Võrumaa Südamesõprade Selts korraldab reisi Kuramaale - Võrumaa Puuetega Inimeste Koda\nVõrumaa Südamesõprade Selts korraldab reisi Kuramaale\nAuthor: janno Published Date: 07-04-2011\nVõrumaa Südamesõprade Selts\nkorraldab õppeekskursiooni Kuramaale 20-22 juuli .\nRegistreerimine osalustasu maksmisega igal neljapäeval kella 11,00-13,00\nVõrumaa Puuetega Inimeste Koja ruumis, Jüri tn 19 A kuni 15.juunini.\nInfo tel . 53583160 , e-mail vollijuss@gmail.com\n1.päev – Väljasõit Võru linnast. Teeme peatuse Jaunmoku lossi (Uuepõllu) juures. See on hiigelsuur ehitis, mis on ehitatud Riia linna 700. aastapäeva tähistamiseks. Sõit jätkub Sabilesse. See maaliline linnake on jõudnud Guinessi rekordite raamatusse, sest Sabile on Euroopas kõige põhjapoolsem piirkond, kus tegeldakse viinamarjakasvatusega.\nPedvale vabaõhu-kunstimuuseumi, mille loojaks on Läti tunnustatud skulptor. Erinevatest materjalidest installatsioonid, skulptuurid ja maalid aitavad õppida nägema looduse, põllumajanduse, inimese ja kunsti suhteid.\nJärgneb sõit Talsisse – üheksa künka linna. Jalutuskäik ühele Kuramaa suuremale linnamäele. ÖöbimineTalsis.\n2. päev – Sõidame Lätimaa loodetipu poole, kuhu jäävad Kuramaa ja Liivi randlaste ajaloolised asulad. Käime Kolka neemel – maaninal, mille juures kahe mere veed kohtuvad. Külastame Slitere rahvuspargi aladel mereäärsetel maadel liivlaste ja Kuramaa randlaste külasid, Liivi keskust Mazirbes. Külastame Irbene raadioteleskoopi ja Oviši majakat.\nSõit Ventspilsi linna. Kunagise Kuramaa hertsogiriigi hiilgust tuletab Ventspilsis meelde osaliselt restaureeritud vanalinn, kus asub ka Liivi ordu loss. Jalutame mere ääres ja naudime rannamelu. ÖöbimineVentspilsis.\n3. päev – Päev algab legendiderikka Edole kindluse külastusega. Riežupe liivakivikoopad – looduldlikud koopad, mida 19. saj. klaasiliiva saamiseks laiendati.\nEdasi Kuldigasse. Kuldiga juures Venta jõel asub Euroopa kõige laiem kosk (249 m), linna sümbol on ka üle jõe viiv vana telliskivisild. Kuldiga on imeilus väike Läti linnake, mille õhkkonda tasub nautida. Kes otsib, leiab üles ka Läti väikese Veneetsia. Algab tagasisõit.\nREISI HIND (grupile 45 reisijat): 84 EUR/1310,40 EEK\n– bussisõit ja kõik bussiga seotud kulud\n– 2 ööbimist hotellis koos hommikusöökidega\nLisaks tulevad vaatamisväärsuste piletid:\nJaunmoku loss sooduspilet 1 LVL/täisk. 2 LVL\nEdole mõis 2 LVL täisk./ 1 LVL õpil.\nRiežupe liivakivikoopad 3 LVL/ õpil.2 LVL\nPedvāle vabaõhu-kunstimuuseum 2.50 LVL/ 1.50 LVL\n← Valitsusliidu programm 2011


VIDEO | Ukraina õpetajate ja õpilaste matk soos – räätsad, jõhvikad ja hea tuju - Maaleht\nVIDEO | Ukraina õpetajate ja õpilaste matk soos – räätsad, jõhvikad ja hea tuju\nMöödunud nädalavahetusel viisid MTÜ Ökokratt ja Priit Adler Ukraina sõjapõgenikest grupi Rummu soosse matkale. Ettevõtmine sai teoks koostöös kooliga Edumus, kus õpetatakse distantsõppes Ukrainast saabunud õpilasi nende emakeeles.\nHuvi ettevõtmise vastu oli nii suur, et üks loodushuviline tuli kohale suisa karkudel. Priit Adler tegi ka pilti.\nRäätsamatkast võttis osa üle 30 Ukrainast pärit loodushuvilise, kel tuli läbida kolmetunnine matk Rummu soos. „Läbisime matkal üle nelja kilomeetri räätsadel koos puhke- ja vestluspausidega,” ütles Adler. Tema sõnul tekitas elevust nii räätsadel liikumine kui ka võimalus matkata esimest korda elus soos. „Nad nägid esimest korda kohta, kus kasvavad jõhvikad. Kindlasti olid nad varem kuulnud, et jõhvikad on punased, aga neil puudus eelnev kokkupuude nendega. Nad said ka esimest korda isekorjatud jõhvikat maitsta.”\nArusaadavalt polnud sõjapõgenikel matkaks vajalikku varustust, kuid huvi ettevõtmise vastu oli nii suur, et kohale tuli üks loodushuviline suisa karkudel. „Kahjuks ei ole soos räätsadel ja karkudega siiski võimalik matkata, eriti lumega” märkis Adler. „Rõõmu väljendas ta nägu siiski, sest oli see ju üks väheseid võimalusi veeta oma vaba aega looduses.”\nMatka üheks eesmärgiks oli pakkuda huvilistele võimalust tutvuda Eesti loodusega, kuid samas soovib Loodustarkuse Teadushuvikool, mille pidajaks MTÜ Ökokratt on, leida partnereid õpetajate seast, kes oleks valmis korraldama huviharidust Ukraina lastele nende emakeeles.\n„Me ei tea, kui kauaks nad siia jäävad ning seetõttu tuleks tähelepanu pöörata ka laste huviharidusele,” rääkis Adler. „Nad ei tunne Eesti olusid ega loodust. Nad võivad olla sellest lugenud, kuid kokkupuuted ju puuduvad."\nÖkokratt on valmis välja õpetama ja varustama õpetajad tehniliste vahenditega loodushuvihariduse andmiseks Eesti looduses. "Soovi korral võivad nad õppida ka loodusgiidiks ning leida seeläbi endale põhitöö Eestis," lisas Adler.


Facebooki turunduse koolitus huvikoolidele ja huvitegevuse pakkujatele - Eesti Huvikoolide Liit\nKuupäev ja aeg: 08.12.2021 10:00 - 16:00\nMillal: 08.12.2021 10:00 – 16:00\nKus: veebis (link saadetakse 1 päev enne koolitust registreerimisel märgitud meilile, vaadake ka rämpsmeili kausta)\nRegistreerimine avatud: kuni 05.12.2021 kell 23:59\nKoolitusel õpetame Sulle, kuidas tõhusalt oma huvikooli Facebookis turundada ja kliendid (lapsevanemad) ostma (lapsed tundi/ringi) panna. Sotsiaalmeediast on saanud oluline turunduskanal, mis annab Sinu ettevõttele uusi võimalusi klientideni jõudmiseks:\nParima kasu saad koolitusest siis, kui:\nsaad koolituse ajal kasutada arvutit.\nSinu arvutil on ka hiir ja klavitatuur ning lisamonitor (ühel ekraanil koolitus ja teisel saad vajadusel oma organisatsiooni FB vaadata).\nSu arvutil on töötavad kõlarid/kõrvaklapid ja mikrofon.\nSul on piisava kvaliteediga internet, et koolituse video, audio jms töötaks korralikult, et midagi kaduma ei läheks.\nSul on olemas elementaarsed arvutikasutusoskused\nTäpsem info koolituse sisu kohta: SIIN\neelminePRAKTILINE WORDPRESSI MEISTRIKLASS HUVIKOOLIDELE (veebikoolitus)\njärgmineAngela Jakobsoni koolitus “Ülemäärane ärevus: lapse ja nooruki toetamise võimalused” huvikoolidele ja huvitegevuse pakkujatele


Mis ühendab 1998. ja 2017. aasta septembrikuud? Loomulikult oli toona ja on ka nüüd teadmistekuu. Mis on teadmistekuul parim õigusprobleemidele ja valdkonnas aktuaalsetele õiguslikele küsimustele vastuseid otsiv ajakiri? Juridica. Teame kõik, et Eesti õigusmaastikul on viimase 25 aasta üks olulisem perioodiline sündmus Juridica ilmumine, kuid see, et 19 aastat on möödunud eelmisest Juridica numbrist, mis oli pühendatud ainult maksudele, on lugejaskonna enamikule ilmselt uudis.\nToonase numbri toimetajaveerus kirjutas Katrin Prükk: „Arvan, et see pole viimane kord, kui Juridica maksude teema üles võtab.“ Katrin ei eksinud ja aastate jooksul on maksuteemad leidnud Juridicas ikka kajastust, kuid ainult maksudele pühendatud erinumbrit pole hiljem olnud, rääkimata maksuhalduri erinumbrist. Arvestades viimase kümnendi digitaliseerunud ja avatumaks muutunud maailma, riikide konkurentsi ja maksuhalduri muutunud funktsioone avatuse suunas, viskan õhku palli: arvan, et järgmist ainult maksudele pühendatud Juridica numbrit näeme juba vähem kui viie aasta jooksul.\nMiks? Oleme vitaalsed vaid siis, kui väljume igapäevasest rutiinist, võtame vastu väljakutseid ning küsime endalt tegevuste kohta „Miks?“. Mugavustsoon tekitab turvatunde, millega kaasneb hiilivalt hääbuv stabiilsus, kus lõpuks puudub areng ja rahulolu.\nVäikese riigina oleme mõistnud oma positsiooni, kus mugavustsoonis olles ja ainult stabiilsusele lootes jääme arengus toppama ning leiame end silmitsi väljarände ja negatiivse iibega. Viimasega kaasneb tööealise elanikkonna vananemine ja sellest tulenev maksubaasi vähenemine. Naiivne oleks loota, et mugavustsoonis tekib uus Skype või siia kolib Apple või saabub tagastamatu „välisabina“ kümnetes tuhandetes võõrtööjõudu, kes panustaks põlisrahva haridusse ja kindlustaks meile jätkusuutliku meditsiini.\nMe saame aru, mis positsioonis oleme, ja mõtleme ennast epohhi luues suuremaks, e suuremaks. Peame ka mõistma, et teised riigid liiguvad teel, mida loome, seega peame riigisiseselt tagama jätkusuutliku arengu nii meie enda residentidele kui ka uuele tundmatule ja kohati ka hirmutavale e-residentsusele. Maksu- ja Tolliameti aastate 2017–2020 strateegias on väga hästi ja selgelt kirjas muutuva maailma tajumine ning selleks kõigile võrdsete mängureeglite tagamine, et aidata, toetada ja julgustada ettevõtjaid. Järgnevad aastad saavad olema murrangulised ning põnevusega osaleme protsessis ja toetame õigusloomet, tagamaks edukat e-suurenemist.\nAjas ja ruumis muutuvad hoiakud ning arusaamad meid ümbritsevast, järelikult pidevas muutumises on ka õigusloome ning jadana kaasnevad normide tõlgendamised. Seega kindlasti järgmise viisaastaku maksude erinumbris kohtame uusi ja veel ennustamatuid teemasid globaliseeruva e-maailma maksukontekstis.\nTänan Maksu- ja Tolliameti kollektiivi, kes panustasid käesoleva numbri kokkupanemisse ja toovad meieni põnevaid ja aktuaalseid teemasid.


Koopaorav "Minu esimene lennureis" | Tensi-Reisid - reisikorraldaja ja reisibüroo. Kultuurireisid, reisipaketid, perereisid\nKoopaorav "Minu esimene lennureis"\nEelmise aasta suvel sai teoks minu esimene lennureis. Olin väga ootusärev, sest lennukiga lendamisest olin seni vaid unistanud. Samuti ei olnud ma varem käinud rohkemates välisriikides kui Läti, Soome ja Rootsi. Reisi põhiootused olid seotud sõiduga mägiteedel Kõrg-Alpidesse ja sealse loodusega, mida siiani olin ainult telerist imetletud. Kokku sain oma reisipagasisse selle reisiga korraga nii Śveitsi, Austria kui Itaalia ja läbisõidul ka Saksamaa.\nKõike see oli palju rohkem, kui oskasin oodata. Need on vaated, mida lihtsalt peab oma silmaga nägema. Mööda mäeveerule laotatud „spagetikujulist“ teed ehk serpentiine mööda tuli bussiga aina ülespooles sõita. Kilomeetrite pikkune kitsas sik-sakiline tee kulges aina kõrgemale ja kõrgemale. Tegime turistidele kohustuslikke vahepeatusi, et vaateid nautida, pildistada ja filmida. Minul oli kaasas seikluskaamera, mida kasutasin ka bussiaknast ümbrust filmides, kuna kõik see tundus nii põnev ja huvitav. Olen kuulnud, et paljud inimesed ei talu sellist edasi-tagasi keerutavat sõitmist ega julge isegi bussiaknast välja vaadata, Norras Trolliteel pidid mõned lausa bussi vahekäigus pikali maas olema. Minul õnneks mingit probleemi ei tekkinud. Saime isegi südasuvist lund katsuda, mis tundus nii teistmoodi Eesti tavalise lumega võrreldes, selline märg ja raske. Kõrg-Alpide teel sõitmine oli väga põnev, eriti kui varem ei ole sellist kogemust olnud ning kontrast madala ja tasase Eestimaaga on ikka üüratu. Kõrged mäed, rohelised aasad ja kaunid järved, palju on näha kaljudelt alla voolavaid koski. Maaliline Grossglockner Hochalpenstrasse nimeline mägitee viis meid otse Hohe Tauerni rahvusparki. Viimases on palju üle 3000 meetri kõrguseid mägesid ja neist algavaid liustikke. Jalutasime mööda keiser Franz-Josefi panoraamteed 2369 m kõrgusel. Wilhelm-Swarovski vaatlustornis oli võimalik tutvuda erinevate ekspositsioonidega, mis tutvustasid kohalikku loodust ja elu-olu. Mäenõlval õnnestus näha ka ringijooksvaid koopaoravaid ehk ümisejaid.\nTõeline kohtumine koopaoravaga sai teoks tänu meie giidile. Nimelt on tal mägedes tuttav kohvikupidaja, kellel on lemmikloomaks kodustatud koopaorav. Võrreldes vabas looduses ringijooksvate ümisejatega, oli tema lemmik tõeline vaatamisväärsus. Priske isand istus uhkelt peremehe õlal, laskis ennast pildistada ja silitada. Koopaoravate väärtuslikust rasvast tehakse ka mitmesuguseid looduslikke ravimeid ja kosmeetikatooteid, mida ka kodustele kaasa sai ostetud. Samuti olid väga popid koopaoravate teemalised suveniirid, mänguasjad ja kaisupadjad.\nTirooli rahvusõhtult ei puudunud joodeldajad ja rahvamuusikud. Saime nautida lõbusat ja kõrgetasemelist kontserti. Meestantsijatel olid jalas paksud lühikesed nahkpüksid, mida siis hoogsalt ja rütmiliselt patsutati, mis rahvale palju nalja tegi. Mõne sellise „nahkpükste“ rühma võiks vahelduse mõttes kutsuda külalisesinejaks Eestis peetavale Meeste tantsupeole. Midagi uut maitsmismeelele oli pakutav pannkoogisupp. Selleks küpsetatakse suured õhukesed ülepannikoogid, lõigatakse peenikesteks ribadeks ja pannakse maitsestatud puljongi sisse. Maitseelamus ja arutelu supi üle tekitas rahvas lõbusat elevust. Mulle isiklikult maitsevad pannkoogid kõige rohkem ikka traditsioonilisel viisil süües.\nKohaliku giidi saatel tutvusime Bellinzonas Gastelgrande kindluse ja linnaga. Jällegi nii palju huvitavat arhitektuuri, mida ma varem näinud ei olnud. Vahepeal väga palavaks muutunud ilm kiskus pilviseks, nii et saime sahmaka värskendavat äiksevihma kaela. Kui jõudsime Lugano järve äärde Mini-Śveitsi, siis säras jälle päike. Jalutasime 1:25 mõõtkavas tehtud ehitiste vahel, milliste puhul on tähelepanu pööratud ka väikeste detailide tõepärasele täpsusele. Üsna väikesele maa-alale kaunilt kujundatud parki on paigutatud 121 riigi tähtsamat vaatamisväärsust – kirikuid, losse ja kindlusi. Nende originaale oli reisi kestel nähtud paremal juhul kümnekonna ringis, aga äratundmisrõõmu jagus sellegipoolest. Edasi Maggiore järve poole sõites muutus loodus lopsakamaks, palju oli puuviljaaedasid, vanade oliivipuude kasvatusi ja muidugi palme ning mitmevärvilisi õitsvaid põõsaid.\nKülastatud sai muidugi veel mitmeid vaatamisväärsusi ja huvitavaid kohti, kuid kõigest ei hakka siinkohal rääkima. Keda huvitab, saab selle teekonna läbi teha reisil „Majesteetlikud Alpid“.\nKõige suurem „üllatus“ ootas meid aga reisi lõpul, kui olime kahe lennureisiga koduteele asumas. Halva ilma tõttu jäi meie Milano-Frankfurti lend tublisti hiljaks ning kuigi kogu meie reisigrupp jooksis ennastsalgavalt mööda pikki terminaale, jäime me ikkagi kõik Frankfurt-Tallinna lennukist maha. Mina olen sportlane, kellele see jooksudistants mingeid raskusi ei tekitanud, kuid meie grupis oli ka palju vanemaid inimesi, kes ka ikka elu ja tervisega lõpuks õigesse väravasse jõudsid, kuid kõik see oli ilmaasjata! Tegelikult oli päris imelik, et lennuk niimoodi pooltühjalt minema lendas, ei saanud arugi, kas oli infot antud, et terve turismigrupp on maha jäämas. Põhjus võis olla ka selles, et sellel ajal oli Tallinna Lennujaamas maandumisradade remont ja viimaste hilisõhtuste lendude saabumise aeg täpselt määratud. Kui meid oleks Frankfurdis ära oodatud, oleksime võib-olla pidanud maanduma mõnel teisel lähikonna lennuväljal. Igatahes leidus meie grupis kohe hakkajaid inimesi, kes asusid asja organiseerima, kuna meie giid meiega koos koju tulemas ei olnud. Organiseeriti toidutalongid, uued piletid ja taksod hotelli sõitmiseks ja nii saime selle öö plaaniväliselt Saksamaal veeta. Järgmisel päeval saime päevase reisiga ilusasti Tallinnasse ja sellise lisaseiklusega reis lõppeski.\nReis Alpidesse jättis mulle unustamatu mulje. Suusaspordi huvilisena tahaksin kunagi, kui Eestis talvel enam üldse lund maha ei tule, kuhugi sinnakanti mägedesse tagasi, siis juba suusareisile.


PRESSITEADE: Briti-Eesti Kaubanduskoda toetas heategevuskonkursi raames ka Lastefondi - Lastefond\nLastefond > Uudised > PRESSITEADE: Briti-Eesti Kaubanduskoda toetas heategevuskonkursi raames ka Lastefondi\nPRESSITEADE: Briti-Eesti Kaubanduskoda toetas heategevuskonkursi raames ka Lastefondi\nLastefond kandideeris toetusele oma tänavuaastase põhikampaaniaga “Katkised hinged”, mis keskendub asenduskodus elavatele lastele vajalike teraapiate võimaldamisele. Fond sai kaubanduskojalt projekti toetuseks 2000 eurot.\nLastefondi tegevjuht Sandra Liiv peab väga oluliseks, et asendukodulastele teraapiate võimaldamise vajalikkust mõistetakse ja toetatakse. “Usume, et hingehaavade parandamisega tegelemine on nende laste puhul prioriteet number üks aitamaks neil ehitada tugev vundament oma tulevaseks eluks. Meil on hea meel, et kaubanduskoda ja selle liikmed selles osas meiega kaasa mõtlevad ja meid toetavad,” sõnab ta.\nTeiste seas jagati rahalised toetused ka Eesti Skautide Ühingule ning Tallinna Liivamäe lasteaiale. “Kokku esitati konkursile 27 projekti, mille seast kaubanduskoja juhatus valis välja nende meelest kõige jätkusuutlikumad,“ selgitab Briti-Eesti Kaubanduskoja tegevjuht Kerttu Keermaa.\nKaubanduskoda on erinevaid heategevusprojekte toetanud alates 2004. aastast. Varasemalt on konkursi raames rahastatud muuhulgas Heategevusfondi Minu Unistuste Päev, MTÜ Oma Pere, Eesti Skautide Ühingu, MTÜ Audiere ja Eesti Tsüstilise Fibroosi Ühingu projekte.\nBECC on 1996. aastal asutatud MTÜ, mille eesmärk on ühendada Briti ja Eesti ärikogukondi Eestis. Koda pakub oma liikmetele ja laiemale ringkonnale teavet ja kontaktide loomise võimalust, annab olulist infot Eesti kui ettevõtluskeskkonna kohta, korraldab seminare ja konverentse ning kaubandusreise nii Eestisse kui ka Eestist välja, toetab heategevust ning edendab stipendiumite kaudu hariduse omandamist Eesti ülikoolides.\nKui ka Sina sooviksid anda oma panuse asenduskodu lastele teraapiate võimaldamisse, on sul võimalik teha annetus Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondi annetuskontodele märkides selgituseks “Katkised hinged”:


Hea ülevaade sisust\nLisa korvriiul võreriiulite süsteemile.\nOptimeerige võreriiulite mahutavust lisa riiuliplaatidega. Korvriiul on kiirelt paigaldatav ning annab palju lisaruumi. Korvriiulid on lihtsasti monteeritavad - libistage püsttala peale suunaga ülevalt alla. Riiulid on seatavad 25 mm sammuga. Avatud võrekonstruktsioon tagab hea õhu liikuvuse ning takistab tolmu ja mustuse pinnale kogunemist. Korvriiul tagab hea ülevaate sisust ning sobib suurematele kaupadele, nagu näiteks toiduainetele.


Pergola - 2019 | Aiandus\nPergola on ruumi moodustav kolonn või ka sammastik ja on olnud väga populaarne alates antiikajast, eriti villade ornament. See sobib Ronimisabi mägironimiseks, eriti luuderohi, looduslike viinapuude või preeria tuule puhul. Kuna need kõõlused on aastate jooksul raskemad, peavad pergoolide sambad olema kindlalt maapinnale kinnitatud ja taluma tugevaid tuule. Pergola võib olla valmistatud erinevatest materjalidest, näiteks metallvõrgust või puidust. Kas ta on vaba ja suudab katta koha või ta on otse maja külge kinnitatud ja moodustab seega aia kaunist sissepääsu ja väljapääsu. Isegi kui autosport võib olla pergoole.\nTeil on aias eriline lemmikpaik, mida soovite kaunistada veelgi? Tahaksite seal viibida alles siis, kui olete aias ja olete juba pinki pannud? Teil pole lihtsalt kena piiritust ülejäänud aiaga? Kuidas oleks pergola, mis suudab kujundada oma lemmikpaika ja ronida taimedesse?\nKui soovite oma aias pergola luua, siis peate seda põhimõtteliselt vaja planeerimisluba ei olesest pergoolidel ei ole tavaliselt kindlat katust ega tuleohtu. Siiski tuleb hoolitseda selle eest, et ettenähtud vahemaa teistesse maadesse säiliks nii, et nt. Samuti ei saa ükski taimed teistesse maadesse levida. Lisaks sellele ei tohiks tee väljapääsu juures olla takistusi, ja niipea, kui pergola on kaetud Autoparkina kasutamiseks on heakskiidetud projekt kohustuslik.\nMaterjalidega saab kombineerida pergola Puit, looduskivi, tehiskivi ja metall ehitada. Muidugi, kui te ei soovi kasutada ainult ühte neist materjalidest, saate neid ka kergesti kombineerida. Eelkõige on oluline, et ehitusmaterjalid oleksid stabiilsed ja ilmastikukindlad. Seetõttu tuleb alati veenduda, et metall on ilmastikukindel, tsingitakse, ja puit immutatakse uuesti.\nIgaüks, kes kasutab töötlemata puitu, avastab peagi, et see hakkab pärast väga lühikest aega. Kui sa ikka tahad kasutada puitu, mida ei töödeldud immutamisega ja mis talub ikka veel pikka aega, siis peaksite avama Leht või tamm toetuda.\nParim kaitse on aga puit Boiler immutamine. Katla immutamisel pressitakse puidukaitsevahend kõrgsurvesse tala, nii et see tungib sügavale puidu sisse, muutes selle kauakestvaks.\nPuidukaitsevahendite kasutamine ise on vähem efektiivne, sest värvi koorib maha ja pesta või pleegib. Samuti tuleb meeles pidada, et järeltöötlus on raske, kui taimed kasvavad pergoolal. Sel juhul oleks pergola uuesti maalimine võimalik ainult taimede arvelt.\nLisaks tuleb märkida, et pergola postid peaksid alati olema maapinnast kõrgemal, sest nad võivad mulla kokkupuutumise tõttu mädaneda väga kiiresti. Seetõttu on postid kõige paremini paigutatud tsingitud metallist postkinnitustele, mis omakorda kas betoonist või betoonist.\nKui soovite pergola a rohkem maalähedane välimus seadistatud, eriti sobib kivikolonn. Sest üks Stone pergola on vastupidavam kui puidust pergola, eriti kui see koosneb looduslikust kivist või betoonist liistudest. Kivi sammaste suureks eeliseks on nende pikk eluiga, sest nad ei saa mädaneda. Kuigi nad võivad sambla kasvada, kuid seda efekti saab kasutada aia täiendava dekoratiivelemendina. Kahjuks Looduslik kivi on kallissest see on käsitsi töödeldud ja põhjustab suuri transpordikulusid. Seega, odavam variant jääb betoonist liistudeks, kui soovite ehitada kivi pergola.\nKui soovite vähem energiat, peaksite valima metallist pergola. Ka nad on äärmuslikud stabiilne ja kergem kivikolonnidena või puust pergola. Sa ostad metallist valmistatud pergola viimistletud elementidena või saate seda teha teie enda soovidele. Metallist pergola peaks karvkatte või isegi parema galvaniseeriva roostekindla teha. Lisateavet selle kohta leiate meie aia aiadest, mida tuleks samuti käsitleda.\nMiks knotweed muutub kiiresti aia katkuks, illustreerib seda pilti: Taim kasvab isegi katendi all.\nRoheliseks muutmiseks sobivad pergola igasuguseid ronimisettevõtteid, Valik sõltub teie isiklikust maitsest ja sellest, kui palju aega sa tahad kulutada aiandusele.\nSordid, mis sobivad näiteks rooside röövimiseks, luuderohi, loodusliku veini, neiu viinapuude, Chinabeere, wisteria, Mauerweini, mesilase, humala ja knotweedi jaoks. Viimases soovitatakse siiski olla ettevaatlik: knotweed levib kiiresti etremi. Selle tulemusena istutatakse pergola kiiresti, kuid kes ei ole valmis mitu korda aastas tagasi kärpima, peaks ta valima vähem jõulise sordi.\nSamuti peaksite pöörama tähelepanu sellele, milline taim sobib kõige paremini pergola ehitamiseks. Näiteks filigraanne disain võib taluda vaid väikest kasvu. Taimed jagunevad neljaks erinevaks rühmaks, mida võib täpsemalt lugeda meie artiklis ronida. Siin leiavad kõik oma pergola jaoks õige.


Kuvatakse tulemused sildile ''osrs kuld''. - Vahvel.Net\nKuvatakse tulemused sildile ''osrs kuld''.\nOSRS Boostin acci statse või muud tüütud grindid\nmynameispog postitas teema Kontod\nOlen uuem acci booster. Kuna kuskilt tuleb alustada siis mõtlesin et teen oma esimese postituse. Ruun on suht suur sõltuvus ja olen nõus tegema teie grindid kena gp eest ära. Hinda ei oska pakkuda teeb tunde järgi\nOstan euw kasutaja\njobuuu postitas teema Kontod\nPakkuge euw kontosid, võiks olla palju skinne ja enamus championid. saan vahetada osrs kasutaja ja gp vastu ka kui huvi on.\nOSRS Ostan 0.58€ ea Müün 0.65€ [Stock: 100m]\narry. postitas teema Raha\nOstan/Müün runescape kulda Ette käin ainult usaldusväärsetele inimestele. Kogused alates 30 miljonist. Hind (miljon): Ostan- 0.61€ ea Müün - 0.65€ ea Stock - 100m Tehingu viis: Swedbank Sinu andmed: Nimi: Arry V Maakond: Harjumaa Linn: Tallinn Discord: Arry#8833 Facebook: Arry Varatu


Tagasiside (ma armastan oma tööd!) »\nPalju palju õnne! Igati vahva ettevõtmine on see koos (ja päris toidu) söömine! Eriti kui see toit on sinu valmistatud 😉 mina ise olin ikka päris kaua ahvivaimustuses sellest, et kõik ühe laua taga istuvad ja sama sööki söövad 🙂\nMinu lapsed on ka huvi tundnud selle vastu, et mis liha see on ja KELLE liha see on. Olen ka seletanud nii nagu asjad on, kuigi veidi ebamugav võib see ju olla.\nSiiski pole mingit negatiivset reaktsiooni järgnenud. Pigem selline väike mõttepaus, töötleb ja siis aktsepteerib informatsiooni.\nEga sama lugu on ka nende armsate huntide ja rebastega kes neid armsaid väikeseid jänkusid söövad 🙂 meil on ka palju loomade entsüklopeediaid kodus ja nende piltide vaatamise käigus on tulnud seda eluslooduse hierarhiat seletada küll.\nMinu arust vaatab laps (meie peres) selle info peale valge lehena ja eelarvamuste vabalt. Nagu iga uus teave. Ja seda uut on neile ju veel üksjagu 🙂\nMina olen rääkinud ja tänu sellele ei söönud plika mingi aeg midagi mis olu tehtud sealihast. Hakkliha tohtisin osta ainult sellist kus lehma pilt peal. Ta mingi aeg fännas meeletult Peppa pig-i. Peale seda lõpetasime ise ka sealiha tarbimise ära. Peekonit ainult vahel ostame.\nPiim tuleb lehmalt, kanad kanalast ja sead sealast(nagu K ütleb). Mina olen öelnud, et me sööme liha ja mille tõttu nad surevad, sest neid on palju ja väga paljud notsud elavad vanaks. Samal ajal oli lasteaias tervisliku sööginädal ja seal räägiti asjad ise lahti. Kuigi häiris, et seal oli öeldud sellist asja: Nad surevad, et meie saaksime head sööki. See lause on nii imelik ja häiriv millegipärast.\nTe olete ikka üli nunnud lihtsalt. Veebruaris eestisse, siis peaks rohkem kokku saama kui läbi auto ukse 😀\nsurevadki ju… kuigi see tõepoolest on häiriv, ongi see see, mida ma vastutuse võtmise all silmas pean. mulle tundub, et paljud täiskasvanudki ei taha sellest aru saada. ja kniks, aitäh – olen viimase lõiguga nõus 😀\nNo niiii armas perekond 🙂\nMa juba väga ootan ka seda aega. Hetkel veel püreed ja isesöömiseni läheb sutsuke ehk aega 🙂 Kusjuures ma ei olegi sellele mõelnud, et ühel hetkel sellised küsimused hakkavad tulema, aga olen ka seda meelt, et “liha tuleb poest” jutt ei ole päris õige.\naitäh, armas E! see näputoitumise periood on lapsele väga põnev, soovitan proovida 🙂 neil on ju see va okserefleks kõrgemal ja “kurku läinud” söök tuleb enne välja, kui ta ohtlikuks muutuda saab!\nMul oli täna just selline veider hetk, et ütlesin lapsele “näe, võta tükk kana ka” ja laps tegi kana häält “puaa-pakk-pakk” (ei oska seda häälitsust paremini spellida a youknowwhatImean :D) ja siis tegi rõõmsalt amps. Vanust tal peaaegu poolteist aastat. Need ajad on alles ees, mil selgitama peab, aga sain just täna aru, et ma linnuliha ei nimetagi kodus lihaks. Ütlen alati, et kana või kalkun. Seega huvitav täitsa, et kas meil tekibki sellst küsimust kodus? Muidugi kindlasti ühel hetkel tekib, aga ei tea isegi, kuidas vastame, kui mina ise näiteks loomaliha ei tarbigi justnimelt sel põhjusel, et täiskasvanueas on tekkinud eetiline kriis selle koha pealt. Ja abikaasa samas jällegi tarbib. Ja minul ei oleks selle vastu midagi, et laps oleks ühel hetkel taimetoitlane omal valikul (kindlasti mitte minu otsesel mõjutusel, ei plaani veriseid filme näidata või toidulauas pisardada, kui liha süüakse ega ka tüli üles kiskuda, kui keegi teine sööb). Aga kardan rohkem, et ühiskond on selline meil, kus vanemad kohe risti lüüakse, et mis veganlapsi te siin kasvatate. Samas loodan, et times they are changing ja tekib rohkem mõistmist selle koha pealt! Ja veel selline mõte torkas pähe, et me kipume abikaasaga paljudele asjadele nö. teaduslikult pinnalt lähenema, seega ilmselt selgitaks äkki lapsele ka täpsemalt, et mis inimkehale kasulikud omadused sel looma- või linnulihal on? Lapse jaoks see ehk ongi juba piisavalt keeruline vastus? Mäletan ka, kuidas kunagi oli mul vestlus kahe põngerjaga (kaksikud), ise olin teismeline ja nemad eelkooliealised, rääkisime jumalast. Üks ütles, et tema jumalat ei usu, teine ütles, et usub ja nii jäigi, vestluse lugesime lõpetatuks ja ei vaielnud. Igaüks sai öelda, mis arvas ja keegi ei tundnud end halvasti 🙂 Lapsed on nii armsad ja arukad. Vast ongi kõige parem minu arvates, kui neil on kõik faktid ja saavad ise otsustada!\nP.S. Samas kindlasti pisardan küll söögilauas, kui keegi kavatseb minu juuresolekul küülikut süüa, sest meil on koduloom küülik. Ta on meie perekonnaliige ja ülbelt kavatsen keelata lapsel küülikuliha tarbimist, sest koera-kassi me ei söö, seega jänkut ka ei tohi! 🙂\nmhmh, olen nõus! mina võiksin suhteliselt vabalt taimetoitlasena eksisteerida ja ma ei ole lihast kuigi suures vaimustuses. kui kana ahju panen, teadvustan endale, mismoodi ja mis tingimustes see kana selliseks kasvas. sinna pole justkui midagi parata ja ma arvan, et igaüks võib süüa täpselt seda, mida ise tahab, kuni ta ei tee seda süüdimatult “inimene peabki liha sööma ja loomad peavadki surema, saagu mis saab”, vaid mõistes, milliseid valikuid ta tegema peaks, et ise tervem olla ja ka meie planeedi üldisesse heaollu panustada… aga noh, see kõik on praktikas palju keerulisem, kui teoorias. eks siis tulebki teooriast pihta hakata. 🙂\nMinu poiss küsis ka, et onju on olemas elus kanad ja siis eraldi söögikanad. Hmmm mmmm njah. Hetkel on nii.\nMe oleme abikaasaga mõlemad loomakasvatajad (nii hariduselt kui ka tööalaselt). Vanem tütar 5-aastane, on juba “titest” peale tööl kaasas käinud. Kust tuleb piim ei ole meie majas küsimus (töötame peaasjalikult piimalehmadega, kuid ka lihaveistega on kokkupuudet).\nKuidas liha saadakse on ka meie majas lapsel nii selge kui tema vanuses olla saab, mingit erilist reaktsiooni ei täheldanud, sööb kõiki lihaliike mida antakse, eriline lemmik lambaliha.\nVõib olla on asi meie töös või siia võtabki laps kõike seda loomulikult.\nNäiteks viimati lasteaias kasvajata küsimuse peale, mis tööd su emme teeb andis laps detailse kirjelduse selle kohta, kuidas sünnib vasikas, kuidas lüpstakse lehmi jne jne.\nNii armas! Virsik on kõige armsam lapsuke üldse 🙂\nMeil kodus seda küsimust veel tekkinud ei ole, et kust liha tuleb. Aga küllap varsti tekib, sest mina ei söö liha, aga mees ja laps söövad. Ma olen korduvalt mõelnud küll, et mida ja kuidas ma räägiks, aga mingit arukat vastust, millega ma ise lõpuni rahul oleks ei olegi veel leidnud. Tahan, et ta teaks, kust ja kuidas me liha saame, aga ma ei ole veel välja mõelnud viisi, kuidas seda sõnastada nii, et väikest inimest täitsa ära ei ehmata. 🙂


Kapo: vähesed kvoodipagulased on Eestis hästi lõimunud - Pagulaskriis\nKapo aastaraamat nendib, et pea pooled vastuvõetud põgenikest on Eestist lahkunud. Peamisteks äramineku põhjusteks on liialt madalad sotsiaaltoetused ja väike moslemikogukond. "See näitab, et paljusid Eestist lahkunud varjupaiga saanuid saab pidada pigem majandus-, mitte sõjapõgenikeks."\nPilt: Scanpix/ Mõned pagulased on Eestis saatnud korda kuritegusid. Näiteks süürlane Kovan Mohhamad pani oam naise põlema.\nKaitsepolitsei hinnangul ei ole seni Eestisse vastu võetud sõjapõgenikud ohustanud Eesti julgeolekut, samas on vähe positiivseid näiteid hästi lõimunud sõjapõgenikest, vahendas BNS.\n„Seni vastuvõetud sõjapõgenikud ei ole oma tegevusega ohustanud Eesti riigi julgeolekut, küll aga on muid probleeme,“ seisab aastaraamatus.\n„Positiivseid näiteid hästi integreerunud sõjapõgenikest on veel vähe. Eesti keelt õpivad paljud, kuid keeleõppe tulemuslikkus täiskasvanute hulgas on tagasihoidlik. Vähestel on püsiv töökoht. Mõned on rikkunud Eesti õiguskorda. Toime on pandud vargusi ja rasket füüsilist vägivalda,“ seisab aastaraamatus.\n„See näitab, et paljusid Eestist lahkunud varjupaiga saanuid saab pidada pigem majandus-, mitte sõjapõgenikeks. Moslemikogukonna puudumise argumendi taga võib aga näha soovi mitte sulanduda, vaid pigem püüdu jätkata elamist oma komberuumis,“ seisab aastaraamatus.


Holdeni blogi: Lühhike öppetus ehk marratonimehhe 10 käsku!\nLühhike öppetus ehk marratonimehhe 10 käsku!\nPühapäeval jäi asi vormistamata, sest ette pandud eesmärgi täitmisest jäi puudu 1.20,7 ehk 80,7 sekundit ehk ca 1,3 sekundit iga raja kilomeetri kohta. Enne kui selle-aastane TM vajub ajaloo hämarusse ja üleeile toimunud üksikasjad hakkavad segunema eelmiste maratonide mälestuskildudega, tahan selle postitusega teha valmis väikese spikri, mis peaks olema nö kohustuslik kirjandus neile, kes tulevikus on minemas Eesti suurimale suusapeole tulemust tegema.\nKindlasti on olemas veel mitmeid ja paremaidki vahendeid sõiduaja kärpimiseks, aga sinna professionaalsete harrastajate - ehk siis tablettide, lumelaagrite, spetsiaalsete treeningplaanide - maailma pole tahtmistki siseneda. Koostan selle spikri oma vaatenurgast tulenevalt ja see peaks olema abiks pigem neile, kelle eesmärgiks on pääseda Tartu maratonil näiteks 500 või 1000 sisse, sõita üle mingi varem alistamata rajajoon, olgu selleks siis 4h või 3:30!\nMis jook on Toko, mis jook on Fischer?\nSuusaprofessor pühapäeval TM-i raja ääres.\nFoto Kristjan Teedema, Postimees/Scanpix.\n1. Ettevalmistaval perioodil ehk sügisesel põhjaladumisel ja talvisel erialasel treeningul ei taha pikemalt peatuda, eks iga vähegi endale eesmärke seadev harrastaja treenibki just nii palju, kui pere ja töö kõrvalt aega leiab. Selline aasta keskmine 365 tundi aastas ehk 30 tundi kuus peaks olema optimaalne treeningu maht, et ennast aastaringselt vormis hoida. Kui suvel sobib selleks ideaalselt ka rattasõit, siis sügisesel perioodil peab sisse tulema ka jooksu, imitatsiooni ja rull-suuska. Viimastel nädalatel on soovitav mõni Estoloppeti maraton (soovitavalt Alutaguse) ära paugutada, saab lõõrid lahti ja väikese teadmise iseenda valmisolekust!\n2. Viimase maratonieelse nädala tegemistest sai ca nädal tagasi kirjutatud, oluline on rohkem puhata ja vältida nö viimase võtmist. Viimasel nädalal toob puhkus rohkem kasu kui treening!\n3. Eelmisel päeval söö ja joo nagu loom, unusta kehakaal. Söögiks siis ikka pasta ja joogiks mineraalvesi (Borjomi, Essentuki). Maratonihommikul peab olema tunne, et enam ei lähe grammigi sööki sisse, aga söö ikka, aja jõuga sisse. Ise valin hommikuks eriti meeldiva toidu (mõni plaadikook, pannkook, sel korral Eesti Pagari kaeraküpsis jõhvikatega). Rajal olles kulutad 4 tunniga tavapäraselt 48 tunni jooksul kuluva energiakoguse ja see vajab ette laadimist. Rajal sekundeid taga ajades ei ole aega süüa!\n4. Kui sa ise suuski ei määri, osta teenust! Aga uuri täpselt tegijate tausta, ürita määrijatele oma suusa kohta võimalikult palju infot anda - paine, õige pidamisala pikkus, libisemise iseärasused jne. Hea, kui laseksid samadel tegijatel oma suusa teha ka Alutaguse maratoniks, siis saad seal välja tulnud võimalikud vead Tartu sõiduks elimineerida. Mida rohkem on määrijal suusa ja sinu enda kohta teada, seda parem sinu suusk saab!\n5. Riietuse koha pealt panin mina vähemasti pühapäeval puusse. Kuigi olin hooaja kulgedes pidevalt seljasoleva kogust vähendanud, siis miskipärast riietusin üleeile nii, nagu oleks olnud stardis -10 ja jahedam. Tegelikult ju lubaski sellist ilma ja eks ma seetõttu ka niimoodi hommikul kell 5:15 riietusin. Kohapeal läks aga juba nii kiireks, et sellise väikse asja peale enam mõte ei liikunud. Stardis seistes peab külm olema, mul oli seistes paras, hiljem rajal juba kuum. Trennis ei saa õiget riietust testida, seda tuleb teha siis, kui pulss on 2h punases!\nNeegril ei hakka kunagi kuum! Foto Aldo Luud, Õhtuleht/Scanpix.\n6. Kuna stardikoha saad üldjuhul eelmise või siis üle-eelmise aasta koha järgi, siis sellega ei ole midagi teha. Aga ole maratonihommikul Tehvandil ca kell 8:15 oma koridori juures kohal. Ainult nii saad oma suusad oma stardikoridori esiritta ja võidad korraga mitte sekundeid, vaid lausa minuteid! Startisin üleeile ise oma 701-1000 koridori esireast ja juba Valga maantee ületusel olin ca 500 sees!\nTM stardikoridorid 2013, foto Karli Saul / Scanpix.\n7. Sõidutaktika ehk energia jagamine 63 kilomeetri peale. Siin on minu tagashoidlikule arvamusele tuginedes kaks taktikat - "sillad põlema" või "tark ei torma". Õige taktika valik sõltub suuresti ilmast (loe: rajaoludest), üleeile olid mõlemad taktikad võrdsed ja valik sõltus sõitjast. Värske lumega raja puhul ei pääse hiljem tagant tulema, sest ainult üks rada hõõrutakse libisema, üleeilse ilmaga oli ka mõni rada libedam kui teine, aga see vahe ei olnud nii hull, kui näiteks Alutagusel.\nMa ise läksin üleeile sildu põletama, seda soodustas hea õnn stardikoha valikul, ülihästi libisenud suusk ja usk oma sügisesse ettevalmistusse. Olin kindel, et suudan alguse paugutamisest taastuda ja peaaegu nii ka läks. Kui vaadata ühte ülihead analüüsivahendit, mille koostas Myttajate nimeline kollektiiv, suur aitähh neile!, sisestada sinna minu ja peakonkurendi nimi, siis on näha, et tegelikult jõudsin Matu TP-ks just sellele kohale, millega ka lõpetasin. Peakonkurent aga vajus Matult alates vaikselt tahapoole. PS! Palu punkti koha peal on tabelis viga, kuna sealt on puudu ca 100 läbija ajad. Aga just peale Palust või isegi veel Hellenurmes, kui oleksin pidanud asja ära vormistama, hakkasin liiga kiirele algusele lõivu maksma ja nii ta seekord läks!\nKuigi see jääbki tegelikult teadmata, milliseks oleks lõpptulemus kujunenud siis, kui oleksin alustanud tasa ja targu, siis usun, et ma poleks lõpuks nii ette jõudnud. Lihtsam on pundist pudeneda kui pundist punti järgi minna!\nSillad põlema!!! Foto Karli Saul, Scanpix.\n8. Sõiduaegse toitumise koha pealt olen teatavasti eriarvamusel enamiku teiste sõitjatega, nimelt mina ei tarbi juba 3 aastat põhimõtteliselt neid nn spordigeele. Usun, et paljude pühapäeval rajal viibinute jaoks avanes enne iga TP-d ikka masendav vaatepilt sellest, millises ulatuses prügistatakse. Rada oli paksult täis geelipakke ja mina sõitsin seal 400-nda koha peal. Tagapool olevat mitu korda hullem olnud. Aga see selleks, äkki ükskord algab aega...\nUsun, et oma jootmistiimi palumine-palkamine sind rajale abistama säästab kokku enam kui minuti jagu sõiduaega, kui mitte rohkem. Kui peale Tamsalu untsu läinud maratoni lõin korraks kogu kupatusele käega ja vallandasin ka oma TM-iks kaubeldud abilise, siis üritasin teda peale Alutaguse õnnestumist tagasi kaubelda, aga oli juba hilja, mehel olid juba muud plaanid tehtud ja nii pidin ise hakkama saama.\nJootmis- ja toitmissüsteem on tegelikult lihtne - abilin(s)e(d) peaks jõudma sind igasse TP-sse jootma-söötma. Kindlasti tuleb kokkuleppida jootmine enne TP-d, sest kui juhuslikult (ummikud, misiganes) abilist enne TP-d kohal pole, saad leppida TP-st pakutavaga. Jootmine peab toimuma laugel laskumisel ja kahe abilise puhul annab esimene sulle geeli või muu söögi, teine abiline ca 50m hiljem pudeliga (nt Jänksi shake on hea pudel) joogi. Geelipaki viskad teise abilise juurde, pudeli otsib ka avitaja hiljem ära. Peale toitumist saad TP-st läbi sahistada, vältides sealset risti-rästi liikumist ja võtad kümneid skalpe.\nMustikasupi pajad Vasaloppet'i Mangsbodarna TP-s,\nautori foto aastast 2012.\n9. Raja trajektoori valik oli ka üleeile, vaatamata väga libedale rajale, äärmiselt tähtis. Kui juba liidrid ees kõik nurgad sirgeks lõikavad, siis pead ka sina seda tegema. Mitmel puhul sain üleeile enne suuremat kurvi juba varen nö õige raja peale minnes paarist-kolmest konkurendist mööda, kes märkasid pööret liiga hilja. Samas astusin ka ise mitu korda sama reha otsa ja hävisin.\nNeed mehed teavad, kuidas rada lõigata ja õige positsioon\nkätte võita! Foto Karli Saul, Scanpix.\n10. Leia endale rajal sihtmärk, keda taga ajada. Minul oli heaks valguskiireks Eveli Saue oma kollase numbriga. Tõusudel liikus ta küll eest ära, aga laskumistel kukkusin talle jälle sappa. Kui Eveli maha jäi, leidsin kohe uue saaklooma jne. Kogu sõidu ajal peab olema ora seal kohas, et mitte hetke olukorraga leppida ja sobivasse punti loksuma jääda.\nKui kunagi päriti ühe kuulsa kossumehe käest, et mis talle\nnaiste korvpallis meeldib, vastuseks tuli, et meeldivad mängijad!\nKa suusatamine on tore ala, pildil naiste võitja Sandra Hansson.\nFoto Karli Saul, Scanpix.\nVist saigi kõik! Ise panin üleeile täiega mööda kahe ülaltoodud punktiga (5 ja 8), natuke mööda läks veel kahega (2 ja 7). Ja sinna ei läinud mitte see puudu jäänud 1:20, vaid ikka rohkem väärtuslikku aega!\nInimene õpib kogu elu, aga kas mul sellest enam kasu on. Otsustasin ju harrastustippspordist loobuda!?!\nPostitas dr Holden at 13:38:00\nLabels: haanja suusa100, scanpix, suusamaraton, suusatamine, Tartu maraton\nAnonüümne 19. veebruar 2013 15:05\nAlguses tuleb juba põletama hakata ja jootjast on väga suur abi. Vähemalt, kui rihtida kohta 100 sisse. Mujal ei ole minu arust suurt tähtsust. Mina tarvitasin kaks geeli, ühe stardis ja teise Kuutse TP-s. Süüa nagu loom...sellega pole päris nõus. Kaks aastat tagasi sai liiga palju pugitud. Alles esmaspäeva lõunaks hakkas kõht uuesti tühjaks minema.\nAnonüümne 19. veebruar 2013 19:39\nMa küll ei tea miks ma varem TM selle peale polnud tulnud aga esimene purk CC Kuutsemäel ning teine Palul eriti just Palul saadud CC lõid ikka sellise hoo üles lõpuks et oleks võinud veel u.10km mööda neid lõpu sihte kühveldada.Igatahes tundus,et energiat jäi ülegi.\ndr Holden 19. veebruar 2013 21:51\nI"AK"P, mis on CC? Proovisin küll pool tundi nime dešiffida ja CC-le vasteid leida, aga tulutult. Käisin hoopis jooksmas, 12km läks vist TM-i HC (hüperkompensatsiooni) toel ikka väge kergelt, tempoks 5:57!!!\nAnonüümne 19. veebruar 2013 23:25\nMa ei tea, mida I"AK"P täpselt mõtles, aga pakun, et CC tähendab tihti Coca Colat :)\ndr Holden 19. veebruar 2013 23:44\nKui nii, siis pean ennast maapõhja vanduma. Olen ju varasematel kestvusvõistlustel (IM, Jala100) seda rüübet kasutanud (küll RC Cola nime all) ja see on abiks olnud. Ja kui ta ütleb, et purk CC-d, siis nagu sobiks ju!\nÄkki tõesti? Siis võiks ju selle mõttetu kohvipunkti viia umbes Palu ja Hellenurme vahele ja seal kokat pakkuda - point missugune. Olen ise oma korraldatavatel üritustel koka kui joogi ammu menüüse võtnud ja just distantsi lõpuosas, rahvale meeldib, järelikult on kasu!\nAnonüümne 20. veebruar 2013 07:37\nEi julgenud siin mingit reklaami teha kuid Coca-Colaga oli tegemist jah.Elmise aasta Haanja Suusa 100-l tõi RC kola mind 15km enne finisit jälle "elavate" hulka tagasi.\nI"AK"P e.nr 53\nAnonüümne 20. veebruar 2013 08:38\nBirkel pakutakse CC-d kogu distantsi vältel mitmeid kordi (esimest korda vist poolel maal). Kahjuks oli see juba üpris tahkestunud, kui ma seda maitsesin.\nHeiki 20. veebruar 2013 09:47\nKas gaas komplikatsioone ei tekita kehas? Või loksutatakse gaas enne välja?\nAnonüümne 20. veebruar 2013 10:26\nAin--Ivar, kui saladus pole, siis mida libisemiseks alla panid? Ka teiste, kellel hästi libises, info oleks kasuks. Ise määrisin Swixi sinise HF peale Rex-i 245 pulbri. Kuuse struktuur otsa. Kõik laskumised tõugati keppidest;((((( Väga tuim lipe seekord.\nTulemus ise oli ok, kui arvestada kaptust võitjale ca 40 min.\ndr Holden 20. veebruar 2013 10:41\nHeiki, nii imelik kui see ka ei ole, ei mingeid gaase. Oma esimese IronMan'i maratoni ajal jõin mingi 1,5l koolat, eelmisel aastal Kopis ka viimased paar tundi puhta koola pealt. Võtsin TP laualt poole liitrise Red Bulli topsi, valasin seal sees olnud tilga maha ja täitsin ääreni koolaga. Ja siis rajale.\nNii mul kui meie pühapäevastel klientidel oli punase Toko HF Tribloc'i peal Toko Jetstream punane pulber. Ei mingit lisastruktuuri ja mina olin see, kes teisi pidevalt keppidest lükkas...\nAnonüümne 20. veebruar 2013 21:36\nPole viitsinud teie duelli kõikidesse nüansidesse süveneda, aga minumeelest ei olnud see siiski päris võrdsetele alustel. Selle edu millega Pullerits sind võitis , sai ta kätte oma parema stardipositsiooniga. Erapooletul hinnagul, arvan et tegelikult olid sina sellel päevalt tibakene parem. Samas muidugi võimalik, et ka Pulleritusl oleks veel midagi varusk olnud. Kahjuks seda me teada ei saagi.Aga tubli sõit ikka. Muide mind üllatab see ,et kas sa jooksu distantsidel üldse ei pinguta? Suusatamises on sinu kiirused minu jaoks müstilisised, samas jooksmises olen ma vaatamata oma ligi 100 kilosele kerele siiski alla 4 tunni mees ja plaanin suvel üritada joosta alla 3:30 ne\ndr Holden 20. veebruar 2013 21:57\nÕige, pigem emapiimaga kaasa antud, klassikaline suusatehnika on sinu küsimuse vastuseks. Ma saan paljude sõprade-konkurentide käest jooksus ja rattas kotti, aga suusas neid võidan. Sama on ujumisega. Mis on noores põlves omandatud, seda enam hiljem ei unusta.\nJa maratonis pole seni julgenud veel oma potentsiaali avada, trennis olen küll teinud 20km otsasid 5:30 tempoga, aga kas ma sellise valuga ka 42,2 ära kestaks, pole proovinud. Ilmselt sel aastal proovin ära!!!\nAnonüümne 20. veebruar 2013 22:06\nGeelide osas õige. Sel aastal ei söönud ühtegi ning aeg paranes ca 30 minutit...\nEelmise päeva laadimise osas olen ise kogenud ülelaadimist, laadida tuleks kaks viimast päeva ning vastavalt varasematele kogemustele nii kuis sobib.\nOlen läinud maratoni jooksma ka hommikuse 1-2 banaaniga (ning elektrolüütide ja glükoosiga jook sinna juurde), toimis suurepäraselt.\nOluline on proovida erinevat ning jääda antud oludes sobivaima juurde.\nPasta ei ole mingi "must" ning rammusad õhtused koogid ammugi mitte.\nKõige suurem ämber oli kui hommikul joogipulbrid sassi ajasin ning valgujoogi enne starti sisse tõmbasin. Sellise laksu järel võid rahulikult jooksu asemel jalutama asuda.\nAnonüümne 20. veebruar 2013 22:57\nKas see ei ole kõik mitte väga individuaalne-mis toitumist, joomist, taastumist, laadimist ja muid 'pisiasju' puudutab?\ndr Holden 20. veebruar 2013 23:28\nKindlasti on see individuaalne, igaüks teab ju ise, mida ja palju tarbida. Olen ise läbinud 15 TM-i, 13 jooksumaratoni, lugematu arv rattamaratone, triatlone ja mida kõike veel.\nSee, mis ma siin välja käin, on soovitus minu kogemuse baasil ja usun, et see kogemus on ikka väga suur! Muidugi võib igaüks ise proovida ja õppida oma vigadest, aga milleks?\nAnonüümne 21. veebruar 2013 08:14\nAga doktorihärra. Ma olen niiöelda poolel teel püha tõe juurde geelitarbimatuse osas ja küsin nõu. Et üldiselt saan isegi ilma geelideta ja TPdeta hakkama aga vahest tuleb haamer ikka tasku, et mis siis nagu soovituslik käitumine oleks? Just selleks puhuks on mul alati granaadike geelipaki näol tagataskus. Kui sellest ka veel lahti saaks...\nAnonüümne 21. veebruar 2013 08:19\np.5. jaoks tuleks õppida interpreteerima EMHI jt ennustusi-alates veebruari keskpaigast tuleb neisse kindel ja igal aastal uuesti korduv anomaalia.\nStardi LF08,SF60,pidamiseks flooriga 0..-3,selgelt üle platsi suusk (Visu) :)\nAnonüümne 21. veebruar 2013 08:20\nDr, te pagas on vastuvaidlematult suur. Aga just see ongi asjaolu, miks te saate nii nagu teie teete. Need, kelle taust ei ole samasugune, saavad väga üldiselt neid soovitusi kasutada.\nAnonüümne 21. veebruar 2013 09:19\nMiks geeli vastane ?\nAnonüümne 21. veebruar 2013 09:36\nGeelide tarbimine/mittetarbimine on usu teema ja "miks" küsimused siia ei sobi.\nAnonüümne 21. veebruar 2013 14:41\nMis siin ikka uskuda. Treenitud inimene saab 3-4 tundi pingutust tehtud ka ilma geelideta.\nIse nii treenitud ei ole, võtsin ühe geeli Andes, teise Palul. Tundus, et aitas. Aga süüa küll rajal mõtet pole, oled enne finišis, kui toit seedima jõuab hakata. Geel on teine asi, see põrutab otse lihasesse :)\nVigurivänt 21. veebruar 2013 14:42\nIvari soovil panen "moluvihiku" kommentaari ka siia:\nToitumine on nagu minu taustajõududelt copy/paste, kasutan juba aastaid Jänksi pudeleid ja geeli saan veidi varem spets pudeliga. Geel on ka üks oluline toit rajal, sest sealt saab kiirelt energiat, esimeses pooles batoonid. Jänksi pudel ei tohi olla ääreni täis, nagunii ei suuda kõike ära juua ja hoo pealt on püüda raske, pritsib üle. Geeli pudel peab eelnevalt olema põues soojas, mitte pool tundi käes, muidu hangub ära ja ei tule välja. Eelmise päeva õgimisega pole nõus, sest süsivesikuid ei saa üle laadida, Borjomi on küll täkkesse. Kõik muu on abiks algajatele. Kui tahad võidusõidust naudingut saada tee enne ikka trenni ka, matkama võib minna normaalse füüsilise ettevalmistusega tegelane ilma ettevalmistuseta ka.\nAnonüümne 21. veebruar 2013 18:25\nEi soovita ka eelmise päeval looma moodi söömist. Seda sellepärast, et keskmine toidu teekonnast avausest-avauseni on umbes 30-40h olevalt toidust. Seega on seedimine alles poolepeal, kui te maratoni sõidate. Soovitavalt siis hakata varem pihta 2-3 päeva puuviljadega, pasta jne. Ja NB! Oluline on siiski süüa ka proteiine (valke), sest rajal toimub lihaste lõhkumine (iga trenn lõhub lihaseid ja asemele ehitatakse vastupidavamad) ja lihaste taastumiseks on vaja valke.\nVigurvändale - see ülelaadimine ei ole selles suhtes ülelaadimine, et sa suudad ületada mingit 100% süsivesikute hulka lihases vaid ülelaadimine lihase tavalisest olekust. Olenevalt inimese dieedist ja söömisharjumustest (kas rohkem süsivesikuid, valke või rasvu) saab suurendada lihastes olevate süsivesikute kogust. Kui juba enne oli high-carbo dieet, siis erilist efekti ei anna. Aga inimesed, kes tegelvad näiteks rohkem jõusaaliga (rohkem proteiine) või jälgivad kas või Atkinsi dieeti, kuis süsivesikute hulk on alla toodud, siis laed sa tavalisest olekust üle.\nAndke andeks kõik kirjavead. Ei viitsi üle lugeda :)\ndr Holden 21. veebruar 2013 21:34\nOops, nii palju on tegemist ja laupäeval ka suusasada tulekul. Üritan üleskerkinud küsimustele järjekorras vastata:\nGeelivastaseks hakkasin peale prügimäe avastamist Rõuge rattamaratoni järel vist 2010 või 2011 aastal. Ka siin blogis võib leida postituse üleskutsega mitte prügistada.\nEsialgu asendasin geeli meega (mesi + veidi vett geelipudelisse), kuid ühel hetkel loobusin sellestki - enam ei olnud vaja, organism harjus ilma hakkama saama. Nüüd olen ka vedelikutarbimisega ennast üha edasi harjutanud, kui suusatrennis joon küll lonksu iga 30min tagant, siis näiteks jooksutrennis teen 1,5h ilma joomata - saan hakkama.\nSee viimase päeva õgimine on individuaalne, mõni seedib toitu mitu päeva jne. Aga olen igasugu pikki asju (6-12h) teinud ja mulle see eelmise päeva õgimine sobib. Kuigi pean oma organismi eripära tõttu olema nö kaalujälgija, siis maratoni-eelsel päeval unustan kõik keelud!!!\nAnonüümne 21. veebruar 2013 21:42\nVaadake, kui suusataja kõrvetab 1,5 h MLPS juures ( enam- vähemanaeroobne lävi), siis on " paak" tühi. Fakt, millel pole uskumiste ja muu posimisega miskit pistmist. Ka Holdeni haamripoisid, mis sunnivad tempot mingis lōigus alla vōtma, on tegelikult energianälg. Aeroobselt, ehk puhtalt rasvade ainevahetuse pealt, vōid tiksuda pikalt ilma tankimata. Kui oled treenitud, on ka see tempo paljude jaoks ulme. Kui aga tahad TM sõita keskmise kiirusega 20 km/h , siis söömata joomata unustage see ära!\ndr Holden 21. veebruar 2013 22:01\nJah, sel aastal tuli veidi alla 20km/h, aga ainult ilma söömata. Jõin igas punktis ja korralikult. Siin käib jutt ikka sellest harrastajate väele suunatud geelimüüjate pressingust, et ca 15 ühikut on vaja endale TM ajal (OK 2h enne ja 1h pärast) sisse ajada, muidu pole mõtet peale minnagi.\nSeda arvamust on vaja muuta, et geel aitab sind edasi. Sitta ta aitab, kui trenni pole tehtud!!!\nKui minult keegi küsib, et mis aitab krampide vastu, siis minu stampvastus on, et aitab TRENN! Igasugu muud vahendid (magneesium, geel, jne) leevendavad või lükkavad vaid veidi krampe edasi, aga trenn on see, mis aitab neid vältida. Mul endal ei ole viimase paari aasta jooksul krampe esinenud.\nAnonüümne 22. veebruar 2013 08:55\nSõidan nn. tavalisi Estoloppet maratone, keskmine pulss 180 ligi, aeg üldiselt 2:15-2:30. Ei ole kordagi süüa või geeli tarbinud ega end kuidagi nõrgana tundnud, alati on värskepoolne olemine jäänud. Mõned lonksud jooki TPdes küll tehtud. Nii et see 1,5h ja "paak tühi" ei pea küll paika. Kehamassiindeks 21, ehk kergem keskmine.\ndr Holden 22. veebruar 2013 09:15\nEri autorid on väitnud, et "paak tühi" ehk siis keha siseste glükogeenivarude lõppemise hetk on 1,5-2,5h peale pingutuse algust. Aga see on individuaalne. Enda mälusse on jäänud ikka see 2,5h, ehk siis niikaua peaks iga vähegi treenitud tegelane ilma lisadeta ära kestma!\nAnonüümne 22. veebruar 2013 16:08\nTeema püstituse olulisem osa igamehe individuaalsest võimekusest ilma söömata sõita, on pigem see trassi risustamise aspekt.. Eriti hull on see rattaüritustel (TRM). Elan ise trassi ääres ja näen, mis toimub. Ajab vihale see risustamine väljaspool TP- sid. Ise manustan suusatades korduvkasutusega minipudelist süüa. Maha ei viska midagi. Päris ilma lisatankimiseta läheb kõht ikka vâga tühjaks, ehkki selleaastane TM oli suuresti paaristõukesõit. Pulss 162/176. Aja sain 3.20. kanti. Kui lausa minuteid protokollis püüda. Siis peaks ilmselt keegi omadest juua andma; TP-des läks ikka mitu rongi mööda. Aga tore sõit oli!\nJa veelkord- hingega spordimehed, palun ärge risustage kodukamarat!\nsk8erboi 24. veebruar 2013 22:38\nkui on üks jootja, siis saab kõige paremini nii, et geel+kuum/soe jook jänksi puudelisse, rohkem jooki ja vähem geeli, kokku ca kolmveerand pudelit -> loksutada. 4-5-6 stoppi ja sellest peaks piisama. vajadusel saab TPdest juua juurde võtta. Ideaalis oma pudel ka seljas, va kui on -20, siis pole selle külma joogiga midagi teha.\nSilver 12. märts 2013 17:08\nSellel lehel on üsna põhjalikult (ja tundub, et paika pidavalt) kõik sporditoitumisega seotu uuringutele ja kogemustele põhinevalt lahti seletatud: http://www.cptips.com/xtocdet.htm#nutri\nEnda kogemus on, et kõrgel intensiivsusel võisteldes tuleb süsivesikuid regulaarselt laadida, see aitab haamrit edasi lükata. Aga ei ole suurt vahet, kas see on tootja geel või maasikamoos või meevesi või mustikakissell või magusad küpsised. Ainus tõestatud toimet omav lubatud abivahend on ülalmainitud lehe järelduste kohaselt kofeiin.\n▼ veebruar 2013 (8)\n100km alpipäikese all!\nKaotust ei vabanda miski!\nSeekord siis DNF!\nKlassika, mu arm!\nTonnisõidust ja mitte ainult!\nTamsalu! Hää, et niigi veel läits!


SA Tartu VTHK\nSotsiaalne rehabilitatsiooniprogramm "SINU nutikas areng" dementsuse ennetajana\nNB! Augustis alustab UUS GRUPP Programmi läbijatele kingituseks tasuta tahvelarvuti\n2017. a. lõpus valmis SA Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskuse rehabilitatsioonimeeskonna ja Tartu Ülikooli teadlaste ühistööna sotsiaalse rehabilitatsiooni programm „SINU nutikas areng". Programm on mõeldud kerge kognitiivsete funktsioonide häirega täiskasvanutele (60+). Programmi eesmärgiks on toetada ja parandada kerge kognitiivsete funktsiooni häiretega isikute iseseisvat hakkamasaamist, ennetada nende hooldusteenustele jäämist ning vähendada pere hoolduskoormuse tõusu.\nSotsiaalne rehabilitatsiooniprogramm „SINU nutikas areng" on suunatud mälu, suhtlemise, igapäevase liikumise, tegevuste, nutiseadme kasutamisele, une parandamisele ning dementsuse sümptomite tekkimise ennetamisele. Tegevused toimuvad psühholoogi, sotsiaaltöötaja, loovterapeudi, arst/ tervisenõustaja, füsioterapeudi ja tegevusterapeudi eestvedamisel ja kava alusel. Tegevused toimuvad nii rehabilitatsioonikeskuses, kui kodus. Osa tegevustest toimub nutiseadme vahendusel. Kokku kestavad arendavad ülesanded 4 kuud.\nProgrammi piloteeriti meeskonna poolt (Gerly Tamm, Margus Ennok ,Helgi Kolk, Maarika Lukk, Aaro Nursi, Ülle Lepik, Kadri Paal, Valentina Rannikmaa, Miia Sulg, Mari-Liisa Taaler, Heiki Kasemägi) perioodil 01.09.2016 – 30.06.2017. Kokku uuriti mõju 19 vanemaealisele. Tulemused tõendasid programil "SINU nutikas areng" tegevuste positiivset mõju vanemaealiste kognitiivsete funktsioonide ja suhtlemisoskuste parandamisele.\nProgramm töötati välja Euroopa Sotsiaalfondi programmi meetme 2.2 Tööturul osalemist toetavad hoolekandeteenused 2014-2020 alapunktist 1.3 Rehabilitatsioonialaste hindamis- ja sekkumismetoodikate arendamine ning koolituste pakkumine raames.\nRegistreeru augustis alustavasse uude gruppi!\nREHABILITATSIOONIPROGRAMM VANEMAEALISE (65+) ISESEISVA FUNKTSIONEERIMISE TAASTAMISEKS JA SÄILITAMISEKS PÄRAST INSULTI\nProgrammi toimumise ajad avaldatakse lähitulevikus. Lühikirjelduse saab alla laadida SIIT.\nSihtgrupp: insuldi läbi elanud eakad (3–6 isikut), kes on äsja (soovitatavalt kohe, kuid mitte rohkem kui 6 kuud tagasi) naasnud statsionaarselt haiglaravilt (pärast insuldi diagnoosimist).\nProbleemid ja vajadused: Programm sobib isikule, kellel on määratud taastumispotentsiaal (haiglas). Probleemid: 1) raskused enesehoolduse ja eneseväljendusega, 2) raskused tähelepanu-, mälufunktsioonidega ja eneseregulatsiooniga, 3) raskused eneseväljendamisel perekonnaliikmetega, 4) raskused suhtlemisel kogukonnaliikmetega, ebapiisav kaasatus ühiskondlikessse tegevustesse. Programm sobib isikule, kes on motiveeritud ja soovib säilitada või parandada kognitiivseid funktsioone (sh kõne), eneseregulatsioonivõimet, suhteid perekonnas ja kogukonnas ning suurendada autonoomset toimetulekut igapäevaselt. Eeldused: säilinud kõnest arusaamine ja/või väljendamine ja mälufunktsioon piisaval määral; tunneb ära tuttavaid kohti/inimesi/esemeid ja orienteerub õigesti ajas ja ruumis; piisavalt säilinud nägemis- ja/või kuulmisfunktsioonid, et vastu võtta infot; säilinud vähemalt ühe käe liikumisvõime; puudub raskekujuline psüühikahäire, mis takistab osalemist; vaimsed võimed on piisavad (nt tunneb numbreid, tähti ning oskab lugeda).\nProgrammi eesmärk: inimese funktsioneerimise, tegutsemise ja osaluse suurendamine; vajalike oskuste ning võimete arendamine. Alameesmärgiks on parema funktsioneerimise saavutamine elamise valdkonnas: koduste toimingute, enesehoolduse, suhtlemise, inimestevahelise lävimise oskuste arendamine (RFK d6, d5, d3, d7) ja keskkondliku kaasatuse suurendamine (RFK e3).\nTegevused: Programm koosneb kolmest läbipõimunud moodulist, mis on teineteist kogu protsessi vältel toetavad: 1) sotsiaalne, 2) neuropsühholoogiline, 3) igapäevategevusi toetav moodul. Tegevused lähtuvad ideest, et mitmekülgne integreeritud sekkumine on tõhusaim viis indiviidi iseseisvuse tõstmiseks. Programmi rakendavad vähemalt 3 riiklikult tunnustatud erialase haridusega (soovitatavalt magister) spetsialisti: psühholoog, sotsiaaltöötaja, logopeed ja tegevusterapeut.\nProgrammi kesvus ja korraldus: 18 kuud. Enne programmi algust toimub kliendi hindamine ja seatakse kliendispetsiifilised eesmärgid, mida arvestatakse programmi jooksul (18 kuud). Määratakse baastase. Erinevad moodulid on erineva intensiivsusega ja mõneti erineva ajakavaga.\nKoht: Kliendi kodu (nt harjutused) kui ka rehabilitatsiooniasutus (nt kohtumine spetsialistiga).\nKoostööpartnerid: Sotsiaalkindlustusamet, Tartu Ülikool ja Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskus.\nOodatav tulemus kliendi jaoks: Klient tuleb iseseisvalt toime igapäevategevustega.\nLisainfo: Ülle Lepik, rehab.teenus@tartuvthk.ee, tel. 56658204\nProgrammi autorid: Gerly Tamm, Dagmar Narusson, Aaro Nursi, Monika Palu-Laeks, Margus Ennok, Kadri Paal, Ülle Lepik, Valentina Rannikmaa, Laura Leht, Maarika Lukk, Jaanus Veemaa, Triinu Arak.


Tartu loodusmaja, Tartu Video April 3, 2020, 5:39pm\nKui enamus inimesi kardavad sissemurdmist, siis loodusmajas on probleemiks pigem väljamurdmised. Ja selles vallas pole keegi nii osav kui meie küülik Kati. Ära ole nagu Kati - PÜSI KODUS! Püsi kodus enda ja lähedaste pärast. Kodus püsides näitad, et hindad ja austad kõigi nende inimeste tööd, kes ei saa koju jääda.


Michal või Pevkur – kummast saab Reformierakonna uus juht? | Õhtuleht\nMichal või Pevkur – kummast saab Reformierakonna uus juht? (30)\nUUE JUHI OTSINGUL: Taavi Rõivas annab täna esimehe teatepulga üle kas Kristen Michalile või Hanno Pevkurile. Alar TruuFoto: Alar Truu\nTäna valib Reformierakond üldkogul omale uue juhi. On see nii-nimetatud tagatoamees Kristen Michal või hoopis pehme juhtimisstiili poolest tuntud Hanno Pevkur? Avame kaarte, kellega on õigupoolest tegu ja kuidas nad poliitikas tippu jõudsid.\nHanno Pevkur näitab viimaks hambaid Laiem avalikkus kuulis Hanno Pevkurist esimest korda 2003. aastal, kui temast sai Nõmme linnaosa vanem. Paar aastat hiljem oli ta Tallinnas toimunud võimuvõitluse pärast nädalakese isegi abilinnapea.\n2007. aastast läks ta riigikokku ja kaks aastat hiljem sai temast sotsiaalminister. 32aastasena oli ta toona valitsuse noorim minister. Juba toona kirjeldati teda ka meedias kui pigem vaikset, ent toimekat poliitikut. Pevkur pihtis Postimehe veergudel: "Mõnes asjas olen kindlasti introvert.\nMICHALI LEERI KÄTTEMAKS? Pevkurit toetanud Randperest fraktsiooni aseesimeest ei saanud


Isiklikud tähtpäevad tööpostil - Sekretär\n28. september 2015 07:15\nÜleüldine traditsioon on, et sündmuse keskmes olev isik toob ühisele lauale kas ...\nPaljudes Eesti ettevõtetes ei tehta töötajate isiklikest tähtpäevadest erilist numbrit. Mõnes töökohas tähistatakse aga selliseid sündmusi vägagi meeldejäävalt. Viis ettevõtet jagaSID oma kogemusi, millised on nende traditsioonid erinevate tähtpäevade tähistamisel.\nMida kinkida töötajale?\nlillekimp või lõikelill\nkaart (käsitsi kirjutatud ja soovitatavalt ka tehtud)\nmõni firma logoga toode, kruus või rannarätik\nuhkem kaart ja uhkem kimp\nkinkekaart massaažisalongi, huvitavasse restorani vm.\nnoor puu või põõsas istutamiseks\nmõni firma logoga toode, kuhu on graveeritud ka saaja nimi ja kuupäev\nraamitud diplom, aukiri\npersoonilugu firma siselehes\ntikitud sõnumiga beebiriided\nfirma logoga lusikas\nLAPSE KOOLI MINEMISE PUHUL\nmidagi magusat lapsele\nPENSIONILE JÄÄMISE PUHUL\nuhkemast uhkem lillekimp\ngraveeringuga laua või seinakell\nmõni sisustuselement: pink, lambanahk, küünlajalg, maal vm.\nÜleüldine traditsioon on, et sündmuse keskmes olev isik toob ühisele lauale kas koogi või kringli ning kaastöötajad peavad teda meeles lilleõiega, kusjuures info sündmusest liigub kas siselehe, meililisti või intraneti kaudu. Vahel on aga nii lilled, kink kui pidu hoopis ettevõtte poolt.\nKui suurelt töötaja isiklikke pidupäevi üldse kusagil tähistatakse, sõltub ettevõtte traditsioonidest ja sisekliimast, töötaja positsioonist ettevõttes ning mõistagi sellest, kui uhke numbriga tähtpäev on tulekul.\nReklaamkingitusi pakkuva ROI AS projektijuhi Raido Seppami sõnul on viimase kahe aasta lõikes üha kasvanud trend, et ettevõtted peavad oma töötajaid nende tähtpäevade puhul väikeste kingitustega meeles. Teine trend on see, et lihtsalt ükskõik mille kinkimise asemel on kingitused läbikaalutumad ning kui juba otsustatakse töötajale kink teha, kulutavad ettevõtted kingituste peale rohkem. Samuti pööratakse Seppami sõnul suuremat tähelepanu esemete kvaliteedile - otsitakse korralikku asja, mis kestaks ja oleks saajale vajalik.\nTavalistest sünnipäevadest on mõistagi töökollektiivis olulisema tähelepanu all kaastöötajate juubelid või tööjuubelid – seda rohkem, mida suurem on täituv aastanumber ning eriti kui pidulik päev puudutab kedagi ettevõtte juhtkonnast.\nKink olgu meeldejääv\nJust inimestele, kel näib kõik olemas olevat, on kingitusi teha kõige keerulisem. Kui bossi kingi valimisel kasutatakse reklaamkingi pakkujate abi, siis otsitakse Seppami sõnul reeglina midagi üsna erilist. „Selliseid kalleid ja personaalseid kingitusi küsitakse meilt ehk vaid kord kuus ning siis valitakse sellised asjad, mida igapäevaselt ei ringle. Need on väikese praktilise väärtusega ilusad asjad nagu ilmaennustamise jaam termomeetrite ja hügromeetriga või mõni väga uhke ja kallis alarmkell. Reeglina graveeritakse sellele peale kas soov või tervitus töökaaslastelt, saaja nimi ja kuupäev. Väga harva tehakse selline kingitus ilma graveeringuta,“ valgustas Seppam.\nSaab muidugi ka teisiti. Columbus Eesti AS personalijuhi Kristi Leppiku sõnul on eelkõige oluline, et kingitaks midagi emotsionaalset, olgu siis saajaks juht või tavatöötaja. „Meie enda ettevõtte juhile kinkisime pihlakapuu, mis annab õnne, jõudu ja energiat, et ta saaks selle oma uue kodu aeda istutada,“ tõi Leppik näite personaalsest kingist, mida valiti samamoodi suure hoolega.\nKüllaltki levinud on, et ettevõte tellib korraga terve kapitäie samasuguseid kinke, mida on tähtpäevade puhul hea käiku lasta. Nõnda ootab iga töötajat sama kingitus või meene, mis teisigi sünnipäevalisi enne teda.\n„Selliseid asju tellitakse üsna sagedasti. Seal on kaks varianti, et kas sünnipäevalaps saab lihtsalt firma logoga meene või tehakse nii, et saaja nimi lisatakse esemele jooksvalt. See tähendab, et ettevõte tellib tiraaži ära ja saadab näiteks kvartali kaupa nimekirja, et mis nimed on seekord toodetele peale vaja graveerida,“ rääkis Seppam.\nOBO BETTERMANN Baltic OÜ müügispetsialist Taavi Tagel nentis, et nende ettevõttes on kombeks, et firma poolt saavad töötajad kingiks sama eseme, mille saavad oma sünnipäevaks ka ettevõtte kliendid. „Meil on üle saja nime meile olulistest koostööpartneritest, kes saavad meie käest oma sünnipäeval kingituse. Sellel aastal on soola- ja pipraveskite aasta. Aga samasse kategooriasse kuulub ka firma logoga lõikelaud,“ rääkis Tagel, rõhutades et kliendikingitusi valitaksegi teadmisega, et oma sünnipäeval saadakse üks neist endale. „See teadmine aitab kingitusele palju isiklikumalt mõelda ja välja valida praktilised asjad, mida nii kliendid kui töötajad ka päriselt saada tahavad,“ märkis Tagel.\nPensionile minejad au sees\nOmaette kategooria moodustavad töötajate tähtpäevade tähistamiste hulgas tööaastajuubelid ning pensionile saatmised. Seppami sõnul valitakse tööstaažijuubeliteks dekoratiivsed ja samas praktilised ja universaalsed asjad, millel on oluline sümboolne side ettevõttega. „Populaarsed on firma logoga laua- ja seinakellad ning ka muud kellad. Pensionile minejatele on tehtud näiteks ports käekelli ilusa mälestuspühendusega.\nMis puutub pikaaegset ühes töökohas töötamist, siis paljud ettevõtted tähistavad seda spetsiaalse märgi, ordeni või medali andmisega,“ rääkis Seppam. Nii näiteks on traditsioon, et Stora Enso Eesti AS töötajad saavad oma viiendal tööjuubelil hõbe- ning kümnendal kuldmedali, mis antakse peadirektori käepigistuse saatel töötajaile üle firma jõulupeo käigus. Saint-Gobain Glass Estonia staažikaid töötajaid ootab aga teenetemärk.\nMitte just ülearu personaalset pitserit kandev, kuid kahtlemata meeldiv võimalus on tööandjal töötajat pensionile minemisel, mõne tööstaaži verstaposti ületamisel või muugi isikliku elumuutuse puhul lisaks kingile meeles pidada ka ühekordse preemiasummaga, mida on aastaid rakendanud näiteks Danske Bank, kes maksab oma töötajatele lisatoetust ka lapse sünni puhul, mida enamus Eesti ettevõtteid eraldi meeles ei pea.\nKui veel lastega seotud traditsioonidest rääkida, siis üsna erandliku näite moodustab DHL Estonia AS, kus märgatakse ka töötajate laste 1. klassi minekut – kingiks selle puhul on ranits koos kooliks vajaliku sisuga.\nTraditsioonid au sisse\nTraditsioonid ei teki ega püsi ettevõtetes mõistagi iseenesest. Ka juubelite, tööjuubelite ja teiste tähtpäevade puhul on tarvis inimest, kes neid meeles peaks ning ühtlasi kinkide või lillede toomise organiseeriks.\nLihtsamad lahendused, nagu kaardi kirjutamine või lillede toomine on Eesti ettevõtetes tavaliselt sekretäri ülesanne, kuid mitte ka alati. „Meie kontorihaldjas, nagu me oma sekretäri kutsume, on hästi lahtise peaga ja pakub häid mõtteid välja, aga vahel me arutame tähistamisi ka kööginurgas või võtame iganädalasel juhtkonna koosolekul teema üles, et mida kinkida,“ rääkis Kristi Leppik Columbus Eesti AS kommetest.\nIgatahes, mida suurem on otsustajate ring, kes saavad kingi valimisel sõna sekka öelda, seda rohkem on ka ideid, mille hulgast kõige sobivam välja valida. Halba ei tee seejuures ka taustainfo, millise kingi üle saaja üldse rõõmu võiks tunda.\n„Eelmisel aastal kogusime igaühelt väikese summa raha, mille eest sai igale juhile tehtud natuke isiklikum kingitus. Mina sain pulsikella. Üks juht sai kasepuidust käepidemega fileerimisnoa. Teisele, kes on fotograaf ja kogub vanu fotoaparaate, otsisime Balti jaama turult üles just ühe sellise „Zeniidi“, mida tal veel ei olnud, ja graveerisime sellele kuupäeva. Juuli alguses läks emapuhkusele meie müügijuht, tema sai kingiks väikese lapse body, kuhu lasime peale trükkida meie ettevõtte logo. Sellest tahame kasvatada traditsiooni, kui edaspidi kellegi emapuhkusele saadame,“ tõi Leppik näiteid huvitavatest kingilahendustest.\nColumbus Eesti müügijuhi Eva Abrami viimane päev tööl enne emapuhkust möödus...\nFoto: Columbus Eesti\nRaido Seppam kommenteeris omalt poolt, et tegelikult on sarnaseid traditsioone Eesti ettevõtetes väga palju, kuigi tavaliselt ei tule need lihtsalt jutuks. „Kõik vanemad nimega firmad omavad traditsioone ja uuemad järjest loovad neid juurde. Väga suured ettevõtted tähistavad töötajate isiklikke tähtpäevi kas osakondade kaupa või suvepäevade raames, aga midagi tehakse kindlasti. Kes midagi ei tee, siis ehk need, kel on väga vaja kulusid kokku hoida,“ avaldas Seppam arvamust.\nSiit leiad suurima valiku luuletusi ja salme sünnipäevakaardile.\n5 IDEED: Muuda kolleegide sõbrapäev eriliseks 09. veebruar 2017 07:00\nEesti ja teiste riikide nimepäevade kalendrid 12. jaanuar 2016 12:58\nMida teha aastavahetusel? 21. detsember 2015 09:00\nNutikas taaskasutusidee: Tallinna Sadama kontorit ehivad vanadest... 04. detsember 2015 14:07\n64 inspireerivat ideed: vanadest ajalehtedest pühadekaunistused 18. november 2015 13:25\nVali firmaüritusele meeldejäävad kingitused ja auhinnad 05. november 2015 11:51\nMaailma levinuim sünnipäevalaul sai autorikaitsest priiks 24. september 2015 11:55\nSEKRETÄRIDE NIPID: kuidas tööõhkkonda positiivsena hoida? 21. september 2015 10:10\n45 inspireerivat ideed jõulukinkide pakkimiseks 17. detsember 2014 11:02\nIdeespikker elamuskingituste otsijatele 09. detsember 2014 09:07\nFotod: 40 ideed pühadekaartide meisterdamiseks 20. november 2014 12:46


, Valutab sormede uhist\nValutab sormede uhist.\nKorraga peate jooma umbes grammi, ravi tuleks pikendada kuni 30 päeva. NSAID-ravi tuleb alustada võimalikult varakult kogu terapeutilise annuse korral. Tavaliselt pole vastus küsimusele, miks sõrm painutatakse, klõpsates, keeruline pole. Artikli autor: Stoyanova Victoria, 2. Sinine savi Põletikuline protsess väheneb märkimisväärselt, kui teete kooki sinisest savist ja panete selle valulikule liigesele. Käe sõrmed - üks või mitu - on pidevalt painutatud.\nÕigeaegsete meetmete võtmiseks ja piisava ravi läbiviimiseks on vaja teada kõike nende haiguste ja looduslike põhjuste kohta, mis on ebameeldiva sümptomi ilmnemise aluseks. Artiklis analüüsime üksikasjalikult üla- ja alajäsemete liikuvate osade turse ja valulikkuse põhjuseid ja tagajärgi, mida see võib tähendada, millise arsti poole pöörduda, soovitame, mida teha, Valutab sormede uhist suur varvas on paistes ja punetav, ning soovitame ka ravivõimalusi.\nMiks sõrmed paisuvad ja valutavad Kui käte sõrmed paisuvad ja sügelevad, ei pruugi selle nähtuse põhjused olla seotud haiguste arenguga. Sõrme turset provotseerivate tegurite hulgas võib pidada naha alla torgatud teravat puutükki, ebamugavust tekitavat fragmenti.\nKõige sagedasem sõrmede ja varvaste turse ja valu põhjus on mehaanilised kahjustused. Need erinevad raskusastme kerge, keskmine ja raske ning traumaatiliste asjaolude tüübi poolest on sport, olme- tööstus- võitlus. Sümptomite Ema valutab kate liigesed, mida teha mõjutab kahjustuse sügavus, lokaliseerimine isoleeritud segment või mitu piirkonda on vigastatud.\nReeglina ilmneb vigastuse ajal terav valu. Sageli tuvastatakse hematoomid ja verevalumid, mis tekivad veresoonte rebenemise tõttu traumaatiliste tegurite mõjul. Liigeste mehaaniliste kahjustuste tavalised nähud on: naha varju muutus varvas muutus pärast lööki siniseks ; valulikud aistingud; tursus ja turse; liikumise piiramine. Peamiste käivitavate tegurite hulgas, millest sõrmed paisuvad, ei tohiks välistada lokomotoorset süsteemi. Seisund, kui käe sõrme turse ilma põhjuseta on iseloomulik mitmele patoloogiale: Artriit See on krooniline põletikuline haigus, mis mõjutab peamiselt käte ja jalgade väikseid liigeseid ning neis funktsionaalsete häirete kiiret arengut.\nHaigus on Valutab sormede uhist sekundaarne sündroom. Sõltuvalt patoloogia tekkimise aluseks olevatest mehhanismidest liigitatakse sõrmede artriit reumatoidseks, nakkuslikuks, metaboolseks, traumajärgseks. Artriit avaldub valuna sõrmede falangide ristmikul, kipub intensiivistama öösel ja esimestel tundidel pärast ärkamist ning nõrgestama päeva jooksul. Liigesed on paistes, liikuvus on vähenenud, patsientidel on raskusi igapäevaste igapäevaste liigutustega.\nPuuduliku vereringe tõttu muutub käte nahk kuivaks, täheldatakse lihaste atroofiat. Kõige sagedamini määratakse mitu liigesepõletikku polüartriitmõnel juhul areneb lokaalne põletik monoartriit. Artroos See on käte või jalgade liigeste degeneratiivne-düstroofiline kahjustus, mille tagajärjel kõhrekoed hävivad, ligamentoosses aparaadis ja läheduses asuvates struktuurides toimuvad patoloogilised muutused.\nHaiguse kujunemisele eelnevad trauma, kaasasündinud defektid, põletik, liigne füüsiline koormus, liigne kehakaal, ainevahetushäired. Artroosi arenedes sümptomid progresseeruvad, remissiooniperioodid vahelduvad ägenemistega. Kliinilist pilti täiendavad lihaste kontraktuurid, krambid, krigistamine liigeses.\nPodagra Reumaatiline patoloogia, mille Valutab sormede uhist on kolm põhifaasi: hüperurikeemia, kusihappe soolade kristallide kuhjumine ja ladestumine liigestes ja seejärel neerudes, podagra põletik.\nHaiguse kliiniline pilt moodustub artriidi progresseeruvatest rünnakutest koos intensiivsete valulike aistingute ja tophuse moodustumisega podagra sõlmed, mis viivad liigese deformatsioonini.\nPodagra puhul, tavaliselt äkiline äge haigus, areneb sageli kahjulike tegurite alkohol, rasvane toit, trauma, hüpotermia mõjul. Rünnakut iseloomustab terav valu 1. Korduv rünnak võib areneda mitme kuu, isegi aasta pärast, rünnakute vahelised intervallid muutuvad iga korraga lühemaks.\nMuude patoloogiliste põhjuste hulgas, mille korral inimesel võib esineda seisundit, kui sõrmepadja või neelu on paistes, võib eristada ainevahetushäireid, kroonilisi vereringehäireid ja kuseteede talitlushäireid. Vestluses patsiendiga hindab arst sümptomeid ja nende kulgu, kliiniliste tunnuste arengut mõjutavaid tegureid. Uuringuga määratakse ka valusündroomi Valutab sormede uhist, selle lokaliseerimine ja kestus. Patsiendilt saadud teavet kasutatakse eeldiagnostika tegemiseks ja eriarsti - traumatoloogi, kirurgi, ortopeedi, allergoloogi, endokrinoloogi, reumatoloogi, uroloogi külastamise vajaduse kindlakstegemiseks.\nReumaatiliste haiguste diagnoosimine põhineb kliiniliste sümptomite, füüsilise läbivaatuse, röntgenülesvõtete, sünoviaalvedeliku tsütoloogilise analüüsi tulemuste kombinatsioonil. Artriidi ja artroosi peamine diagnostiline uuring on liigeste röntgenograafia.\nKas liigesed haigeid seisundi täpsemaks hindamiseks täiendatakse instrumentaalseid uuringuid ultraheli, tomograafia, artroskoopiaga.\nFunktsionaalsete häirete astme täpsustamiseks tehakse podograafia, mõõdetakse passiivsete ja aktiivsete liikumiste amplituuti. Podagrakahtlusega patsientidel Kimbud ja liigesed haiged soovitatav konsulteerida uroloogi ja reumatoloogiga. Iseloomulikud muutused tuvastatakse biokeemiliste vereanalüüside, liigeste röntgenograafia abil. Liigese efusiooni rakulise koostise uurimiseks on ette nähtud punktsioon.\nValutab sormede uhist vigastuste korral on oluline eristada kahjustuse astet, välistada luumurrud ja nihestused. Röntgen, MRI, ultraheli, artroskoopia võimaldavad hinnata pehmete kudede struktuuride ja luude seisundit. Täiendavate uuringute läbiviimise otstarbekus määratakse individuaalselt, võttes arvesse konkreetseid sümptomeid.\nMida teha, kui sõrm on paistes ja valutab - Nihked\nValu sõrme liigeses, kui seda vajutada: põhjused ja ravi Ülevaade Mõnikord on sõrme liigeses valu, mis on kõige tuntavam selle vajutamisel.\nMillal arsti juurde pöörduda Saate iseseisvalt vabaneda väiksemate vigastuste tagajärgedest ja looduslikest põhjustest, miks väike sõrm või mõni muu sõrm on paistes, ainult siis, kui olete kindel, et elule ohtu pole. Esimeste kliiniliste ilmingute korral on vaja pöörduda spetsialisti poole, kuna haiguse soodne tulemus määrab patoloogia varajases staadiumis ja piisava ravi.\nRavimeetodid Põletikuliste ja degeneratiivsete-düstroofsete kahjustuste optimaalseks raviks on soovitatav kombineerida farmakoloogilisi ja mittefarmakoloogilisi lähenemisviise. Terapeutilise taktika konstrueerimisel on vaja arvestada kliinilise pildi raskust, haiguse staadiumi ja etioloogiat, üldisi riskitegureid vanus, sugu, ajalugu.\nRavimite mõju tugevdamiseks täiendatakse konservatiivset ravi alternatiivmeditsiiniga. Alternatiivsed meetodid on kasulikud haiguse varases staadiumis või ravikuuri kroonilises variandis koos põhitehnikatega. Ravimid Esimene artriidi ägeda rünnaku raviviis on mittesteroidsed põletikuvastased ravimid. Neil on valuvaigistav, põletikuvastane ja palavikuvastane toime ning need leevendavad sobivate sümptomitega patsiente. NSAID-ravi tuleb alustada võimalikult varakult kogu terapeutilise annuse korral.\nKui soovitud efekt saavutatakse, vähendatakse annust päeva pärast, kuni see täielikult tühistatakse või asendatakse kohaliku toimega. Konkreetse ravimi valik tuleks kindlaks määrata vastunäidustuste olemasolu ja puudumise põhjal. Kõige sagedamini kasutatavad ravimid, mida iseloomustab kõrge efektiivsus ja hea ohutusprofiil, hõlmavad järgmist: NSAID-ravi ebaefektiivsuse korral või kui on vaja kiiresti peatada artriidi äge rünnak, on soovitatav manustada glükokortikosteroide intraartikulaarselt või lihasesiseselt või määrata keskmiselt kiirete annustega annused.\nNäitena võite nimetada "Deksametasoon", "Prednisoloon", "Hüdrokortisoon".\nHormonaalsetel ravimitel on mitmekülgne toime: vähendada kapillaaride läbilaskvust; pärssida põletiku ja valu vahendajate sünteesi; vältida või leevendada allergilist reaktsiooni. Vaatamata nende efektiivsusele provotseerivad glükokortikoidid väljendunud kõrvaltoimeid peaaegu kõigi elundite ja süsteemide suhtes, säilitavad kehas naatriumi ja vett, vähendavad imendumist ja suurendavad kaltsiumi eritumist ning pärsivad immuunsust.\nRavim aitab tõhusalt podagrahoogude vastu, leevendab kiiresti valu ja seda kasutatakse ka ennetamiseks. Olukordades, kus sõrmed on allergilise reaktsiooni tagajärjel paistes ja sügelevad, määratakse patsiendile antihistamiinikumid - "Suprastin", "Loratadin", "Fincarol". Kondroprotektorid: "Teraflex", "kondroksiid", "glükoosamiin", "kondroitiinsulfaat" aitavad vähendada kohalikku valu ja suurendavad käte ja jalgade väikeste liigeste funktsionaalsust. Need Valutab sormede uhist kudede ainevahetusprotsesse, peatavad kõhrekudede hävimise, takistades seeläbi artroosi arengut, suurendavad liigeste liikuvust, vähendavad valu tugevust ja MSPVA-de vajadust.\nLisaks on kõigile reumaatiliste kahjustustega patsientidele soovitatav dieet, mida on rikastatud madala Mazi geelid liigestele piimatoodetega, köögiviljade ja puuviljade assortii, mereandide ja madala rasvasisaldusega lihaga. On vaja piirata kangete ja suhkruga magustatud jookide, šokolaadi, soola, rasvade, praetud ja suitsutatud jookide kasutamist või neist täielikult loobuda.\nStabiilse kliinilise tulemuse saavutamiseks ja uute ägenemiste ärahoidmiseks pärast artriidi ägeda rünnaku peatamist on kasulikud terapeutilised harjutused, massaaž, annustatud füüsiline aktiivsus, terapeutilise muda ja parafiini manustamine, mineraalvannid. Tõsiste verevalumite ja mõõduka raskusega verevalumite korral on soovitatav koormust piirata, kipsikihti kanda, valuvaigistid ja Valutab sormede uhist välja kirjutada. Liigese sisemised murrud vajavad operatsiooni. Rahvapärased abinõud Alternatiivne meditsiin pakub sõrme turse leevendamiseks väga erinevaid võimalusi.\nJärgmised retseptid on nende kättesaadavuse ja tõhususe eest saanud tiitli "parimad rahvapärased abinõud": Kartulikompress. Keetke Valutab sormede uhist või kolm keskmise suurusega mugulat koores kuni Juhtmete ravi igapaevaelus, jahutage, püreestage kahvliga, kuni need on mustsed.\nLisage 1 tl. Viige segu marli kotti, kandke kahjustuse kohale.\nPange puuvillane kangas teise kihiga kinni, kinnitage see korpusega mitu korda sidemega. Selline kompress hästi eemaldab mehaaniliste kahjustuste põhjustatud turset, soodustab verevalumite resorptsiooni ja kiirendab kudede regenereerimise protsessi. Bodyagi kompress. Ravimtaim aitab nahaga Stressi valu lihases ja liigestes ja sügavatesse kudedesse tungimisel veresoonte laienemist, infiltraatide resorptsiooni, valutundlikkuse ja põletikuaktiivsuse vähenemist.\nRetsept valmistatakse vastavalt järgmisele skeemile: valage 50 g kuivatatud toorainet ml kuuma veega. Lase infundeerida 20 minutit.\nPuljongis leotage marli või õhuke rätik, pigistage see välja, kandke kurgu sõrmele, pange tsellofaan peal ja kinnitage see sidemega. Protseduuri tuleb läbi viia kaks korda päevas - hommikul ja Valutab sormede uhist kuu aega. Arnica vedelikud. Ravimtaimel on lai valik rakendusi.\nSeda kasutatakse erineva päritoluga artriidi ja artroosi ravis, verevalumite ja nikastuste, luumurdude, põletuste, marrastuste korral. Taim on võimas valuvaigisti, põletikuvastane ja rahustav aine. Nõuda ravimit tundi. Filtreeritud puljong võetakse suu kaudu vastavalt skeemile: 1 spl.\nHoidke jääke külmkapis mitte kauem kui 48 tundi.\nÖdeemi vähendamiseks soovitatakse kapsa lehte meega kanda, joonistada joodivõre, valmistada vannid soolaga või ravimtaimede kummel, naistepuna, salvei, raudrohi lisamisega. Järeldus Varba paistetus ja valulikkus võivad olla füsioloogilised probleemid või olla ohtlikud. Selle sümptomatoloogia välimus võib olla märk tõsistest patoloogiatest ja reumaatilistest haigustest.\nSellega seoses tuleks iga olukorda, kus valu ja sõrme turse ilmneva põhjuseta ilmneda, pidada patoloogiliseks ja pöörduda viivitamatult arsti poole. Kliiniliste tunnuste ning laboratoorsete ja instrumentaalsete uuringute tulemuste põhjal kehtestab ta õige diagnoosi ja määrab piisava ravi.\nSõrmed on paistes ja sügelevad: põhjused, võimalikud haigused, ravimeetodid Kui sõrmed on paistes ja sügelevad, võivad põhjused olla väga mitmekesised.\nTe ei saa kinnitamata järeldusi teha ja samuti ei tohiks paanitseda. Seda probleemi kohtab palju. On väga vähe juhtumeid, kui sarnane sümptom viitas tõsisele haigusele. Peate lihtsalt probleemi õigeaegselt märkama ja tüsistuste vältimiseks arstiga nõu pidama.


BLRT ostab Leedu laevatehase - Logistikauudised\nAutor: Siim Sultson • 9. juuni 2010\nBLRT ostab Leedu laevatehase\nBLRT Grupp otsustas osta Leedus asuva Baltija laevatehase, hind jääb saladuseks, teatavad BLRT ja Odense Steel Shipyard.\nBLRT Grupp ostab Odense Steel Shipyardilt Leedus, Klaipedas asuva AB “BALTIJOS” LAIVU STATYKLA ning UAB “BALTIC ENGINEERING CENTRE” (Baltija Shipyard ja BEC). Odense Steel Shipyardi tütarettevõtete müügisoov põhineb 2009 aasta augustis vastu võetud otsusele lõpetada laevaehitusalased tegevused.\n„Odensee Steel Shipyard on BLRT Grupi kauaaegne partner, kellega seob üle 15 aasta pikkune koostöö. Mul on heameel tõdeda, et uued võimsused suurendavad BLRT Grupi tehnilisi ning logistilisi võimalusi viies Grupi laevaehitusalase tegevuse uuele, maailmatasemele nii Eestis kui Leedus,“ ütles BLRT Grupi juhatuse esimees Fjodor Berman.\n„Võib olla väga rahul, et ostjaks on just BLRT Grupp, kes on äriringkondades tunnustatud tegija. Oleme kindlad, et BLRT saab olema hea omanik pidades silmas Baltija ja BECi edasist arengut ning omanikuvahetus avaldab minimaalset mõju lepingupartneritele ning kohalikule kogukonnale,“ ütles Odensee Steel Shipyardi tegevdirektor Peter Jann Nielsen.\nAlates 1997. aastast, mil Odense Steel Shipyard omandas Baltija laevatehase, on investeeritud ettevõtte tehnoloogiasse ning tootmise efektiivistamisse märkimisväärsed rahasummad. Korralikud müüginumbrid on tõestuseks ka töötajaskonna kõrgest kvalifikatsioonist ning tootmise efektiivsusest.\nTäna annab Baltija Shipyard ning BEC tööd kokku ligi 1200 inimesele. Ettevõtte toodanguks on muuhulgas laevade pealisehitused, suuremad metallkonstruktsioonid Lindo Shipyardile ning teistele Euroopa laevatehastele. Ettevõte ehitab ka laevakeresid ning puksiirlaevu. Uue omaniku soov on koostöö Baltija Shipyardi, BECi ning BLRT Grupi tütarettevõtete vahel.\nOstu-müügi tehingu peab veel heaks kiitma Leedu konkurentsiamet. Eeldatava tehingu sulgemisaeg on käesoleva aasta septembris.\nOsapooled on leppinud kokku, et müügihinda ei avalikustata.\nBLRT sai leedulaste laevaehitaja endale


Möödunud ööpäeval registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 53 avaldust ja teadet kuritegudest. Nende seas oli 22 varavastast kuritegu, sealhulgas 14 vargust. Registreeriti neli inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada neli inimest. Tabati üheksa alkoholijoobes sõidukijuhti. Piiril registreeriti üks Schengeni viisaeeskirja rikkumine.\n13. aprillil teatati, et Kristiines Kuldnoka tänaval ründas seni tuvastamata mees 30-aastast meest.\n13. aprillil teatati politseile, et Lasnamäel Pallasti tänaval asuvas korteris lõi 29-aastane mees 30-aastast naist. Mõlemad osapooled olid alkoholijoobes.


Vooremaa Noorte tööle asumine muutub tulevikus lihtsamaks\nNoorte tööle asumine muutub tulevikus lihtsamaks\nValitsus kiitis täna heaks töölepingu seaduse muutmise seaduse eelnõu, millega antakse alaealisele parem võimalus tööle saamiseks ja tööharjumuse omandamiseks. Samas on arvestatud lastekaitse põhimõtteid ja hariduse omandamise vajadust, teatas sotsiaalministeeriumi meediasuhete nõunik.\nTervise- ja tööministri Jevgeni Ossinovski sõnul piirab praegu kehtiv regulatsioon põhjendamatult alaealise tööle võtmist. “Praegune kord on rangem Euroopa Liidu reeglitest ja seab alaealiste töötamisele ebamõistlikke takistusi. Samas oli 15–24-aastaste töötuse määr tänavu II kvartalis 13,4 protsenti, mis on üldisest töötuse määrast poole suurem,” ütles ta.\nJätkuvalt on tähtis laste tervise kaitse, sellepärast on koolikohustuslikel alaealistel endiselt keelatud töötada üle poole koolivaheaja kestusest. Eelnõuga kaotatakse kord, millega võimaldati alaealist tööle võtta ainult kindlaks määratud töödele, nt marjade korjamine, kauba pakkimine, nõude pesemine. Samas jääb kehtima töökeskkonna ohutegurite loetelu ja nimekiri töödest, mis on alaealistele keelatud. “Noorte tööle asumine peab olema lihtsam, kuid samal ajal tuleb tagada neile kaitse töösuhtes. Olen ka varem kinnitanud, et laste tervise kaitse on jätkuvalt tähtis ning see jääb nii ka edaspidi,” lisas minister.


Kristin Kuuba andis maailma 11. reketile korraliku lahingu | Sport\nKristin Kuuba andis maailma 11. reketile korraliku lahingu\nToimetas Kadi Parts, 3. märts 2021 22:12\nKristin Kuuba.Foto: Oleg_Harchenko/Eesti sulgpalliliit\nEesti sulgpallur Kristin Kuuba (BWF 55.) näitas YONEX Swiss Openil head mängu 3. asetuse Tai esindaja Pornpawee Chochuwongi (BWF 11.) vastu.\nEsimene geim möödus punkt-punkti mänguna ja joogipausile läks tailanna 11:10 eduseisus. Pärast joogipausi suutis Chochuwong oma eduseisu hoida ja veel seisul 15:17 olid mängu ohjad tema käes. Kuuba tuli keerulisest seisust välja ja võitis 6 punkti järjest, sellega lõppes esimene geim 21:17 eestlanna kasuks, vahendas sulgpalliliit pressiteates.\nEESÕIGUS KOROONAVIIRUSE VASTU? Kultuuriminister küsib sportlastele vaktsiini, et neid olümpiale saata (18)\nEesti tippsportlaste spurt Tokyo olümpiale kujuneb põrgulikult raskeks\nSulgpallikoondis jäi EMil jagama 9. kohta\nTeise geimi alguses näitas Kuuba head minekut ja suutis joogipausile minna eduseisult 11:6. Esmakordselt teises geimis läks Chochuwong mängu juhtima seisul 17:18, sellest sai ta indu juurde ning võitis teise geimi 21:18.\nKolmanda geimi alguses leidis Chochuwong koheselt enda rütmi ja läks otsustavat geimi juhtima 1:5. Tailanna hoidis kindlalt eduseisu ja joogipausile minnes oli 11:6 eduseisus. Pärast joogipausi ja treeneri motiveerivaid sõnu viigistas Kuuba mängu seisul 13:13. Tailanna suutis ennast koguda ja tegi vahespurdiga seisuks 15:18. Kuuba osutas veel südi vastupanu ja seisul 18:18 viigistas mängu, kuid tailanna mäng jäi seekord peale. Pärast tunni ja 9 minutilist mängu pidi Kuuba vastu võtma kaotuse seisuga 21:17, 18:21, 18:21.\nJärgmises ringis on Cochuwongi vastaseks Taani mängija Line Hojmark Kjaersfeldt (BWF 34.), kes alistas Ungari mängija Laura Sarosi (BWF 84.).\nEesti mängijatest osalesid veel naispaar Kati-Kreet Marran ja Helina Rüütel (BWF 61.) kes asusid teise ringi pääset püüdma Saksamaa esindajate Kilasu Ostermeyeri ja Franziska Volkmanni (BWF 165.) vastu. Esimene geim eestlannadel ei sujunud, joogipausile mindi seisul 3:11 ja esimene geim lõppes sakslannade kasuks 21:8.\nTeine geim suutsid Marran ja Rüütel oma mängu rohkem peale suruda ning eduseis saavutati kohe alguses. Joogipausile minnes olid ohjad eestlannade käes kui juhiti 11:7. Marran ja Rüütel kontrollisid teise geimi vältel mängu täielikult ja võitsid geimi 21:12. Taaskord oli vaja kolmandat geimi, et välja selgitada edasipääsejad.\nKolmas geim kulges samuti Ostermeyeri ja Volkmanni käe käigu järgi, otsustavas geimis mindi joogipausile eduseisuga 11:6. Marran ja Rüütel ei suutnud enda tahmist peale suruda ja kolmas geim lõpetas nende jaoks selleks korraks turniiri. Pärast 40 minutilist mängu pidid Marran ja Rüütel tunnistama vastaste paremust seisuga 8:21, 21:12, 12:21.\nKilasu Ostermeyer ja Franziska Volkmann kohtuvad järgmises ringis 5. asetusega Taani paari Maiken Fruergaardi ja Sara Thygeseniga (BWF 16.). Taani paar alistas enda kaasmaalased Julie Finne-Ipseni ja Mai Surrow (BWF 58.) 21:15, 20:22, 21:12.\nEesti esireketi Kristin Kuuba ja esinaispaari Kati-Kreet Marrani ja Helina Rüüteli hooaeg jätkub maailma vanimal sulgpalliturniiril YONEX All Englandil, mis algab 17. märtsil.


Tsahkna võrdleb Savisaare võitlust riigireetur Dresseni teega ja Simson toetab Savisaart, sest kaitseb neid, kellele liiga tehakse - DELFI\nTsahkna võrdleb Savisaare võitlust riigireetur Dresseni teega ja Simson toetab Savisaart, sest kaitseb neid, kellele liiga tehakse\nTsahkna_SimsonFoto: Eesti Päevaleht/Delfi, kollaaž\nTänases Vikerraadio saates "Reporteritund" väitlesid Keskerakonna aseesimees Kadri Simson ja IRL-i esimees Margus Tsahkna teemal, kas prokuratuur esitas Edgar Savisaarele kahtlustuse korduvas altkäemaksu võtmises, kuna sai vastava poliitilise tellimuse.\nSimsoni sõnul on taolist väidet välja käidud ainult ühel korral, Edgar Savisaare pressikonverentsil. "Mina ei pea IRL-i üldse nii tugevaks, mul on IRL-i pärast mure, et nad on väga väike, jõuetu partner Reformierakonna valituses."\nTsahkna sõnul on Savisaare ja Keskerakonna seisukohad pärast Savisaarele altkäemaksu võtmise kahtlustuse esitamist olnud üks massiivne rünnak ja meediashow selles suunas, et muuta kapo ja prokuratuuri tegevus ebausaldusväärseks, nimetades seda saate teises pooles Eston Kohveri vastu vahetatud riigireeturi Aleksei Dresseni teeks. "Mul on kahju, et see tee on ette võetud. Kesknädal sisuliselt ähvardas neid samu institutsioone, see on riigivastane tegevus selle sisulises mõttes," ütles ta, ja rõhutas, et tema usub, et riigiprokuratuur, kaitsepolitsei ja kohtud on iseseisvad ja sõltumatud organid.\nTsahkna lisas, et Savisaare emotsionaalsel pöördumisel IRL-i vastu on selge ja ajalooline põhjus: IRL-i eestvedamisel on läbi viidud seadusemuudatus, et anda kapole rohkem võimu korruptsioonikuritegude uurimiseks suuremates omavalitsustes ja äriühingutes. "See algas 2007. aastal. Viljad hakkavad kätte jõudma: Tallinna Sadama kaasus ja Savisaare juhtum. Mõlemad on tõsised ja avalikkuse ees. See on ebameeldiv, aga tuleb lõpuni viia."\nDelfi ja Eesti Päevalehe online-intervjuu Edgar Savisaarega: Ootan põnevusega teie kõigi küsimusi, sest Eesti poliitikas on, millest rääkida! (264) 05.10.2015\nKadri Simson: lähikuudel selgub, kas Savisaar võtab lähedaste nõu kuulda või mitte (87) 05.10.2015\nSimson vastas, et Keskerakond ei ole kindlasti riigivastane. "See, et püüame kõigi jõududega selgeks teha, et kahtlustus ei ole süüdimõistmine – ei ole midagi riigivastast". Ta lisas, et Keskerakond toetab samuti seda, et kapo on saanud suuremad volitused, kuid on oluline, et standardid oleksid ühesugused. Simson tõi saates välja, et arvestades praegu meedias toimuvat, oleks justkui ainuüksi kahtlustuse esitamine võrreldav karistusega.\nKapo ähvardamine ja ebausaldusväärsus\nMida arvata aga Kesknädalas ilmunud loost, kus ähvardati kapo töötajaid? "See tekst ei tulnud isegi Keskerakonda kuulnud inimese sulest. See oli südamevalust nõretav emotsionaalne tekst. Meie kindlasti ei hakka Sinisalut vangi panema. Me ei saa isegi kätt ette panna, kui Sinisalu tahaks järgmistel valimistel IRL-i poliitikasse tulla," sõnas Simson.\nTsahkna tõi siinkohal paralleeli Edgar Savisaare ja Aleksei Dresseni tegevuse vahel. "Aleksei Dressen vahetati välja Eston Kohveri vastu. Riigireetur vahetati välja ja ta läks suure kangelasena tagasi Venemaale kui oma riigi eest võitleja. Mulle tundub, et Edgar Savisaare võitlused on nagu Aleksei Dresseni tee". Ta lisas, et Keskerakonnas on väga häid ja mõistlikke inimesi: saadakse aru, et esimees on pikemat aega löögi all olnud ja et üks suur erakond on ühe mehe poliitika tõttu Eesti riigi tasemel poliitikast eemal. "Keskerakond võiks Dresseni tee asemel valida tee, kus maksupoliitika ja muud poliitikat oleks võimalik riigi tasemel rakendada."\nSaatejuhi küsimusele Eesti uurimisorganite usaldamatuse üle, vastas Simson, et usub inimesi, kes teevad tööd professionaalselt, kuid lähtuvalt praegu avalikkuse ette tulnud kahtlustustest ja uskudes, et Savisaare kahtlustusest ei saa süüdistust, tahetakse Simsoni sõnul talle külge panna märki, et ta on uurimisorganite ja riigi vastane. Nii see tema sõnul kindlasti ei ole. Ta rõhutas jätkuvalt, et erakonna suurimaks mureks on Edgar Savisaare tervis.\nKui Edgar Savisaarele esitati kahtlustus korduvas altkäemaksu võtmises, võttis Keskerakond justkui kaitsetaktika, viidates teiste erakondade skandaalidele. "Ega nii ei olegi mõistlik käituda," ütles Simson, kuid viitas argumendiks, et kui 22. september pidi avalikkusesse aruteluks tooma riigikogus Tallinna Sadama uurimiskomisjoni loomise, siis selle varjutas pommuudis Savisaare kahtlustusest.\nTsahkna ei oska hinnata Savisaarele esitatud kahtlustusi, kuid on veendumusel, et ajakirjanduse vahendusel käib väga tõsine meediasõda. "Kaitse ülesanne on ajada olukord võimalikult segaseks."\nSüütuse presumptsioon ning sisulised järeldused\nKüll aga tõi Tsahkna välja tõsise probleemi Keskerakonna suhtumises."Savisaare taktika on see, et kütta ainult hagu juurde, ükskõik mis tasemeni välja." Ta lisas, et läbi aegade pole taoliste juhtumite puhul võetud sisulisi seisukohti, et midagi on valesti tehtud, rääkimata põhimõtteliste järelduste tegemisest.\n"Siin on kindlasti ühel hetkel Kadril võimalus teha sisulised järeldused ja avalikkusele sisulised arusaadavad otsused. Olla pidevalt sellises totaalses kaitses oma esimehe eest, kellele on täna esitatud kahtlustused, tehtud kohtupoolsed toimingud - ju seal on põhjendused olemas, mida kohus on kaalunud. Oleks mõistlik, et inimene astub korra kõrvale ja asub end kaitsma," ütles Tsahkna kokkuvõtlikult, ja kordas hiljem, et kui kohus otsustas, et Savisaar ei saa linnapeana jätkata, peab sellel olema väga selge põhjus.\n"Ma usun süütuse presumptsiooni. Seni, kuni inimene väidab, et ta on süütu, peame uskuma, et ta pole süüdi. Pole saladus, et see uurimine on teda valusalt löönud. Minu mure on see, et Savisaar tunneks, et tal on vajalik toetus," ütles Simson.\nMiks aga Simson Savisaart endiselt toetab? "Sest ma alati valin selle poole, kelle puhul mulle tundub, et talle tehakse liiga. See on puhtalt emotsionaalne. Ma valisin selle hetkel, kui ta oli üksi oma advokaatidega Hundisilmal ja tema kodus toimetasid uurimisorganid."\nKui kohus peaks Savisaare süü mustvalgelt tõestama, on Simson nõus uuesti sel teemal rääkima. "Täna kardan pigem seda, et Savisaare puhul on karistus ette pandud."\nKes peaks aga Savisaare vastu erakonna esimeheks kandideerima? "See on huvitav olukord. Ajakirjanikud ja teised erakonnad valivad Keskerakonnale esimeest. See ei ole meie probleem. Meie mure on see, mis saab Savisaare tervisest ja kuidas seda säästa," sõnas Simson. "Me oleme erakonnas, kus oma esimeest ette süüdi mõistma ei hakata," lisas ta.\nSaatejuhi küsimusele, kas praegust olukorda arvestades on välistatud, et Simson ja Tsahkna võivad koos valitsuses olla, vastas Tsahkna, et kindlasti ei ole see välistatud. "Pigem näen võimalust Kadril novembris tõusta püsti ja lõpetada "Dresseni tee" poliitikas. Selle ühe mehe aeg - me lihtsalt näeme - saab ju läbi."\nSimson vastas, et ta aktsepteerib kõiki oma kolleege riigikogus ja valitsuse tasemel. Küll aga tõi ta välja, et IRL-il on mugavam teha Reformierakonna poliitikat. Eelnevalt viitas Simson saates sellele, et IRL on väga jõuetu partner Reformierakonna juhitavas valitsuses.


Tiia Tiik, minu blogi: Käisime invaspordilaagris Elvas\n19 - 21-juulil 2013 oli tore ja sportlik nädalavahetus Elvas, Tartumaa tervisespordikeskuses, kus saime puhata, mängida ja sportida ja vihm meid ei seganud. Natuke nniiske ja rõske oli, kuid sellepärast küll midagi tegemata või osalemata kellelgi ei jäänud, sest üks naine tuli isegi oma 50.sünnipäeval laagerdama. Rahvast oli\nkohal 90 inimest ja rõõm oli taaskord tegutseda, vestelda ja ennast proovile panna. Arkoga koos sain osaleda teeraja orienteerumises, kus distants oli 1,7 km, kus oli päris raske rada ja puujuurte ning mäest üles nügimisel kippus minul jõudu väheseks jääma aga mind aitasid välja tublid narvakad, kes enne meist mööda\njooksmist aitasid ratastooli tagant lükata. Osaleti veel boccia võistkondlikus mängus, laskmises, discgolfis, istevõrkpallis, mälumängus, ratastooli vigursõidus ning sõudeergomeetril läbida 500 meetrit. Seda proovisin minagi ja päris hingeldama võttis aga mul oli võrdväärne konkurent Mart Tähepõld, kes head ja ühtlast tempot hoidis. Aga arvestus käis siiski eraldi ja mul oli tõepoolest hea meel, kui mulle 1. koha eest naiste arvestuses diplom kätte anti. Tore, et ka meie peale mõeldakse ja me ainult kõrvaltvaatajate rolliga ei pea piirduma. Iga ala viis läbi eraldi korraldaja ja nii oli sisutihedat tegevust paljudele.\nVäino Marjak tegi sellise viktoriini, et kohe andis mõelda ja ajusid ragistada aga selles saime me võistkondlikult 3. tulemuse ja jäime 2. kohale alla ainult 1 punktiga. Veel toimus laupäeval 2 tunnine mõttetalgus Eesti Invaspordi Liidu tuleviku ja ootuste osas. Sai sealgi kaasa räägitud, sest liit - see oleme kõik meie, alustades üksikisikutest ja lõpetades klubide ja ühingutega, kes kõik liitu kuuluvad.\nLõpetamine sai alata siis, kui kõik võistlused olid peetud ja siis tuli jällegi päike välja. Arko oli Signe Falkenbergile abiks veel diplomite kätte andmisel ja nii saigi see laager otsa. Elamine oli mõnus, 2kohalistes kämpingutes männimetsa sees, kuid meie magamist segas vihmavee solin ja käbide kukkumine. ikka pots ja pots ja siis krrrr veeresid käbid mööda katust alla. Naljakaski see metsa elu. Õhtuks jõudsime Arko juurde koju, kus laual auras soe värskekapsa supp, mille ema valis oli keetnud ja see maitse suurepäraselt. Sellele järgnes veel Toomase köetud mõnus maasaun ja und ei pidanudki pärast kaua ootama... Puhkus suvel on ikka kõige parem puhkus. Igaühe jaoks midagi, toredat vestlust ja meeldivaid mälestusi, mis ka valikuna siit nähtavad on.\nLoe veel laagri kohta:\nKõik on võimalik, kui tead, kuidas!\n- juuli 22, 2013