Vastuvõetud tekstid - Määrus Euroopa Liidu avatud, tõhusa ja sõltumatu halduse kohta - Neljapäev, 9. juuni 2016\nDokumendi valik : B8-0685/2016\nMäärus Euroopa Liidu avatud, tõhusa ja sõltumatu halduse kohta\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 298,\n– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41, milles sätestatakse, et õigus heale haldusele on põhiõigus,\n– võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Euroopa Liidu avatud, tõhusa ja sõltumatu halduse kohta (O-000079/2016 – B8-0705/2016),\n– võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega Euroopa Komisjonile Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta(1),\n– võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5, artikli 123 lõiget 2 ja artikli 46 lõiget 6,\n1. tuletab meelde, et Euroopa Parlament palus oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioonis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 225 kohaselt võtta ELi toimimise lepingu artikli 298 alusel vastu määrus Euroopa Liidu avatud, tõhusa ja sõltumatu halduse kohta, kuid hoolimata asjaolust, et resolutsioon võeti vastu valdava enamuse toetusel (572 poolt- ja 16 vastuhäält ning erapooletuid oli 12), ei järgnenud parlamendi nõudmisele komisjoni ettepanekut;\n2. kutsub komisjoni üles kaaluma lisas esitatud ettepanekut võtta vastu määrus;\n3. kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku, mis lisatakse komisjoni 2017. aasta tööprogrammi;\n(1) ELT C 440, 30.12.2015, lk 17.\nmis käsitleb Euroopa Liidu avatud, tõhusat ja sõltumatut haldust\nvõttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 298,\n(1) Seoses Euroopa Liidu pädevuste arenguga puutuvad kodanikud üha enam kokku liidu institutsioonide, organite ja asutustega, kuid nende menetlusõigused ei ole alati piisavalt kaitstud.\n(2) Õigusriigi põhimõtet järgivas liidus on vaja tagada, et menetlusõigused ja -kohustused on alati piisavalt kindlaks määratud, neid arendatakse ja täidetakse. Kodanikel on õigus oodata liidu institutsioonidelt, organitelt ja asutustelt suurt läbipaistvust ja tõhusust ning kiiret tegutsemist ja reageerimist. Samuti on kodanikel õigus saada piisavat teavet võimaluse kohta võtta küsimuses edasisi meetmeid.\n(3) Olemasolevad hea halduse normid ja põhimõtted on laiali väga erinevates allikates: esmases õiguses, teisestes õigusaktides, Euroopa Kohtu praktikas, mittesiduvates aktides ja liidu institutsioonide ühepoolsetes kohustustes.\n(4) Aastate jooksul on liit arendanud välja suure hulga valdkondlikke haldusmenetlusi nii siduvates kui ka mittesiduvates õigusaktides, võtmata alati arvesse süsteemi üldist sidusust. Menetluste mitmekesisus on kaasa toonud lüngad ja ebakõlad.\n(5) Kuna liidul puuduvad ühtsed ja terviklikud kodifitseeritud haldusnormid, on kodanikel raske mõista oma liidu õigusest tulenevaid haldusmenetluslikke õigusi.\n(6) 2000. aasta aprillis tegi Euroopa Ombudsman institutsioonidele ettepaneku Euroopa hea halduse tava juhendi kohta, olles veendunud, et sama juhend peaks kohalduma kõikidele liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele.\n(7) Oma 6. septembri 2001. aasta resolutsioonis kiitis parlament koos muudatustega heaks Euroopa Ombudsmani koostatud juhendi projekti ja palus komisjonil esitada ettepaneku võtta vastu hea halduse tava juhendit sisaldav määrus, tuginedes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 308.\n(8) Eri institutsioonide poolt seejärel vastu võetud asutusesisesed käitumisjuhendid, mis enamjaolt põhinevad ombudsmani juhendil, on piiratud mõjuga ja omavahel erinevad ega ole õiguslikult siduvad.\n(9) Lissaboni lepingu jõustumine andis liidule õigusliku aluse haldusmenetluse määruse vastuvõtmiseks. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 298 on sätestatud määruste vastuvõtmine selle tagamiseks, et liidu institutsioone, organeid ja asutusi abistaks nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa haldus. Lisaks andis Lissaboni lepingu jõustumine Euroopa Liidu põhiõiguste hartale (edaspidi „harta“) samasuguse õigusliku tähenduse nagu aluslepingutel.\n(10) Harta V jaotise („Kodanike õigused“) artiklis 41 on sätestatud õigus heale haldusele ning asjaolu, et igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul. Lisaks sellele on harta artiklis 41 esitatud mitteammendav nimekiri õiguse heale haldusele määratluse mõnedest elementidest, nagu õigus olla ära kuulatud, igaühe õigus tutvuda teda puudutavate andmetega, asutuste kohustus põhjendada oma otsuseid ning võimalus saada hüvitist mis tahes kahju eest, mida institutsioonid või nende teenistujad on oma ülesannete täitmisel tekitanud, samuti keelelised õigused.\n(11) Liidu tõhus halduskorraldus on avalikes huvides hädavajalik. Normide ja menetluste liiga suur ja ka liiga väike hulk võib kaasa tuua haldusomavoli, mis võib samuti tuleneda vastuoluliste, ebaühtlaste või ebaselgete normide ja menetluste olemasolust.\n(12) Nõuetekohaselt struktureeritud ja sidusad haldusmenetlused toetavad tõhusat haldust ja aitavad maksma panna õigust heale haldusele, mis on tagatud liidu õiguse üldpõhimõttena ja harta artiklis 41.\n(13) Euroopa Parlament nõudis oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioonis Euroopa haldusmenetlusõigust käsitleva määruse vastuvõtmist, et tagada õigus heale haldusele avatud, tõhusa ja sõltumatu Euroopa halduse abil. Liidu institutsioonide, organite ja asutuste tasandi haldusmenetluse ühiste normide kehtestamine peaks parandama õiguskindlust, täitma lüngad liidu õigussüsteemis ning aitama seeläbi paremini järgida õigusriigi põhimõtet.\n(14) Käesoleva määruse eesmärk on kehtestada menetlusnormid, mida liidu haldusasutused peaksid oma haldustegevuses järgima. Menetlusnormide eesmärk on tagada avatud, tõhus ja sõltumatu haldus ning panna nõuetekohaselt maksma õigus heale haldusele.\n(15) Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 298 ei tuleks käesolevat määrust kohaldada liikmesriikide haldusasutustele. Lisaks sellele ei tuleks käesolevat määrust kohaldada seadusandlike menetluste, kohtumenetluste ja delegeeritud õigusaktide, rakendusaktide ja otseselt aluslepingutel põhinevate muude kui seadusandlike aktide vastuvõtmiseni viivate menetluste suhtes.\n(16) Käesolevat määrust tuleks kohaldada liidu haldusasutustele, ilma et see piiraks muude liidu õigusaktide kohaldamist, milles on sätestatud haldusmenetluse erinormid. Kuid valdkondlikud haldusmenetlused ei ole täiesti sidusad ja terviklikud. Eesmärgiga tagada liidu haldusasutuste haldustegevuse üldine sidusus ning täielikult austada õigust heale haldusele, tuleks haldusmenetluse erinorme sätestavaid õigusakte seetõttu tõlgendada kooskõlas käesoleva määrusega ja nende lüngad tuleks täita käesoleva määruse vastavate sätetega. Käesolevas määruses on kehtestatud õigused ja kohustused vaikimisi kehtiva normina kõikide liidu õiguse kohaste haldusmenetluste suhtes ning seetõttu vähendab määrus valdkondlike õigusaktide alusel kohaldatavate menetlusnormide killustatust.\n(17) Käesolevas määruses sätestatud haldusmenetluse normide eesmärk on rakendada hea halduse tava põhimõtteid, mis on sätestatud suures hulgas õiguslikes allikates Euroopa Kohtu praktika valguses. Need põhimõtted on loetletud allpool ning nende sõnastus peaks inspireerima käesoleva määruse sätete tõlgendamist.\n(18) Õigusriigi põhimõte, mida on meelde tuletatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2, on liidu väärtuste keskmes. Selle põhimõtte kohaselt peab iga liidu tegevus põhinema pädevuse andmise põhimõtte kohaselt aluslepingutel. Lisaks sellele nõuab õigusriigi põhimõttest tulenev õiguspärasuse põhimõte, et liidu haldusasutuste tegevus on täielikult kooskõlas seadusega.\n(19) Liidu iga õigusakt peab vastama proportsionaalsuse põhimõttele. See nõuab, et liidu haldusasutuste iga meede oleks asjakohane ja vajalik kõnealuse meetme õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks: kui on valida mitme potentsiaalselt sobiva meetme vahel, tuleb valida kõige vähem koormust tekitav võimalus ning haldusasutuste kehtestatavad lõivud ei tohi olla ebaproportsionaalsed taotletava eesmärgi suhtes.\n(20) Õigus heale haldusele nõuab, et liidu haldusasutused võtaksid haldusaktid vastu haldusmenetluste kohaselt, mis tagavad erapooletuse, õigluse ja õigeaegsuse.\n(21) Õigus heale haldusele nõuab, et igast otsusest haldusmenetluse algatamise kohta tuleb teavitada osapooli ning esitada neile teave, mis võimaldab neil kasutada haldusmenetluse jooksul oma õigusi. Nõuetekohaselt põhjendatud ja erandlikel juhtudel, kui seda nõuab avalik huvi, võib liidu haldusasutus teavitamisega viivitada või sellest loobuda.\n(22) Kui haldusmenetlus on algatatud osapoole taotluse alusel, teeb õigus heale haldusele liidu haldusasutustele kohustuseks teavitada taotluse kättesaamisest kirjalikult. Kättesaamisest teavitamisel tuleks esitada teave, mis võimaldab osapoolel kasutada oma õigusi kaitsele haldusmenetluse jooksul. Kuid liidu haldusasutustel peaks olema õigus lükata tagasi mõttetud või pahatahtlikud taotlused, sest need võivad kahjustada halduse tõhusust.\n(23) Õiguskindluse huvides tuleks haldusmenetlus algatada mõistliku aja jooksul pärast sündmuse toimumist. Seetõttu peaksid käesolevas määruses sisalduma sätted aegumistähtaja kohta.\n(24) Õigus heale haldusele nõuab, et liidu haldusasutused rakendaksid hoolsuskohustust, mis kohustab haldusasutust hoolikal ja erapooletul viisil kindlaks tegema ja läbi vaatama juhtumi kõik asjassepuutuvad faktilised ja õiguslikud elemendid, võttes menetluse igas etapis arvesse kõiki asjakohaseid huvisid. Sel eesmärgil peaks liidu haldusasutustel olema õigus kuulata ära osapoolte, tunnistajate ja ekspertide ütlused, nõuda dokumente ja andmeid ning korraldada külastusi ja kontrollimisi. Ekspertide valikul peaksid liidu haldusasutused tagama, et need on tehniliselt pädevad ega ole mõjutatud huvide konfliktist.\n(25) Liidu haldusasutuse läbiviidava uurimise ajal peaks osapooltel olema kohustus teha koostööd, aidates haldusasutusel teha kindlaks juhtumi fakte ja asjaolusid. Kui liidu haldusasutus palub osapooltel teha koostööd, peaks ta andma neile vastamiseks mõistliku tähtaja ning peaks neile meelde tuletama õigust hoiduda enesesüüstamisest, kui haldusmenetlus võib kaasa tuua karistuse.\n(26) Õigus olla liidu haldusasutuste poolt erapooletult koheldud tuleneb põhiõigusest heale haldusele ning tähendab töötajate kohustust hoiduda osalemast haldusmenetluses, milles neil on otsene või kaudne isiklik huvi, muu hulgas eelkõige perekondlik või finantshuvi, mis võib nende erapooletust kahjustada.\n(27) Õigus heale haldusele võib eeldada, et haldusasutus teostab teatavatel asjaoludel kontrolle, kui see on vajalik liidu õiguse kohase kohustuse täitmiseks või eesmärgi saavutamiseks. Kontrollide puhul tuleks järgida teatavaid tingimusi ja korda, et kaitsta osapoolte huvisid.\n(28) Õigust olla ära kuulatud tuleks järgida kõikide isiku vastu algatatud menetluste puhul, mis võivad kaasa tuua kõnealust isikut negatiivselt mõjutava meetme. Seda ei tohiks välistada ega piirata ühegi seadusandliku meetmega. Õigus olla ära kuulatud eeldab, et asjaomane isik saab täpse ja tervikliku ülevaate esitatud väidete või vastuväidete kohta ning talle antakse võimalus esitada märkusi faktide tõesuse ja asjakohasuse ning kasutatud dokumentide kohta.\n(29) Õigus heale haldusele hõlmab haldusmenetluse osapoole õigust pääseda ligi teda puudutavale toimikule, mis on samuti hädavajalik selleks, et kasutada õigust olla ära kuulatud. Kui konfidentsiaalsuse ning ameti- ja ärisaladustega seotud õiguspäraste huvide tõttu ei ole võimalik kõikidele andmetele juurdepääsu anda, tuleks osapoolele esitada vähemalt piisav kokkuvõte toimiku sisust. Selleks et hõlbustada isiku juurdepääsu teda puudutavatele andmetele ning seeläbi tagada teabe läbipaistev haldamine, peaksid liidu haldusasutused registreerima saadud ja saadetud kirjad, saadud dokumendid ja võetud meetmed, ning koostama säilitatavate toimikute indeksi.\n(30) Liidu haldusasutused peaksid võtma haldusaktid vastu mõistliku aja jooksul. Aeglane haldus on halb haldus. Viivitusi haldusakti vastuvõtmisel tuleks põhjendada ning haldusmenetluse osapoolt tuleks sellest nõuetekohaselt teavitada ja esitada talle haldusakti vastuvõtmise eeldatav kuupäev.\n(31) Õigus heale haldusele kehtestab liidu haldusasutustele kohustuse esitada selgelt põhjendused, millel haldusakt põhineb. Põhjendustes tuleks ära märkida akti õiguslik alus, selle vastuvõtmiseni viinud üldine olukord ning üldised eesmärgid, mida sellega kavatsetakse saavutada. Seal tuleks avaldada selgelt ja ühemõtteliselt akti vastu võtnud pädeva asutuse kaalutlused sellisel viisil, mis võimaldab asjaomastel osapooltel otsustada, kas nad soovivad kaitsta oma õigusi, esitades taotluse kohtulikuks läbivaatamiseks.\n(32) Vastavalt õigusele tõhusale õiguskaitsevahendile ei tohi ei liit ega liikmesriigid teha sisuliselt võimatuks ega ülemäära keeruliseks liidu õigusega antud õiguste kasutamist. Selle asemel on nad kohustatud tagama tegeliku ja tulemusliku õiguskaitse ning hoiduma kohaldamast selliseid norme või menetlusi, mis võivad kas või ajutiselt takistada liidu õiguse kohaldamist täies ulatuses.\n(33) Selleks, et õigust tõhusale õiguskaitsevahendile oleks lihtsam kasutada, peaksid liidu haldusasutused oma haldusaktides osutama, millised õiguskaitsevahendid on kättesaadavad osapooltele, kelle õigusi ja huve need aktid mõjutavad. Lisaks võimalusele algatada kohtumenetlus või esitada kaebus Euroopa Ombudsmanile tuleks osapooltele anda õigus taotleda halduskorras läbivaatamist ja neile tuleks anda teavet sellise taotluse esitamise menetluse ja tähtaja kohta.\n(34) Halduskorras läbivaatamise taotlus ei piira osapoole õigust kasutada õiguskaitsevahendit. Kohtuliku läbivaatamise taotluse esitamise ajalise piirangu tõttu loetakse haldusakt lõplikuks, kui osapool ei esita asjaomase ajavahemiku jooksul halduskorras läbivaatamise taotlust. Kui osapool esitab halduskorras läbivaatamise taotluse, on lõplik haldusakt halduskorras läbivaatamise lõpus esitatav akt.\n(35) Vastavalt läbipaistvuse ja õiguskindluse põhimõtetele peaksid haldusmenetluse osapooled suutma selgelt mõista oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad neile suunatud haldusaktist. Neil põhjustel peaksid liidu haldusasutused tagama, et haldusaktid on sõnastatud selges, lihtsas ja arusaadavas keeles ning neid hakatakse kohaldama pärast osapoolte teavitamist. Selle kohustuse täitmisel peavad liidu haldusasutused kasutama asjakohaselt info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat ning kohanduma selle arenguga.\n(36) Läbipaistvuse ja tõhusa halduse eesmärgil peaksid liidu haldusasutused tagama, et haldusaktides sisalduvad tehnilised, arvutus- jms vead parandab pädev asutus.\n(37) Õigusriigi põhimõttest tulenev õiguspärasuse põhimõte kehtestab liidu haldusasutustele kohustuse õigusvastased haldusaktid parandada või kehtetuks tunnistada. Kuid arvestades, et haldusakti parandamine või kehtetuks tunnistamine võib olla vastuolus õigustatud ootuse kaitse ja õiguskindluse põhimõttega, peaks liidu haldusasutus hoolikalt ja erapooletult hindama parandamise või kehtetuks tunnistamise mõju teistele osapooltele ning lisama sellise hindamise järeldused akti muutmise või kehtetuks tunnistamise põhjendustele.\n(38) Liidu kodanikel on õigus kirjutada liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele igas aluslepingute keeles ja saada vastus samas keeles. Liidu haldusasutused peaksid austama osapoolte keelealaseid õigusi, tagades haldusmenetluse läbiviimise osapoole valitud aluslepingute keeles. Juhul kui haldusmenetluse algatab liidu haldusasutus, tuleks esimene teade koostada ühes aluslepingute keeles vastavalt liikmesriigile, kus osapool asub.\n(39) Haldusmenetluse puhul on eriti tähtsad läbipaistvuse põhimõte ja õigus dokumentidele juurde pääseda, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 15 lõike 3 alusel vastu võetud õigusaktide kohaldamist. Nende põhimõtete mis tahes piiramine peaks toimuma kitsalt, et täita harta artikli 52 lõikes 1 sätestatud tingimusi, ning seetõttu peaks see olema sätestatud seaduses, austama õiguste ja vabaduste mõtet ning vastama proportsionaalsuse põhimõttele.\n(40) Õigus isikuandmete kaitsele nõuab, et piiramata ELi toimimise lepingu artikli 16 alusel vastu võetud õigusaktide kohaldamist, peaksid liidu haldusasutuste kasutatavad andmed oleksid täpsed, ajakohased ja õiguspäraselt talletatud.\n(41) Õigustatud ootuse kaitse põhimõte tuleneb õigusriigi põhimõttest ning nõuab, et avaliku sektori asutuste tegevus ei tohiks mõjutada isikute seaduslikke õigusi ja lõplikke õiguslikke olukordi, välja arvatud juhul, kui see on avalikes huvides tingimata vajalik. Õigustatud ootust tuleks haldusakti parandamisel ja kehtetuks tunnistamisel nõuetekohaselt arvesse võtta.\n(42) Õiguskindluse põhimõte nõuab, et liidu eeskirjad oleksid selged ja täpsed. Selle põhimõtte eesmärk on tagada, et liidu õigusega reguleeritud olukorrad ja õiguslikud suhted on prognoositavad, nii et isikutel on võimalik ühemõtteliselt kindlaks teha, millised on nende õigused ja kohustused, ning vastavalt tegutseda. Õiguskindluse põhimõtte kohaselt ei tohiks võtta tagasiulatuvaid meetmeid, välja arvatud õiguslikult põhjendatud olukorras.\n(43) Eesmärgiga tagada liidu haldusasutuste tegevuse üldine sidusus, peaksid üldiselt kohaldatavad haldusaktid vastama käesolevas määruses osutatud hea halduse põhimõtetele.\n(44) Käesoleva määruse tõlgendamisel tuleks eelkõige arvesse võtta võrdset kohtlemist ja diskrimineerimise vältimist, mida kohaldatakse haldustegevuse suhtes kui õigusriigi põhimõtte ning tõhusa ja sõltumatu Euroopa halduse põhimõtte tähtsat tulemust,\n1. Käesoleva määrusega kehtestatakse menetlusnormid, mis reguleerivad liidu haldusasutuste tegevust.\n2. Määruse eesmärk on tagada Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud õigus heale haldusele avatud, tõhusa ja sõltumatu halduse abil.\n1. Käesolevat määrust kohaldatakse liidu institutsioonide, organite ja asutuste haldustegevusele.\n2. Määrust ei kohaldata liidu haldusasutuste tegevuse suhtes\na) seadusandlikes menetlustes,\nc) delegeeritud õigusaktide, rakendusaktide ja otseselt aluslepingutel põhinevate muude kui seadusandlike aktide vastuvõtmiseni viivates menetlustes.\n3. Määrust ei kohaldata liikmesriikide haldusasutuste suhtes.\nKäesoleva määruse ja liidu muude õigusaktide vaheline seos\nKäesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks muude liidu õigusaktide kohaldamist, milles on sätestatud haldusmenetluse erinormid. Määrus täiendab neid liidu õigusakte, mida tuleb tõlgendada kooskõlas käesoleva määruse vastavate sätetega.\na) „liidu haldusasutused“ – liidu institutsioonide, organite ja asutuste haldusüksused;\nb) „haldustegevus“ – liidu haldusasutuste tegevus liidu õiguse rakendamisel, välja arvatud artikli 2 lõikes 2 osutatud menetlused;\nc) „haldusmenetlus“ – liidu haldusasutuste poolt haldusaktide ettevalmistamise, vastuvõtmise, rakendamise ja täitmise tagamise protsess;\nd) „töötaja“ – ametnik personalieeskirjade artikli 1a tähenduses ning teenistuja, kes on määratletud Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 1 esimeses kuni kolmandas taandes;\ne) „pädev asutus“ – liidu institutsioon, organ või asutus või selle koosseisus olev üksus või liidu haldusasutuses sellel ametikohal olev isik, mis või kes vastavalt kohaldatavale õigusele vastutab haldusmenetluse eest;\nf) „osapool“ – füüsiline või juriidiline isik, kelle õiguslikule seisundile võib haldusmenetluse tulemus mõju avaldada.\nHaldusmenetluse võib algatada liidu haldusasutus omal algatusel või osapoole taotluse alusel.\nLiidu haldusasutuse algatus\n1. Haldusmenetluse võib algatada liidu haldusasutus omal algatusel vastavalt pädeva asutuse otsusele. Pädev asutus uurib enne menetluse algatamise kohta otsuse tegemist konkreetse juhtumi asjaolusid.\n2. Osapooli teavitatakse otsusest haldusmenetluse algatamise kohta. Enne teavitamist otsust ei avaldata.\n3. Teavitamisega võib viivitada või selle ära jätta üksnes juhul, kui see on avalikes huvides rangelt vajalik. Otsust viivitamise või ärajätmise kohta põhjendatakse nõuetekohaselt.\n4. Otsuses haldusmenetluse algatamise kohta on kirjas:\na) viitenumber ja kuupäev,\nb) menetluse sisu ja eesmärk,\nc) menetluse peamiste etappide kirjeldus,\nd) vastutava töötaja nimi ja kontaktandmed,\ne) pädev asutus,\nf) haldusakti vastuvõtmise tähtaeg ja haldusakti tähtajaks vastu võtmata jätmise tagajärjed,\ng) kättesaadavad õiguskaitsevahendid,\nh) artiklis 28 viidatud veebisaidi olemasolu korral selle veebiaadress.\n5. Otsus haldusmenetluse algatamise kohta koostatakse aluslepingute keeles sõltuvalt liikmesriigist, kus osapooled asuvad.\n6. Haldusmenetlus algatatakse mõistliku aja jooksul pärast selle sündmuse toimumise kuupäeva, mis oleks menetluse aluseks. Ühelgi juhul ei algatata seda rohkem kui 10 aastat pärast sellist sündmust.\nAlgatamine taotluse alusel\n1. Haldusmenetluse võib algatada üks osapool.\n2. Taotluste suhtes ei kohaldata ebavajalikke vorminõudeid. Taotluses peab olema selgelt ära toodud osapoole nimi, teavituse saatmise aadress, taotluse eesmärk, asjakohased faktid ja taotluse põhjused, kuupäev ja koht ning pädev asutus, millele taotlus on adresseeritud. Taotlus esitatakse kirjalikult, kas paberil või elektrooniliselt. Taotlus koostatakse ühes aluslepingute keeltest.\n3. Taotluse kättesaamise kohta saadetakse kirjalik kinnitus. Kättesaamiskinnitus koostatakse taotluse keeles ja selles on kirjas:\nb) taotluse kättesaamise kuupäev,\ne) haldusakti vastuvõtmise tähtaeg ja haldusakti tähtajaks vastu võtmata jätmise tagajärjed,\nf) artiklis 28 viidatud veebisaidi olemasolu korral selle veebiaadress.\n4. Juhul kui taotlus ei vasta mõnele lõikes 2 esitatud nõuetest, esitatakse kättesaamiskinnituses mõistlik tähtaeg vea parandamiseks või puuduvate dokumentide esitamiseks. Mõttetud või ilmselgelt põhjendamatud taotlused võib vastuvõetamatutena tagasi lükata lühidalt põhjendatud kättesaamiskinnituse teel. Kättesaamiskinnitust ei saadeta juhul, kui üks ja sama taotluse esitaja esitab pahatahtlikult korduvaid taotlusi.\n5. Juhul kui taotlus on adresseeritud asutusele, mis ei ole pädev seda käsitlema, edastab see asutus taotluse pädevale asutusele ning märgib kättesaamiskinnituses ära pädeva asutuse, millele taotlus on edastatud, või asjaolu, et küsimus ei kuulu liidu haldusasutuste pädevusse.\n6. Kui pädev asutus jätkab haldusmenetlust, kohaldatakse vajadusel artikli 6 lõikeid 2–4.\nOsapooltel on menetluse juhtimisega seoses järgmised õigused:\na) õigus saada kogu asjakohane menetlusse puutuv teave selgel ja arusaadaval kujul;\nb) kui võimalik ja asjakohane, õigus esitada ja täita kõik menetlusega seotud formaalsused eemal olles ja elektrooniliselt;\nc) õigus kasutada millist tahes aluslepingute keeltest ja valida, millises aluslepingute keeles nendega suheldakse;\nd) õigus saada teavitusi menetluse kõigi etappide kohta ja osapooli mõjutada võivate otsuste kohta;\ne) õigus olla esindatud advokaadi või mõne muu isiku poolt omal valikul;\nf) õigus maksta üksnes selliseid lõive, mis on mõistlikud ja proportsioonis kõnealuse menetluse kuludega.\nKohustus viia läbi hoolikas ja erapooletu uurimine\n1. Pädev asutus uurib juhtumit hoolikalt ja erapooletult. Asutus võtab arvesse kõiki asjakohaseid tegureid ja kogub kogu vajaliku teabe, mille alusel teha otsus.\n2. Vajaliku teabe kogumise eesmärgil võib pädev asutus vajaduse korral:\na) kuulata ära osapoolte, tunnistajate ja ekspertide ütlused,\nb) nõuda dokumente ja andmeid,\nc) korraldada külastusi ja kontrollimisi.\n3. Osapooled võivad esitada tõendeid, mida peavad asjakohaseks.\n1. Osapooled aitavad pädeval asutusel teha kindlaks juhtumi fakte ja asjaolusid.\n2. Osapooltele määratakse mõistlik tähtaeg kaasaaitamistaotlusele vastamiseks, võttes arvesse taotluse pikkust ja keerukust ning uurimise nõudeid.\n3. Juhul kui haldusmenetlus võib tuua kaasa karistuse, tuletatakse osapooltele meelde õigust hoiduda enesesüüstamisest.\nTunnistajad ja eksperdid\nTunnistajate ja ekspertide kuulamine võib toimuda pädeva asutuse algatusel või osapoolte ettepanekul. Pädev asutus tagab ekspertide valikul, et need on tehniliselt pädevad ega ole mõjutatud huvide konfliktist.\n1. Kontrolle võib teostada, kui liidu seadusandliku aktiga on kehtestatud kontrollivolitused ja kui see on vajalik liidu õiguse kohase kohustuse täitmiseks või eesmärgi saavutamiseks.\n2. Kontrolli teostatakse vastavalt kontrollivolitusi või -luba andvas aktis kehtestatud üksikasjadele ja piirides, mis käsitlevad meetmeid, mida võib võtta, ja rajatisi, mida võib läbi otsida. Kontrolli läbiviijad esitavad oma volitusi kasutades kirjaliku loa, kus on ära näidatud nende isikuandmed ja ametikoht.\n3. Kontrolli eest vastutav asutus teatab kontrollitavale osapoolele kontrolli toimumise kuupäeva ja alguskellaaja. Osapoolel on õigus viibida kontrollimise ajal kohal ning avaldada arvamust ja esitada kontrolli kohta küsimusi. Kui see on avalikes huvides rangelt vajalik, võib kontrolli eest vastutav asutus teatamisega viivitada või sellest loobuda, põhjendades seda nõuetekohaselt.\n4. Kontrolli käigus selgitatakse kohalviibivatele osapooltele võimaluse piires kontrolli sisu ja eesmärki, kontrollimenetlust ja sellele kohaldatavaid eeskirju ning järelmeetmeid ja kontrolli võimalikke tagajärgi. Kontrollimine viiakse läbi nii, et see ei häiriks põhjendamatult kontrolliobjekti ega isikut, kelle valduses see on.\n5. Kontrolli läbiviijad koostavad viivitamata kontrolliaruande, milles tehakse kokkuvõte kontrollimise panusest uurimise eesmärgi saavutamisse ja märgitakse ära olulised tähelepanekud. Kontrolli eest vastutav asutus saadab kontrolliaruande koopia osapooltele, kel on õigus kontrolli ajal kohal viibida.\n6. Kontrolli eest vastutav asutus valmistab kontrollimise ette ja viib selle läbi tihedas koostöös selle liikmesriigi pädevate asutustega, kus kontroll aset leiab, välja arvatud juhul, kui kontrolli subjektiks on liikmesriik ise või kui see kahjustaks kontrolli eesmärki.\n7. Kontrolli läbi viies ja kontrolliaruannet koostades võtab kontrolli eest vastutav asutus arvesse kõiki asjaomase liikmesriigi õigusaktidega kehtestatud menetluslikke nõudeid, mis täpsustavad vastuvõetavaid asitõendeid selle liikmesriigi haldus- või kohtumenetlustes, kus kasutamiseks kontrolliaruanne on mõeldud.\n1. Töötaja ei osale haldusmenetluses, milles tal on otsene või kaudne isiklik huvi, muu hulgas eelkõige perekondlik või finantshuvi, mis võib tema erapooletust kahjustada.\n2. Asjaomane töötaja teatab huvide konfliktist pädevale asutusele, mis teeb konkreetse juhtumi asjaolusid arvestades otsuse selle isiku haldusmenetlusest kõrvaldamise kohta.\n3. Iga osapool võib nõuda mõne töötaja kõrvaldamist haldusmenetlusest huvide konflikti tõttu. Selleks tuleb kirjalik põhjendatud taotlus esitada pädevale asutusele, mis teeb otsuse pärast asjaomase töötaja ära kuulamist.\n1. Osapooltel on õigus olla ära kuulatud enne mis tahes üksikmeetme võtmist, mis mõjuks neile negatiivselt.\n2. Osapooltele antakse piisavalt teavet ja piisavalt aega ettevalmistamiseks.\n3. Osapooltel võimaldatakse väljendada oma seisukohta vajadusel kirjalikult või suuliselt ning soovi korral võivad nad kasutada oma valitud isiku abi.\nÕigus tutvuda toimikuga\n1. Asjaomastele osapooltele võimaldatakse täielik juurdepääs toimikule, võttes samal ajal arvesse konfidentsiaalsuse ning ameti- ja ärisaladusega seotud õigustatud huve. Kõiki selle õiguse piiramisi põhjendatakse nõuetekohaselt.\n2. Kui ei ole võimalik kogu toimikule juurdepääsu anda, esitatakse osapooltele piisav kokkuvõte dokumentide sisust.\n1. Liidu haldusasutus registreerib iga toimiku puhul saadud ja saadetud kirjad, saadud dokumendid ja võetud meetmed. Liidu haldusasutus koostab säilitatud toimikute indeksi.\n2. Andmeid säilitatakse täielikus kooskõlas andmekaitseõigusega.\n1. Haldusaktid võetakse vastu ja haldusmenetlused lõpetatakse mõistliku aja jooksul ja põhjendamatu viivituseta. Haldusakti vastuvõtmise tähtaeg on kuni kolm kuud arvates kuupäevast, mil\na) teavitati otsusest algatada haldusmenetlus, kui selle algatas liidu haldusasutus, või\nb) teavitati taotluse kättesaamisest, kui haldusmenetlus algatati taotluse alusel.\n2. Kui haldusakti ei ole võimalik vastavaks tähtajaks vastu võtta, teavitatakse asjaomaseid osapooli sellest ja viivituse põhjustest ning neile esitatakse haldusakti vastuvõtmise eeldatav kuupäev. Pädev asutus vastab nõudmise korral küsimustele juhtumi arutamise edenemise kohta.\n3. Kui liidu haldusasutus ei kinnita taotluse kättesaamist kolme kuu jooksul, loetakse taotlus tagasi lükatuks.\n4. Tähtaegu arvestatakse vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ, Euratom) nr 1182/71(1).\nHaldusaktid koostatakse kirjalikult ja neile kirjutab alla pädev asutus. Haldusaktid sõnastatakse selgelt, lihtsalt ja arusaadavalt.\n1. Haldusaktis põhjendatakse selgelt asjaolusid, millel haldusakt põhineb.\n2. Haldusaktis märgitakse selle õiguslik alus, loetletakse asjakohased faktid ja nimetatakse viis, kuidas on võetud arvesse erinevaid asjaga seotud huve.\n3. Haldusakt sisaldab osapoolte olukorrast tulenevaid individuaalseid põhjendusi. Kui asjaga seotud isikute suur arv seda ei võimalda, piisab üldisest põhjendusest. Juhul kui mõni osapool selgesõnaliselt siiski nõuab individuaalseid põhjendusi, esitatakse need talle.\n1. Haldusaktis nähakse selgelt ette halduskorras läbivaatamise võimalus.\n2. Osapooltel on õigus nõuda nende haldusaktide halduskorras läbivaatamist, mis kahjustavad osapoolte õiguseid ja huve. Halduskorras läbivaatamise taotlus esitatakse hierarhias kõrgemal asuvale asutusele ja juhul, kui see pole võimalik, sellele asutusele, mis kõnealuse haldusakti võttis vastu.\n3. Haldusaktis kirjeldatakse menetlust, mida halduskorras läbivaatamise taotluse esitamisel tuleb järgida, ning seal on kirjas pädeva asutuse või vastutava töötaja nimi ja ametlik aadress, kuhu läbivaatamistaotlus tuleb saata. Aktis tuuakse ära ka sellise taotluse esitamise tähtaeg. Kui tähtajaks ei ole taotlust esitatud, loetakse haldusakt lõplikuks.\n4. Haldusakt osutab selgelt võimalusele algatada kohtumenetlus või esitada kaebus Euroopa Ombudsmanile, juhul kui liidu õigus seda ette näeb.\nHaldusaktist, mis mõjutab osapoolte õiguseid ja huve, teatatakse osapooltele kirjalikult niipea, kui akt on vastu võetud. Haldusakti hakatakse osapoole suhtes kohaldama pärast selle osapoole teavitamist.\nHALDUSAKTIDE PARANDAMINE JA TAGASIVÕTMINE\nHaldusaktides sisalduvate vigade parandamine\n1. Pädev asutus parandab tehnilised, arvutus- jms vead omal algatusel või asjaomase osapoole taotluse alusel.\n2. Osapooli teavitatakse enne iga paranduse sisseviimist ning parandus jõustub pärast teavitamist. Kui seotud osapoolte suur arv seda ei võimalda, võetakse vajalikud meetmed, et teavitada kõiki osapooli põhjendamatu viivituseta.\nOsapoolt negatiivselt mõjutava haldusakti parandamine või kehtetuks tunnistamine\n1. Pädev asutus parandab või tunnistab kehtetuks kas omal algatusel või asjaomase osapoole taotluse alusel õigusvastase haldusakti, mis mõjutab osapoolt negatiivselt. Parandamisel või kehtetuks tunnistamisel on tagasiulatuv mõju.\n2. Pädev asutus parandab või tunnistab kehtetuks kas omal algatusel või asjaomase osapoole taotlusel õiguspärase haldusakti, mis mõjutab osapoolt negatiivselt, kui selle haldusakti andmise alus on langenud ära. Parandamisel või kehtetuks tunnistamisel ei ole tagasiulatuvat mõju.\n3. Parandamine või kehtetuks tunnistamine jõustub osapoole teavitamisest.\n4. Kui haldusakt mõjutab negatiivselt üht osapoolt, kuid on samas kasulik mõnele teisele osapoolele, viiakse läbi haldusakti kõigile osapooltele avaldatava võimaliku mõju hindamine ning järeldused tuuakse ära parandusakti või kehtetuks tunnistamise akti põhjendustes.\nOsapoolele kasuliku haldusakti parandamine või kehtetuks tunnistamine\n1. Pädev asutus parandab või tunnistab kehtetuks õigusvastase haldusakti, mis on ühele osapoolele kasulik, tehes seda kas omal algatusel või mõne muu osapoole taotluse alusel.\n2. Seejuures võetakse nõuetekohaselt arvesse parandamise või kehtetuks tunnistamise tagajärgi osapooltele, kellel on õiguspärane alus pidada akti õiguspäraseks. Kui need osapooled kannaksid kahju otsuse õiguspäraseks pidamise tõttu, hindab pädev asutus, kas neil osapooltel on õigus hüvitisele.\n3. Parandamisel või kehtetuks tunnistamisel on tagasiulatuv mõju üksnes juhul, kui seda tehakse mõistliku aja jooksul. Kui osapool võis õiguspäraselt eeldada, et akt on õiguspärane, ja on avaldanud soovi seda säilitada, ei ole parandamisel või kehtetuks tunnistamisel tagasiulatuvat mõju sellele osapoolele.\n4. Pädev asutus võib parandada või kehtetuks tunnistada õiguspärase haldusakti, mis on ühele osapoolele kasulik, tehes seda kas omal algatusel või mõne muu osapoole taotluse alusel, kui selle haldusakti andmise alus on langenud ära. Seejuures võetakse nõuetekohaselt arvesse teiste osapoolte õiguspäraseid ootusi.\n5. Parandamine või kehtetuks tunnistamine jõustub osapoole teavitamisest.\nVigade parandamise ning haldusakti parandamise ja kehtetuks tunnistamise korraldamine\nKäesoleva määruse III, IV ja VI peatüki vastavaid sätteid kohaldatakse ka vigade parandamise ning haldusaktide parandamise ja kehtetuks tunnistamise korral.\nÜLDISELT KOHALDATAVAD HALDUSAKTID\nLiidu haldusasutuste vastu võetud üldiselt kohaldatavad haldusaktid on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud menetlusõigustega.\nÕiguslik alus, põhjendused ja avaldamine\n1. Liidu haldusasutuste vastu võetud üldiselt kohaldatavates haldusaktides tuuakse ära nende õiguslik alus ja esitatakse selgelt nende aluseks olevad põhjused.\n2. Haldusaktid jõustuvad asjaomaste isikute suhtes vahetult kättesaadavate vahenditega avaldamise päeval.\nTEAVE JA LÕPPSÄTTED\nHaldusmenetluste eeskirjade alane teave veebis\n1. Võimaluse korral ja kui see on asjakohane, edendavad liidu haldusasutused olemasolevate haldusmenetluste alase ajakohastatud teabe edastamist veebis ajutisel veebisaidil. Eelkõige kehtib see taotlusmenetluste kohta.\n2. Veebis esitatav teave sisaldab järgmist:\na) link kohaldatavatele õigusaktidele,\nb) peamiste õigusnõuete ja nende haldusliku tõlgendamise lühiselgitus,\nd) lõppakti vastu võtma pädeva asutuse nimi,\ne) akti vastuvõtmise tähtaeg,\nf) olemasolevad õiguskaitsevahendid,\ng) link standardsetele vormidele, mida osapooled võivad kasutada menetluse käigus liidu haldusasutustega suhtlemisel.\n3. Lõikes 2 osutatud veebiteave esitatakse selgelt ja lihtsalt. Juurdepääs selle teabele on tasuta.\nKomisjon esitab aruande kõnealuse määruse toimimise hindamise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne [xx aastat pärast jõustumist].\nKäesolev määrus on tervikuna siduv.\n... [koht], ... [kuupäev]\n(1) Nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1182/1971, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1).


Kultuuri austaja teeb rohkem tööd\nUrve Vilk • 2. november 2011\nStatistikaameti 2010. aasta ajakasutuse uuringust selgub, et kultuuri tarbivad inimesed on üldjuhul ka aktiivsemad töötegijad kui need, kellel kultuuritarbimise harjumus puudub, kirjutab statistikaameti blogis statistikaameti analüütik Kutt Kommel.\nMeeste puhul teevad enim töötunde need, kes käivad 7–12 korda aastas kultuurist osa saamas, naiste puhul need, kes 4–6 korda.\nKultuuriasutustes (viimase 12 kuu jooksul vähemalt korra teatris, kinos, kontserdil, muuseumis, kunstinäitusel, raamatukogus jmv või kultuurisündmusel) käinud mehed töötavad päevas umbes 3 tundi ja 15 minutit ning mittekäivad mehed veidi üle 2 tunni — vahe on tund ja 11 minutit. Kultuuriasutustes käivad naised töötavad päevas keskmiselt 2 tundi ja 44 minutit, mittekäivad naised 1 tund ja 20 minutit. Vahe on tund ja 24 minutit.\nKultuurisündmustel ja -asutustes käimise sagedus kasvab koos inimeste keskmise töötundide arvuga, kuni teatud tasemeni, kust see hakkab veidi kahanema.\nVäga aktiivsete kultuurisõprade (enam kui 12 korda aastas kultuurisündmustel osalejad) töötundide arvu väikest kahanemist võib seletada sellega, et inimesed, kellel on rohkem aega kultuuriasutustes käia, on pigem kooliealised või pensionärid. Tänu soodustuste ei kaasne neil kultuuritarbimisega ka suuri väljaminekuid, mis annab neile omakorda rohkem võimalusi.\nMitte kordagi kultuuri nautinud inimeste rühm kattub aga olulisel määral töötute ja madalama sissetulekuga inimeste omaga, s.t oma majandusliku seisundi tõttu on neil ka vähem võimalusi kultuuri nautida (kui mitte arvestada, et paljud kultuuriteenused, näiteks raamatukogus käimine või kultuurimälestistega tutvumine on ka neile tasuta).\nParimas tööeas 25–49-aastased mehed teevad tööd keskmiselt ligi neli tundi päevas, naised ligi kolm ja pool tundi. Parimas tööeas mehed, kes aasta jooksul vähemalt korra kultuurist osa saavad, töötavad keskmiselt neli ja pool tundi ning mehed, kes selle aja jooksul kordagi kultuuri ei tarbi, töötavad ligikaudu 3 tundi ja 20 minutit. Kahe rühma vahe on keskmiselt 75 minutit. Kultuurist osa saanud 25–49-aastased naised töötavad keskmiselt 3 tundi ja 39 minutit ning need, kes 12 kuu jooksul kordagi kultuuriga kokku ei puutunud, kolm tundi ehk 39 minutit vähem.\nKõige suurem erinevus kultuuri tarbivate ja mittetarbivate inimeste töötundide vahel on pensioniealistel. Meeste puhul on see vahe umbes kahe ja poole kordne, naiste puhul isegi kuuekordne kultuurist osa saavate inimeste kasuks.\nSellel, miks vanemas eas on vahe nii märkimisväärne, on tõenäoliselt mitu põhjust. Kultuurist osasaamine aitab ühest küljest säilitada inimeste vaimset erksust. Inimesed, kes aeg-ajalt mõnes kultuuriasutuses käivad, on harjunud vastu võtma rohkem uut informatsiooni, mistõttu nad on maailmaga paremini kursis ja oskavad paremini omaks võtta muutusi, mida tänapäeva maailm pakub.\nPeale selle käib kultuurilise aktiivsusega kaasas ka sotsiaalne aktiivsus ehk rohkem suhtlemist väljapool kodu ja mis vanemaealiste puhul veel oluliseks muutub, on füüsiline aktiivsus. Et vanemaealistel on tihti probleemiks vähene füüsiline aktiivsus, annab kultuuriasutustes käimine põhjuse kodust välja minekuks, mis mõjub positiivselt ühtemoodi nii kehale kui ka vaimule.\nKuidas iganes võrrelda neid inimesi, kes kultuuriasutustes käivad, nendega, kes seal ei käi, ei jää märkamata, et need, kes olid vähemalt korra viimase 12 kuu jooksul käinud mõnes kultuuriasutuses või kultuurisündmusel, on üldjuhul suuremad töötegijad, s.t nende keskmine töötundide arv ületab nende oma, kes kultuuri ei tarbi. Olgugi et mõningal määral tuleb arvestada ka statistilist viga, näitab kultuuriasutustes käimine siiski korrelatsiooni inimeste aktiivsusega töötegevustes. Millist mõju kultuuritarbimine inimese töövõimele aga otseselt avaldab, võib ainult oletada. Võib-olla on aktiivsed töötegijad just need, kes armastavad vahel oma meelt lahutada ja vaimu värskendada? Tõenäoliselt on see mõju siiski vastastikune — kultuurist osasaamine aitab inimestel keskenduda millelegi muule ja see annab võimaluse väheseks ajaks igapäevarutiinist väljuda, pärast mida on jälle võimalik oma igapäevakohustustele värskelt läheneda. Ilmselt on asi ka selles, et inimestel, kes intensiivselt töötavad, tekib aeg-ajalt vajadus sellest tööst korraks distantseeruda, et oleks hiljem jälle võimalik seda sama intensiivsusega jätkata. Kultuuriasutustes käimine on aga investeering kultuuri kapitali, mille positiivne mõju on väga mitmekülgne. Kultuuritarbimise ja tehtava töö hulga vahel on selge seos. See annab tööandjatele põhjust omale töötajate värbamisel neilt näiteks küsida, millal nad viimati mõnel kultuurisündmusel käisid.\nSiinsele statistikale tuginedes võib ka oletada, et tööandjatel, kes sooviksid oma töötajate tööindu, oleks otstarbekas neid mõni kord aastas näiteks teatrisse või kontserdile saata või organiseerida ekskursioon mõne kultuurimälestise juurde. Kulu, mis sellega kaasneb, toob tõenäoliselt rohkem tagasi selle tööhulgana, mis inimesed pärast kultuurielamust tööd tehes tagasi annavad.\nPõhjalikum ülevaade kogumikus „Mehe kodu on maailm, naise maailm on kodu?” (ilmus 31.10.2011) artiklis „Kultuuriasutustes käimine inimeste aktiivsuse näitajana


Eeloleval nädalal tuleb paiguti arvestada talviste teeoludega – Pealinn.ee\nEeloleval nädalal tuleb paiguti arvestada talviste teeoludega (0)\nAlgaval nädalal kõiguvad õhutemperatuurid pluss- ja miinuskraadide vahel ning koos lume- ja lörtsisadudega muutuvad teeolud paiguti talviseks.\nIlmateenistuse teatel on ööl vastu esmaspäeva enamasti selge ja vähese pilvisusega ilm, rannikul on kohati pilvisem ning hooti sajab lund ning lörtsi. Puhub loode- ja põhjatuul 5-12, rannikul puhanguti kuni 17 m/s. Pärast keskööd tuul järk-järgult nõrgeneb. Õhutemperatuur on 0 kuni -6, tuulele avatud rannikul kuni +3 kraadi. Esmaspäeva päeval on vähese ja vahelduva pilvisusega ilm. Mõnel pool esineb lume- ja lörtsihooge. Puhub läänekaaretuul 3-9, rannikul puhanguti 12 m/s, õhtul tugevneb saartel edelatuul puhanguti 14 m/s. Õhutemperatuur on 0 kuni -3, saarte rannikul kuni +3 kraadi.\nTeisipäeva öösel hakkab läänesaartelt alates pilvisus tihenema ning lörtsi ja vihma sadama. Sekka võib tulla ka lund ja sadu laieneb öö jooksul üle maa kagu suunas. Mandril sajab esialgu tihedat lund ja lörtsi, seejärel mõnel pool ka vihma. Edelatuul tugevneb 6-11, puhanguti 15, saartel ja rannikul 10-15, puhanguti kuni 22 m/s. Hommikuks pöördub tuul läände ja loodesse. Õhutemperatuur on Ida-Eestis -3 kuni -6, Lääne-Eestis -3 kuni +3 kraadi. Hommikuks läheb veidi soojemaks. Teedel varitseb suur libeduseoht. Teisipäeva päeval on pilves selgimistega ilm. Paljudes kohtades sajab nii lund, lörtsi kui ka vihma. Pärastlõunal jääb sadusid harvemaks. Puhub lääne- ja loodetuul 6-10, puhanguti 13, saartel ja rannikul 9-14, puhanguti 17-21 m/s. Õhtul tuul nõrgeneb. Õhutemperatuur on 0 kuni +3, saarte rannikul kuni 6 kraadi.\nKolmapäeva öösel on üksikute selgimistega pilves ilm. Mõnel pool sajab lund ja lörtsi, rannikul ka vihma. Puhub läänekaaretuul 3-9, rannikul puhanguti 12 m/s. Vastu hommikut tugevneb edelatuul 8-13, saartel ja rannikul puhanguti 18 m/s. Õhutemperatuur on 0 kuni -5, saartel kuni +6 kraadi. Kolmapäeva päeval on muutliku pilvisusega ilm. Hommikupoolikul sajab Ida-Eestis kohati lund, Soome lahe ääres on võimalik ka vähene vihm. Pärastlõunal on aga sajuvõimalus väike. Puhub edela- ja läänetuul, pärastlõunal pöördub järk-järgult loodesse 7-12, saartel ja rannikul puhanguti kuni 17 m/s. Sooja on 1-7 kraadi.\nIlm 19. november 2021\nIlmateenistus prognoosib laupäevaks kõva tormi


Maailma parim koht: Puhka kevadises Eestis*(pealkirja tuleb sosistada, kas teate)\nPuhka kevadises Eestis*\n(pealkirja tuleb sosistada, kas teate)\nHoiatan, tuleb pikk sissekanne. Kokkuvõtvalt, millest juttu tuleb:\nlahendan praamijärjekordade müsteeriumi\nannan ülevaate praamijärjekorras toimunust\nväikesed nipid tööst kõrvale hiilimiseks\nvaatamisväärsused, mida pole näha – Pärnumaa tõmbenumber\nohtralt kirjanduslikke liialdusi\nalatut laimu Sandra kohta\nReedel lasin ma poole seminari pealt jalga. Arvake, miks selline teadusjanune inimene kui mina sellise ohverduse teeb? Ikka selleks, et saaks juba varem praamijärjekorda seisma minna. Ma polnud varem aru saanud, miks need inimesed niiväga sinna Saaremaale minna tahavad. Nüüd ma tean. See on Leedo vandenõu ja kaval ärinipp. Vaadake juba ammusest ajast on järjekorrad inimestele magnetina mõjunud. Et juu seal siis midagi ilgemalt head on kui kõik sinna minna tahavad. Aga ma kahtlustan, et pooled autod seal järjeokorras olidki sellised kinnimakstud autod, no nende ülesanne oligi lihtsalt järjekorda tekitada. Huvi tekitada. Niikuinii nad Kuivastus sõitsid uuesti praami peale, et Virtu pool taas järjekorda tekitada.\nAga no tõesti, kes hull tahaks sellise märja tuulise tormialuse ilmaga sinna Saarele minna? No mina tahtsin ja Sandra ja Unistaja ka (Unistaja versioon nädalavahetusest on siin, Sandra on vaikima sunnitud). No meie vabanduseks on see, et veidrikke ikka leidub, aga need ülejäänud??? Mõistust ka inimestel pole.Iseenesest oli muidugi järjekorras põnev. Arvutasime mitu kilomeetrit mahub ühele praamile, sõime "burxe" (kas burgereid üldse on võimalik viisakalt süüa, nii et terve nägu kastmega kokku ei saaks, ma küsin?), kihutasime jeepi vendadega võidu ja aegajalt saatsime Sandra õue kontrollima tuuletugevust (ta on hea indikaator - kui tuul ta ära viib, on torm väga tugev, kui ta suudab vastu panna, siis on lootust, et ka praamid sõidavad).\nAga elu koos veel kahe veidike hullumeelsega tekitas minus tõelise cabinet fever´i. Igatahes ei suutnud ma kuidagi taluda mõtet, et mul tuleb koos nendega Kuressaarde sõita. Hüppasin hoopis Orissaares autost välja, et veidike kohalikus SPA-s oma hinge kosutada ja närve rahustada.\nJärgmisest päevast mäletan ma valdavalt kütmist ja külma ja mõtet, et peaks veel kütma (kuigi see on päris huvitav valikuline mälu, sest minu panus kütmisesse oli tegelikult palju väiksem kui mõnel teisel). Pirukate tegemist mäletan ma ka (kuigi ka siin oli minu osalus imetilluke). Kui nüüd mõtlema hakata, siis oli minu panus kõikidesse ettevõtmistesse suhteliselt tühine. A see tuli sellest, et ma lihtsalt ei saanud midagi teha. Kuidas ma oleksin saanudki ilma käteta? Ma kõrvetasin nimelt ühe käe vastu ahju ust ära ja see valutas ja teine käsi oli mul ju ometigist taskus (kusjuures oma nutikuses kasutan ma seda nippi tihti – hoian käsi taskus nimelt – nii ei saa tööd teha).\nAga õnneks oli meil mitte nii nutikaid, kes kõik töö ära tegid ja toitsid meie näljaseid kehasid. Tatrasalat, mitut erisorti ja -küpsusastmes liha, mmmaitsvad juustupirukad, Murueide põnev ja isuäratav kook, vastlakuklid, porknad ja ikka samas vaimus edasi…\nPidu kestis varajase hommikutunnini, mina aga otsisin juba varakult ühe sooja ja mõnusa koha (ma tean, et Printsess Herneteral voodist tuleb eemale hoida) ning keerasin magama. Kui mina aga lõpuks silmad lahti lõin, siis selgus, et vahepeal olid käinud nõudepesupäkapikud ja kõik ära pesnud ja koristanud. Mis nii viga. Tähh teile.\nSai veel kiirelt tehtud paar nooleviskemeistrivõistlust. Mina loomulikult võitsin (tõsi, Mpsi võitmiseks tuli teha oma 4 mängu, aga ma sain sellega hakkama). Ja siuhvilks kihutasimegi mandri poole tagasi.\nKuna see kõik käis nii siuhvilks, siis otsustasime teha pikniku mõnes looduskaunis kohas. Kärsu mõis oli esimene silt, mis meile vastu säras. Mõis ise nii särav polnud. Sõitsime tükk aega enne kui otsustasime, et me seda tegelikult lähemalt näha ei tahagi. Meie lohutuseks polnud me kaugeltki mitte ainsad, kes seal ekslesid – üks mees jalgrattal näis olevat vähemalt sama eksinud, kui mitte rohkemgi. Vardja aluskivimi paljandiga oli meil palju enam õnne. Me leidsime ta peale väikest ekslemist üles (selles võis mängida oma väikest rolli silt, kuhu oli keegi mingil veidral põhjusel peale kirjutanud – Vardja aluskivimi paljand)!!! Tõsi, See konkreetne aluskivim oli selline häbelikku tüüpi ja kuidagi ei tahtnud paljanduda. Ja see suure sildiga välja reklaamitud kosk oli ilmselt väiksem kui silt ise. Vastasel juhul oleks me teda märganud. Ah jaa, siin on piltmõistatus - mõista mõista kummal pildil on kosk. (Ühel on vihjeks silt ka)\nJa mis edasi sai, seda ma ei tea. Jäin häbematul kombel magama ja ärkasin alles Tartus… Ma kahtlustan, et selles Tatrasalatis oli sees unerohtu.\n(kosepildid: Vardja, Niagara)\nSildikesed: Maailmarändur, meie väike kambake, müsteeriline maailm, Paranoiline Pille, pidu ja bakhanaal, pildiraamat\nKui selles tatrasalatis oli unerohtu, siis oli see valikulise mõjuga, sest mina ju ei jäänud magama (vedas teil :D).\nSiiis oli unerohtu.... hmm... selles veinis mida ma ommikul jõin...aga see oli pika mõjuga


Kalev/Cramo võitis suurelt Soome hõbedameeskonda – Korvpall24.ee\nAvaldatud 22.09.2018; 20:07\nAutor Siim Källo 22.09.2018; 20:07\n-Mihkel Kirves ja Janari Jõesaar | Foto: Siim Semiskar\nValitsev Eesti meister BC Kalev/Cramo võitis oma viimases hooajaeelses sõprusmängus 31 punktiga Soome hõbedameeskonda Salon Vilpas Vikings.\nTasavägiselt kulgenud esimese veerandaja lõpuks suutis Kalev/Cramo juhtima minna 31:24. Teisel veerandil ei jätnud kodumeeskond enam vastastele mingit sõnaõigust võites poolaja 59:38. Nagu ka teine veerand, kulges ka kolmas Kalev/Cramo juhtimisel, mis võideti 26:16. Viimane veerandaeg jäi viiki ning kogu mäng võideti lõpuks 104:73.\nChavaughn Lewis oli võitjate resultatiivseim 24 punktiga (vabavisked 13/13). Branko Mirkovic lisas 20 ning Janari Jõesaar 17 silma. 17 minutit mänginud Landen Lucase arvele jäi 15 punkti.\nSalon Vilpas Vikingsi resultatiivseimad olid 24 punktiga DJ Fenner ning 14 punkti visanud Mikko Koivisto.\nBC Kalev/Cramo esimene põhihooaja kohtumine toimub juba järgmise nädala reedel (28.09) Kalevi Spordihallis, kui kohtutakse Olybet Eesti-Läti korvpalliliigas eelmise aasta Läti meistri BK Ventspilsiga.\nPrevious Post Tartu Ülikool alustas Sadama turniiri 30 punkti visanud noore leedulase toel võiduga\nNext PostSoku suurepärane esitus ei suutnud koduklubi päästa, Laane napilt edasi


PAIGALDAJALE | Samsungi kliimalahendused | Samsung Business EE\nSa juba teed võimatut\nNüüd saame aidata sul teha veelgi rohkem\nMida oodata Samsungi partnerina\nMis sobib sulle kõige paremini\nSamsungi kliimalahenduste registreeritud partnerina on sul olemas kõik, mida vajad alati parimate tulemuste saavutamiseks.\nMe toetame sind\nMeie mitmekanaliline tugi ja koolitusvõimalused tähendavad, et me oleme ainult ühe kõne või klõpsu kaugusel, olenemata sellest, kas räägid klienditoe töötajaga, kasutad meie partnerite portaali eeliseid või osaled praktilises juhendamises ühes meie koolituskeskustest.\nKuula oma kolleegide lugusid\nPaigaldusinsener Scott Munro ettevõttest Refrigeration Mitton Limited selgitab, mis on tema jaoks oluline, et ta saaks oma igapäevast tööd teha.\nKui hakkad Samsungi partneriks, ei muuda me viisi, kuidas oma äri ajad. Me aitame sul sinu ettevõtet arendada sinu viisil.\nMe mõistame sind\nRäägi meile endast. Sinu katsumused, sinu edulood, sinu eesmärgid ja viis, kuidas töötad. Mida paremini sind tunneme, seda tõhusamalt saame optimeerida oma tööviisi sinu olukorra järgi ja valmistada sind ette äriedu saavutamiseks.\nPaigaldusettevõtte Atout Fluid Climatisation juht Sébastien Albiges räägib, mis on tema arvates olulised asjad, mis sobivad tema ettevõttele kõige paremini.\nSamsungi kliimalahendused – uudised sinu partnerilt\nMe teame, et tasakaalu leidmine paigaldusettevõtte pidamise ja müügirolli vahel võib olla keeruline, kuid me saame aidata sul sujuvalt muuta oma teenuseid nii, et saavutada kasumlik ja jätkusuutlik kasv.\nMeie uuenduslikud lahendused võimaldavad sul konkurentsirohkel turul paremini silma paista. Teeme sinuga koostööd, et luua uusi ärivõimalusi ja anda sulle enesekindlust, et tagada sinu klientidele aasta ringi mugavus.\nPaigaldusettevõtte Friotécnica juht Ángel Lacorte selgitab, mida tal on vaja, et järjest nõudlikumal maastikul alati sammu võrra ees püsida.\nSamsungi kliimalahenduste töötajad\nAlla laadima PDF\nMurranguline tehnoloogia ja uuendused\nSamsungit tuntakse piiride ületamise poolest. Tulemus? Eristuvad lõppkasutajast inspireeritud lahendused, millele on omane eriline disain ja suurepärane funktsi


Pelgulinna koolilapsed hakkavad hommikuti tasuta putru saama - Kaup ja teenus - Tarbija\nPelgulinna koolilapsed hakkavad hommikuti tasuta putru saama\n8. november 2011, 7:11\nTallinna Pelgulinna gümnaasiumi pakutakse kuni selle aasta lõpuni lastele tasuta hommikuputru.\n«Selle algatusega tahame eelkõige populariseerida pudrusöömist laste seas ning seeläbi jõuda ka lapsevanemateni, et suunata neid enam tervislike valikute ja tasakaalustatud toitumise suunas,» teatas kampaaniat korraldav MTÜ Ole Terve.\nSeltsi sõnul soovivad nad selgitada vanematele pudru väärtust ja positiivset mõju õppeedukusele, lapse sooritusvõimele ja tervisele. Sel aastal pakutakse putru pilootprojekti käigus ühes koolis, aga järgmisel aastal on plaan läbi viia suuremahulisem projekt.\nTÜ korraldab koolis toitumisalaseid loenguid, tervisenäitajate mõõtmised, viib läbi ankeetküsitluse õpilaste, õpetajate ja lastevanemate seas – eesmärk on tuua välja “käegakatsutavad” pudrusöömise positiivsed mõjud.\nProjekti toetavad AS Balti Veski (Veski-Mati), Selver ja AS Gemund Kaup. Pelgulinna Gümnaasiumi toitlustaja OÜ Flosse valmistab ja pakub putru tasuta.


Investeeri taastuvenergiasse ja enda tulevikku\nEnefit Greeni aktsiate märkimine\nEesti Energia tütarettevõte Enefit Green viib aktsiad börsile ja annab ka sinule võimaluse panna tuul ja päike enda kasuks tööle, investeerides Läänemere piirkonna taastuvenergiasse.\nÜks juhtivatest ja mitmekülgsematest taastuvenergiatootjatest Läänemere piirkonnas\nSuurim tuuleenergiatootja Balti riikides\nTugevad finantsnäitajad ja kindel rahavoog\nVõimalus teenida dividenditulu\nTutvu Enefit Greeni avaliku pakkumise prospektiga, selle eestikeelse tõlke ja kokkuvõttega.\nEnefit Greeni eesmärk on saada Läänemere piirkonna kiiremini kasvavaks taastuvenergia ettevõtteks. Anna ka oma panus taastuvenergia arengusse ning kliimaeesmärkide täitmisse.\nAktsiate esmase avaliku pakkumisega kaasab Enefit Green kapitali, et arendada taastuvenergia tootmist meie regioonis. Investoritelt saadud rahaga finantseeritakse käimasolevaid ja potentsiaalseid uusi arendusprojekte. Enefit Greeni sihiks on kasvatada tootmisvõimsust 2025. aastaks 2,3 korda. Selleks ajaks plaanib ettevõte oma toodetud rohelise elektriga katta umbes 890 000 majapidamise aastase elektri vajaduse.\nTäna kuuluvad ettevõttele Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas kokku 22 tuuleparki, 38 päikeseelektrijaama, 4 koostootmisjaama, pelletitehas ja hüdroelektrijaam. Vajadus taastuvenergia järele aga kasvab ning meie regioonis on just tuul ja päike kõige suurema potentsiaaliga taastuvenergiaallikad. Rohelise energia laialdasem kasutuselevõtt on lihtsaim tee CO2 jalajälje vähendamisel ja kliimaneutraalsuse saavutamisel.\nKokku on pakkumisel kuni 71 428 572 uut ja olemasolevat Enefit Greeni lihtaktsiat mahus kuni 175 miljonit eurot. Pakkumise baasmaht on 115 miljonit eurot, mis koosneb kuni 40 816 327 uue lihtaktsia emiteerimisest mahus 100 miljonit eurot ning kuni 6 122 449 olemasoleva lihtaktsia müümisest mahus 15 miljonit eurot. Ettevõttel on võimalus olemasolevate aktsiate müüki suurendada kuni 30 612 245 olemasoleva lihtaktsiani ehk 60 miljoni euro võrra.\nÄriühingul on üht liiki lihtaktsiad. Iga aktsia annab omanikule muu hulgas hääleõiguse ettevõtte aktsionäride üldkoosolekul ja õiguse saada dividendi. Pakkumisel omandatud aktsiad annavad õiguse dividendile 2021. ja järgnevate majandusaastate eest.\nAktsiate märkimisperiood algab 5. oktoobril kell 10.00 ja lõpeb 14. oktoobril kell 14.00.\nPakkumise hinnavahemik on 2,45–3,15 eurot. Jaepakkumises osalevad investorid saavad aktsiaid märkida vaid hinnavahemiku ülempiirile vastava hinnaga ehk 3,15 eurot aktsia kohta. Aktsiate lõplik pakkumishind avalikustatakse börsiteatega eelduslikult 15. oktoobril või sellele lähedasel kuupäeval. Lõplik hind on kõikidele investoritele sama.\nJaepakkumine on suunatud kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele Eestis, Lätis ja Leedus. Aktsiate märkimiseks on vajalik Balti väärtpaberikonto, millega seotud aadress asub nendes riikides. Juriidilised isikud peavad olema registreeritud Eesti, Läti või Leedu äriregistris.\nJaepakkumises osalevatele investoritele on eesmärk jaotada kuni 1000 märgitud aktsiat (st ulatus, milles esitatud märkimiskorraldused eelduslikult täies mahus aktsepteeritakse). Lõpliku miinimumjaotise suuruse otsustavad Enefit Green koos Eesti Energia ja pakkumise korraldajatega pärast pakkumisperioodi lõppu jaotuse otsustamisel.\nPakkumise tulemused ning jaotus selguvad 15. oktoobril või sellele lähedasel kuupäeval. Täpsemad jaotuse põhimõtted on kirjeldatud pakkumise prospektis. Kui üks investor esitab mitu märkimisavaldust, liidetakse need aktsiate jaotamise ja arveldamise jaoks kokku.\nJaotatud aktsiad kantakse investorite väärtpaberikontodele eelduslikult 20. oktoobril või sellele lähedasel kuupäeval. Ettevõttel on aktsiad plaanis noteerida Nasdaq Tallinna börsil Balti põhinimekirjas ning kauplemine aktsiatega algab 21. oktoobril või sellele lähedasel kuupäeval.\nEnefit Greeni üldkoosoleku poolt 14. septembril 2021 kinnitatud Enefit Greeni dividendipoliitika järgi on ettevõttel kavas tulevatel aastatel maksta dividendideks kuni 50% eelmise aasta normaliseeritud puhaskasumist. Lõplik välja makstav summa on sõltuv üldistest turutingimustest, ettevõtte kasvu- ja arenguplaanidest ning vajadusest säilitada mõistlikul tasemel likviidsus.\nEnefit Greeni aktsiate pakkumise korraldajateks on Citigroup, Nordea ja Swedbank. Jaepakkumise müügiagendiks on LHV.\nPakkumise täpsed tingimused leiad pakkumise prospektist, selle eestikeelsest tõlkest ja kokkuvõttest.\nKutsume sind osalema „Investor kohtub“ seminarile Enefit Greeni tutvustamiseks. Seminar toimub Zoomi vahendusel 6. oktoobril algusega kell 17.30.\nKuula LHV podcasti Aavo Kärmasega ja Veiko Räimega\nPakkumises osalemiseks on sul vaja ka Balti väärtpaberite keskdepositooriumi kontot. Selle saad avada tasuta LHV internetipangas. Ava Balti väärtpaberikonto\nEnefit Greeni aktsiaid saad märkida 5. oktoober kell 10.00 – 14. oktoober kell 14.00. LHV kaudu akstaite märkimine on teenustasuta.\nEttevõttel või muul juriidilisel isikul on aktsiate märkimiseks vaja ka LEI-koodi.\nKui soovid sõlmida investeerimisteenuste lepingu LHV Pangaga, siis vali LHV internetipangas vasakpoolsest menüüst “Info ja seaded” > „Lepingud“ ja sõlmi leping Investeerimistehingute teostamiseks.\nKui Sul puudub väärtpaberikonto ja soovid LHV Panka enda kontohalduriks, siis vali LHV internetipangas vasakpoolsest menüüst “Info ja seaded” > „Lepingud“ ja sõlmi Balti väärtpaberikonto leping.\nLHV Pangas on investeerimisteenuste lepingu ja Balti väärtpaberikonto lepingu sõlmimine tasuta. Balti väärtpaberite hoidmise eest me tasu ei võta. Enefit Greeni aktsiate märkimine on LHV klientidele tasuta.\nKes saavad Enefit Greeni pakkumises osaleda?\nVastavalt Enefit Green AS-i aktsiate avaliku pakkumise tingimustele on jaepakkumine suunatud kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele Eestis, Lätis ja Leedus. Füüsiline isik loetakse Eestis olevaks, kui ta omab väärtpaberikontot Nasdaq CSD kontohalduri juures ning isiku aadress, mis on registreeritud isiku väärtpaberikontoga seoses, on Eestis. Juriidiline isik siis, kui ta omab väärtpaberikontot Nasdaq CSD kontohalduri juures ning isiku aadress, mis on registreeritud seoses isiku väärtpaberikontoga on Eestis või isiku registreeritud registrikood on Eesti äriregistri kood.\nPakkumise baasmaht on 115 miljonit eurot, mis koosneb kuni 40 816 327 uue lihtaktsia emiteerimisest mahus 100 miljonit eurot ning kuni 6 122 449 olemasoleva lihtaktsia müümisest mahus 15 miljonit eurot. Ettevõttel on võimalus olemasolevate aktsiate müüki suurendada kuni 30 612 245 olemasoleva lihtaktsiani ehk 60 miljoni euro võrra. Kokku on pakkumisel kuni 71 428 572 uut ja olemasolevat lihtaktsiat mahus kuni 175 miljonit eurot.\nMinimaalselt on investoril võimalik märkida 1 aktsia. Maksimaalset märgitavate aktsiate arv ei ole piiratud. Kui üks investor esitab mitu märkimisavaldust, liidetakse need aktsiate jaotamise ja arveldamise jaoks kokku. Üle 100 000 aktsia märkinud investoritele võib jaotus toimuda institutsionaalse pakkumise raames.\nKuni 1000 aktsia märkimisel on jaeinvestorile eelduslikult garanteeritud kõikide soovitud aktsiate jaotus. Lõpliku minimaalse individuaalse jaotise määravad aga kindlaks ettevõte ja nõustajad koos emissiooni korraldajatega pärast pakkumisperioodi lõppu ning see võib erineda eelnevalt esitatud indikatiivsest arvust. Aktsiate pakkumise tulemused ning jaotus selguvad 15. oktoobril või sellele lähedasel kuupäeval. Täpsemad jaotuse põhimõtted on kirjeldatud pakkumise prospektis.\nÜlemärkimise korral määratakse jaotustasemed ja igale tasemele kohalduvad jaotusmäärad, mille osas märkimiskorraldus täidetakse.\nInvesteerimisotsuse tegemiseks tuleb tutvuda Enefit Greeni avaliku pakkumise prospektiga, selle eestikeelse tõlke ja kokkuvõttega. Need on saadaval ettevõtte kodulehel: enefitgreen.ee/ipo ja Finantsinspektsiooni kodulehel. Vajadusel konsulteeri asjatundjaga.\nKäesolev teave on väärtpaberite reklaam ning ei ole mõeldud soovitusena osta või märkida mainitud väärtpabereid. Emitent on Enefit Green AS. Enne investeerimisotsuse tegemist peab investor tutvuma Finantsinspektsiooni poolt registreeritud prospektis sisalduva infoga, et mõista kõiki investeeringuga seotud asjaolusid ja riske. Prospektiga on võimalik tutvuda Finantsinspektsiooni ja Enefit Greeni veebilehel aadressidel www.fi.ee ja www.enefitgreen.ee/ipo. Emitendi aktsiad pakutakse avalikult üksnes Eestis, Lätis ja Leedus. Vajadusel pea nõu asjatundjaga. Finantsinspektsiooni poolt prospekti registreerimine ei ole käsitletav Emitendi aktsiate soovitamisena.\nMitte levitamiseks Ameerika Ühendriikides või muus riigis, kus see oleks ebaseaduslik. Käesolev teade on reklaam ja ei ole prospekt määruse (EL) 2017/1129 tähenduses või väärtpaberite müügiks pakkumine Ameerika Ühendriikides või muus jurisdiktsioonis, kus see oleks ebaseaduslik.\nTulenevalt õiguslikest piirangutest ei ole sellel veebilehe osal avaldatud informatsioon suunatud või kättesaadav teatud isikutele. Palume teil üle vaadata järgnev teave ja esitada alltoodud kinnitus iga kord, kui soovite juurdepääsu sellel veebilehe osal esitatud teadaandele.\nKäesolev informatsioon on mõeldud jagamiseks ainult sellistele isikutele ja on suunatud ainult sellistele isikutele Ühendkuningriigis, kes on Kutselised Investorid Prospektimääruse, koos selle hilisemate muudatustega, tähenduses, mis on osa 2018. a Euroopa Liidu väljaastumise seaduse alusel säilitatud Euroopa Liidu õigusest (edaspidi „Ühendkuningriigi prospektimäärus”). Lisaks jagatakse käesolevat teavet ja see on suunatud üksnes Kutselistele Investoritele, kes (i) omavad professionaalselt kogemust investeerimistegevuses 2000. a finantsteenuste- ja turgude seaduse (finantsturundamine) 2005. a korralduse (koos hilisemate muudatustega) (Financial Services and Markets Act 2000 (Financial Promotion) Order 2005) artikli 19(5) tähenduses (edaspidi „Finantsturundamise Korraldus“) või ii) kes on Finantsturundamise Korralduse artiklis 49(2)(a) kuni (d) nimetatud isikud või (iii) isikud, kellele võidakse teavet muul viisil seaduslikult edastada (kõiki selliseid isikuid nimetatakse koos „Kutseliste Investoritega“ Ühendkuningriigi prospektimääruse tähenduses kui „Asjakohased isikud“). Isikud, kes ei ole Asjakohased Isikud, ei või Ühendkuningriigis käesolevast informatsioonist lähtudes tegutseda või sellele tugineda. Iga investeering või investeerimistegevus, mis seondub käesoleva informatsiooniga, on kättesaadav ainult Asjakohastele Isikutele ja iga sellega seonduval kutsel, pakkumisel või kokkuleppel osta, märkida või muul viisil väärtpabereid omandada võetakse arvesse üksnes Asjakohaseid Isikuid.\nValides allpool „Kinnitan”, kinnitate, et olete lugenud ja mõistnud ülaltoodud teavet, tingimusi ja juhiseid ning nõustute olla eeltooduga seotud ning et te ei ole resident ega asu Ameerika Ühendriikides, Austraalias, Kanadas, Hong Kongis, Jaapanis, Uus-Meremaal, Singapuris, Lõuna-Aafrikas või Šveitsis ning et teil on kohalduvate õigusaktide alusel õigus pääseda ligi antud veebilehel avaldatud informatsioonile.\nKinnitanMa ei kinnita\nTe olete märkinud, et asute jurisdiktsioonis, milles on käesoleval veebilehel kajastatud materjalide jagamine seaduse alusel piiratud. Meil on kahju, et me ei saa regulatiivsete piirangute tõttu teile juurdepääsu nendele materjalidele võimaldada.


BLOGI ⟩ Lillemetsa ilusa võistluse rikkus teivashüpe, Uibo ületas vaevu 8000 punkti piiri, Lusti püstitas Eesti rekordi - Kergejõustik - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nBLOGI ⟩ Lillemetsa ilusa võistluse rikkus teivashüpe, Uibo ületas vaevu 8000 punkti piiri, Lusti püstitas Eesti rekordi\n29. mai 2022, 19.20\nLillemetsa ilusa võistluse rikkus teivashüpe, Uibo ületas vaevu 8000 punkti piiri, Lusti püstitas Eesti rekordi\nRisto Lillemets. Foto: Tairo Lutter\nLaupäeval ja pühapäeval peeti Austrias Götzises rahvusvaheline mitmevõistlus.\nMeeste kümnevõistluse võitis kanadalane Damian Warner, kelle arvele jäi 8797 (-221) punkti. Eestlastest oli parim seitsmendal kohal lõpetanud Maicel Uibo 8067 (-537) silmaga. Head võistlust teinud Risto Lillemets sai kõrgushüppes nulli ja piirdus 7295 punkti ning 15. kohaga. Hans-Christian Hausenberg pidi vigastuse tõttu võistluse pärast kõrgushüpet katkestama.\nNaiste seitsmevõistluse võitis hollandlanna Anouk Vetter 6693 (+4) punktiga. Seitse isiklikku rekordit (kuulitõukes ja odaviskes tal varem täiskasvanute vahenditega tulemust kirjas ei olnud) püstitanud Liisa-Maria Lusti sai 5836 silmaga 18. koha. Ühtlasi püstitas ta seitsmevõistluses Eesti U20 vanuseklassi rekordi, mis varem kuulus Ksenja Baltale.\nVeel kuu tagasi ühe ATP matšivõidu peal olnud hollandlase muinasjutt jätkub Wimbledonis\nEesti parima «CS:GO» mängija meeskond pidi suurturniiri finaalis sakslastele alla vanduma\nF1 sõitja astus Vipsi kaitseks välja: kõigil peaks olema õigus saada teine võimalus\n1. võistluspäev on järelvaadatav siit:\n2. võistluspäev on järelvaadatav siit:\nLääne-Austria väikelinn on mitmevõistlust võõrustanud 1975. aastast ning Götzise võistlus on tõusnud omanäoliste seas maailma kõige mainekamaks. Tõsi, tiitlivõistlustele vastu ei saada, ent see polegi ju eesmärk!\nGötzises on aastate jooksul tehtud suuri tulemusi. Maailmarekordi on püstitanud Daley Thompson – inglane tegi Austrias isegi kaks tippmarki! – ja tšehh Roman Šebrle ning näiteks mullu jäi kanadalasel Damian Warneril napilt puudu maagilisest 9000 punktist, kui ta sai võiduskooriks 8995.\n12.05 seitsmevõistluse 100 m tõkkejooks\n12.45 kümnevõistluse 100 m jooks\n13.40 seitsmevõistluse kõrgushüpe\n13.55 kümnevõistluse kaugushüpe\n15.35 kümnevõistluse kuulitõuge\n16.45 seitsmevõistluse kuulitõuge\n17.00 kümnevõistluse kõrgushüpe\n18.00 seitsmevõistluse 200 m jooks\n19.00 kümnevõistluse 400 m jooks\n11.05 kümnevõistluse 110 m tõkkejooks\n12.10 kümnevõistluse kettaheide\n12.45 seitsmevõistluse kaugushüpe\n14.00 kümnevõistluse teivashüpe\n14.30 seitsmevõistluse odaviske B-grupp\n15.40 seitsmevõistluse odaviske A-grupp\n16.45 kümnevõistluse odaviske B-grupp\n17.20 seitsmevõistluse 800 m jooks\n17.45 kümnevõistluse odaviske A-grupp\n19.00 kümnevõistluse 1500 m\nEestigi sportlased on Götzises head minekut näidanud. Näiteks pärinevad Austriast Mikk Pahapilli, Indrek Kaseoru ja Risto Lillemetsa isiklikud rekordid, mis on vastavalt 8398, 8179 ja 8156 punkti. 1995. aastal hüppas hilisem olümpiavõitja Erki Nool Götzises kümnevõistluse sees kaugust 8.10, mis on Eesti üks vanemaid kergejõustikurekordeid.\nEestlastest on Götzises stardis Hans-Christian Hausenberg, Lillemets, Maicel Uibo ja 17-aastane Liisa-Maria Lusti. Vigastuse tõttu jäävad eemale Karel Tilga ja Kristjan Rosenberg.\nKümnevõistluses on kindel soosik mullu Tokyo olümpial 9018 silma kogunud Damian Warner. Uibo on isiklike rekordite võrdluses koos Pierce LePage'iga neljas-viies, sest parimal juhul 8604 silma kogunud Eesti-Kanada duo ees on sakslased Niklas Kaul (8691) ja Arthur Abele (8605).\nSeitsmevõistluses on vingeima isikliku rekordiga inglanna Katarina Johnson-Thompson (6981), kuid ta pole pärast 2019. aastat ühtegi seitsmevõistlust lõpetanud ning on hädas olnud vigastustega.\nVõitlus võidu nimel tuleb kahtlemata tasavägine. Heas hoos peaksid olema hollandlanna Anouk Vetter (6689) ja ameeriklanna Kendell Williams (6683), aga ära ei saa unustada samuti vigastustega maadelnud lätlannat Laura Ikauniecet (6815) ega kuubalannat Yorgelis Rodriguezt (6742).\nMõistagi on Götzises võimalik täita MM- ja EM-norme mis on kümnevõistluses vastavalt 8350 ja 8100, seitsmevõistluses 6420 ja 6250 punkti.\nÜlekandeid kommenteerivad Postimehe spordiajakirjanikud Henry Lääne ja Jarmo Jagomägi.


Madalatasemeline laserteraapia on mitteinvasiivne teraapiameetod, mis põhineb laserkiire kujul koherentse, polariseeritud, monokromaatilise valguse rakendamisel. Laserteraapia näol on tegemist tänapäeval ühe enim uuritud ja kasutatud füüsikalise ravi meetodiga kogu maailmas. Loe lisaks …\nMagnetteraapia on põhiliselt kavandatud traumajärgse seisundi, hilinenud ja mitteliikuvate luumurdude, pehmete kudede, degeneratiivsete ja reumatoloogiliste häirete raviks, ja operatsioonijärgse ja krooniliste lihasskeleti valude vähendamiseks. Loe lisaks ...\nDiadünaamika on sinusoidaalne madalsageduslik monofaasiline impulssvool sagedusega 50-100 Hz, mida kasutatakse traumajärgsete seisundite, ägeda ja kroonilise valu ning sidemete-lihaste venituste puhul. Loe lisaks …\nUltraheliteraapia on põhiliselt kavandatud lihaste ja sidekudede (sidemed, kõõlused ja sidekoed) lõdvestamiseks, vereringe lokaalseks parandamiseks ja paistetuste alandamiseks, mille tulemusel tervenemise protsess kiireneb. Loe lisaks …\nLööklaineteraapia on unikaalne, mitteinvasiivne lahendus lihasluukonnavaludele. Teraapia kestab 10-15 minutit ja patsient saab tuntava valuleevenduse juba 3-4 seansiga. Lööklaineteraapia on teaduslikult tõestatud metoodika, seda kasutatakse nii ortopeedias, spordimeditsiinis kui ka taastusravis. Loe lisaks …\nKuputeraapia parandab lümfi- ja vereringet ning aitab kiirendada ainevahetusprotsesse. Kuppude kasutamine verevarustuse kiirendamiseks, lihaste lõdvendamiseks ja naha toonuse parandamiseks on iidne meetod, kuid populaarne tänapäevalgi.


Schleswig-Holsteini piirkond sai uue piiskopi - Eesti Kirik\n8. novembril toimus Põhja-Elbe Evangeelse Luterliku Kiriku Schleswigi ja Holsteini piirkonna piiskopi ametisseseadmine, kus osales ka peapiiskop Andres Põder.\nPiiskop Gerhard Ulrich (57) näeb piiskopi ametis eelkõige hingehoidja ja pastori rolli. «Ma soovin inimestele lähedal olla,» on ta öelnud.\nTeenistusel peetud jutluses ütles ta, et kristlane peab ikka ja jälle elu allika juurde tagasi minema. Et seda teha, on vaja vastuvoolu ujuda, taunida maailmas valitsevat ebaõiglust ja nõuda rahu. Tuletades meelde juutide vastu suunatud Kristalliöö 70. aastapäeva, ütles piiskop, et on vaja hukka mõista viha ja vägivald.\nUlrich ärgitab kirikut teadlikult suhtuma maailmas valitsevatesse probleemidesse, nagu näiteks praegune majanduskriis, ning seisma koos inimestega, kes üksikute pankade tegevuse tõttu kannatavad. Majanduselus tegutsemiseks on vaja reegleid, et pakkuda püsivaid väärtusi. Kui inimeste usaldus sellega ka kiriku vastu kasvab, siis on kõik võitnud.\nAndres Põderi sõnul on suhted Schleswig-Holsteini ja EELK vahel ammused, aktiivsed ja südamlikud. Ka Gerhard Ulrich on EELKga juba varasemast ajast tuttav, Eestis käinud ja lubanud siia veel tulla. Saksamaal on piiskop pastorile kümneks aastaks antud administratiivne amet.\nAmetisseseadmise jumalateenistuse viis läbi Saksamaa Ühendatud Evangeelse Luterliku Kiriku juhtiv piiskop dr Friedrich, keda abistasid praost Grohs ja prof Schötter. Õnnistuspalves osalesid käte pealepanekuga ka kümmekond vaimulikku ja ilmikut kohalikust kirikust. Külalistena olid kohal Läti, Leedu ja Tansaania luterlikud piiskopid, samuti piiskopid Taanist ja Inglismaalt ning katoliku kirikust.\nAndres Põder tuli Saksamaalt tagasi heade muljetega, märkides, et seal hinnatakse armulaua tähtsust. Armulauast võtsid osa kõik kirikulised.\nKa Schleswig-Holsteini liidumaa peaminister Peter Harry Carstensen saatis oma õnnitlused ja lisas, et ootab uuelt piiskopilt tihedat koostööd poliitikutega. Carstenseni sõnul ei kujuta ta ühte küla ilma kiriku ja kristliku tööta hästi ette.\nGerhard Ulrich valiti kahe kandidaadi seast piiskopiks selle aasta juulis. Tema eelkäija oli tuntud teoloog Hans Christian Knuth (68), kes siirdus teenitud vanaduspuhkusele. Piirkonnas elab üle miljoni luterlase.\nGerhard Ulrich on sündinud 9. märtsil 1951 Hamburgis. Õppinud germanistikat, näitekunsti, teatriteadust ja evangeelset teoloogiat. Ordineeritud 1981. Töötanud vikaarina Holsteinis, vaimulikuna Barsbüttelis ja Hamburg-Wellingsbüttelis. 1991. aastast Preetzi seminari rektor. 1996–2008 Angelni praost. Abielus, nelja poja isa.\nEelmine: Tartu ülikooli peahoones näeb vabariigi vanaisasid\nJärgmine: Kirikus viiakse sisse Tunnustusmärk


Sebastien Loeb loodab tänavu rohkematel WRC rallidel osaleda, kuid olukord on keeruline - Delfi Sport\nSebastien Loeb loodab tänavu rohkematel WRC rallidel osaleda, kuid olukord on keeruline\nAutoralli MM-sarja üheksakordne maailmameister Sebastien Loeb teeb täna algaval Monte Carlo rallil esimese stardi WRC-s alates tunamullusest Türgi MM-etapist. Kui palju vanameister sel hooajal veel võistelda saab, pole teada.\n47-aastane Loeb lõi tänavuseks aastaks käed M-Spordiga. Prantslase abiga sai Suurbritannia tiim omale sponsoriks energiajoogifirma Red Bulli, mis on aastaid ralliässa spondeerinud. Samas on läbirääkimised Red Bulliga teinud Loebi edasise tuleviku M-Spordis keeruliseks.\n"Ausalt öeldes oli algne plaan teha rohkem rallisid. Ühel hetkel aga otsustasime, et läbirääkimised on keerulised - mitte otseselt minu, vaid sponsoritega. Otsustasime teha ühe ühe ralli ära ning siis edasi vaadata," tunnistas Loeb DirtFishile. "Seega pole mul aimugi, kas saan tänavu veel WRC etappidel osaleda."\nWRC pole ainus sari, kus Loeb kaasa lööb. Ta võistleb Bahrain Raid Xtreme tiimi ridades rallikrossis ning naaseb tõenäoliselt ka Extreme E sarja. "Kindlat eelistust mul pole. Küsimus on rohkem kalendris," vastas Loeb küsimusele, kas on veel mõni MM-ralli, kus ta kindlasti soovib osaleda.\nMullu pikaaegse kaardilugeja Daniel Elenaga koostöö lõpetanud Loebile loeb Monte Carlos legendi prantslanna Isabella Galmiche.


tädi (maanteel kihutav), , 05.05.2008 16:23\nkas võistkondlikus jäjestuses naiskondadele kuidagi mingit märget juurde, eraldi naiste arvestus ei saaks välja tuua? endal küll nüüd pilt selge, aga aega võttis uurimine-puurimine võrreldes stardinimekirju ja praegust võistkondade kokkuvõtet. to Toonio, Tauri: midagi väga-väga väikest on teie kirjutistes ka tõtt. Aga mitu sekundit te siis seal mäe peal kaotasite? Ise küll just enne laskumist kurjadest härgasest mööda ei trügi, kui muidugi on selgelt näha, et järsk laskumine ees, aga sageli tekib küll laskumise peal ~20 m vahe just minu ees. Selle sõidan ilma suurema pingutuseta sama kiiresti kohe kinni tagasi, peaasi, et mäe all pikali lennates külakuhja ei tekita... See on lihtsalt naiste turvaline sõidustiil- ka poodimiumile saanud neiud võrreldes meestega kiiremini mäest üles aga pidurite kriginal mäest alla:)\nEndel, , 05.05.2008 15:55\nMinuga juhtus Viljandis selline lugu: tulin juba eelmine päev kohale, kuna lubati makarone. Kohapeal selgus, et makaronid saab suisa niisama kätte ja korraldajad ei kontrolli midagi - mis minu silmis väga kehvasti organiseeritud, kuna seetõttu sõin ma peaaegu 6 portsu (6-dast jäi veidi järele ka). Selle tõttu oli mul järgmine päev kõht nii valus, et ma ratast sõitma ei läinudki - mida ma tegelt eriti ei viitsinudki, sest mäed mulle ei meeldi. Aga kuna mul oli raha makstud, siis pärast sõitu sööma tahtsin ikkagi minna - aga korraldajad pakkusid seal suppi. Mina aga suppi ei söö üldse ( ja ma arvan minusuguseid on veel) - ning mingit alternatiivi mulle ka ei pakutud. Minu küsimise peale vastas keegi korraldajatest, et kui supp ei meeldi - mine söö restoranis!! Vot see on tase. Ja tegelikult oli see üldse jama, et enne pakuti makarone ja siis suppi. Tavaliselt on ikka vastupidi - st. supp ikka enne. Ja sellisel juhul kui eelmine päev oleks supp olnud, poleks ma seda söönud (kuna supp mulle ei maitse) siis oleks ma ka starti jõudnud. Jään igatahes huviga Rõuget ootama. Loodan siiralt, et teised korraldajad õpivad sellest Viljandi jamast.\nväntaja, , 05.05.2008 15:18\nRattapesule oleks küll vaja mõelda, sest lisapesurite leidmine ei tohiks küll organiseerijale mingi probleem olla. Ja ega ootamine polegi probleem vaid pigem see, et kõik sabasseisjad lõdisesid külmast.... Üritus muidu ju tegelikult hästi korraldatud. Taurile ja Aivarile nii palju, et maanteetrenn annab tegelikult maastikusõidule ikka palju juurde, jõuad ikka pärast tõusu ka veel vändata, mitte ainult juurikatel ja sopa sees (tehniliselt) nikerdada... ning paar laskumist 1 sek. kiiremini teha...\nMatkal rallit sõitnud pliks, , 05.05.2008 13:15\nViljandis sõit oli mõnus ja suured tänud noormehele kes mu lõputõusust üles aitas :) Just see jõuvaru mul puudu oligi! Aitäh sulle!! Teistele aga laskumistel julgemalt :)\nmoraal, , 05.05.2008 13:10\nseda kohtab kõikjal,et teisiti käitujat kohe valesti käitujaks nimetatakse suutmata mõista,et teisele sobib just nii paremini.eks me kõik vajutame sellisel lõigul milline paremini sobib.KÕIK OLI SUUREPÄRANE!\nto Aivar, , 05.05.2008 12:45\nMa ütleks, et kommentaar on Taurilt on igati õigustatud. Tulin ka ise tagant ja täheldasin sama asja. Kohe kui tehnilisem koht tuli, oli kööga. Annan endale aru, et tegemist on harrastajate ja oma lõbuks sõitjatega jne. AGA kohe kui sirge tee peal läks rada, hakkas selline vunkimine pihta, et jää või maha:) Seega võib päris kindlalt väita, et poisid harjutavad ainult sirgel, tasasel teel ja tehniline külg jääb tahaplaanile:(\nVeiko, , 05.05.2008 11:31\nPisikene pildivalik: www.rattaklubi.ee\nVeiko, , 05.05.2008 11:29\nTore on lugeda, et enamus siinkommenteerijatest pühapäeval ka rattaga sõitmas käis ja sellest hea elamuse said. Konstruktiivsest kriitikast teeme omad järeldused ja järgmisel aastal ei pea kindlasti siin paberi- ja veepuudusest jutustama ;-) Korraldajate poole pealt SUURED TÄNUD KÕIGILE OSALEJATELE JA ABIMEESTELE-NAISTELE!\nAivar, , 05.05.2008 11:04\nTo Tauri: ...Ainus asi, mis minu hinge piinab ja veits tigedaks teeb, on ratturite individuaalne meisterlikkus, ???? Mees, kui veel aru pole saanud, siis sa osaled rahvaspordiüritusel! Mis kuradi individuaalsest meisterlikkusest sa jahud rivi tagaotsas, seal ju puha rõõmu pärastsõitjad. Tule maapeale tagasi või võta osa ainult lvõistlustest, kus on nõutav litsensi olemasolu.\ntoonio, to: to: toonio, 05.05.2008 11:01\nSelles see asi ongi, et kui näed, et ees on laskumine, siis ära pressi viimase nuki otsas ette, et tee kinni panna. Got the point?


Rahamagnet 3 - Crystal Ra LaksmiCrystal Ra Laksmi\nRahamagnet 3 sündis samal ajal kui töötlesime rahamagnet 2-te. See sündis magnetitega mängust ja oli väga põnev, sest see oli niivõrd imelihtne. Kui see filmitud sai, hakkasin seda siin Mehhikos olles taas kord proovile panema. 1,5 kuud hiljem on minu tulemused järgnevad:\n1. Sain siia tulekuks lisaraha piletitele, kuna müüsin eripakkumisena Rahamagnet 2 ja 3 ning sain lisaks ca 200 eurot reisiraha.\n2. Seejärel sain väga hea soodsa pakkumisena elada kohas, kus üks öö maksis vaid 10 dollarit. Sedasi elasin pea 1,5 kuud.\n3. Kuna minu tuppa interneti levi ei ulatunud, sain võimaluse minna omanike kontorisse ja seal piiramatult töötada (omanikud olid ise ära).\n4. Sain mitmeid õhtusöögikutseid.\n5. Leidsin 4-5 uut südamesõpra eluks.\n6. Mind kutsuti kohalike kirjanike klubisse liikmeks.\n7. Sain pakkumise valvata 3 maja järgneva 3 kuu jooksul, ehk hoidsin kokku ca 1000 dollarit.\n8. Sain mitmeid kliente kuna tegin ühele inimesele siin AuraTransformatsiooni. Tema soovitas mind paljudele oma kontaktidele.\n9. Minu kunagine äripartner võib tulla uurima võimalust siia teha uus äriprojekt koostöös minuga.\n10. Mind kutsuti laulma ja esinema.\n11. Mangod sajavad lausa iga päev puu otsast alla mu toidulauale. Mahlased ja suured!\n12. Saan iga päev käia ookeanis ja teha Organic Stretchingut.\n13. Mulle tuli uus elumissiooni idee\n14. Sain oma ideele koheselt kaks vabatahtlikku teksti redigeerijat\n15. Sain tasuta purjetada\n16. Sain näha delfiine ookeanis\n17. Minu üks blogipostitus avaldati ühes Eesti online naisteajakirjas!\n18. Sündis minu uus tervendusmooduli osa StretchDance in the Sea! (VenitusTants Meres)\n19. Olen kaalus ca 10 kg alla võtnud, mu keha on trimmis, pruun ja sale\nTunnen, et olen täiesti iseenda maagia ja elutööga kontaktis ja kõik loob koostöös minuga! Olen ümbritsetud lahketest inimestest igal sammul.\nJa nii edasi ja nii edasi. Tekkis huvi? Vaata kaarti ja telli!


Mees: naised on suvel kogu aeg purjus! Jätke see siidrijoomine ükskord maha! - DELFI Naistekas\nSuvel on talvega üks omapärane vahe — suvel on naistel siidripurk alati käes. Siider on nagu kokkulepitud kohustuslik suvejook. Selline kaval jook, et naisel nagu sobiks juua, et pole lihtlabane õlu, et on nagu veidi „peenem” kraam, et päris kange vein ka pole, et oleks nagu joodik ja kanget veini hommikust peale jooks. Siider on just selline vahepealne — alkokraadidega magus mullivesi, mille tarbimisele ei vaadata väga viltu.\nRannas korgivad noored daamid juba varajasel ennelõunal vurtsuga lahti maitsva keemilise siidri. Mmm… giss, viss ja maasikanire! Nii mõnusalt maitseb päeva esimene külm siider rannas peesitades! Ja pähe hakkab ka hästi. Meel läheb heaks ja mured vajuvad kõik kaugesse tulevikku. Kellel veel puhkust pole ning peab kontoris passima, see teeb vähemalt lõunapausi ajal klaasikese või kaks siidrit, ja peale tööd istutakse taas kusagil terrassil siidriklaas käes, läbi kihisevate mullide loojuvat päikest vaadeldes, keel aina pehmem ja tuju aina parem.\nSiider teeb kõik asjad ilusamaks?\nMõni noor daam juba teab, et siider teeb asjad ilusamaks kui nad tegelikult on. Alguses ongi kõik vahva, aga mingist hetkest kisub asi metsa. Kui iga päev siidrit juua, hakkab vöökoht paisuma nagu kuklike ja muffinirõngake ripub üle värvli. Algul natukene ja siis aina rohkem. Tekib tihke alkopekk. Et püksinööpi kinni saada peab sügavalt välja hingama, ja oh neid suviseid topikesi! Nende pikkusega on alati mingi jama. Kui on lühike, jääb muffini rõngas paljaks ja ripub koledasti. Kui topike on pikk, paistab noor daam rasedana. Igal reedel enne peole minekut tuleb nutt kurku, sest kõik ilusad riided jäävad nii ruttu kitsaks, aga siidrit ju tahaks nii väga! Kuigi siidriuimas seksides on igal huvitatud Toivol hea muffinirõngast kinni hoida, ei ole see eriline lohutus. Sest meeldida tahaks ju ikka väärikatele tüüpidele.\nNoore naise täiuslik elu maal: saaks vaid elumehest ehitajaga kiiresti lapse (62) 13.06.2016\nPahane meeslugeja: miks alati mees mölakaks tembeldatakse? Iga rusikalöögi taga on pikem lugu (140) 10.06.2016\nKui siider võtab maailma üle…\nVahel on aga nii, et siider võtab naise maailma täielikult üle. Tekib selline maailm, kus sa enam ise ei otsusta, mida sa teed, vaid selle järele teed ja käid, kus vaid oleks pidu ja siidrit, või ükskõik millist alkoholi, sest ilma selleta tundub kõik hall ja mõttetu.\nAlkoholiga on see trikk, et alkohol on väikeses koguses maailma parim antidepressant ehk rõõmsa tuju looja. Sellepärast nii palju inimesed alkoholi joovadki. Suure koguses on alkohol aga ainult murede ja kurva tuju looja, ehk depressant. Teeb tuju pahaks, ajab kurjaks, paneb ennast haletsema ja rumalusi tegema. Lühidalt, ajab inimese peast segaseks ja keerab kogu elu tuksi, ilusast välimusest rääkimata.\nMilline mees ihaldaks naist kes lällab, käise kaudu kampsunit üle pea selga ajab, katkiste rihmkingadega ringi kakerdab, varbad mustad, juukses sassis, kukub kusagile seelik üle pea ja aluspesu all ei ole? Kas selline naine on iialgi kellegi ihaldusobjekt, kellega tahaks ilusat suhet luua, koos tulevikule mõelda, plaane teha, unistada? Kas selline naine iial sobiks kellelgi päris pruudiks, naiseks, emaks? Hea mehe armsate laste emaks?\nLõpetage arutu joomine!\nNaised, kas te ei tea, et nädalas peab kolm päeva täiesti ilma alkoholi joomata kehale taastumiseks puhkust andma?! Suvel kehtib see samuti! Muidu jääd haigeks, ja mitte võibolla aga kindlasti. Kolm päeva nädalas peab täiesti vahet pidama, null klaasi alkoholi jooma, isegi siidrit ei tohi. Ja kui ülejäänud neljal päeval nädalas jood, siis pole vaja ennast täis juua, nii et jutt enda meelest tark, aga teiste meelest loll ja samm vedel, kuigi ise arvad, et maru ilus oled! Pea piiri, et pärast ei kahetseks, et oh miks ma ometi ei võinud ikka tasakesi siidrit juua, neli klaasikest nädalas, mitte kogu elu normi ühe peoga ära juua!\nAlkoholiga on õnneks see lahe nipp, et mida vähem jood ja vähemaga keha mürgitad, seda kergemini hakkab pähe ka. Seega, kui jood vähem on vähem vaja, et hea tunne ja hea tuju saada. Ja siis suudad ka ise piiri pidada. Ikka selleks, et elu oleks pikk, tore ja enesetunne hea. Mitte kiired peod teismelise eas ja siis edasi on maks ja muidu keha 30 aastaselt täitsa läbi, ise endale märkamatult oled parmustunud, jääd juba poolest õllest täis, kakerdad ja urineerid püksi nii, et ise arugi ei saa. Rinnavähk, emakavähk, kõrivähk, kogu sisikond on pöördumatult tuksis ja valude vastu enam miski ei aita. Keegi enam suhelda ei taha, sest jutt on möla ja perspektiivitu, välimus on räsitud ja hingeõhk lehkab, rääkimata muudest kehaosadest.\nTundub, et sellest jutust ei piisa, kui räägitakse, et klaas veini annab sama palju kaloreid kehale kui terve toiduports, et alkohol toob kaasa psüühikahäired ja päris segi keeramisele eelnevad suured meeleolu-, ärevus- ja söömishäired. Alkohol teeb paksuks ja haigeks. See on fakt.\nKui oled kunagi oma elus joomise pärast kasvõi kordki oksendanud, mitu tundi rumalalt lällanud, tuigerdanud ja hiljem raskustega meenutanud, mida purjus peaga tegid — on sinu ees karm valik, mis tuleb teha kohe täna — kas sinust saab valudes ägav, inetu, kõigi jaoks eemaletõukav lehkav parm, või õnnelik ja ilus naine, kel on hea tervis ja kelle tulevik on kaunis koos mehe, laste, lõbureiside ja huvitava tööga.\nKumb on sinu valik?\nNaine on pettunud: vallalise elu pole üldse nii põnev, kui ma arvasin\nMees on vihane: kust ma pean võtma aja naisi muudkui kuulata ja kuulata?\nSuhe otsustusvõimetu mehega: ta aina jätab maha ja tuleb tagasi, väites, et on segaduses


Ajarännak 1869 | Eesti Rahva Muuseum\nAjarännak 1869 viib esimese üldlaulupeo ettevalmistuste juurde\nRegistreeri oma kool, koor, asutus või muu kollektiiv projekti osalema siin!\n2018. aasta veebruaris toimus ERMi ning EAÜSi koostöös esimene üle-eestiline ajarännak, mis viis osalejad 24. veebruari 1918 – päeva, mil kuulutati välja Eesti riiklik iseseisvus. Rännakus osales enam kui 8400 õpilast üle kogu Eesti.\nInnustunud projekti "Ajarännak 1918" kogemusest ning osalejate positiivsest tagasisidest, otsustasime ajarännakutega jätkata. Olulist sündmust, millel oleks tähendus kogu Eesti jaoks ning mille läbimängimine ajarännaku meetodi abiga oleks lihtne, huvitav ja inspireeriv, ei tulnud kaua otsida: 2019. aastal möödub 150 aastat esimese üldlaulupeo toimumisest.\nProjekt "Ajarännak 1869" kutsub rändama ajas tagasi 1869. aasta maisse, umbes kuu enne esimese üldlaulupeo toimumist. Seekord uurime, kuidas Eestimaa erinevais paigus laulupeole minekuks valmistuti, mida arutati, mille üle vaieldi.\nRännak toimub 2.–4. maini 2019. Osa on oodatud võtma kõik, kes tunnevad end teemaga seotud olevat ning soovivad ajarännaku meetodit kasutades sündmust tundma õppida. Kindlasti on ajarännak suurepärane võimalus oma teadmiste värskendamiseks ja täiendamiseks koolidele ning kõigile kooridele, kes järgmisel suvel laulupeole minemas.\nPidu saab olema uhke – loodud on suisa 17-liikmeline komitee. On olnud kuulda, et Jannseni ja Jakobsoni vahel on laulude pärast tüli tekkinud. Jakobson süüdistab Jannsenit, et tulekul on "saksa laulupidu eesti keeles" ning ähvardanud, et tema sellisele peole ei tule.\nKAS LÄHEME? Kas oleme valmis? Kui kaugel asub minu kodukandist Tartu?\nKES LÄHEVAD? Kuna papa Jannsen ei pidanud sündsaks, et naised osalevad, võib rääkida kommetest ja kombekusest. Erinevas paigus saab sisse tuua ka pasunakooride osalemise.\nKUIDAS PLANEERIDA REISI? Mitme hobuse/vankriga meie rahvas minema peab (vanaaegsete pikkusühikute arvutamine ja teisendamine)? Mitu päeva reis kestab? Kus me teel olles ööbime? Mida ja palju me süüa kaasa võtta saame (söögimoona planeerimine, vanaaegsete mõõtühikute arvutamine ja teisendamine)?\nKUHU ME TARTUS ÖÖMAJALE SAAME? Kas ööbime võõrastemajas või sissesõiduhoovis? Olmeküsimused – rõivastus, hügieen. Kas valmistume ette ka võimalikuks vihmaks?\nREPERTUAAR. Arutlus repertuaari üle – oli ju kolmel peopäeval 3 erinevat kava. Kas meie kooril on kõik laulud selged? Miks on kavas vähe eesti algupäraga laule? Kuidas üle Eesti kokku tulnud koorid koos kõlama hakkavad?\nTANTSUD. Kas ka eesti rahvuslikud tantsud vääriksid oma pidu?\nPÄEVAPOLIITILISED KÜSIMUSED: Jannsen, Hurt, Jakobson. Arvamused ja vastuolud.\nVeel märksõnu: ÕES, rahuvustunde ärkamine, Kalevipoja eepos, K.J Peterson “Kas siis selle maa keel…”\nArutelu toimub väiksemates gruppides. Silmas tuleb pidada, et igal teemal oleks juhendaja ning grupid saaksid osa kõigist vestlusringidest. Viimaks tuleb lahendada olulisim küsimus – kas meie koor läheb Tartusse esimesele üldlaulupeole?\nPärast otsusele jõudmist võiks olla aeg laulmiseks ning lõunasöögiks. Kuna ajarännaku pikkus on tavaliselt 3–4 tundi, võib üheks rühmategevuseks arutelude vahel planeerida ka toiduvalmistamise ja lauakatmise. Laulude valikul võiks uurida esimese laulupeo kava (nt Paciuse "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm", Kunileiu "Mu isamaa on minu arm" ning "Sind surmani") või kasutada 2019. aasta üldlaulupeo "Minu arm" repertuaari. Samuti võib laulumist läbi viia koos teiste ajarännakus osalevate kooride ja asutustega ühiselt väikese kontserdiga avalikus ruumis, koolimajas vms.\nEsimese üldlaulupeo aja- ja kultuuriloolise tausta tutvustamiseks toimusid 2018. aasta lõpus õpetajatele ning muuseumitöötajatele koolituspäevad. "Ajarännak 1869" stsenaariumi mängime üheskoos läbi 2019. aasta kevadel.\nERMi ja Audentese Erakooli ühine ajarännak algas külarahva kooriprooviga Erastvere mõisas. Parasjagu kui harjutati papa Jannseni laulu „Mu isamaa, mu õnn ja rõõm“, tormas sisse külamees August, käes nii Jannseni kui Jakobsoni välja antud laulupeo kavad. Kõik vaatasid kahte kava üllatusega – kas nüüd toimub kaks pidu? Kas ja kuidas me üldse laulupeole läheme?\nJaguneti kolme töötuppa, et olulisi küsimusi lähemalt lahata ning otsusele jõuda. Töötubade grupid vahetusid iga 20 minuti pärast, nii et kokkuvõttes said erinevatest töötubadest osa kõik.\nEsimeses töötoas pandi paika laulupeole mineku plaan – kust saada reisiks hobused ja vankrid, kus teel olles ööbitakse, kus Tartus öömaja leiatakse? Mida ja kui palju söögiks kaasa võtta? Suurte küsimuste lahendamise kõrval prooviti selga pidurõivaid, mõõdeti ja kaaluti toidumoona, keedeti suppi, tehti võid ja kaeti laud. Teises töötoas jätkus kooriproov. Võrreldi Jannseni ning Jakobsoni kavasid ja analüüsiti repertuaari. Kava uurides arutati – kas tõesti kõik laulud lauldakse ikka eesti keeles?? Mida teeme lauljatega, kes pole ikka viisi ja sõnu selgeks saanud? Ja kõige tulisem küsimus - miks ainult meeskoorid võivad osaleda, naisedki on ju nii palju harjutanud? Kas naised võiksid meeste riietes lavale astuda? Ühiselt jõuti otsusele, et Erastvere naised lähevad kindlasti laulupeole, ent laulavad publiku seas, esireas!\nKolmandas töötoas arutati päevapoliitilisi küsimusi. Töötuba vedasid kaks vastandliku tegelast – üks neist Jannseni, teine Jakobsoni vaadete pooldaja. Räägiti laulupeo loa saamise kadalipust. Loeti Postimeest ning korrati üle olulisemad isikud ja nende teod – Koidula, Hurt, Jannsen ja Jakobson. Kas laulupidu on ikka eesti asi või hoopis kadakasakslus? Mida on meil vaja, et meist saaksid ühtne rahvas, eestlased? Kas laulupidu mäletatakse ka 150 aasta pärast? Selles töötoas tehti ka lõplik otsus (hääletamine) laulupeole mineku kohta.\nTöötubades vaheldusid grupid nii, et kõik said igas tegevuses kaasa lüüa. Lõpuks koguneti ühise toidulaua taha, kinnitati otsus laulupeole minekuks, söödi-joodi ning harjutati laule. Kõige viimaks kirjutati soovid inimestele, kes 150 aasta pärast laulupeole lähevad.\nAjarännakus 1869. aastasse osales 29 kooli, 11 laulukoori, 9 muuseumi, 2 puhkpilliorkestrit ja 1 noortekeskus, programmist võttis osa enam kui 6100 inimest.\nLaulupeo ajalugu tutvustavad muuseumitunnid\nTartu laulupeomuuseumis "Teel peole! Laulupeole!" (2.-9. klassidele).\nEesti Rahva Muuseumi uued muuseumitunnid "Kuidas eestlased end vabaks laulsid" (5.-12. klassile) ja "Regilaulust popini. Eesti muusika läbi aegade" (gümnaasiumile).\nLaulu- ja Tantsupeo SA koduleht (I laulupidu)\nKoguteos "Tartu" (toim. H. Pullerits, Ilmamaa 2005), lk 467-485. Ilmamaa, 2005\nAbimaterjale ajarännakuks I laulupeole\nLilian Kirepe, Heivi Pullerits „Kui päikest sõelaga tehti“ (ENSV Kultuuriministeerium, 1974)\nHillar Palamets "Lugusid toonasest Tartust" lk 129-133 (Kleio, 2003)\nRudolf Põldmäe “Esimene Eesti üldlaulupidu 1869” (Tallinn: Eesti Raamat 1969)\nRudolf Põldmäe „Vanemuise selts ja teater 1865–1880“. (Tallinn: Eesti Raamat 1978)\nToivo Ojaveski, Alo Põldmäe, Mart Puust “130 aastat eesti laulupidusid” (Talmar & Põhi, 2002)\nVanemuine 1865-1925 (Tartu: Vanemuine, 1925)\nMalle Salupere “Baltisaksa laulupeod Tallinnas – meie laulupidude eelkäijad” raamatust “Tõed ja tõdemused : sakste ja matside jalajäljed nelja sajandi arhiivitolmus” (Tartu, 1998 või 1999)\nMalle Salupere “Postipapa: mitmes peeglis, mitmes rollis” (Tallinn: Tänapäev, 2006)\nMalle Salupere “Koidula: ajastu taustal, kaasteeliste keskel” (Tallinn: Tänapäev, 2017)\nLühike ülevaade Saksamaa ja Šveitsi laulupidudest\nAlo Põldmäe artiklisari Tartu Postimehes (täienev):\nBaltisaksa laulupeod andsid eeskuju\nViljaikaldus seadis laulupeo korraldajad katsumuse ette\nNoorest Koidulast kujuneb esimese laulupeo hing\nPerno Postimees (vt nt 14. august 1857 – I korda laulupidudest, 30. juuli 1858 “Sweitsima laulupeost”, 14. ja 28. juuli 1865 – Dresdenis toimunud laulupeost jne)\nHeinrich Rosenthal “Eesti rahva kultuuripüüdlused ühe inimpõlve vältel: mälestusi aastatest 1869-1900” (Tallinn : Eesti Päevaleht, 2010)\nKreutzwaldi ja Koidula kirjavahetus (Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1910)\n“A. Wiera. August Wiera elulugu ja Eestimaa” raamatust “Kui päikest sõelaga tehti ehk Kuidas «Vanemuises» möödunud aastasajal rahva rõõmuks ja kasuks näitemängu mängiti”, koostanud Lilian Kirepe ja Heivi Pullerits (Eesti NSV Kultuuriministeerium, 1974)\nAlfred Rästas. Ajalooline traditsioon Suure-Jaani kihelkonna lõunapoolsest osast.\nKogutud 1926. a. suvel. Suusõnaline traditsioon - Ärkamisaeg EKLA, f 199, m 23, 10 (I-4)\nAugust Kitzberg “Ühe vana ,,tuuletallaja“ noorpõlve mälestused I”\nValik mälestusi on trükitud ka Muusikalehes 1929 nr 5-6 ja 7-8\n"Ajarännak 1869" partnerid on Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA ja Tartu Laulupeomuuseum.\nProjekti kohta lisainfo saamiseks palume kirjutada aadressil hariduskeskus@erm.ee või liituda Facebooki arutelugrupiga siin.\nTõstamaa laulukoor 1865 (ERM Fk 355:90)


ANT-25 – Vikipeedia\n1 (1933) + 1 (1934) + 1 replika (1989)\n750 hj Mikulin AM-34\nTupolev ANT-25 (Andrei Nikolajevitš Tupolev-25; vene keeles Туполев АНТ-25; tuntud ka kui RD, vene keeles РД "рекорд дальности" rekord dalnosti) on Nõukogude Liidus ehitatud metallkonstruktsiooniga vabaltkandva alltiivaga ühe kolbmootoriga lennuk.\n3 Kasutus sõjaväes\nAastal 1931 tekkis Aero- ja Hüdrodünaamika Keskinstituudis (venekeelne lühend ЦАГИ) idee ehitada rekordlennuk. Sama aasta augustis moodustati Nõukogude Liidu Sõja-Revolutsiooni Komitee juures komisjon, kus peakonstruktor Andrei Tupolev näitas lennuki eskiisprojekti. 7. detsembril 1931 otsustas sama komisjon alustada lennuki ehitamist ning korraldada 1932. aastal lend rekordkaugusele – 13 000 km.\nLennuki projekt valmis 1932. aasta juulis. Projekti oli koostanud Pavel Suhhoi brigaad Tupolevi juhtimisel. Lennuki ehitamine algas 1. juunil 1932.\nEsimene lend M-34 propelleri reduktorita mootoriga toimus 22. juunil 1933 lendur Mihhail Gromovi juhtimisel. Teise prototüübi, reduktoriga mootoriga M-34R, ehitamine algas augustis 1932. Selle esmalend toimus 10. septembril 1933, samuti Gromovi juhtimisel. Lennukite katsetamine toimus peaaegu samaaegselt. Katsed näitasid, et reduktorita mootoriga lennuki lennukestus on 48 tundi ja lennukaugus 7200 km, kuid ka reduktoriga mootoriga lennuki lennukaugus ei ületa 10 800 km. Projekti eesmärgid ei olnud saavutatud. Lennuki tiiva õhutakistus oli liiga suur, mistõttu otsustati selle pinnakatet siluda. Gofreeritud lainelisest duralumiiniumplekist kattega tiib kaeti riidekattega, mis parandas tiiva aerodünaamikat märgatavalt. Kapten Gromovi meeskond hakkas korraldama regulaarseid katselende teise ANT-25 lennukiga. 1934. aasta esimesel poolel sooritatud ANT-25 katselennud näitasid märgatavalt paranenud lennuomadusi. Arvestuste järgi võis lennuk õhus püsida juba 80,4 tundi ja lennukaugus oli 13 020 km.\n1934. aasta rekordlennuks valmistati ette kaks ANT-25-t. Sama aasta 10.–12. septembril oli tehtud lend kinnisel marsruudil (kapten Gromov; teine piloot Aleksander Filin; tüürimees Ivan Spirin). Selle lennu ajal püstitati uus lennukauguse maailmarekord 12 411 km ja lennukestusega 75 tundi. See rekord jäi ametlikult kinnitamatta, sest Nõukogude Liit ei olnud Rahvusvahelise Lennuspordiföderatsiooni (FAI) liige.\n3. augustil 1935 prooviti lennukiga ANT-25 (kapten Sigismund Levanevski; teine piloot Georgi Baidukov; tüürimees Viktor Levtšenko) sooritada vahemaandumisteta lend marsruudil Moskva – Põhjanaba – San Francisco. Sellest katsetusest teatati pidulikult ette, kuid pärast umbes 2000 km lendu hakkas lennuki kabiini lekkima mootoriõli. Levanevski pööras lennuki ümber ja maandus Novgorodi lähedal. Õlilekke põhjus saadi kiiresti selgeks – lennuki hoolduse ajal kallati mootorisse liiga palju õli ja see paisus töötava mootori temperatuuri tõustes, mistõttu hakkas lekkima kabiini. 20. juulil 1936 startis lennuk Moskvast Kaug-Itta (kapten Tškalov; teine piloot Baidukov; tüürimees Aleksander Beljakov). Lend kaugusele 9375 km kestis 56 tundi, maanduti Uddi saarel, Vaikses ookeanis.\n18. juunil 1937 lendas ANT-25 sama meeskonnaga vahemaandumiseta marsruudil Moskva – Põhjanaba – Ameerika Ühendriigid. Lennuk maandus Pearsoni lennuväljal Vancouveris. 12. juulil 1937 lendas teine ANT-25 marsruudil Moskva – Põhjanaba – Ameerika Ühendriigid vahemaandumiseta ning maandus San Jacintos (kapten Mihhail Gromov; teine piloot Andrei Jumašev; tüürimees Sergei Danilin). Selle lennu ajal püstitati kauglennu maailmarekordid otselennul (10 148 km) ja murdlõigul (11 500 km).\nLühikest aega oli lennuki markeeringuks CAGI-25, kui Tupolev 1937. aasta oktoobris suure terrori käigus vangistati ja oli avalikkusele keelu all. Aastal 1937 toodi ANT-25 tagasi Nõukogude Liitu laevaga Normandie.\nKasutus sõjaväes[muuda | muuda lähteteksti]\nANT-25 baasil arendas Tupolev välja kaugpommituslennuki ANT-36, mis sai lennuväes tähistuse DB-1 (vene keeles Дальний бомбардировщик - dalnij bombardirovštšik 1 ehk DB-1 ДБ-1) ja mida ehitati väikesearvuline seeria. Pommituslennuki kiirus oli 240 km/h ja see võis kanda kuni 300 kg pomme.\n↑ 1,0 1,1 Н. Гордюков. Самолёт из легенды. — Моделист-Конструктор, 1978. — № 8. Архивировано 30 сентября 2012 года.\n↑ АНТ-25 (РД) Архивировано 24 декабря 2007 года. на сайте «Теоретические и инженерные основы аэрокосмической техники»\nMitmeotstarbeline lennuk ANT-25 (RD) (vene keeles)\nМ. М. Gromov "Maal ja taevas":ANT-25 ajajärk (vene keeles)\nА. А. Šerbakov, "Lendurid, lennukid, katsetused", vaata (testpilot.ru) (vene keeles)\nI. V. Tškalov "Õhuhuligaan Valeeri Tškalov" (vene keeles)\n"Maa ümmarguseks teinud inimesed" (vene keeles)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=ANT-25&oldid=5734559"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:43, 18. oktoober 2020.