks vahendiks, mis pakub võimalusi kalandustegevuse mitmekesistamiseks ning kokkuvõttes soodustab ranniku- ja saarepiirkondade üldist arengut ja sotsiaalset ühtekuuluvust, mistõttu tuleb eraldada veelgi rohkem majanduslikke vahendeid, mis võimaldavad neil rühmadel vastavates piirkondades tekkida ja tegutseda;\nAD. arvestades, et karp- ja koorikloomi korjavad naised jäävad tähelepanuta ning naised on üldse kalandussektoris alaesindatud;\nAE. arvestades, et merendussektoris võrgukudujate, varustajate, lossijate ja pakkijatena töötavad naised tervikuna jäävad märkamatuks;\nAF. arvestades, et majanduskriis annab tunda ka kalandussektoris, eriti tööpuudusest kõige enam mõjutatud elanikerühmade, näiteks noorte ja naiste seas, ning seepärast on vaja mitmekesistamist ja innovatsiooni, et suurendada tööhõivet, kasutada ära selliseid uusi võimalusi nagu nn sinine ja roheline areng ning ennetada arengu- ja äärepoolseimates piirkondades kalanduse marginaliseerumist ja võtta sellele vastumeetmeid; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata kutseõppele;\nAG. arvestades, et ranniku- ja saarepiirkondades võib majandust mitmekesistada turunduse ja kalatoodete reklaamimise, gastronoomia, turismi, traditsioonilise, ajaloo- ja kultuuripärandi, keskkonna ja keskkonnasäästliku majanduskasvuga seotud tegevuste kaudu;\nAH. arvestades, et toimub meremajanduse mõiste areng ning et see võib anda jõulise impulsi majanduskasvule ja -arengule ja töökohtade loomisele, eriti rannikualadel, saareriikides ja -piirkondades ning äärepoolseimates piirkondades;\nAI. arvestades, et ranniku- ja saarekogukonnad on meremajanduse kontseptsiooni realiseerimisest sügavalt huvitatud;\nAJ. arvestades, et ELi algatuses „Innovaatiline liit“ tunnistatakse ja tuvastatakse puudujäägid, mis piiravad ja takistavad teadusuuringute ja innovatsiooni arengut, näiteks ebapiisavad investeeringud teadusesse, piisavate andmete puudumine merede ja ookeanide kohta, ebapiisav rahastamine ning era- ja avaliku sektori vahelise koostöö puudumine;\nAK. arvestades, et meremajanduse areng soodustaks üldist ning eriti ranniku-, saare- ja äärepoolseimate piirkondade majanduskasvu, ning et just kalandusest sõltuvatel piirkondadel on keskne koht innovatsiooni arendamisel ning neid tuleks kaasata meremajanduse arendamise igal etapil;\nAL. arvestades, et nii nagu teistes sektorites, on ka kalandussektoris keskkond ja majandus omavahel seotud; arvestades, et seetõttu tuleks meremajanduse arendamisel keskenduda sotsiaalmajandusele ning säästvatele ja keskkonnasõbralikele projektidele ja tegevustele, mille eesmärk on käivitada rannikualadel arendustegevus, kaitsta merekeskkonda ja bioloogilist mitmekesisust tervikuna ning eriti toetada keskkonnasõbralikku ja bioloogilist mitmekesisust soodustavat väikesemahulist kalapüüki; arvestades, et sellised projektid peavad olema ka sotsiaalselt ja majanduslikult jätkusuutlikud, et tagada mittetööndusliku kalapüügi jätkuv elujõulisus;\nAM. arvestades, et meremajandus võib aidata parandada ka ohutust kalalaevadel, kalurite töötingimusi ja igapäevast heaolu;\nAN. arvestades, et selektiivsust puudutavad ja keskkonnaeesmärgid kehtivad kõigi jaoks, kuid väikelaevadel on keeruline täita lossimiskohustust;\nAO. arvestades, et antropogeenset ehk inimtegevuse mõju rannikupiirkondades on keskkonnakaitse küsimustega seonduvalt alahinnatud; arvestades, et erinevate tegevuste kumulatiivseid mõjusid rannikupiirkondades ei ole piisavalt tunnistatud ega hinnatud; arvestades, et mõningates piirkondades aset leidvad tegevused, näiteks meretransport, turism, mõnel puhul kontrollimatu ja kurnav harrastuskalapüük ja selle käigus püütud liikide müük, salaküttimine, sisemaalt pärinev tööstuslik ja asulareovesi jms, mõjutavad eriti kalandussektorit;\nAP. arvestades, et teadmised merekeskkonna ja eriti mereökosüsteemide seisundi kohta on ülitähtsad erinevate tegevuste keskkonnamõjude hindamiseks ning asjakohaste kaitsemeetmete kehtestamiseks ja seireprogrammide loomiseks, et toetada kalavarude taastumist, ressursside jätkusuutlikku kasutamist ning innovatsiooni arengut; arvestades, et merekeskkonnaalased andmed on ebapiisavad ega ole piisavalt süstematiseeritud;\nAQ. arvestades, et teatavates piirkondades ohustab ebaseaduslik kalapüük tõsiselt mittetööndusliku rannapüügi püsimajäämist ning kalavarude ja bioloogilise mitmekesisuse säilimist;\nAR. arvestades, et integreeritud merenduspoliitika eesmärk on reageerida kogu Euroopa meresid, tööstust ja kalureid ähvardavatele probleemidele meetmetega, mis ulatuvad keskkonna kaitsest rannikupiirkondade arendamiseni vesiviljeluse, mereturismi või muude sinise majanduskasvuga seotud majandustegevuste kaudu;\n1. palub komisjoni kohaldada rannapüügi, väikesemahulise rannapüügi ja traditsioonilise kalapüügi määratlus eri piirkondade sotsiaalmajanduslike näitajate ja iseärasustega, piirdumata üksnes kalalaevade mõõtmete ja võimsusega, kuna kehtivad ELi määrused ei ole selles osas rahuldavad; teeb ettepaneku kasutada piirkondadeks jaotamist, et kohandada rannapüügi määratlust igal üksikjuhul vastavalt iga püügipiirkonna erisustele; teeb ettepaneku võtta arvesse mitmeid selliseid soovituslikke kriteeriume nagu laevade suurus, kasutatud püügivahendid, püügiviiside selektiivsus, püügiretkede pikkus ja laevaomaniku viibimine laeva pardal, tavapärased ettevõtlusnäitajad ning piirkonnas tavapärased omandi- ja ettevõtlusstruktuurid, püügisektori seotus töötlemise ja müügiga, püügitegevuste tegelik iseloom ja ulatus ja muud tavapärase tegevusega seotud tegurid ning ettevõtetelt lähtuv toetus või mõju kohalikele kogukondadele;\n2. palub komisjonil kaaluda väikesemahulise rannapüügi võimalust saarekogukondades, mis tavapäraselt sõltuvad elatise saamisel kalapüügist ja tegelevad püügiga aastaringselt;\n3. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles järkjärgult suurendama mittetöönduslikule kalapüügile eraldatavaid püügikvoote, et sellist sotsiaalselt ja ökoloogiliselt jätkusuutlikku püügiviisi ergutada;\n4. kutsub komisjoni üles toetama uuenduslikke projekte ja õigusnorme, mis hõlbustavad ranniku-, saare- ja äärepoolseimate piirkondade arengut, võttes arvesse sotsiaalmajandusliku tegevuse mitmekesisust kui võimalust soodustada mittetööndusliku kalapüügi soodsaid välismõjusid nii sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse kui ka keskkonnakaitse seisukohast uut liiki toetustega praeguse ELi rahastamise raames; rõhutab, et eelistada tuleks projekte, mis on suunatud töökohtade jätkusuutlikule loomisele ja säilitamisele, püügisektori suuremale osalemisele töötlemises ja müügis, sotsiaalse ettevõtlusega seotud ettevõtlusvormide edendamisele, lühikeste turustuskettide edendamisele, uute tehnoloogiate juurutamisele kalapüügiga seotud kaupade ja teenuste müügil ja edendamisel, innovatsioonile uute kaupade ja teenuste väljatöötamisel ning tavapäraste rollide kaitsmisele ja säilitamisele;\n5. on seisukohal, et tehniliste meetmete raamistiku läbivaatamisel tuleb võtta arvesse rannapüügi iseärasusi ning lubada teatavaid piirkondlikke erandeid, juhul kui need on põhjendatud;\n6. kutsub komisjoni üles kooskõlastama Euroopa tasandil teostatavat uuringut harrastusliku rannapüügi mõju väljaselgitamiseks ning parameetrite määratlemiseks, mille põhjal võiks mõnes piirkonnas harrastuslikku rannapüüki piirata; nõuab nimetatud tegevuse hoolikamat seiret selleks, et kalapüük ja harrastuspüük teineteist ei segaks, kuna märkimisväärse turismitööstusega äärepoolseimates piirkondades on see juba murettekitav probleem;\n7. kutsub liikmesriike üles EMKFi rahade jagamisel eelistama väikesemahulist rannapüüki ning sellise püügiga tegelejate jaoks menetlusi lihtsustama ja seostama;\n8. nõuab sellise tegevuse edendamisega seotud asutustelt selle tagamist, et kõik kohalikud huvigrupid, ettevõtjate ühendused, kalanduse ja okeanograafia teadusliku uurimise instituudid, ülikoolid, tehnokeskused ning kohalikud ja piirkondlikud asutused osaleksid innovatsiooniprotsessides, kuna see aitaks võtta projektides kasutusele põhjalikke meetmeid, parandada projektide rahastamise väljavaateid ja anda neile piisavat abi Euroopa Kalandusfondi seatud tingimuste täitmiseks;\n9. kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile aru liikmesriikide poolt EMKFi jaoks koostatud tegevuskavadest väikesemahulise rannapüügi arendamiseks ning selle konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse parandamiseks;\n10. kutsub komisjoni üles viima ellu merendussektoris tegutsevate mitmesuguste naisterühmade toetamiseks vajalikke meetmeid, et soodustada nende osalemist ning tagada nende esindatus kõigis valdkondades, nii otsuste langetamisel kui ka püügitegevustes;\n11. palub komisjonil juurutada erimeetmeid võrgukudujate, varustajate, lossijate ja pakkijatena töötavate naiste töötingimuste väljaselgitamiseks ja parandamiseks;\n12. palub, et komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega tugevdaks Euroopa kalanduspiirkondade võrgustiku (FARNET) rolli, kes annab kohalikele kalanduse tegevusrühmadele märkimisväärset abi;\n13. palub komisjonil edendada ja ergutada kohalike kalanduse tegevusrühmade tegevust suuremate rahaliste vahendite eraldamisega, kuna need rühmad annavad jätkuvalt kalandussektorile vahetut nõu ja abi ning edendavad seeläbi kalanduspiirkondades sotsiaalselt kaasavat jätkusuutliku arengu mudelit, innustavad noori ja naisi tegelema uute äriprojektidega ning panustavad innovatsiooni, taristute uuendamisse, investeerimisse ja majanduse mitmekesistamisse ning kohalike majandamiskavade koostamisse kalurite endi poolt; kutsub komisjoni üles tugevdama pädevate asutuste rolli ja funktsioone uute uuenduslike tegevuste arendamisel ning tihedas koostöös valdkonna eri ettevõtjatega;\n14. palub komisjonil aidata tugevdada kalurikogukondade rolli kohalikus arengus ning kohalike kalavarude ja merendustegevuse juhtimisel;\n15. kutsub komisjoni üles pöörama tähelepanu naiste erilisele tähtsusele rannikupiirkondade majanduses ja vastavalt tegutsema, nagu see juba toimub agrotööstuses; nõuab, et tunnustataks panust, mille naised annavad SKPsse mitmesuguste abitööde tegijatena, ning nende eriti olulist panust kodumajapidamistes, kus soopõhine tööjaotus tavapäraselt tähendas seda, et kalapüük oli vaid meeste amet; nõuab, et kõigil tasanditel ametialaselt tunnustataks naiste traditsioonilisi rolle antud sektoris ning käivitataks sihtotstarbelised programmid naisettevõtjate toetamiseks antud valdkondades;\n16. kutsub komisjoni üles edendama ja toetama investeeringuid kalandussektori mitmekesistamisse lisategevuste arendamise ja valdkonnas leiduvate karjäärivõimaluste mitmekesistamisega, investeerides näiteks laevadesse, ohutusseadmetesse, koolitusse, kalandussektori keskkonnateenustesse ning kultuuri- ja haridustegevusse, pannes erilist rõhku keskkonna kaitsele ja säästva majanduskasvu edendamisele; rõhutab, et peaeesmärk peab olema rahastada tegevusi, mis on sotsiaalselt, ökoloogiliselt ja majanduslikult teostatavad ning võivad luua töökohti, eriti noortele ja naistele; rõhutab, et merevesiviljelus sobib kokku rannapüügiga äärepoolseimates piirkondades ja täiendab seda, ning palub komisjonil toetada kasvatus- ja sordiaretusviise subtroopika- ja troopikapiirkondade soojades vetes; kutsub komisjoni üles tähtsustama naiste rolli mittetööndusliku rannapüügi ja kõigi sellega seotud tegevuste juures;\n17. kutsub komisjoni andma impulssi kalapüügiturismi käivitamisele ja arendamisele, et rakendada selle valdkonna potentsiaaliga sobivat mitmekesist äristrateegiat ja tulemuslikumalt rahuldada tema vajadusi, arendades uut turismiliiki, mille juures on muu hulgas esmatähtsad kvaliteet, paindlikkus, uuenduslikkus ning kalanduspiirkondade ajaloo- ja kultuuripärandi säilitamine ning keskkonna ja inimeste tervise kaitse; lisaks kutsub komisjoni üles edendama ja toetama investeeringuid kalandussektorisse turismivaldkonnas, et luua erinevaid turismivorme – edendada mittetöönduslike kalatoodetega seotud kokakunsti, õngitsemisturismi, veealust ja sukeldumisturismi jms, kasutades jätkusuutlikult ära kaluripärandi ja konkreetse kalanduspiirkonna tüüpilised jooned;\n18. juhib tähelepanu merespordiharrastuste kasvavale tähtsusele kohalike kogukondade tugevdamisel, eriti väljaspool hooaega, pidades silmas uusi allvee-, sukeldumis- ja muid merespordialasid (nt lainelauasõit ja bodyboarding);\n19. kutsub komisjoni üles kalandusturismi käivitamise ja arengu ergutamiseks aktiivselt edendama ja toetama investeerimist kalandussektori mitmekesisuse suurendamisse kultuuri ja kunsti valdkonnas osana traditsioonilisest pärandist (käsitöö, muusika ja tants) ning toetama investeerimist traditsiooni, ajaloo ja kalastuspärandi kui sellise (kalapüügivahendid, võtted, ajaloolised dokumendid jms) edendamisse muuseumide avamise ja rannapüügiga tihedalt seotud näituste korraldamise kaudu;\n20. kutsub komisjoni uurima võimalust kasutada püügilaevu mitmeks otstarbeks, nii et need saaksid püügifunktsiooni säilitades tegeleda ka muu, puhke- ja turismimajandusega seonduvaga (näiteks mereteabepäevad, töötlemise, koolituse või kokakunstiga seotud tegevused jne), sarnaselt maapiirkondades toimivate talukoolide või põllumajandusturismiga;\n21. palub komisjonil ja liikmesriikidel oma asutuste kaudu tagada, et väikesemahuline rannapüük saaks õiglasel määral osa EMKFi rahastamisest, eriti selle suhtes kehtestatud halduspiiranguid arvestades;\n22. kutsub komisjoni looma meetmeid, mis soodustaksid ja edendaksid merega seotud kutsealade vahelist liikuvust;\n23. nõuab avalikust eelarvest rahastatavate teadusuuringute ja projektide tulemuste teatavatel tingimustel avalikustamist ning olemasolevate merd ja ookeane käsitlevate andmete tõhusama avalikustamise ja kättesaadavuse tagamist ning praegu majanduskasvu ja innovatsiooni pidurdavate haldustakistuste kõrvaldamist;\n24. nõuab, et komisjon täiustaks eeskirju ja juurutaks mehhanismid järelevalveks selle üle, et väikesemahulisele kalapüügile jaotataks jagatud liikide osas õiglased püügikvoodid;\n25. rõhutab, et kalapüügi peamine tulemus on kala ise ning et on väga tähtis täiustada mitmesuguseid kala kasutamise viise, muu hulgas konservide tootmist ja kalaga kaasnevate toodete kasutamist; kutsub komisjoni üles aktiivselt edendama ja toetama investeeringuid kalanduse mitmekesistamisse kohalike kalatoodete töötlemise ja turustamise valdkonnas ning soodustama kohalike turunduskanalite arendamist, selliste toodete reklaamimist värskele toodangule omistatavate selgelt eristatavate kohalike sümbolite ja/või kaubamärkide abil, ning toetama niisugusel eesmärgil loodavaid kohalikke äriprojekte; rõhutab, et sellelaadne innovatsiooni toetamine peab eeskätt hõlmama kohalike kalatoodete kvaliteeti tagavate etikettide ja pitserite väljatöötamist;\n26. nõuab suuremat paindlikkust alla 12 meetri pikkuste laevade püügipäevikute küsimuses, eriti seoses dokumentide 48 tunni jooksul väljasaatmise nõudega, kuna see tekitab olulist halduskoormust; teeb ettepaneku vabastada sellest kohustusest laevad, mis müüvad kogu oma kala enampakkumisel, millisel puhul saaks vajaliku teabe kätte ilma asjatut halduskoormust põhjustamata;\n27. õhutab looma merekaitsealasid, mis edendavad kalavarude jätkusuutlikkust ning hõlbustavad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kontrollimist ja tõkestamist; toonitab, et EL peab pakkuma liikmesriikidele selles osas asjakohaseid suuniseid, koordineerimist ja tuge;\n28. nõuab kindlat toetust naiste tööle, kuna naistel on mittetöönduslikus kalapüügis tähtis osa; rõhutab eriti naiste täidetavaid keskseid tööprotsesse töötlemisahelas ja nende keskset tähtsust karp- ja koorikloomade püügil;\n29. märgib, et äärepoolseimates piirkondades toimuv rannapüük kuulub selle oluliste lisakulude tõttu EMKFi raames kehtiva hüvitamiskorra alla; palub komisjonil täiendada nimetatud korda äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud erimehhanismiga sarnaselt põllumajandussektoris kehtiva POSEI programmiga;\n30. palub komisjoni aidata tuua avalikesse toitlustuskohtadesse (haridusasutused, haiglad, restoranid jne) mittetöönduslikul kalapüügil, karp- ja koorikloomade püügil ning väikesemahulises, säästvas ja ekstensiivses vesiviljeluses toodetud värskeid toiduaineid;\n31. rõhutab, et äärepoolseimatel piirkondadel on nende kaugusest ja saarelisusest tingitud erisused; rõhutab, et sellised erijooned muudavad rannapüügi neis piirkondades kallimaks ning et sellised lisakulud tuleks EMKFi raames täielikult hüvitada;\n32. rõhutab, et äärepoolseimate piirkondade rannapüügilaevastikud koosnevad pahatihti vanadest alustest, mis tekitab probleeme mereohutusega; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruse (EL) nr 508/2014 (EMKFi kohta) läbivaatamiseks, et lubada toetada äärepoolseimates piirkondades väikesemahulisel rannapüügil kasutatavate laevade uuendamist tingimusel, et nende võimsus ei suurene;\n33. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles läbipaistvuse, innovatsiooni ja arengu edendamiseks tegema kättesaadavaks merendus- ja ökoloogiaalased andmed ning tagama kõigile huvitatud osapooltele juurdepääsu avaliku sektori kaasrahastamisega saadud teaduslikule teabele;\n34. rõhutab, et ookeanide ning ranniku- ja rannikulähedaste alade potentsiaal on arengu, tööhõive, energiavarustuse sõltumatuse, innovatsiooni ja säästva arengu seisukohalt suures osas läbi uurimata; on seisukohal, et kui EL tunnistab seda potentsiaali ja nende alade tähtsust, muudab see ranniku-, saare- ja äärepoolseimad piirkonnad atraktiivsemaks ja ergutab nende arengut;\n35. väljendab muret seoses programmi „Horisont 2020“ rakendamisega meremajanduse valdkonnas, kuna see on Euroopa tasandil peamine teadusuuringute ja innovatsiooni arengu programm; toetab programmi „Horisont 2020“ raames meremajanduse teadmis- ja innovaatikakogukonna loomist, mis aitab rahvusvaheliste avaliku ja erasektori partnerluste kaudu tugevdada rannikupiirkondades toimuvaid tegevusi;\n36. toetab innovatsiooniks ja meremajanduse kasvuks määratud vahendite kasutamist alusuuringute, teadus- ja arendustegevuse, koolituse, ettevõtete asutamise, keskkonnakaitse ning uuenduslike toodete ja protsesside turuletoomise rahastamiseks;\n37. palub komisjonil toetada algatusi selliste projektide rahastamise vahetuks juhtimiseks, mille põhirõhk lasub rannapüügil ja rannikupiirkondade arengul;\n38. rõhutab, kui tähtsad on sellised säästvat kalapüüki toetavad keskkonnakaitsevahendid nagu üksikute projektide keskkonnamõju hindamine ning strateegiate, kavade ja programmide keskkonnamõju strateegiline hindamine;\n39. rõhutab integreeritud merenduspoliitika tähtsust kalapüügist sõltuvate piirkondade jaoks ning mõistab vajadust üha rohkem panustada meremajanduse strateegiasse; eesmärk on toetada pikemas perspektiivis kõigi mere ja merendusega seotud valdkondade jätkusuutlikku kasvu, tunnistades merede ja ookeanide kui üldiselt ja eriti rannikupiirkondades tööhõivet loovate jõujaamade tähtsust;\n40. rõhutab, et ranniku- ja saarepiirkonnad ning äärepoolseimad piirkonnad on innovatsiooni arengus kesksed osalejad ning nad tuleb kaasata meremajanduse arengu igas etapis;\n41. rõhutab, kui tähtis on EMKF, mis keskendub eriti mitmekesistamisele ja innovatsioonile kalandussektoris, eesmärgiga toetada keskkonnasäästlikku, innovaatilist, konkurentsivõimelist, tõhusat ja teadmistepõhist kalandust; toetab vajadust tugevdada Euroopa Kalandusfondi neljanda telje rahastamist, et toetada kalurikogukondade liikmeid ja tõsta uute tegevuste arendamisega nende elatustaset; palub komisjonil võimalikult kiiresti valideerida EMKFi piirkondlikud fondid;\n42. rõhutab, kui tähtis on tugevdada sidemeid kohalike kogukondade ja ülikoolide/tehnokeskuste vahel, kuna need annavad otsustava panuse ettevõtlusinkubaatorite loomisse, mis aitavad genereerida merendusvaldkonnas uusi äriideid;\n43. kutsub komisjoni üles aktiivselt edendama projekte, mis toetavad innovatsiooni ja tehnoloogilise arengu tugevdamist, mille eesmärk on uute toodete, seadmete ja võtete ning uute või täiendatud juhtimis- ja korraldussüsteemide väljatöötamine või kasutuselevõtmine; palub komisjonil edendada ja innustada teabe ja heade tavade vahetamist eri püügipiirkondade vahel, et toetada uuenduslike ja säästvate püügiviiside väljatöötamist; sellega seoses peab väga tähtsaks kasutada merenduse ja kalanduse ametikoolides ettevõtjate koolitamise ja mitmekesistamise mooduleid;\n44. kutsub komisjoni õhutama kalandusest sõltuvates piirkondades uute innovaatiliste ettevõtete loomist, pakkudes stiimuleid ettevõtluseks ja merendussektoris häid eduvõimalusi omavate idufirmade loomiseks, millega aidataks tavapärast rannapüüki mitmekesistada, töökohti luua ja elanikke neisse piirkondadesse juurde tuua või hoida neid sealt lahkumast;\n45. palub, et komisjon kasutaks püügiviiside ja -vahendite kohta seadusandlike ettepanekute esitamisel selektiivset lähenemisviisi, et võtta arvesse püügiviiside ja -vahendite tegelikku mõju iga asjaomase piirkonna mittetöönduslikele kalavarudele; palub komisjonil tagada kõigi seadusandlike algatuste mõjude põhjalik eelhindamine, milles võetakse arvesse iga püügipiirkonna erisusi; leiab, et mitteselektiivsel lähenemisel püügiviiside ja -tehnikate kasutamisele on juba niigi tõrjutud saare- ja rannikukogukondadele rängad tagajärjed, see süvendab rahvastikukadu ning takistab arengut ja innovatsiooni; leiab, et väikesemahulise rannapüügi puhul tuleks rakendada positiivset diskrimineerimist; on seisukohal, et selline käsitus nagu näiteks triivvõrkude keelustamise ettepaneku puhul, näitab seda, et komisjon alles kohandab ennast sellise reformitud ÜKPga, mille kaasseadusandjad otsustasid vastu võtta; tuletab komisjonile meelde tema kohustust toimida uues ÜKP määruses sätestatud piirkondliku jaotuse raamistikus;\n46. märgib, et rannikumere ökosüsteemid on tundlikud, ning nõuab liikmesriikidelt ja komisjonilt vastavalt ettevaatuspõhimõttele igasuguse sellise tegevuse hindamist, mis võiks mõjutada kalavarude jätkusuutlikkust (näiteks mereveod, jäätmed, transport, põhjaveereostus, puurimine või rannikule uute turismirajatiste ehitamine);\n47. soovitab komisjonil lugeda esmatähtsaks ELi rannapüügi ja väikesemahulise kalapüügi sotsiaalmajanduslik tähtsus, laevastikuosade määratlemise alternatiivsete viiside vastuvõtmine ning tegevuse mitmekesistamine kalapüügist suuresti sõltuvates rannikupiirkondades; märgib, et tähtis on koguda piisavalt teaduslikku teavet, mis hõlbustaks väikesemahulise kalapüügi paremat haldamist ning selle kujundamist bioloogiliselt, sotsiaalselt, majanduslikult ja ökoloogiliselt jätkusuutlikuks;\n48. palub komisjonil kiirendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist käsitleva sotsiaalpartnerite kokkuleppe ülevõtmist ja selle muutmist nõuetekohaseks ELi õigusaktiks;\n49. palub komisjonil kooskõlas Vahemere määruses sätestatud püügivahendite ekspertklassifikatsiooniga võtta arvesse traalvõrkude ja nootade erinevusi, et uusimate teadussoovituste valguses paremini sätestada mõlema püügivahendi säästev kasutamine;\n50. palub komisjonil tagada rannapüügi jaoks oluliste kalavarude seisundi hindamise läbivaatamine ning rõhutab vajadust analüüsida väikesemahulise kalapüügi mõjusid kalavarudele, unustamata ka laiemalt, näiteks tuunipüügil kasutatavaid püügiviise ning arvestades, et rannapüügil püütavad liigid, mis küll moodustavad kogupüügist vaid väikese osa, on sotsiaalmajanduslikus mõttes väga väärtuslikud ja väga olulised nende kalurite püsimajäämiseks, kelle igapäevane sissetulek sellistest liikidest sõltub;\n51. on mures tavapäraste püügiviiside ja -oskuste kadumise pärast rannikukogukondi mõjutavate sobimatute eeskirjade tõttu;\n52. palub komisjonil muuta sätet, milles käsitletakse kalavõrkude selliseid tehnilisi näitajaid nagu võrgusilma minimaalne suurus, võrgu kõrgus, kaugus kaldast ja sügavus, mille puhul võrku võib kasutada – kõike seda tasakaalustatuma väljapüügi ja bioloogilise mitmekesisuse säilimise tagamiseks;\n53. liikmesriikide piirialade geograafiliste erisuste arvessevõtmiseks palub komisjonil muuta kehtiva määruse sätteid, millega nähakse ette kaugus kaldast ja sügavus, mille puhul võib püügivahendeid kasutada;\n54. rõhutab vajadust muuta 2006. aastal vastu võetud Vahemere määrust, milles käsitletakse Vahemere kalavarude säästvaks kasutamiseks võetavaid haldusmeetmeid ning sätestatakse eeskirjad püügivahendite tehniliste näitajate ja kasutusviiside kohta; on seisukohal, et see määrus tuleb viia kooskõlla uue ühise kalanduspoliitikaga ja eriti maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgiga, arvestades seejuures, et Vahemere basseinis tegutsevad ka kolmandad riigid;\n55. rõhutab liikmesriikide vahelise tulemusliku kooskõlastamise vajalikkust selle tagamiseks, et kaluritele antaks õigeaegset ja põhjalikku teavet kehtivate eeskirjade rakendamise ja muutmise kohta;\n56. palub komisjonil ühtekuuluvuspoliitika kontekstis edendada projekte, mis aitavad kaitsta ranniku- ja saarepiirkondi kui traditsioonilise, kultuurilise ja ajaloolise kalandus- ja merenduspärandi alasid;\n57. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles subsideerima ELi rahalistest vahenditest almadraba-püüniste säästvuse sertifitseerimist, et edendada selle püügiviisi tunnustamist ja kasutamist;\n(1) ELT C 419, 16.12.2015, lk 167.\n(2) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0438.\n(3) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0291.\n(4) ELT C 75, 26.2.2016, lk 24.


Kunstikoguja Matti Milius hüppas leekide eest aknast alla - Uudised - Tartu Postimees\nKunstikoguja Matti Milius hüppas leekide eest aknast alla\n29. detsember 2014, 16:57\nPuiestee tänava sotsiaalmaja teise korruse korter põles seest tühjaks, leegid jätsid tahmaseid jälgi ka hoone seintele. Elanik päästis end, hüpates aknast alla. FOTO: Margus Ansu\nÖöl vastu esmaspäeva Puiestee tänaval linna sotsiaalmajas puhkenud tulekahju jättis peavarjuta Tartu tuntud kunstikollektsionääri Matti Miliuse. Mees päästis oma elu, hüpates teise korruse aknast alla.\nEt Milius hüppas alla viie-kuue meetri kõrguselt, sai ta vigastada ning viibib praegu haiglaravil. Korter ise põles seest tühjaks. Kustutusveest sai kahjustada ka alumine korter.\nÜlemise korteri elanikud lubati pärast põlengu kustutamist ja ruumide tuulutamist koju tagasi.\nPõlengust teatasid häirekeskusesse suitsuandurit kuulnud ning kärsahaisu tundnud naabrid ööl vastu esmaspäeva kell 1.12. Päästjate saabudes olid korteri tuba ja esik leekides. Põlesid ka aknaraamid ning klaasid olid purunenud.\nMilius ise lamas maja ees ja kiirabi viis kannatanu haiglasse. Tulekahju kustutamine lõppes kell 2.23.\nVäga sageli põhjustab selliseid tulekahjusid voodis või tugitoolis suitsetamine ja nii ka sel korral. Leegid said alguse madratsist, vahendas menetlusinspektori sõnu Lõuna päästekeskuse pressiesindaja Astra Pintson-Käo. Ta lisas, et korteris üksi olnud elanik püüdis leeke küll kustutada, kuid lõpuks otsustas ta siiski evakueeruda köögiakna kaudu.\nKui suuri kahjustusi korter täpselt sai ning kui palju võib kuluda raha selle taastamisele, pole esialgu teada, sest täna pärastlõunal oli põlenud korteri uks pitseeritud ning linnavalitsuse töötajad sinna sisse ei pääsenud. Tartu eluruumide teenistuse vanemspetsialist Jaanika Hõim avaldas lootust, et päästeamet saab oma toimingud võimalikult kiiresti tehtud ning töömehed saavad vähemasti korteri aknad kinni panna, et külmal ajal maja kütmisega probleeme ei tekiks.\nLinnale kuuluvas kolmekorruselises majas on 26 korterit. Põlenud eluruumid ja kustutusveega kahjustatud hooneosad tahab linn kindlasti ära remontida, kinnitas Hõim.\nKunstikollektsionäär Matti Milius ootas täna pärastlõunal Tartu ülikooli kliinikumi neuroloogiaosakonna intensiivravipalatis operatsioonile minekut. Ta ütles, et põletushaavu on väheke jala peal ja opereerimist vajab selg.\nTulekahju puhkemise põhjust ei osanud ta ütelda. Teda oli äratanud millalgi öösel suitsuanduri alarm. Põlengust mäletab ta seda, et kallas ennast veega üle ja hakkas siis leeke kustutama.\nÜhel hetkel oli ta seisnud oma korteri aknal teisel korrusel. Järgmine säilinud mälupilt on sellest, kuidas päästjad leiavad ta lumehangest.\nMiliuse jutu järgi põlesid ära korteri sisustus ja rõivad, peamiste dokumentide, isikutunnistuse ja passiga läks õnneks, sest need on parajasti vormistamisel. Kõige rohkem on tal kahju sellest, et loetamatuks põlesid raamatukogust lugeda võetud «Kohutav ilu» ja «Euroopa kultuuri ajalugu».\nKunstiteoseid hoiab Milius oma ateljees ja mujal kindlas kohas. Sotsiaalkorteri palangus hävis ainult üks suure kunstiväärtusega foto. Kuigi Milius on teadlik, et teda võib oodata ees elu ratastoolis, loodab ta sellest hoolimata ikka veel asutada oma kollektsiooni põhjal isikliku kunstimuuseumi ehk miliuseumi.\nViimased tõsisemad tulekahjud Tartu linnas ja maakonnas\n· Ööl vastu 4. detsembrit põles Tartumaal Meeksi vallas Jõepera külas maha elumaja. Hukkus neli hoones maganud meest.\n· 1. detsembri varahommikul põles Tartus Lääne tänaval korter. Elanik sai vigastusi ja vajas arstiabi.\n· 10. novembril põles Tartus Kirde tänaval elumaja. Hukkus eakas mees.


Unistuste tööandja 10 käsku - Personaliuudised\nCV Keskuse värbamisosakonna juhataja Renita Käsper\n1. Hooli oma töötajaist, austa neid\nTundub loomulik, eks? Siiski vahetab enamik inimesi töökohta just hoolimatute juhtide, negatiivse sisekliima ja üldise ükskõiksuse pärast. See tunne, et sind nagu polegi olemas: keegi ei uuri, kuidas sul läheb, ei aita tööprobleemidega hakkama saada, ei küsi, mida arvad. Selline suhtumine on nagu viirus – kui juht on nakatunud, siis varsti on haige kogu osakond, siis juba terve ettevõte. Ja siis juba kliendid. Mind üllatab ikka ja jälle, et ei mõelda, et see negatiivsus liigub töötajate kaudu ka välja, kliendini, tootesse, kuni lõpuks kõik on nakatatud.\n2. Tee kindlaks, kes sa oled, millised on sinu ettevõtte väärtused, ja värba kohe õiged inimesed\n3. Ehita oma tööandjabrändi seestpoolt väljapoole\n4. Tegele lahkujatega\n5. Juhid peaksid olema inspireerivad eeskujud\nJärjest rohkem hindavad töötajad head juhtimist ja väga sageli lahkutakse ettevõttest just halbade juhtimisoskustega juhi pärast. Sageli näeme värbajatena kõrvalt, kuidas väga hästi toiminud ettevõte hakkab kiiresti lagunema, kui ettevõttesse on sattunud juhtima oskamatu juht. Sageli ei panda sisemisi muutusi enne tähele, kui on juba hilja, ettevõtte võtmetöötajad on kas kõik juba lahkunud või lahkumas ning õhkkond ettevõttes on muutunud väga negatiivseks ja ebakindlaks. Hea on näha, et järjest rohkem ettevõtteid tegeleb oma juhtide toetamisega.\n6. Loo ise oma talent ja lase tal kasvada\n7. Loo oma eriline ettevõtte kultuur\n8. Pea kinni oma lubadustest\n9. Suhtle targalt\n10. Kujunda tööd talendi järgi


Teatrikonkurss „Teeme ise teatrit!“ tõi lavale õpilaste omaloomingu Teatrikonkurss „Teeme ise teatrit!“ tõi lavale õpilaste omaloomingu\n/Teatrikonkurss „Teeme ise teatrit!“ tõi lavale õpilaste omaloomingu\nTeatrikonkurss „Teeme ise teatrit!“ tõi lavale õpilaste omaloomingu\nTeatrikonkursil „Teeme ise teatrit!“ osales 5 gümnaasiumiklassi, kes olid valmis kirjutanud näidendi, valmistanud plakati ja kavalehe ning kirjutatud näidendi lavaküpseks seadnud.\nEesti keele õpetaja Ingrid Palm oli koos žüriiga, millesse kuulusid harrastusnäitleja Enn Kirsman, teatrisõber Priit Ilver, kirjanik Heli Illipe-Sootak ja draamaõpetaja Katrin Raud, juba eelnevalt esitatud kirjutatud näidendid läbi lugenud ning oma valiku teinud.\nParimaks kirjutatud näidendiks osutus 10.c klassi õpilase Marjetta Urva „Rikkumata elud“, mis oli õpetlik ja päevakohane ka laval esitatult. Plakatite kategoorias vääris tunnustust 12.d klassi etenduse afišš „Poiss kes ei räägi ehk kallista mind“. 12.d klassi õpilasele Helary Mägisalule läks üllataja preemia, kes kehastas samas lavastuses ema, tehes seda rolli sisse elades ning tähelepanu väärivalt. Kavalehti esitati konkursile vaid neli ja neist kõige paremaks osutus 11.d klassi näidendi „Pressikonverents“ kavaleht. Samas lavastuses tegi parima meespeaosatäitja rolli Karl Robin Jürjens, kehastudes pressikonverentsil selle juhatajaks. Parimateks kõrvalosatäitjateks osutusid Kertu Laak, kes mängis 11.c klassi etenduses „Buss“ väikest last ja Kristjan Tafenau, kes kehastus 10.c klassi lavastuses „Rikkumata elud“ põõsaks, tehes seda ennastunustavalt ja rolli täielikult sisse elades. Silmapaistva naispeaosatäitja tunnustuse sai Karmen Reivik, mängides naise rolli parimaks lavastuseks tituleeritud 12.c klassi etenduses „No saa siis aru!“.\nMeeleolukat vaheldust pakkus IB õpilaste näitemäng „My Fair Lady“, milles vaheldus suurepärase kõlaga inglise keelne sõnaline osa, muusika ning naispeaosatäitja Greta Olive Mägi imekaunis laul. IB õpilased olid inglise keele ja kirjanduse õpetaja Tetyana Kasima juhendamisel lavastust hoolikalt ette valmistanud, neil olid ajastutruud kostüümid, teksti paremaks kuulmiseks peamikrofonid ja loomulikult võrratu näitlejameisterlikkus.


Hüpotüreoidism on vaikne varas varastamine elu. Sümptomid, hüpotüreoidismi ravi. - Uuring 2021\nHüpotüreoidism (myxedema) on haigus, mis on põhjustatud kilpnäärme hormoonide elundite ebapiisavast andmisest. Hüpotüreoidismiga sünnib peaaegu mitte midagi, kuid elu läbib: midagi halba, hüpotüreoidismiga patsientide elukvaliteet jätab palju soovida. Hüpotüreoidismiga patsiendid kannatavad sageli depressiivsete seisundite all ja sageli ei saa ise aru saada, mis nendega juhtus.\nHüpotüreoidism on naistel sagedasem. Hüpotüreoidismi sümptomeid peetakse sageli sunniks väsimusele, ülemäärasele tööle, mõnele teisele haigusele või praegusele rasedusele, seega on hüpotüreoidism viivitamatult harva tuvastatud. Ainult terav sümptom ja sümptomid võivad kiiresti diagnoosida. Subkliiniline hüpotüreoidism on sageli pika tundmatu. Türoliberiini test näitab primaarse hüpotüreoidismi varjatud vorme.\nKuidas hüpotüreoidismi kahtlustada?\nKui hüpotüreoidism on pikka aega mures:\nUimasus (hüpotüreoidismiga patsiendid võivad mitu päeva järjest magada 12 tundi päevas). Kui hüpotüreoidism mureb päevase unisuse pärast.\nLõhetus ilma külmavärinadeta, kehatemperatuuri langus, liigne higistamine.\nImmuunsuse vähenemine, sagedased katarraalne infektsioon, sealhulgas nakkushaigused (näiteks kurguvalu)\nÜldine letargia, krambid laiskus Hüpotüreoidism ei ole haruldane.\nEmotsionaalne labiilsus: ärrituvus, pisaravus.\nVähendatud mälu ja jõudlus, väsimus.\nUute andmete raske ettekujutus.\nVähendatud reaktsioonikiirus, aeglasemad refleksid.\nNäo ja jäsemete kõõlus (erinevalt teistest hüpotüreoosse tursed, ei ole sääreluu esipinna vajutamisel auk).\nPaks nahk, võib-olla kollakas varjundiga.\nPuhta silmad, õrnus ja juuste väljalangemine.\nHüpotensiooni suundumus (madal vererõhk).\nKeele paksenemine, hammaste jäljed servades (sümptom mitte ainult hüpotüreoidismile, vaid ka kõhunäärme haigustele).\nMao motiilsus (gastrostasias). Samal ajal aeglustub mao tühjenemine, muret kääritamine, kõhuõõne tunne maos.\nKoma tundmine kurgus ja ebamugavustunne kaelas (valikuline sümptom).\nSüdamerütm või aeglane südamelöök, valu südames.\nEbaselge kaalutõus, hoolimata liigse päevase kalorite puudumisest. Hüpotüreoidism põhjustab ainevahetuse järsu aeglustumise, muutub hüpotüreoidismiga kaalustamisel problemaatiline, kuid see on võimalik, kui järgite arsti ettekirjutusi ja järgnevaid soovitused.\nKõrge kolesterooli sisaldus veres võib põhjustada ateroskleroosi arengut.\nMõnikord on hüpotüreoidismiga patsiendid mures liigesevalu pärast (valu liigestes).\nHüpotüreoosi sümptomite raskusaste sõltub kilpnäärme puudulikkuse astmest, organismi individuaalsetest omadustest.\nSamaaegsete haiguste esinemisel täiendab hüpotüreoid kliinik täiendavaid sümptomeid.\nKas on olemas seos hüpotüreoidismi ja rinnavähi vahel?\nHüpotüreoidism, nagu ka muud kroonilised haigused, suurendab arenemisohtu rinnavähk. Üle 40-aastastel naistel peab olema rinnamamograafia igal aastal kahes ettevalmistuses, et haigus oleks juba algusest peale haakuda ja ravi alustada õigeaegselt. Pärast 50 aastat mammograafiat tehakse üks kord kuus kuud, isegi kui naine ei ole midagi vaevanud ja tal pole hüpotüreoidismi.\nKuidas hüpotüreoidism tekib raseduse ajal?\nRaseduse ajal võivad hüpotüreoidismi sümptomid süveneda.\nHüpotüreoidismi ravi puudumisel või ebapiisava ravi korral võib tekkida hüpotüreoidne (mükoespidav) kooma. Suremus (suremus), mille korral piisava ravi puudumisel saavutatakse 80%.\nKaasasündinud hüpotüreoidism lastel on eriti ohtlik, tuleb seda tunnistada ja hakata ravima võimalikult vara ja veelgi paremini - varjata sünnituse ettevalmistamisel varjatud hüpotüreoidismi tervislik laps.\nHüpotüreoidism eristab primaarseid ja sekundaarseid.\nPrimaarne hüpotüreoidism tekib kilpnäärme patoloogia patoloogiast lähtuvalt:\nKaasasündinud anomaaliate või kilpnäärme kirurgilise eemaldamisega\nKui kilpnäärmepõletik (türeoidiit)\nAutoimmuunkahjustuse korral või pärast radioaktiivse joodi manustamist\nNägemisterav või endeemiline nohu\nKroonilised infektsioonid kehas\nJoodi puudumine keskkonnas\nTüreostaatiliste ravimite ravis (Mercazolil - toimeaine Tiamazol).\nToituvad toidud ja ravimid, mis pärsivad kilpnäärme funktsiooni (näiteks rotabaga, kapsas, naeris, salitsülaadid ja sulfa-ravimid, pikemaajalise tüümianiga ürdi).\nPrimaarne autoimmuunne hüpotüreoidism võib olla seotud neerupealiste puudulikkusega, paratüreoidide ja pankrease näärmetega. Hüpotüreoidism tekitab sageli rauapuuduse aneemiat. Võibolla on hüpotüreoidism, laktoomia (hüperprolaktiemia tõttu) ja amenorröa (ilma menstruatsioonita) kombinatsioon.\nSekundaarne ja tertsiaarne (keskmine) hüpotüreoidism on põhjustatud hüpofüüsi ja hüpotalamuse halvenenud funktsioonist.\nKui kudede resistentsus kilpnäärmehormoonide suhtes tekitab veres tsirkuleerivate T3 (trijodotüroniini) ja T4 (tiroksiini) või TSH (tsütoteid stimuleeriva hormooni) inaktiveerimist, tekib perifeerne hüpotüreoidism. Hüpotüreoidismi sümptomid esinevad tihti kõrgemal tasemel kortisool ja östrogeen, viimane stimuleerib türoksiini siduvat globuliini (TSH) tootmist maksas ja võib nõrgendada kilpnäärme hormoonide toimet.\nPärast uuringu läbiviimist, mille kohaselt endokrinoloog määrab kilpnääret stimuleeriva hormooni, türoksiini ja trijodotüroniini taseme, tehakse hüpotüreoidismi asendusravi koos sünteetiliste kilpnäärme hormoonidega. Levotüroksiini või eutiroksi annust hüpotüreoosse ravi raviks määrab ainult arst. Kui südame patoloogia ei ole raseduse ajal, kui patsient on noorem kui 50 aastat, manustatakse täis asendusannust, et saavutada eutüroidne seisund (ilma järkjärgulise suurenemiseta). Sekundaarse hüpotüreoidismi korral tuleb olemasoleva neerupealiste koorepuudulikkuse ravi enne L-türoksiini manustamist teha ägeda neerupealiste puudulikkuse tekkimise vältimiseks.\nKui ravimi võtmise soovitusi ei järgita, on täieliku hüvitise saavutamine keeruline. Seda süvendab asjaolu, et hüpotüreoidismiga patsiendid on sageli depressioonis, nad ei kuula seda, mida neile öeldakse, nad jätavad ravimi puudu. Seetõttu peaks hüpotüreoidismi ravi olema keeruline, sealhulgas patsiendi psühholoogilise seisundi korrigeerimine.\nJoodipuudusest põhjustatud hüpotüreoidism on Endonorm efektiivne (sisaldab orgaanilist joodi). Endonormile on vastunäidustused, pidage nõu oma arstiga.\nPole paha hüpotüreoidism aitab meetodit arvuti refleksoloogia ja nõelravi (teatud liiki refleksoloogia), mida teostavad pädevad eksperdid. Kuid tingimusel, et hüpotüreoidismi ei põhjusta kilpnäärme koe organiline kahjustus.\nMilliseid vitamiine saab lisaks hüpotüreoidismile purjus olla?\nKui hüpotüreoidism on vajalik kilpnäärme funktsiooni inhibeerivate toitainete välistamiseks (loetletud eespool). Soja sisaldavad preparaadid võivad vähendada levotüroksiini imendumist ja hüpotüreoidismi ravi ei ole efektiivne.\nRasvade tarbimine hüpotüreoidismis peaks olema samuti piiratud, kuna need kuded imenduvad halvasti ja võivad põhjustada ateroskleroosi.\nHüpotüreoidismi toitumine peab olema tasakaalustatud, rikkalikult vitamiinide ja mikroelementide (eriti seleni) sisaldus. Meeleolu määramiseks on soovitav lisada toidule toidud, mis sisaldavad trüptofaan.\nMis toit hävitab kilpnääri?\nIgaüks peaks teadma, millised tooted mõjutavad kilpnäärme hormoonide sünteesi. See teave aitab valida õiget toitu hüpotüreoidismi või hüpertüreoidismi ravis, päästa teid türeoidiidi ja türosteemiast ning säilitab rasedate ja väikelaste tervise.\nProgrammis "Live Healthy" hävitatakse mõningaid väärarusaamu selliste toodete puhul nagu kalad, mida paljud peavad kilpnäärme jaoks väga kasulikuks.\nProgramm selgitab, kuidas toitumine mõjutab endokriinsüsteemi kõige tähtsamat organit, kilpnääret.\nEkspertide sõnul põhjustab kilpnääre peaaegu 70% kõigist endokriinsüsteemi haigustest. Eriti sageli on kilpnäärme rike:\nvahetult pärast sündi;\nRiskirühmas on kõigepealt naised, kellel on pärilik eelsoodumus autoimmuunsete reaktsioonide ja endokriinse süsteemi haiguste suhtes. Menopausi või muude hormonaalsete muutuste ajal muutuvad ainevahetusprotsessid haavatavaks, allergeenid või stress võib kilpnäärme häirida ja naine seisab silmitsi haigusega.\nKuid mehed peavad ka valvama, sest pärast 45-aastast on nende hormoonid ümber korraldatud ja nende ainevahetus aeglustub loomulikult. Toidustalumatus on nii meestele kui naistele sama tähtis, ja kilpnääret kahjustavad tooted võivad kahjustada kilpnääri isegi ilma allergiateta.\nJuri Shavkatovich Halimov, endokrinoloog, arstiteadusarst ja Lääne-Riikliku Meditsiinitehnikaülikooli Endokrinoloogia Uurimisinstituudi professor I.I. Mechnikov.\nArst selgitas, et isegi tavalised toidud, mida inimene igapäevaselt ja suurtes kogustes toidu tarbeks kasutab, võivad põhjustada kilpnäärme probleeme päriliku eelsoodumusega taustal.\nKuidas see juhtub, võib leiba näide mõista.\nLeib ja saia sisaldavad valku nimega gluteen, mis põhjustab ägedat allergiat 0,7-1% elanikkonnast.\nUmbes 10% -l on hilinenud, viivitatud allergia, mis ei avalda mingeid sümptomeid, kuni keha hakkab toime tulema ärritavate ainete sissepääsuga.\nMaailma Tervishoiuorganisatsiooni andmetel leitakse enam kui kümme aastat pärast toidule allergia alustamist, et enamik patsiente mõistavad, et on midagi halba ja tahab abi saada arstidelt.\nLäänes on juba ära arvanud\nKümme aastat tagasi uurisid nad Euroopas ja USAs seda ainet üksikasjalikult ja paljud inimesed keeldusid jahuvalmististest.\nToitumine on muutunud nii moes, et supermarketites on esinenud gluteenivaba märgistusega tooteid, st gluteenivaba, gluteenivaba.\nKui isikul on selge allergia gluteeni suhtes, on olukord selge: kui ta leiba sööb, tunneb ta halbu. Varjatud allergia korral on kõik ka enam-vähem selged: inimene ei tunne koheselt halb enesetunne, vaid aastaid hiljem. Aga kuidas gluteen hävitab kilpnääri?\nGluteen sisaldab komponente, mis sarnanevad kilpnäärme ensüümidega keemilises koostises. Kui keha tähistab gluteeni soovimatu ja ärritava ainega, hakkab ta tootma antikehi.\nAntikehad mitte ainult ei neutraliseeri gluteeni, vaid põhjustavad ka kilpnäärme folliikulite kahjustust. Selle reaktsiooni tulemusena areneb:\nKui patsient jätkab pasta, kondiitritoodete, leiva ja teiste jahu täidetavate toodete söömist, kilpnäärmepõletik või hormonaalne puudulikkus muutub krooniliselt päevas.\nNii et täiesti tervetel inimestel on keeruline HAIT-i ja hüpotüreoidismi ravi, mille käigus peate kogu elu pillide võtma.\nTeadlased on leidnud, et kui te ei eemalda toidust kasulikke jahu tooteid, gluteeni antikehad ei kao kohe. Keha mäletab seda ainet ja 12-24 kuud, igal juhul toodab see antikehi.\nAasta pärast muutub reaktsioon vähem erksaks ja pärast 2 aastat immuunsüsteem rahustab ja tema töö restruktureeritakse. Kohandumise tulemusena vähenevad ägeda ja kroonilise autoimmuunse türeoidi sümptomid, normaliseeritakse kilpnäärme funktsioon ja hormoonide tase on tasandatud.\nSellise allergia diagnoosimise raskus on see, et ei esine ühtegi katset, mis näitab, et inimesed on gluteeni suhtes tundlikud. Need tänapäeval läbiviidud testid näitavad ainult selget, hetkelist allergiat, kuid nad ei suuda endiselt tuvastada viivitusega tüüpi reaktsiooni.\nVideotes näete, kuidas Elena Malysheva soole ja kilpnääre pehmendamisel näitab selgelt gluteeni destruktiivset mõju ja näitab, mis leiva tarbimisel toimub.\nVeel üks ilus paigutus, mis on näidatud programmis Live Healthy, on endokriinse süsteemi mudel, mis näeb välja nagu üksteisega tihedalt ühenduses olevad erksad püügivahendid.\nEndokriinsete näärmete kooskõlastatud töö tagab hea tervise ja tervise ning kui üks käik puruneb, ei suuda teised üksinda normaalselt ümber pöörata.\nEndokrinoloogid hoiatavad, et endokriinsüsteem väheneb raskmetallide, eelkõige elavhõbedaga mürgitatud korral kiiresti. Tundub, et elavhõbe on toiduainetööstusest kaugel, kuidas saab toitu sattuda?\nSelgub, et suured mere kalad, mis elavad pikka aega, koguvad oma kehades elavhõbedat suures koguses. Eriti mürgiseks peetakse elavhõbeda ladustamist kala sees, seda nimetatakse metüül-elavhõbedaks.\nPaljud ravimitest kaugel olevad inimesed arvavad, et kala on rasedatele ja väikelastele väga kasulik ning kalatoid sisaldab paljusid kilpnäärme jaoks kasulikke aineid. Kuid see kehtib ainult noorte ja keskmise suurusega kalade kohta.\nVäikese jõekala, tingimusel, et reservuaar on puhas, akumuleerub vähem elavhõbedat, on ka võimalik valmistada maitsvaid roogasid. Ameerika teadlased, kes on mures rasedate naiste ohutuse pärast, on katsetanud lihaskoe (filee) elavhõbedasisalduse jaoks kõiki kalu.\nSelgus, et iga kala, olenemata sellest, kas see on jõgi või meri, sisaldab teatud koguses metüülelavhõbedat. Kuid tervisele ohtlik kontsentratsioon tuvastati ainult pikaealistel ja eriti suurtel röövkaladel.\nMillised kalad on kilpnäärme ja tervise tervisele ohtlikud:\nahvenat ja merikotti.\nNäiteks selline suur tuun, nagu fotol, sisaldab elavhõbeda ohtlikku kontsentratsiooni.\nJa mis kasu saab?\nVäikesed kalad, näiteks noored kilud või noor lõhe, on kasulikud sisesekretsioonisüsteemile, eriti kui lisate roogadele vetikad. Värsketes vetikates elavhõbedat peaaegu ei ole, aga palju joodi.\nJood imendub seleeni osalemisega ja seleeni suurim sisaldus on Brasiilia pähklites - see on peamine asi, kui need on kasulikud. Enamikus linnades on need pähklid eksootilised, mõned isegi ei tea, mida nad välja näevad.\nMilliseid muid tooteid on kasulik kilpnäärme tõrgeteta toimimiseks:\nkana liha ja mäng;\nküüslauk ja avokaado;\nKõik toidud, milles on palju tsinki, seleeni või rauda, on väga kasulikud ja soovitatavad kasutamiseks, eriti hormonaalsete muutuste ajal menopausi või raseduse ajal.\nProgrammis "Elada tervena" esitasid nad üksikasjaliku ja arusaadava selgituse selle kohta, kuidas tavalised toiduained häirivad ainevahetust ja avaldavad oma positiivset või negatiivset mõju kilpnäärme funktsioonile.\nHüpotüreoidism on endokriinne haigus, mida iseloomustab kilpnäärme funktsiooni vähenemine, samuti hormoonide tootmise vähenemine. Täiskasvanud patsientide ekstreemne manifestatsioon on mükseed, ja lastel kretinism. See haigus võib olla tingitud patoloogilistest häiretest, mis mõjutavad hormonaalset metabolismi ja kilpnäärme hormoonide puudumist.\nHüpotüreoidismi klassifikatsioon ja põhjused\nSõltuvalt haiguse esinemisest ja keerukusest liigitatakse see mitut tüüpi.\nNende hüpotüreoidismide vormide raskusastme järgi:\nlatentne või subkliiniline: selle iseloomulik tunnus on THG (kilpnääret stimuleeriva hormooni) taseme tõus;\nmanifest: esineb TSH hüpersekretsiooni;\nRaske: kõige raskem haigestumus, mille korral sellised sümptomid nagu sekundaarne hüpofüüsi adenoom, südamepuudulikkus, kretinism. Tavaliselt avastatakse seda haigusvormi, kui haigust ei ole pikka aega ravitud ja see on arenenud.\nSõltuvalt patoloogia põhjustest eristuvad järgmised vormid:\nKaasasündinud hüpotüreoidism. Diagnoositakse kilpnäärme puudumisel või ebapiisavas arengus. Samuti leidub pärilike ensüümide häireid, mis osalevad kilpnäärme hormoonide sünteesis.\nOmandatud hüpotüreoidism. See haigusvorm tekib kõige sagedamini pärast kilpnäärme resektsiooni. Kaela organite kiiritus, kiiritusravi, kilpnäärmepõletik, kasvajate esinemine neis, ravimite nagu jodiidide, liitiumpreparaatide, A-vitamiini (üleannustamise korral) kasutamine võib põhjustada patoloogiat.\nHüpotüreoidism liigitatakse ka järgmisteks tüüpideks:\nprimaarne (kilpnäärme probleemide tõttu);\nsekundaarne (tiroliberiini ebapiisav hüpotaalamuse produktsioon);\ntertsiaarne (väike hüpotalamuse türoliberiini tootmine muutub selle haiguse põhjuseks);\nperifeersed (haiguse põhjuseks on kärsside ja rakkude retseptorite tundlikkuse järsk langus triiodotiüniini ja türoksiini toimetuleku suhtes.\nHaiguse diagnoosimine on väga raske mitmel põhjusel. Esiteks takistab haiguse diagnoosimine konkreetsete sümptomite puudumist. Teiseks, paljud hüpotüreoidismi sümptomid on väga sarnased teiste krooniliste psüühikahäirete ja somaatiliste haiguste sümptomitega. Üldiselt on hüpotüreoosi kliinilist pilti iseloomustanud mitmesüstemaatilised ilmingud. Kuid mõnedel patsientidel on endiselt haiguse teatud sümptomid:\nküünte kihistumine ja lokkide hõrenemine;\nvähenenud kopsumaht ja hingeldus;\neksoftalmos (suuruse suurenemine, silmade väljaulatuvus), silmalaugude paistetus ilma silmade liikumist takistamata;\nsüdamefunktsiooni häired: kõrge vererõhk, tahhükardia, arütmia, südamepuudulikkus;\nmehed võivad kogeda seksuaalsoovi vähenemist ja naistel - erinevaid menstruaalhäireid;\nveresuhkru taseme tõus, mis põhjustab kilpnäärme diabeedi tekkimist;\niivelduse häired, oksendamine, kõhulahtisus ja iiveldus, mis on ootamatu kehakaalu langus;\nka kaebavad külmavärinad, sisemine värisemine ja palavik kehas.\nKilpnäärme hüpotüreoidism diagnoositakse vastavalt tema manifestatsiooni kliinilistele sümptomitele ja patsiendi analüüsile. Nimelt kontrollivad nad kõigepealt T3 ja T4 taset veres, mis suurendab haiguse esinemist. Mõnedel juhtudel näitab nende hormoonide taseme tõus kudede kõrge tundlikkust neile. Samal ajal on täheldatud, et primaarse hüpertüreoidismiga väheneb kilpnääret stimuleeriva hormooni tase ja sekundaarse hüpertüreoidismi korral see suureneb.\nTehke ka radioaktiivse joodi testid. Kui joodi imendumine kilpnääre suurendab, siis näitab see T3 ja T4 produktsiooni aktiveerimist. Vastupidi, nende hormoonide tootmise vähenemine võib viidata selliste haiguste arengule nagu kasvajad või türeoidiit. Kilpnäärme antigeeni antikehad võivad näidata autoimmuunprotsesside esinemist.\nUltraheliuuringut kasutatakse ka hüpertüreoidismi diagnoosimiseks. Selle ajal määratakse kilpnäärme suurus ning sõlmede ja teiste patoloogiliste struktuuride olemasolu. Selgitage selliste alade moodustumist, samuti nende arvu suurust, mis aitab kompuutertomograafiat. Seda on näidatud haiguses ja EKG-s, mis määrab kõrvalekallete esinemise või puudumise südame-veresoonkonna süsteemi toimimisel. Diagnoosimise selgitamiseks võib vajadusel määrata ka kilpnäärme biopsia ja selle stsintigraafia.\nVäärib märkimist, et hüpertüreoidism võib esineda mitmel erineval kujul ja avalduda meestel, naistel ja lastel erinevalt. Haigusvormide puhul on need järgmised:\nSubkliiniline hüpertüreoidism. Seda haigusvormi iseloomustab madal TSH (kilpnääret stimuleeriv hormoon) tase ja normaalne T3 ja T4 hormoonide sisaldus veres. Sageli haigus jätkub ilma nähtavate sümptomitega. Seda tüüpi hüpertüreoidismi leidub kõige sagedamini eakatel. Kuna patsiendil on negatiivne mõju patsientide südamele, on neil ette nähtud ravi, mille eesmärk on vältida südame-veresoonkonna haiguste arengut.\nAutoimmuunne hüpertüreoidism. See on põletikuline haigus, mille käigus tekivad organismis antikehad, mis kahjustavad tema enda kilpnäärme rakke. See patoloogia esineb sageli haiguse alguses. Autoimmuunse hüpertüreoidismi puhul iseloomustab esmalt hormoonide terav vabanemine veres ja seejärel nende kontsentratsiooni langus. Patoloogia taustal võib tekkida hüpertüreoidism või hüpotüreoidism.\nLoomulikult tuleb haigus diagnoosida selle varajases arengujärgus, kuna ainult sel juhul saab hüpotüreoidismi edukat ja lihtsat ravi prognoosida. Hüpertüreoidismi hilinenud diagnoosimise tõttu võib tekkida ebasoodus kurss, stress, nakkushaigused, liigne füüsiline koormus, türotoksiline kriis. See komplikatsioon esineb ainult naistel. Seda iseloomustab kõigi patoloogiliste sümptomite äkiline ägenemine. Nimelt on ägeda tahhükardia, palavik ja mõttetus haiguse tüsistused. Lisaks sellele võib kriis edeneda koomasele riigile või isegi surma. Samuti on selline komplikatsioon võimalus, kui patsient tunneb end täiesti ükskõiksust kõike ja apaatia.\nHüpotüreoidism on keeruline endokriinhaigus, mida tuleb ravida põhjalikult. Endokrinoloogias kasutatakse tänapäeval mitut ravimeetodit, mida saab rakendada nii individuaalselt kui ka üksteisega koos. Nimelt hõlmavad hüpertüreoidismi ravimeetodid radioaktiivset joodi ravi, lõualuu või kogu näärme eemaldamise operatsiooni, ravimit (konservatiivne ravi). On raske öelda, milline neist meetoditest on parim, sest konkreetse tehnika valimine on peamiselt tingitud konkreetse juhtumi eripärast. Haiguse ravimeetodi valik sõltub järgmistest teguritest: patoloogia põhjusest, patsiendi vanusest, haiguse tõsidusest, ravimite allergiast.\nHüpertüreoidismi konservatiivne ravi Selle ravimi ravimise aluseks on antitorhealsed ravimid. Kuid neid kasutatakse ainult siis, kui kilpnäärme vähene suurenemine - mitte rohkem kui 40 ml. Kui diagnoositakse palju suurem näärme suurenemine, siis kasutatakse operatsiooni ettevalmistamiseks ravimiteraapiat. Kõige sagedamini kasutatavad kilpnäärmevastased ravimid on tionamiidravimid. Kõik need ravimid on suunatud kilpnäärme hormoonide moodustumise ja arengu pärssimisele.\nHüpertüreoidismi ravimite ravi viiakse läbi vastavalt järgmisele põhimõttele. Esiteks, määrake ravimite suured annused - vähemalt 30-50 mg kaks korda päevas. Eutüreoidismi normaliseerimiseks on näidustatud ravimite suured annused. Samal ajal ravi ajal perioodiliselt ette nähtud testid hormoonide taset veres. Eutüreoidismi seisundi saavutamiseks on vaja 4-6 nädalat ravida. Kui kilpnäärme funktsioon normaliseerub, on ette nähtud toetav ravi. Selleks valides tavaliselt tiamsooli, mille sagedus on 10 mg üks kord päevas. Sellist toetavat ravi soovitatakse ühe aasta jooksul, kuna enam kui 30% patsientidest on haiguse remissioon.\nUimastiravi negatiivsed mõjud\nTuleb märkida, et mõnedel patsientidel võib uimastiravi käigus tuvastada kõrvaltoimeid. Kõige sagedasemad neist on allergilised reaktsioonid (dermatiit, angioödeem, urtikaaria), samuti vere valgeliblede ja trombotsüütide taseme langus veres (trombotsütopeenia, agranulotsütoos). Haiguse eriti rasketes vormides on sageli ette nähtud karbimasooli manustamine, millel on pikaajaline toime. Karbimasool mõjutab kilpnääret tõhusalt ja aitab kaasa ka hormooni T4 muutmisele T3-le.\nPatsientide konservatiivse ravi oluliseks rolliks on ka mitteravikaalsete terapeutiliste meetodite, eriti vesiravi ja dieediteraapia. Hüpertüreoidismiga patsientidel on määratud sanatoorne ravi, kus erilist tähelepanu pööratakse südame-veresoonkonna haiguste ennetamisele. Samuti on oluline järgida kindlat toitu: tarbida piisavat kogust BJU-d, vitamiine, mineraalsooli ja piirata ka kohvi, tee, vürtside ja šokolaadi tarbimist.\nRavi radioaktiivse joogiga. Hüpotüreoidismi ravi meetod radioaktiivse joogiga peetakse üheks kõige efektiivsemaks. Radioaktiivne jood suudab väga kiiresti kilpnäärme imenduda ja koguda ka selles, mis toob kaasa selle suuruse kiire languse. Joodi jaotus põhjustab kilpnäärme rakkude hävitamist. Võtke see tööriist naatriumsoola kujul. Tasub märkida, et selle ravimeetodi tõhusus on suur, kuna remissioon esineb rohkem kui 90% juhtudest.\nKirurgiline ravi Kui raske haigus on diagnoositud, võib kirurgilise ravi määrata. Nimelt on kilpnäärme resektsiooni näideteks seerumi suuruse suurenemine, allergia antitorheidravimitele, haiguse taandareng pärast ravimist. Sellistel juhtudel on soovitav peensoole resektsioon, milles jäetakse vähemalt 3 millimeetrit kude. Enne operatsiooni peab patsient läbima ettevalmistava ravi. Ka hüpotüreoidismi esilekutsumise vältimiseks on ette nähtud medikamentoosne ravi.\nAlternatiivsed meetodid Patoloogia raviks võib rakendada alternatiivseid meetodeid, eriti ß-blokaatoreid, mis blokeerivad kilpnäärme hormoonide toimet organismile. Pärast seda protseduuri on patsient end mõne tunni pärast paremaks tunda. Kõige sagedamini kasutatavad ß-blokaatorid on metoprolool, atenolool, inderaal-la, nadolool. Siiski väärib märkimist, et kõiki neid ravimeid ei saa kasutada peamise ravimeetodina. Kasutage neid ainult koos teiste tehnikatega.\nEriti tähtis on haigus varakult kindlaks teha, sest ainult siis on võimalik loota selle ravi jaoks soodsa prognoosi. Raske hüpotüreoidism võib põhjustada mitmeid tüsistusi, sealhulgas psühhoosi, hüpotüreoidne kooma ja vedeliku kogunemine seroossetes õõnes. Hüpotüreoidismiga patsientidel on täheldatud ka ateroskleroosi suurenenud kalduvust. Kõige tõsisem haigusvorm nõuab kompleksset pikaajalist ravi.\nIsegi hoolimata tüsistuste esinemisest võib patsiendi prognoos olla soodne, kuna enamik neist reageerib ravile. Kahjuks on kaasasündinud hüpotüreoidismiga patsiendi vaimse tervise prognoos väga halb. Seetõttu tuleb ravi kilpnäärme ravimitega alustada patsiendi esimese aasta jooksul. Kuid kui kretinism on diagnoositud, aitab kilpnäärme ravi ainult pisut parandada patsiendi vaimset tervist.\nOn teatud riskifaktorid, mis võivad mõjutada haiguse algust ja progresseerumist. Nimelt on ohustatud autoimmuunhaiguste, samuti inimeste, kellel on olnud nakkusi, vaimseid traume ja stressi, ohtu. Mis puudutab hüpotüreoidismi ennetamist, siis see võib esmajärjekorras omistada joodi ravile, mis võib olla individuaalne, mass ja rühm. Kõige tõhusam on mass joodi ennetamine, mis hõlmab joodisoolade kasutuselevõttu sellistes ühistes toitudes nagu vesi, sool ja leib. Uuringud näitavad, et tavaline 100-150 ug joodi tarbimine vähendab haiguse tekkimise tõenäosust 50-65%.\nIndividuaalne joodi ennetamine põhineb toidu lisaainete ja ravimite kasutamisel, mis sisaldavad kompositsioonis suurt kogust joodi. Rühmaga profülaktika puhul nähakse ette joodi sisaldavate preparaatide manustamine teatud ohustatud elanikkonnarühmadele. Nimelt on rühma ennetamine näidustatud noorukitele, lastele, rasedatele naistele ja ka lakteerivatele naistele.\nKõige tõhusam meetod joodipro fi ilaktikaks on joodi soola söömine. Sellel eesmärgil kasutatakse kaaliumjodaadi sisaldusega soola 40 ± 15 mg kilogrammi kohta. Selle aine peamised eelised on see, et see ei aurustuks isegi pikaajalise soola ladustamisel, ei muuda toodete värvi ja maitset, mis on soolade puhul väga oluline. Lisaks sellele ei kao kaaliumjodaat isegi toidu kuumtöötluse käigus aurustuda. Joodatud soola kõlblikkusaeg on 9-12 kuud.\nLisaks joodi puuduse kõrvaldamiseks võite toidule lisada selliseid toiduaineid nagu leib, või, kommid, piim ja kondiitritooted. Tasub pöörata tähelepanu joodi seeduvuse tingimustele kehas. Nimelt on aine täielik imendumine võimalik ainult piisava raua, valgu, tsingi, vitamiinide E ja A sisaldusega.\nHüpotüreoidismi ennetamiseks on äärmiselt oluline, et toidus sisalduv toit sisaldab rikkalikult joodi. Need hõlmavad peamiselt spinati, peet, salatit, merikarbi. Soovitatav on osta pruunvetikas kuivas vormis, seejärel kasutada seda maitsestamiseks toiduna või lahjendada klaasi vees, seejärel toidule lisades. Vitamiinid ja toidulisandid, mis põhinevad pähklitel, sidrunitel ja mesilal, on näidatud kangiefektitena. Lisaks toitumisalasele korrigeerimisele peaks tähelepanu pöörama ka vaimse tervise normaliseerimisele, kuna kilpnäärme reageerib väga teravalt närvipingetele, stressile, unetusele ja emotsionaalsetele häiretele.\nKilpnäärme (limaskesta türeoidi) on endokriinne näär, mis sünteesib mitmeid homöostaasi säilitamiseks vajalikke hormoone (keha sisekeskkonna püsivus).\nSee sekreteerib kaks joodi sisaldavat hormooni - türoksiini (T.4) ja trijodotüroniin (T.3) ja ka üks peptiidhormoon - kaltsitoniin.\nTegelikult on kilpnäärme hormoonid (türoksiini (T.4) ja trijodotüroniin (T.3)) reguleerib igat tüüpi ainevahetust:\npõhiaine ainevahetus, mis määrab keha temperatuuri ja keha vajaduse hapniku järele.\nPuudumine nende hormoonide (türoksiini ja triiodotüroniin) põhjustab järsu vähenemise määr oksüdatiivse protsessid organismis ja kogunemine glükosaminoglükaanidest sidekoed, mille tulemuseks on areng hajus turse (2).\nKaltsitoniin, mis lisaks kilpnäärmele toodetakse paratükeeme näärmetes, aga ka proteiin, on üks hormoone, mis reguleerivad kaltsiumi metabolismi organismis.\nAnatoomiliselt koosneb kilpnäärmet kahest lobast ja ristluu mõlemalt küljelt, mis paiknevad kõripiirkonna kilpnäärme kõhrega.\nKilpnäärme struktuurne ja funktsionaalne üksus, mis toodab kilpnäärmehormoone ise, on folliikulis. See koosneb epiteelirakkudest, mis osalevad hormoonide sünteesis ja paiknevad folliikulite ja kolloidide seina siseküljel. Kolloid on türoksiini makromolekulaarne prekursor, mis täidab folliikuli õõnsust.\nKilpnäärme rakkudes esinevad järgmised protsessid:\nsünteesitakse türeoglobuliini - valku, mis sisaldab suures koguses aminohappe türosiini,\nJoodi imendumine toidust ja veest toimub,\nTürosiini molekulidele lisatakse jood, kasutades ensüümi kilpnäärme peroksidaasi,\nJooditud türeoglobuliin vabaneb kolloidist.\nSeejärel liigub joodistatud türeoglobuliin kolloidist tagasi epiteelirakkudesse ja sealt vabanevad kilpnäärmehormoonid verd.\nKilpnääre folliikulisse moodustub peamiselt hormooni türoksiin (T.4) ja vähemal määral trijodotüroniin (T.3), millel on suurem bioloogiline aktiivsus ja mille moodustub peamiselt kilpnäärmevälisest perifeersest türoksiinist.\nVeres seostatakse peamiselt kilpnäärme hormoonide hulka plasmavalkudega, väike osa vabadest hormoonidest tungib perifeersete sihtrakkudesse.\nKilpnäärme hormooni sünteesi regulatsioon kilpnäärega toimub hüpofüüsi kaudu kilpnääret stimuleeriva hormooni (TSH) kaudu, mille tootmist omakorda reguleerib hüpotalamus.\nKilpnäärme folliikulite iseloomulik tunnus on see, et nende immuunsüsteem ei ole ligipääsetav.\nNeed lühikesed andmed kilpnäärme struktuuri ja funktsiooni kohta on vajalikud uurimise tulemuste ja selle haiguste olemuse mõistmiseks (2).\nHüpotüreoidism on kliiniline sündroom, mis on põhjustatud kilpnäärmehormoonide puudumisest organismis või nende bioloogilise toime vähenemise koe tasemel.\nprimaarne (kilpnääre), mis on seotud kilpnäärme patoloogia ja suutmatus sünnitada normaalse hulga kilpnäärmehormoone;\nsekundaarne (hüpofüüsi), mis on seotud kilpnääret stimuleeriva hormooni ebapiisava tootmisega hüpofüüsi poolt;\ntertsiaarne (hüpotalamiline), mis on seotud kilpnäärme stimuleeriva hormooni sünteesi düsreguleerimisega hüpotalamuse poolt;\nkude (transport, perifeersed), mis on seotud tiroktiini muutumisega triiodotironiini ja teiste transpordihäirete ja kilpnäärme hormooni transformatsiooniga perifeeril (1,2)\nEnamiku teadlaste sõnul on haiguse levimus elanikkonna hulgas 0,5-1%.\nVõttes arvesse subkliinilisi vorme, võib esinemissagedus 10% (1,2).\nPraktikas esineb enamikul juhtudel primaarne hüpotüreoidism. On välja kujunenud, et selle kõige levinum põhjus on autoimmuunne türeoidiit.\nHüpotüreoidism võib olla kaasasündinud või omandatud. Selle põhjused on palju. Täpse põhjuse saab määrata ainult endokrinoloog.\nKuid võimalikud arengu alatalitluse pärast operatsiooni kohta kilpnääre (hüpotüreoidism operatsioonijärgne), et ravida tireostatikami (ravimitest põhjustatud hüpotüreoidism), pärast kiiritamist radioaktiivseid isotoope joodi (kiiritusjärgset hüpotüreoidism) ja endeemseid struuma (3).\nMõningatel juhtudel võib haigus areneda tulemusena pikaajalisel kasutamisel suurtes annustes konventsionaalse, suitsetamine radioaktiivse joodi, näiteks ravis joodi sisaldavate antiarütmikumid amiodaroon, samuti veetarbimine kõrgema sisaldusega fluor või joogivee kõrge sisaldus perkloraadid (3, 9, 13).\nHüpotüreoosi ilmumine on võimalik ka kilpnäärme tuumoritega.\nVäga haruldane on hüpotüreoidism, mis on välja kujunenud alaäiliku, fibroosi ja spetsiifilise türeoidiidi tulemusena. Mõnel juhul on haiguse geneesiht ebaselge (idiopaatiline hüpotüreoidism).\nSekundaarsed ja tertsiaarsed vormid hüpotüreoidism (nn tsentraalne hüpotüreoidism) seostatakse kahjustus hüpotaalamuse-hüpofüüsi süsteemi haigused nagu hüpofüüsiadenoomi ja muud kasvajad Sellar regiooni jaoks ning sündroomi "tühjad" sella, infarkte ning nekroos ajuripatsi (areng nende võimalik DIC ja massiivne verejooks).\nEtioloogilised tegurid võivad olla ka aju põletikulised haigused (meningiit, entsefaliit jne), kirurgilised ja kiiritusnähud hüpofüüsi.\nKilpnäärme funktsionaalse aktiivsuse vähenemine hüpotüreoosse keskmise vormi korral on seotud kilpnäärme stimuleeriva hormooni (TSH) defitsiidiga. TSH defitsiiti võib eraldada, kuid sagedamini on see seotud teiste hüpofüüsi troopiliste hormoonide sekretsiooni rikkumisega. Sellistel juhtudel räägime hüpopiituitarismist.\nLisaks omandatud hüpotüreoidismivormidele on haiguse kaasasündinud vormid. Sarnase hüpotüreoidismi sagedus Venemaal on keskmiselt 1 juhtum 4000 lapse kohta.\nKaasasündinud hüpotüreoidismi põhjused võivad olla järgmised kõrvalekalded:\naplasia ja kilpnäärme düsplaasia,\nkilpnäärme hormooni biosünteesi defektid,\nraske joodi puudus\nkilpnäärme autoimmuunsed haigused emal (kilpnäärme blokeerivate antikehade tungimise kaudu platsenta kaudu);\ntürosotoksikoosi ravi emal türostaatiliste ravimitega või radioaktiivse joogiga.\nHarvaesinevate haiguste hulgas on ka TSH-i kaasasündinud defitsiit, samuti kilpnäärme hormoonide perifeerse resistentsuse sündroom (3).\nTäiskasvanute hüpotüreoidismi kliinilised ilmingud ja komplikatsioonid\nHüpotüreoosi manifestatsioonid koosnevad järgmistest peamistest sündroomidest:\nHüpotermilise sündroomi vahetamine. Tüüpilised hüpotüreoidismi on konstant tunnet jaheduse, vähendatud kehatemperatuuri, hüperlipoproteineemia (suurenenud kolesterooli ja triglütseriidide taset), mõõdukas kaalutõus (tänu väiksemale lipolüüsi ja veesisaldust).\nHüpotüreoidne dermopaatia ja ektopermaalse häire sündroom. Seda iseloomustab näo ja jäsemete, suurte huulte ja keelte mükse dermatoosne paistetus koos hammaste jäljenditega piki külgmisi servi ja "vana nägu", millel on jämedad omadused. Nahk on paks, kuiv, külm, kahvatu ja kollaka värvusega (beeta-karoteeni vahetuse rikkumise tõttu), ei koguneda voldidesse, küünib küünarnukidesse. Juuksed on tuhmid, rabedad, kukkumine peal, kulmud (Hertohe sümptom), jäsemed, aeglaselt kasvavad. Mõnikord esineb täielik alopeetsia. Küüned on õhukesed, pikisuunalised või põiksuunalised.\nNärvisüsteemi ja maoorganite kaotus. Iseloomulikud on inhibeerimine, unisus, mälukaotus, hüpomümeenia. Võibolla on depressioon, pearinglik seisund (myxedema deliirium), paanikahood. Paljudel patsientidel on uneapnoe sündroom. Perifeerse närvisüsteemi kahjustuse sümptomiteks on paresteesia, kõõluste reflekside aeglustumine. Tuvastatud ja meelehea düsfunktsioon: raskused nina hingamisel (nina limaskesta turse tõttu), kuulmislangus (kuulmislambide ödeem ja keskkõrva organid). Patsientide hääl muutub väikeseks ja karmiks (vokaalvangide paistetuse ja paksenemise tõttu) (3).\nKardiovaskulaarsüsteemi hävitamine. Iseloomulikud on südame löögisageduse aeglustumine, südameväljundi vähendamine, südamehoogude kurtus. Paljudel patsientidel on südamevalu, mille välimus on seotud müokardiodüstroofiaga. Tüüpiline hüpotüreoidism peetakse madala vererõhu languseks pulss. Kuid paljudel patsientidel on rõhk normaalne. Mõnedel patsientidel on üheks iseloomulikuks sümptomiks vedeliku esinemine perikardias (30-80% patsientidest). Kuigi hüpotüreoidismi ei peeta pankraarterhaiguse traditsiooniliseks riskifaktoriks, on nende haiguste lipiidide ainevahetuse häired ühesugused (3). Ilmselt hüpotüreoidismist tingitud hüperlipideemia võib kiirendada aterogeneesi ja koronaararterite haiguse arengut. Kuid välismaiste allikate järgi on subkliinilise hüpotüreoosse toime südame-veresoonkonna õnnetuste ja eeldatava eluea risk on vaieldav (11, 12).\nSeedetrakti muutused. Need ilmnevad kõhukinnisus, sapiteede funktsionaalsed häired, söögiisu vähenemine. Sageli kaasneb autoimmuunne gastriit.\nAneemiline sündroom. Praegu on kindlaks tehtud, et kilpnäärme hormoonide puudulikkus viib erütropoeesi kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete häireteni, see tähendab nn kilpnäärme tundlikule aneemiale. Selle tekke seisukohalt on olulised nii kilpnäärmehormooni puudulikkus kui ka erütropoetiinide moodustumise vähenemine. Lisaks sellele on hüpotüreoidismi sageli täheldatud B12-puudulikkusega ja rauapuuduse aneemiaga ning hemolüütilist aneemiat võib seostada immuunvormidega. Lisaks muutustele punases ides on hüpotüreoidismile iseloomulikud trombotsüütide häired. Nende liimagregaatide funktsioon väheneb, kuigi see arv jääb normaalse vahemikku (3).\nNeerufunktsiooni kahjustus. Hüpotüreoidismi korral jälgitakse tihti neerude verevoolu ja glomerulaarfiltratsiooni kiiruse vähenemist väikese proteinuuria ilmnemisega.\nReproduktiivne düsfunktsioon. Hüpotüreoidismiga naistel esineb sageli olüoopmenorröa või amenorröa tüüpi menstruaaltsükli häireid, anovulatoorsed tsüklid. Enamikul juhtudel on need häired kombineeritud galaktorraa (piimaseened) ja on tingitud prolaktiini (hüperprolaktineemilise hüpogonadismi sündroomi või püsiva galaktorrea-amenorüüsi sündroomi) taseme suurenemisest. Selle sündroomi esinemist primaarse hüpotüreoidismiga patsientidel tuntakse kui Van Vick-Hennes-Rossi sündroomi (täpsemalt Hennes-Rossi sündroomi). Pikaajaline hüperprolaktineemia aitab kaasa sekundaarse polütsüstilise munasarja haiguse arengule (3). Raseduse tekkimine dekompenseeritud hüpotüreoidismi vastu on väga haruldane. Raseduse korral lõpetab see peaaegu 50% juhtudest spontaanse abordi (3, 10, 16). Meestel ilmneb hüpotüreoosse hüperprolaktineemia langus libiido ja tugevusena, kahjustatud spermatogenees (3).\nLuu-lihaste süsteemi katkestamine. Hüpotüreoidismi korral on tüüpiline luu remodelleerumise aeglustumine terav (2-3 korda): nii luu resorptsioon kui luu moodustumine on inhibeeritud. Ravitamata hüpotüreoidismiga naistel leitakse osteopeenia (mõõdukalt väljendunud luu mineraalse tiheduse vähenemine). Kui hüpotüreoidism võib tekitada müopaatiat lihaste hüpertroofia ja nende atroofiaga. Eespool kirjeldatud sündroomid moodustavad tüüpilise kliinilise pildi kilpnäärme funktsiooni vähenemise kohta (3).\nKõige tõsisem (kuid õnneks väga harv) hüpotüreoidismi komplikatsioon on hüpotüreoidne või mükoespidav kooma.\nSelle patogeneesi aluseks on hingamiskeskuse pärssimine, südame võimsuse progresseeruv vähenemine, kudede hüpoksia ja neerupealiste koorega funktsiooni vähenemine.\nTavaliselt areneb hüpotüreoidne kooma ravimata või ebaõigesti ravitud patsientidel, sagedamini eakatel naistel (60-80 aastat) külmas hooajal, järgides erinevaid stressirohkeid olukordi.\nHüpotüreoidism võib põhjustada järgmisi tegureid:\ngripp või kopsupõletik\npõiehaigused (insult, müokardiinfarkt),\nravimid (rahustid, barbituraadid, ravimid, anesteetikumid).\nKoos ülalkirjeldatud hüpotüreoosi kliiniliste ilmingutega on tüüpiline kooma tekkimine:\nkehatemperatuuri märgatav langus (mõnikord kuni 24 kraadi võrra);\nkesknärvisüsteemi inhibeerimise suurenemine (sopor ja kooma ise);\nkõõluste reflekside täielik supressioon,\nraske bradükardia ja vererõhu langus,\noliguuria ja anuuria\nhüpoventilatsioon, mille süsinikdioksiidi sisaldus veres on suur,\ndünaamiline soole obstruktsioon,\nHüpotüreoidse kooma suremus jõuab 80% -ni. Surm tuleneb tavaliselt südame-veresoonkonna ja hingamispuudulikkuse suurenemisest (3).\nLastel on hüpotüreoidismi kliinilised ilmingud\nLastel (5-6 kuud) hüpotüreoidismiga (sh raseduse ajal ema hüpotüreoidism) tekib psühhomotoorse, füüsilise ja seejärel seksuaalse arengu kiire kasv.\nKeha proportsioonid on häiritud, näo luustiku areng on mahajäämus, hambapuur ja hambamuutus hilinevad.\nTavaliselt luuajast tulenev järsk mahajäämus passist (mõnikord 5-7 aastat või rohkem), samas kui luu vanus langeb isegi rohkem kui kasv.\nRaske joodipuudusega piirkondades võib kaasasündinud hüpotüreoidism olla endeemilise kretinismi ilming.\nSelle haiguse klassikalised sümptomid on:\nkuulmiskaotus, kuni kurdideni;\nspastilise või jäik tüüpi neuromuskulaarsed häired;\njuustest, müosest (õpilase kokkutõmbumisest), nõrkade õpilaste reaktsioon valgusele;\ngiid või muud kilpnäärme arenguhäireid ja selle funktsiooni vähendamist.\nPikemat aega arvatakse, et endise NSV Liidu territooriumil pole kretiinimisharjumusi. Kuid viimastel aastatel läbi viidud epidemioloogilised uuringud on näidanud endeemilise kretinismi laste sünnitust Venemaal (Tyva Vabariik) ja paljudes Kasahstani piirkondades (3).\nHüpotüreoidismi roll allergiliste haiguste arengus\nHüpotüreoidism on haigusseisund, mis süvendab paljude allergiliste haiguste kulgu.\nÄrritusjuhtudel (eriti selle kroonilises ravis) on haiguse levinud põhjus mitmeid hüpotüreoidismi (autoimmuunne türeoidiit: Hashimoto türeoidiit, Gravesi haigus) avalduv haigus.\nAntitorüüdi antikehade tiitri mõõtmine tuleb läbi viia urtikaariaga patsientidel, kellel on kliinilise ja / või perekonnaajaloo tõttu koormat kilpnäärme talitlushäire.\nRavi tiroksiini abil võib vähendada kilpnäärme valkude (autoantigeenide) tootmist. See võib mõjutada haiguse kulgu positiivselt (8).\nNaha muutused hüpotüreoidismi ajal, mis on seotud kuiva nahaga, süvendada atoopilise dermatiidi kulgu, mille korral on iseloomulik ka kuiv nahk.\nKuiva naha olemasolu patsiendil, kellel on atoopiline dermatiit, raskendab samaaegse hüpotüreoidismi kliinilist diagnoosimist. See võib omakorda nõuda selle seisundi laboratoorset tuvastamist. Hüpotüreoosi samaaegsete nahanähtude kõrvaldamine võib samuti aidata remissiooni saavutamist atoopilise dermatiidi korral (18).\nBronhiaalastmia korral põhjustab hüpotüreoidism maksahaiguse vähenemise tõttu maksas kopsu maksimaalset võimsust, diafragma lihaste nõrkust, bronhodilataatorite beeta-2-agonistide tundlikkuse vähenemist ja kortisooli kui põletikuvastase toime funktsionaalset aktiivsust.\nHüpotüreoidismi korral on patsiendid ülitundlikkus ülemiste hingamisteede ja kroonilise kopsupõletikuga, mis on seotud kopsufunktsiooni muutumise ja immuunsüsteemi funktsiooni vähenemisega.\nEbapiisava bronhiaalse astmaga patsientidel on oluline kindlaks teha hüpotüreoidism. Sama hüpotüreoidismi ravi astmaga võib vähendada ägedate hingamisteede infektsioonide esinemissagedust, bronhiaalastma ägenemist, edukamalt läbi viia allergeenispetsiifilist immunoteraapiat ja vähendada baasravimite hulka.\nKuna hüpertüreoidism, nagu hüpotüreoidism, avaldab astma liikumisele negatiivset mõju, tuleb sellistel patsientidel hüpotüreoidismi hüpotüreoidismi kompenseerida hüpotüreoidismi hüvitisega aeglasemalt (6).\nNina limaskesta turse hüpotüreoidismis on nn hormonaalse riniidi üks põhjusi. Viimane on üks põhjus allergilise riniidi diferentsiaaldiagnostikas ja halvendab selle kulgu ja ravi efektiivsust hormonaalse ja allergilise riniidi kombinatsiooniga (7).\nHüpotüreoidismi roll sekundaarsetes immuunpuudulikkustes\nIgat liiki metabolismi rikkumine hüpotüreoidismis kahjustab immuunsüsteemi seisundit.\nHüpotüreoidism on üks põhjusi sekundaarse indutseeritud immuunpuudulikkuse tekkeks. Loomkatsed on näidanud hüpotüreoidismi tekkeks oluliste seerumi immunoglobuliinide vähenemist.\nBronhiaalastma põdevatel patsientidel, kellel esines samaaegne hüpotüreoos, ilmnesid järgmised kõrvaltoimed:\nvähenenud seerumi IgG tasemed\nneutrofiilide fagotsüütide aktiivsus,\nlümfotsüütide alampopulatsiooni koostise rikkumine nende indikaatorite normaliseerimisega hüpotüreoidismi ravis (4, 5, 6).\nKilpnäärmepatoloogiaga patsientide uurimine toimub endokrinoloogi poolt ning see sisaldab kliinilisi, laboratoorselt meetodeid selle funktsionaalse aktiivsuse hindamiseks, samuti meetodeid näärme struktuuri in vivo (preoperative) instrumentaalseks uurimiseks.\nKilpnäärme palpatsioon määrab selle suuruse, tekstuuri ja noduliformatsioonide olemasolu või puudumise.\nEespool kirjeldatud hüpotüreoidismi kliinilistele sümptomitele ei ole spetsiifilisust, seetõttu tuleb kasutada laboratoorseid ja instrumentaalseid uurimismeetodeid.\nHüpotüreoidismi korral võib üldise vereanalüüsi korral tuvastada normi või hüpokroomse aneemia, samuti B12-puudulik aneemia.\nVere biokeemilisest analüüsist ilmnesid järgmised kõrvalekalded:\nkreatiniini taseme tõus,\nensüümide (kreatiniini fosfokinaasi, asparagiini transaminaasi, laktaadi dehüdrogenaasi) vereplasma suurenemine.\nKõige informatiivsemad laboratoorsed meetodid kilpnäärme hormoonide määramiseks veres on radioimmuunanalüüsid standardsete testimiskomplektide abil.\nSõelumismeetodina kasutatakse kilpnäärme stimuleeriva hormooni uuringut. Selle suurenemine näitab esmast hüpotüreoidismi, vähenemine näitab tsentraalse geneetilise hüpotüreoidismi.\nKilpnääre stimuleeriva hormooni (TSH) piirväärtustega uuritakse T-sisaldust.4 tasuta. Katse, mida võib kasutada sekundaarse hüpotüreoidismi diagnoosimiseks, on türoliberiini test.\nTüreoglobuliini ja türeperoksüdaasi antikehade uuring viiakse läbi hüpotüreoidismi põhjuseks ka autoimmuunse türeoidi kahtluse korral.\nHüpotüreoidismil on iseloomulikud muutused EKG-s.\nKilpnäärme funktsionaalne seisund määratakse 131 I või 99m Tc pertehnetaadi imendumisega.\nKilpnäärme struktuuri in vivo hindamise meetodid hõlmavad kompuutertomograafiat, ultraheli diagnoosi, radionukliidide skannimist ja stsintigraafiat. Kõik see annab teavet topograafia, suuruse ja iseloomu radiofarmatseutiliste ainete akumuleerumise kohta näärmete erinevates osades, samuti punktsiooni- (aspiratsioon) biopsia koos järgneva puntrasti mikroskoopiaga.\nKõik need instrumentaalsed uuringud viiakse läbi, et tuvastada hüpotüreoidismi põhjuseid (1, 2, 3, 17).\nHüpotüreoidismi ravi ja ennetamine\nHüpotüreoidismi ravi määrab endokrinoloog.\nEnne ravimist või iseseisvat otsust muuta ettenähtud ravi režiim võib põhjustada pöördumatuid tagajärgi.\nPeamine ravimeetod on kilpnäärme preparaatide asendusravi, milles võetakse arvesse kilpnäärme puudulikkuse raskusastet, patsientide vanust, kaasuvate haiguste esinemist või näiteks rasedust, kus vajadus asendusravi järele suureneb (2, 10).\nRavi põhieesmärk on eutüroidse seisundi (türeoidhormoonide normaalne tase) restaureerimine ja säilitamine.\nAsendusravi viiakse pidevalt läbi kogu elu. Erandiks on mööduv hüpotüreoidism, mis tekkis antitüroid-ravimite üleannustamise korral, liitiumpreparaatidega ravimisel ja joodi esilekutsutud hüpotüreoidism (2).\nPraegu on teaduskirjanduses arutletud L-tiroksiini ja L-tiroksiini kombinatsiooni preparaatide L-tiroksiini ja trijodotüroniini manustamise otstarbekust, kaubamärgiga ravimite ja geneeriliste ravimite biequivalentsus (14, 17). Seetõttu saab ekstsessiooni tulemuste põhjal ainult endokrinoloog valida sobiva ravimi ja valida annuse.\nEttevalmistatud skeemi eneseregulatsiooni ohustavad tegurid (kahekordistada annust pärast ravimite vahelejätmist, suurendades annust, lootes vähendada kehakaalu koos samaaegse ülekaaluga ja rasvumusega):\nhüpertüreoidismi sümptomite tekkimine, nagu üleannustamise kõrvaltoimed,\nHüpotüreoosi sümptomite kordumine (ravi taandamisega ise paremini) (17).\nTuleb märkida, et kehamassi vähendamiseks ei ole otstarbekas suurendada ravimite ettenähtud annust, kuna eeldatavat toimet, mis ei vasta muudele meetmetele (dieet, harjutus jne), ei saavutata (15).\nHüpotüreoidismi ennetamine on tasakaalustatud toitumise säilitamine, mis tagab toidust piisava koguse joodi tarbimise.\nJootpreparaatide aktsepteerimine hüpotüreoidismi ennetamiseks on lubatud ainult retsepti alusel.\nFSH hormooni toodab hüpofüüsi, see avaldab aktiivset mõju inimese seksuaalfunktsioonile. Lugege seda hormooni selles artiklis.Mis on hormooni FSH eest vastutav?Aju ajuripatsi anatoom esineb troopiliste hormoonide tootmisel, mis mõjutavad endokriinsete näärmete tööd.