SULGPALLITREENERITE ERIALASE KOOLITUSE III TASEME ÕPPEMATERJAL - PDF Tasuta allalaadimine\nSULGPALLITREENERITE ERIALASE KOOLITUSE III TASEME ÕPPEMATERJAL\nDownload "SULGPALLITREENERITE ERIALASE KOOLITUSE III TASEME ÕPPEMATERJAL"\n1 SULGPALLITREENERITE ERIALASE KOOLITUSE III TASEME ÕPPEMATERJAL\n2 SULGPALLITREENERITE ERIALASE KOOLITUSE III TASEME ÕPPEMATERJAL Autor: Aigar Tõnus Õppematerjali valmimisele aitasid kaasa Jüri Tarto ja Rainer Terras Fotod: Andres Tarto Teine täiendatud versioon. Esimene versioon: Sulgallitreenerite erialase koolituse I taseme õppematerjal 2006 Õppematerjali valmimist toetas Spordikoolituse- ja teabe Sihtasutus Tallinn\n3 Sisukord 1. Ülevaade sulgpallist 1.1 Sulgpalli ajalugu Põhiteadmised sulgpallist Mängu eesmärk Sulgpalli reeglid Sulgpallimängu võlu Sulgpall tippspordina Sulgpall olümpiamängudel Sulgpall maailmas Rahvusvahelise Sulgpalliföderatsiooni visioon, missioon, eesmärgid Treenerite koolitussüsteem Eestis Maailma Sulgpalliföderatsiooni treenerite koolitussüsteem III taseme eriala koolituse sisu Videomaterjal Treenimise printsiibid, treeneri profiil 2.1 Sissejuhatus Sulgpallitreeningutes osalemise positiivsed mõjud Positiivsete kogemuste toetamine Treeneri roll Treeneri vastutusalad Treeneri filosoofia tähtsus Oma treeneri filosoofia avastamine Erinevad treenimisviisid Kokkuvõte Test Treenimise protsess. 3.1 Treenimise protsess- sissejuhatus Treeningu planeerimine Treeningu läbiviimine Treeningtunnis tehtu ülevaatus ja oma töö hindamine Treeningprotsess: kokkuvõte ja eneseanalüüs Test Laste treenimine 4.1 Sissejuhatus Laste küpsus erinevatel kasvuperioodidel Kasvuperioodi tähtsus Kohanemine spordiga Peatüki kokkuvõte Test\n4 5. Mängu mõjutavad faktorid. 5.1 Taktikalised alad Lüües palli vara osakaal sulgpallis Tegurid, mis mõjutavad sulgpallimängu Teemad, mida treenida erinevatel vanustel Test Liikumine sulgpallis 6.1 Sissejuhatus Sulgpallimängu liikumise komponendid Mänguline ooteasend ja stradiäratõuge Lähenemine löögile ja löögist tagasitulek Liigutused löökide ajal Liikumisviisid Kokkuvõte Test Löögitehnika põhialused. 7.1 Sissejuhatus Löögid treenerite III taseme programmis Biomehaanilised printsiibid Püüdmine ja viskamine Mängud viskamiseks ja püüdmiseks Löögiliigutuse oskuste arendamine Palli käega löömine Löögid, kõrge hoidega Reketihoided, hoiete muutused Löögid, sissejuhatus Palling Löögid väljaku eesmisest alast Löögid keskväljakult Löögid tagaväljakult Kokkuvõte Test Taktika 8.1 Taktika defineerimine Taktikalised alad Taktilised põhimõtted algõppes Mängija kehaline arendamine. 9.1 Sissejuhatus Kehalised omadused, arendamine Soojendus\n5 9.4 Lõpulõdvestus Kokkuvõte Elustiil 10.1 Sissejuhatus Elustiili mõjutavad tegurid Vigastustest hoidumine Vigastustega tegelemine PKKK Test Võistluste korraldamine 11.1 Sissejuhatus Olümpiasüsteem Alagrupisüsteem Redelisüsteem Püramiidisüsteem Sulgpalli mänguline õpetamine 12.1 Sissejuhatus Mängud, harjutused, abivahendid Kokkuvõte 5\n6 1. Ülevaade sulgpallist 1.1 Sulgpalli ajalugu Sulgpalli saranaseid sportmänge on harrastatud Hiinas, Indias ja Kreekas. Sulgpalli ajalugu ulatub üle 3000 aasta tagasi, sellesarnast mängu harrastati juba Antiik-Kreekas ja Egiptuses. Hilisemal ajal Euroopas tunti sulgpalli laste hulgas nimede battledore ja shuttlecock all - selles mängus lõid kaks mängijat tillukeste reketitega sulgedega palli edasi-tagasi. Indias tunti sarnast mängu 18. sajandil poona nime all, palliks kuivatatud kirssi asetatud hanesuled. Oma kolooniaalvaldustest kojupöördunud Briti ohvitserid tõid sulgpalli India versiooni tagasi Euroopasse umbes a paiku. Nad küll tutvustasid seda mängu oma sõpradele üsna usinalt, kuid tõsisemat huvi äratas sulgpall alles peale Beauforti hertsogi aastal oma Gloucestershire is asuvas Badmintoni-nimelises maamajas korraldatud pidu. Tollal ei olnud sulgpallil veel oma nime, seda nimetati kui «Badmintoni mäng», millest hiljem kujuneski välja mängu ametlik ingliskeelne nimetus badminton. Toona oli mängu eesmärgiks hoida palli nii kaua mängus, kui võimalik ning mängiti kahe kuni kolme inimesega. Tänapäeva sulgpallis on tarvis vastasele pall maha lüüa, mis on vastupidine algsele konseptsioonile. 1.2 Põhiteadmised sulgpallist Sulgpalli mängitakse väljakul, millel on: - võrk; - väljak on nelinurkne; - pallirallidel pannakse pall mängu pallinguga; - mänguliike on viis: naisüksik-, meesüksik-, meespaaris-, naispaaris- ja segapaarismäng. 1.3 Mängu eesmärk Mängu eesmärk on võita punkte: - Üritades lüüa pall vastase väljakupoolele; - Üritades sundida vastast lööma palli väljakupiiridest välja - Üritades sundida vastast lööma palli võrku Mängu eesmärk taktikalisest konseptsioonist lähtuvalt sõltub paljuski situatsioonist, õppeprotsessis tuleb sagedalt kasutada kas tehnilist või taktikalist eesmärki, et areneda ja tagada jätkusuutlik tulevik. 6\n7 1.4 Sulgpalli reeglid Sulgpalli reeglitega on võimalik tutvuda Maailma Sulgpalliföderatsiooni (BWF) kodulehel ja Eesti Sulgpalliliidu kodulehel ee 1.5 Sulgpallimängu võlu Sulgpalli võib mängida igas vanuses ja misathes tasemel. Algajatel pakub sulgpall kiireid eduelamusi, sest palli on lihtne tabada ka omamata veel häid tehnilisi oskusi. Tipptasemel sulgpall nõuab suuri pingutusi nii kehaliste võimete, taktikaliste ja tehniliste oskuste valdkonnas. Sulgpall on: - Sobilik nii meestele kui naistele; - Turvaline ja vähese kehalise kontaktiga spordiala; - Annab algajatele väga hea füüsiliste oskuste pagasi ja nõuab tipptasemel mängijatelt kõrgel tasemel füüsilisi oskusi ning aeroobset võimekkust; - Algõppes omandatud teadmised ja oskused võimaldavad mängida sulgpalli kogu elu; - Puuetega inimestele on kohandatud mängureeglid, mis võimaldab kõigil sulgpalli nautida vastavalt oma võimetele. 1.6 Sulgpall tippspordina Tipptasemel nõuab sulgpall väga häid füüsilisi omadusi (tugevat aeroobset vastupidavust, oskust kiirelt suunda muuta, jõudu, plahvatuslikku jõudu, kiirust), tehnilisi oskusi, arusaamist mängust ja väga kiiret reakstisooni. Suurt tähtsust omavad ka taktikalised ja tehnilised oskused, sh varjatud löögid ning löökide mitmekesisus, mis ei võimalda vastasel aru saada, mis lööki lüüakse. 1.7 Sulgpall olümpiamängudel Alates 1992 aastast on sulgpall olümpiaala. Kokku jaotatakse 15 medalit viies mänguliigis: Meesüksikmängus Naisüksikmängus Meespaarismängus Naispaarismängus Segapaarismängus Olümpiamängudel osalevad sulgpallurid üle-maailma. Eesti sulgpallurid olid olümpiamängudel esimest korda esindatud aastal. 7\n8 1.8 Sulgpall maailmas Rahvusvahelise Sulgpalliföderatsiooni (International Badminton Federation; IBF) asutasid aastal 9 liiget: Kanada, Taani, Inglismaa, Prantsusmaa, Iirimaa, Holland, Uus- Meremaa, Shotimaa ja Wales aastal muutis Rahvusvaheline Sulgpalliföderatsioon om nime Maailma Sulgpalliföderatsiooniks, ingl k. Badminton World Federation (BWF). Maailma Sulgpalliföderatsioon on sulgpalli kui spordiala rahvusvaheliselt koordineeriv organisatsioon, mis on ka Rahvusvahelise Olümpiakomitee liige. Eesti Sulgpalliliit on Maailma Sulgpallidöferatsiooni ja Euroopa Sulgpalliliidu liige. Kontinentaalsed alaliidud: Badminton Africa Badminton Asia Badminton Europe Badminton Pan Am Badminton Oceania Rahvusvahelise Sulgpalliföderatsiooni visioon, missioon, eesmärgid BWF teeb tihedat koostööd riiklike sulgpalliliitudega ja viie kontinendi konföderatsioonidega ning edendab, esindab, arendab ja reguleerib sulgpalli ülemaailmsel tasandil. Visioon Sulgpall on globaalne spordiala, mis on kättesaadav kõigile juhtiv spordiala osalejate arvu, fännide kogemuste ja meediakajastuse poolest. Missioon Juhtida ja inspireerida kõiki osapooli ning pakkuda maailmaklassi kuuluvaid üritusi ja uudseid arengualgatusi, et tagada sulgpalli jõudmine maailma juhtivaks spordialaks. 8\n9 BWFi eesmärgid on järgmised: - Avaldada ja edendada BWFi põhikirja ja selle põhimõtteid. - Julgustada uute liikmete teket, tugevdada liikmetevahelisi sidemeid ja lahendada erimeelsusi. - Kontrollida ja reguleerida mängu rahvusvahelisest perspektiivist lähtuvalt kõikides riikides ja kontinentidel. - Edendada ja populariseerida sulgpalli üle kogu maailma. - Toetada ja julgustada sulgpalli kui spordiala, mis on mõeldud kõigile. - Organiseerida, juhatada ja esitleda maailmaklassi kuuluvaid sulgpallisündmusi. - Hallata dopinguvastast programmi ja tagada vastavus Maailma Anti-Dopingu Agentuuri (WADA) koodeksile Treenerite koolitussüsteem Eestis Eestis on sulgpalli elu aluseks klubiline süsteem, enamik sulgpalliklubisid kuulub Eesti Sulgpalliliitu. Kohalikud omavalitsustel on välja töötatud klubide toetussüsteem, kas pearahade või mõnel muul viisil, toetuste eraldamiseks nõutav on treenerite kutse olemasolu. Eesti Sulgpalliliidu III taseme erialase koolituse eesmärk on õpetada treeneritele laialdaselt kõike, et nad oskaksid õpetada mängijaid algtasemel, et ehitada mängijale korralik oskuste ja teadlikkuse tase, mis lubab edasi areneda. Treeneritel tekib oskus lööke biomehaaniliselt kirjeldada, kasutades üldtunnustatud põhimõisteid. Alates aasta novembrist kehtivad Eestis järgmised treenerite kutsestandardid: EKR kutsetase: Varasem kutse: Treeneri kutsenimetus: 3 Treener I abitreener 4 Treener II nooremtreener 5 Treener III treener 6 Treener IV vanemtreener 7 Treener V meistertreener 8 eliittreener 9\n10 1.11 Maailma Sulgpalliföderatsiooni treenerite koolitussüsteem Maailma Sulgpalliföderatsiooni treenerite koolituse standard näeb ette 4 treenerite kutsetaset BWF 1, 2, 3, 4 tase. Rahvusvahelisel Sulgpalliföderatsioonil on iga taseme jaoks oma õpik ja videod koolituse materjalide kohta, mille leiab BWF kodulehelt Sulgpalli õpetamise tunnistus Sihtgrupp kooliõpetajad. 8-tunnine kursus ühel päeval. Sisu sulgpallialaste põhiteadmiste kujundamine ning teadmised, kuidas viia läbi turvalisi ja lõbusaid sulgpallitunde lastele. Kursuse lõpus on õpetajad võimelised läbi viima struktureeritud, turvalise ja mängulise sulgpalli treeningu. Treenerite kursus BWF 1 Sihtgrupp sulgpalli põhiteadmisi omavad motiveeritud inimesed ja sulgpalli õpetamise tunnistust omavad õpetajad. 9 päevane kursus või 2+2 päevane kursus, mille vahel on juhendamisega treeningute läbiviimine. Sisu sulgpallitreeneri põhiteadmised. Mida treenida elemendid- tehnika, taktika, füüsiline. Hea ja kvaliteetse treeningtunni planeerimine ja läbiviimine. Kuidas treenida- treeningu metoodika põhioskused. Kursuse lõpus on omandatud treeneri põhioskused, mis väljenduvad omavahel seostatud treeningtundide efektiivses planeerimises ja läbiviimises ning treeningutest ülevaate tegemises ja analüüsis. Treenerite kursus BWF 2 Sihtrühm on BWF tase 1 treenerid või võrdväärset kutset omavad treenerid ning mängijad, kellel on rahvusvaheline kogemus. 6 päevane kursus + eesmärgi püstitusega juhendatud treeneripraktika. Sisu treenimise printsiibid, tase 2 treenimise tehnika, tase 2 tehnika, füüsilise ja taktikalised elemendid, mis sisaldavad ka teaduslikke printsiipe. Sportlaste individuaalsete aastaste treeniplaanide koostamine ja eelluviimine aastaplaanide tegemine. Kursuse lõpuks on treenerid võimelised: tegema aastaplaane, koostama individuaalseid treeningplaane, juhendama gruppe kuni tipptasemeni. Kursusel osalejat hindab treenerite koolitaja. Treenerite kursus BWF 3 Sihtrühm on BWF tase 2 läbinud treenerid või vähemalt kolmeaastase treeneritöö kogemuse omajad. Eriala koolitused ja uurimustöö. Kursuse sisu heal tasemel planeerimise ja läbiviimise oskused erinevatele sihtrühmadele sh treeningtöö lastega, treeningtöö tippmängijatega, treenerite koolitamine. Kursuse lõpuks on treenerid võimelised: demonstreerima kõrgeid teadmisi oma erialal, oskavad teisi treenereid ja eksperte kaasata väljakul ja väljaku kõrval toimuvasse treeningtöösse, viinud läbi uurimustöö. Hindamine toimub oma ala ekspertide poolt. 10\n11 Treenerite kursus BWF 4 Osalejateks kõrgelt kvalifitseeritud treenerid. Kõrghariduse tasemel õpingud, vähemalt 12 kuud. Pikaaegsete kavade tegemine ja läbiviimine valitud valdkonnas. Sporditeaduse, innovatsiooni ja parimate praktikate kaasamine ja rakendamine. Kursuse lõpuks on treener võimeline tegema pikaaegseid arenguprogramme, mis hõlmadavad teaduslikke uuringuid ja innovatiivseid praktikaid, ning esitatakse uurimistöö. Hinnatakse sporditeadlaste ja kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide poolt. Treenerite koolitajad Sihtgrupiks on kogemustega treenerid ja treenerite koolitaja taustaga treenerid. Kursuse pikkus ja sisu sõltuvad treeneri koolituse tasemest, mille kohta kursust läbi viiakse. Kursuse lõpuks oskavad koolitusi läbi viia erinevatele sihtrühmadele, kasutades mitmekesist õpetamismetoodikat. Omavad väga head suhtlemisoskust III taseme eriala koolituse sisu Kooltusel läbitakse teemad: - Ülevaade sulgpallist - Treenimise printsiibid, treeneri profiil - Treeningprotsess - Laste treenimine - Mängu mõjutavad tegurid - Liikumine sulgpallis - Löögitehnika alused - Taktika - Mängija füüsiline arendamine - Elustiil - Võistluste korraldamine - Mänguliste treeningute läbiviimine - Ettemängimine - Spordipsühholoogia Koolitus koosneb teoreetilisest ja praktilisest osast. Praktilises osas toimub liigutustegevuse õppimine, treenerite teadmiste ja oskuste kontroll. Teadmiste arendamine toimub liigutustegevust kirjeldades, treeningtundi läbi viies, mille käigus jagatakse treenerid gruppidesse. Treeningtundide kohta toimub analüüs ja tagasiside. NB! KOOLITUSPROGRAMMI ÕPPEMATERJALIS ON VÕETUD ALUSEKS PAREMAKÄELISUS. 11\n12 1.13 Videomaterjal Kursuse sisusu kajastavaid videomaterjale on Rahvusvahelise Sulgpalliföderatsiooni kodulehel Samuti leiate videomaterjali Eesti Sulgpalliliidu kodulehel rubriigist Treenerite koolitus. Peatüki koostamisel kasutatud kirjandus: - BWF Badminton Coach Education. Coach Manual. Level 1 (2011), Mike Woodward - Treenerite tasemekoolitus. Sulgpall (2008), Kristiina Danskanen, Aigar Tõnus, Jüri Tarto 2. Treenimise printsiibid, treeneri profiil Peatüki lõpuks omavad treenerid teadmisi: - sulgpalli positiivsetest mõjudest: - treeneri rollist, kui positiivse atmosfääri loojast: - treeneri rollidest ja vastusaladest - enda treeneri filosoofiast - autokraatlikku ja demokraatlikku treenimisviisi võrdlusest 2.1 Sissejuhatus Sulgpallil on oluline mõju mängija väärtuste arengus. Treeneritel on on oluline roll keskkonna kujundamisel, mis soodustakse mängijate oskuste ja väärtuste arengut. Eesmärkide täitmiseks on treeneritel tarvis teada oma rolle ja vastutusalasid. Hea treener teab enda treeneri filosoofiat, kuid oskab seda kasutada ja muuta vastvalt mängijate vajadustele. 2.2 Sulgpallitreeningutes osalemise positiivsed mõjud Sulgpall pakub mistahes vanuses inimesele palju häid väärtusi, mida võib liigitada: Kehaline vormisolek: tervislikkus ja kehaliselt heas vormis olek. Sotsiaalne: sõbrad, tuttavad, jagatud kogemused ühised läbielmised, grupitöö kogemus. Emotsionaalne: rõõm mängust ja õppimisest, enesekindluse kasv, eetiliste hoiakute kujunemine läbi treeningu ja võistluse. Inetellektuaalne: probleemide lahendamise oskuse areng. 12\n13 2.3 Positiivsete kogemuste toetamine Kahjuks on ka võimalus, et sulgpallitreeningutes saavad mängijale osaks vigastused või avaldub mängijas ensekindluse puudmine, ebaviisakas käitumine väljakul. On väga palju treeneri teha, kas loetletud omadused tulevad esile. Soojendus, lõpulõdvestus, väärikate isikuomaduste areng (võitmise hind ei tohiks olla ebaväärikate vahendite ja käitumise kasutamine), hea grupitöö vaim - kõiges selles on treeneril oma osa õpetamisprotsessis. 2.4 Treeneri roll Heal treeneril on palju omadusi, mis on omavahel seotud: Treener kui õpetaja, nõuandja, hindaja, juhendaja, instruktor, nõustaja, organisaator, motivatoor, toetaja. 2.5 Treeneri vastutusalad Treeneri vastutusalasid võib jaotada järgnevateks printsiipideks: Osalejate austamise printsiip Treener peab jagama arusaama, et iga indiviid vajab austust ja lugupidamist. Kõik mängijaid tuleb kohelda võrdselt - inimlikult sõltumata nende rassilisest kuuluvusest, soost, mängija arengupotensiaalist, seksuaalsest orientatsioonist, poliitilistest veendumustest, vanusest ja tervislikust seisundist. Oluline on oskus grupp tööle panna nii, et säiluks vastastikune lugupidamine. Treeningtöö vastutuse printsiip Treener peab kaasama oma töösse tegevusi, mis aitavad ühiskonda ja vähendama tegevusi, mis on ühiskonnale riskantsed. Tegutsema mängija arengu huvides, jälgides inimese terviklikku arengut. Tunneb ära enda mõju mängija arengule. Peab olema teadlik mängija isiksusest ja arvestab iseloomu omadustega. Looma tunnis vajaliku distsipliini. Olema arenemisvõimeline- ja huviline. Suhete loomise ja hoidmise printsiip Treenerid loovad ja hoiavad suhteid. Lähtuvalt enda treeneri filosoofiast analüüsivad, kuidas see mõjutab mängijaid. Treener peab suhtlema ausalt mängijatega, nende vanematega, õpetajatega jne. Julgustama mängijaid looma teistega kauakestvat ja vastastikusel austusel põhinevat suhtlust. 13\n14 Spordi austamise printsiip Treener väärtustab sporti ja arendab mängijat vaimus, mis aitab väärtustada sporti ühiskonnas laiemalt. Treener soodustab sportlike eluvisiide teket. Treener toetab õiglase mängu arengut. Treener õpetab alati järgima reegleid, vajadusel ka lastevanematele. Treener õpetab austama kohtunikke ja teisi ametnikke. 2.6 Treeneri filosoofia tähtsus Treeneri filosoofiat võib defineerida kui treeneri isiklike uskumuste ja printsiipide kogumit, millele põhineb treeneri töö. Igal treeneril kujuneb välja oma treenimisstiil ja filosoofia, millega ta mängijaid arendab. Treeneri enda treenimisfilosoofia ja stiil kasvavad välja treeneri iskikuomadustest, kogemustest, haridusest ja muust treeneri isikut mõjutanud arengutest. Paljudel treeneritel eksisteerib treeneri filosoofia alateadlikult, kuid treener ei tea, kuidas ta on sellest mõjutatud. Selle tulemusena on treener vähe teadlik enda tugevustest ja nõrkustest, mis vähendab võimalust maksimaalselt ära kasutada enda tugevusi ja arendada nõrgemaid külgi. Oma treeningfilosoofias teadlikuks saamine ja selle arendamine võimaldab: - Kasvatada enda teadlikkust - Väärtustada oma tugevusi ja arendada nõrgemaid külgi - Kohandada treeninguid vastavalt mängija vajadusele Nende kolme omaduse parandamine aitab teil olla parem treener. 2.7 Oma treeneri filosoofia avastamine Küsimused, mis aitavad treeneril enda treenimsstiili paremini avastada: - Kirjelda om isklikke tõekspidamisi elus? - Kirjelda oma treenimisstiili ja kuidas on see mõjutatud sinu isiklikest tõekspidamistest? - Mida teised ütlevad sinu treeneri stiili kohta? - Kuidas sa edastad oma treeneri filosoofiat mängijatele, nende vanematele jt? - Missugused on sinu tugevad küljed, mis toetavad su tööd treenerina? - Mis on sinu nõrgad kohad treenerina ja kuidas kavatsed neid parandada? - Mis on sinu mängijate vajadused, mida nad tahavad saavutada? - Kuidas kohandad oma isiklikke põhimõtteid ja treenimisstiili, et aidata saavutada teistel nende eesmärke? 14\n15 2.8 Erinevad treenimisviisid On erinevaid treenimisstiile, kuid üldistades võib eristada autokraatlikkud ja demokraatlikku viisi. Autokraatlikul viisil annab treener täpseid juhiseid, mida teha, räägib palju ja mängija ei ole kaasatud otsustamisesse, mida teha. Selle stiili eelis on, et nii on treeningut lihtsam kontrollida ja see on kiirem viis tegevuste läbiviimiseks.. Selle stiili kahjuks räägivad asjaolud, et hästi ei arene mängija enda arutluse ja otsuste tegemine. Demokraatliku viisi puhul on võimalik paremini mängija kaasata protsessi, kus tuleb otsustada mida arenguks on vaja ja kuidas seda ellu viia. Demokraatliku stiiliga arendame rohkem mängija arutlus- ja mõtlemisvõimet ning enesekindlust, kuid kaotame kindlasti ajas (palju küsimusi mängijale). Treener peab valdama mõlemaid stiile, sest sõltuvalt grupi suurusest, mängijate kogemusest ja situatsioonist on vaja valida sobiv stiil. 2.9 Kokkuvõte Sulgpallitreeningul on suure positiivse mõjuga mistahes vanuses mängijatele. Sulgpallitreeneritel on suur mõju mängija positiivsele arengule. Et olla väärikas treener peavad treenerid lähtuma treenerikoodeksist (BWF Coaches Code of Conduct), milles kirjeldatakse treeneri rolli ja vastutusalasid. Selleks, et areneda, peavad treenerid: - Olema kursis treeningstiilidega - Arendama on treeneri omadusi vastavalt enda treeneri filosoofiale - Kohandama oma treeneri stiili erinevate vajadustega mängijatele Loetelu tähtsatest omadustest, et olla hea treener: - vastutustundlik- vastutab mitte ainult mängija sportliku saavutuse eest, vaid suure osa eest- isiku arengus; - on avatud uuele, tahab areneda koos mängijaga; - püüab määratleda mängija motivatsiooni taseme ja vastavalt sellele kujundada nõudmised. Samas püüab aidata ka motivatsiooni leidmisel; - leiab alati positiivset mängijas, kuid julgeb öelda tõde, kuid võimalikult positiivsel viisil. Ei valeta; - läheneb mängijale individuaalselt - peilib välja, missugune on mängija inimesena ning lähtub printsiibist, et sügavat seesmist olemust kergelt ei muuda ; - jälgib, et grupitöös on kõikidel hea töine õhkkond ja kellegi inimlikke väärtusi ei haavata, soodustab vastastikust austamist, seisab selle eest, et grupis kellelegi liiga ei tehta. - jälgib, et harjutused on jõukohased, et vältida asjatu pettumise tekkimist. 15\n16 Trenni ja töö nautimine, tegevuste õppimine läbi õppimise oskamine on väärtuslik fun. - näeb mängijas inimest ja võtab arvesse tema sotsiaalset tausta ja perekondlikku seisukorda; - väärtustab mängija püüdlusi ka muus eluvaldkonnas; - julgeb endale tunnistada oma vigu ja julgeb tunnistada, et ta ei oska, kuid tahab õppida; - vajadusel lööb kaasa organisatoorses tegevuses; - ei alaväärista nõrgemaid mängijaid ja füüsiliselt vähem arenenuid läheneb kõigile vastavalt tema võimetele; - viib oma programmi läbi, vastavalt valitud viisile; - püüab kõiki tegevusi teha võimalikult kvaliteetselt Test 1. Sotsiaalse kogemuse kasulikud väärtused sulgpallis on: 1. Enesekindlus 2. Sõbrad, tuttavad, jagatud kogemused ja läbielamised, grupitöö kogemus 3. Tervislikkus ja füüsiliselt heas vormis olek 4. Lõbu 2. Vali järgmiste valikute seast 3, mis kirjeldavad treeneri vastutusalas olevaid teemasid. 1. Mängijate vaheline austus 2. Treenimise vastutus 3. Austus spordi vastu 4. Väärtustades võitmist mistahes vahenditega 3. Vali järgmiste valikute seast 3, mis soodustavad treeneril oma treenerifilosoofia arendamist: 1. Oma treenimisviisi tugevuste avastamine 2. Mängijatele oma nõudmiste teada andmine 3. Oma treenimisviisi nõrkuste avastamine 4. Eneseteadlikkuse tõstmine 4.Vali alljärgnevate seast üks demokraatliku treenimisviisi eelistest: 1. Treener kontrollib kõike 2. Mängijad arendavad enda enesekindlust 3. Mängijatele öeldakse, mida teha 4. Treener kontrollib tundi ja ka eesmärkide saavutamist Peatüki koostamisel kasutatud kirjandus: - BWF Badminton Coach Education. Coach Manual. Level 1 (2011), Mike Woodward - Treenerite tasemekoolitus. Sulgpall (2008), Kristiina Danskanen, Aigar Tõnus, Jüri Tarto 16\n17 3. Treenimise protsess. Peatüki lõpuks on treenerid võimelised: - Selgitama treeningprotsessi mudelit - Nimetama treenimisprotsessi osasid - Nimetama oskusi, mida kasutatakse igas treenimisprotsessi mudeli osas 3.1 Treenimise protsess- sissejuhatus Treeningprotsessi võib jaotada neljaks osaks: - Treeningu planeerimine - Treeningplaani läbiviimine - Toimunud treeningu läbivaatamine - Toimunud treeningu hindamine 3.2 Treeningu planeerimine Miks planeerida? Planeerimises ebaõnnestuda tähendab planeerida ebaõnnestumist. Treeningu planeerimise eelised on: - eesmärkide püstitamine, mille täitmise järgi hinnata tundi; - aitab ettevalmistada vahendid, mis abistavad treeningut läbi viia; - aitab kaasa treeningu ajalisele planeerimisele; - aitab olla valmis alternatiivseteks lahendusteks treeningus; - aitab kaasa turvalisuse ettevalmistamisele; - korraliku plaani alusel saavad teised treenerid sama teemat läbi viia Riski hindamine treeningul Tunni planeerimisel tuleb läbi mõelda võimalikud ohud tervisele: - mis on ohud; - kes võib saada viga ja kuidas; - mis on riski määr- 1 väga väike ja 5 väga suur; - mida ette võtta, et ohud oleksid väiksemad; 17\n18 - missuguseid tegevusi tulevikus ette võtta, et ohtusid vähendada. Tihti on nii, et oleme teinud enda arvates väga hea plaani, kuid treeningu läbi viimise järel, mõistame, et midagi läks viltu. Analüüsides saame tugevamaks. Sageli on ka harjutusi planeerides vaja arvesse võtta, et vahel tuleb minna kaks sammu edasi ja siis mingil etapil samm tagasi, kui mingi osa mänguoskustest on kehvemaks läinud. Mängija informatsiooni kogumine Selleks, et saada ülevaade mängijast ja teada, missugusi harjutusi treeningut võime teha, on vaja täita ankeet. - Mängija nimi, perekonnanimi, sünniaeg, telefoninumber, lisaks teine telefoninumber, e-posti aadress, kodune aadress. - Kas oled saanud kunagi arstilt nõuannet, miliseid harjutusi tohid ja milliseid ei tohi teha? - Kas oled kunagi tundnud rinnus valu, kui teed sporti? - Kas tunned rinnus valu ka mitte sportides? - Kas tunned vahel peapööritust või nõrkushoogusid? - Kas trenni tehes tunned kusagil liigestes valu? - Kas sul on olnud kõrget vererõhku? - Kas võtad praegu mingeid ravimeid, millest treener peaks olema teadlik? - Kas oled rase või sünnitanud viimase 6-e kuu jooksul? - Kas sul on mingeid põhjusi, miks ei tohiks osa võtta kehaliselt aktiivsest tegevusest? - Kas tunned, et sul on õppimise või kehalises tegevuses puue? Kui mängija vastab mõnele loetletud küsimustest jah, peaks ta võtma arstiga ühendust enne, kui alustab treeningutega. Kui mängija vastab loetletud küsimustele ei, võib ta alustada treeningutega. Tervisliku seisundi muutudes, vastates mõnele küsimusele jah, peaks ta võtma ühendust arstiga. Ankeedile peaks mängija allkirja andma: olen tutvunud ja lugenud informatsiooniga nõus, allkiri. Mängija vaatlus ja analüüs Selleks, et mängijat või gruppi treenida, peaksime tegema vaatluse ja analüüsi, et teada, missugused on tugevad kohad ja nõrgad kohad ning asetada need tähtsusjärjekorda. - Vaatluseks kasuta ettearvatavat situatsiooni ja mängusituatsiooni. - Vaatlusel kasuta süsteemi, see tähendab vaatle ühte asja korraga, näiteks taktikat, tehnikat, jalgade tööd, kere hoiakut, tasakaalu, otsuste tegemisi jne. 18\n19 Vilumuse kujunemisel tekib ka vaatlusel oskus erinevaid asju kokku viia (näiteks see liigutustegevus või löök- taktikaline valik on seotud tehnilise probleemiga siin). - Vaatlusel kasuta erinevaid nurki, et saada terviklik pilt. - Vaatlusel hoidu hinnangute andmisest. Järgnevalt üks näidistabel, mis aitab mängijat analüüsida: Mängija nimi Jalgade töö Tasakaal Löögitehnika Taktikalised oskused Joosep Toots Palju chasses csamme Mängib kaitsvalt Väljaastes kaotab tasakaalu Hea variats ülaltlöökidel. Suured liigutused Vaatlusanalüüsil võrdle ideaalset mudelit, ja olukorda, kus praegu oled ja vali kõige vajalikum tee mängija arenguks. Vaatlusanalüüs lõpeb eesmärgi seadmisega. Näiteks: - treeningperioodi lõpuks on Peeter võimeline tegema korralikku väljaastet ettearvatud olukorrast; - treeningperioodi lõpuks on Peeter võimeline tegema korralikku väljaastet ja hoidma ka kere heas tasakaalus. Eesmärgi seadmine Olles vaadelnud ja analüüsinud mängijat, peame otsustama, missuguses tähtsusjärjekorras, mida tahame arendada ja seejärel tuleb seada eesmärk. Eesmärgi seadmine aitab: - kontsentreeruda treeningule - motiveerib - aitab jälgida - kontrollida mängija arenemist - aitab jälgida kontrollida treeneritöö efektiivsust Alusta igat eesmärgi seadmist sõnadega :.. lõpuks on mängija võimeline tegemasooritama.. Ole kindel, et eesmärgi seadmine sisaldab tegevust esile toovaid sõnu: demonstreerib, esitleb, seletab, võrdleb jne. Üks näide eesmärgi seadmisest ja põhilistest eesmärgi seadmisega kaasnevatest aspektidest. Eesmärk: 24. aprilliks on mängija võimeline teostama võrgudroppi. 19\n20 Aspektid, mis on seotud selle eesmärgiga: TÄPSUS: soovitud tulemus on kirjeldatud konkreetselt MÕÕDETAV: mõõtmiseks kasutatakse kaugus võrgust. Näiteks hea sooritus 7/10st. KOKKULEPPED: eesmärkide seadmisel peab olema mängija ja treeneri vahel kokkulepped. REAALSUS: eesmärgid peavad olema reaalsed, muidu muutuvad nad mittemotiveerivaks. AEG: eesmärk sisaldab soovitud saavutamise aega. KESKKOND: töökeskkonna loomine, milles mängijad harjutavad. SALVESTAMINE eesmärgi salvestamine, mis aitab hoida eesmärki fookuses. Olles läbinud vaatluse ja teinud kindlaks, mis on eesmärk, tuleb edasi mõelda, kuidas ma selle eesmärgi ellu viin. Eesmärkide täitmine toimub treeningute läbiviimise teel. Tunni planeerimisel, lähtuvalt eesmärgist peame läbi mõtlema: - kui palju on väljakuid; - kui palju on mängijaid; - kui palju on sulgpalle- varustus; - ettemängimine; - ohutusabinõud. Hea plaani alusel on võimeline sama treeningut läbi viima ka teine treener. Plaan: Saal, grupp, kuupäev, kellaaeg, ohutus. Treeningu eesmärgid (1-3). Soojendus: sisu kirjeldus, millised eesmärgid on seatud ja aeg nende läbimiseks. Harjutus 1: sisu kirjeldus, millised eesmärgid on seatud ja aeg läbiviimiseks. Harjutus 2: sisu kirjeldus, millised eesmärgid on seatud ja aeg läbiviimiseks. Harjutus 3: sisu kirjeldus, millised eesmärgid on seatud ja aeg läbiviimiseks. Treeningu lõpulõdvestus, aeg. (Harjutuste arv on näitlik, valiku teeb treener). Peale treeningut teeb treener toimunud tunnist endale ülevaate ja peale seda analüüsi, mida edaspidi samamoodi või paremini teha. 20\n21 3.3 Treeningu läbiviimine Hea treeningtunni läbiviimine hõlmab endas palju omadusi: - õpilaste erinevate õppimisviisidega arvestamine; - suhtlusoskused vastavalt olukorrale; - tagasiside; - küsimuste esitamise oskused; - oskuste arendamise oskus; - oskus aega planeerida; - oskus gruppi juhtida; - ettemängimisoskused. Hea treener kasutab kõiki oskusi ja oskab töötada ka füüsilise ja vaimse puudega mängijatega. Erinevad õppimisstiilid. Mängijad õpivad erinevalt ja on hea mote võtta arvesse mängijate eelistatud stiile. Õppimisstiili määramisel on levinud VAK mudel. VISUAALSED ÕPPIJAD - õpib palju nägemise abil, nõutud on kvaliteetsed demonstratsioonid. AUDITIIVSED ÕPPIJAD- õpivad hästi kuulates, reageerivad jutule, nõuab treenerilt head sõnastust. KINESTEETILISED ÕPPIJAD: õpivad tehes, armastavad liikuda ja õppida läbi liikumise, treenerilt nõuab proovimise soodustamist. Selleks, et paremini mõista, missugune stiil kellelegi sobib, on hea mõte küsida mängijatelt nende eelistust. Suhtlemisel mängijaga kasutame järgmisi oskusi: PARAVERBAALNE - hääletoon ja rääkimise kiirus. Kasuta, et luua luua rahulikku ja distsiplineeritud õhkkonda. MITTEVERBAALNE - kereasendid, viitamised kätega. Kasuta, et aidata kaasa distsipliini, rahulikku õhkkonna loomisele. VAATLUS- erinevatest piirkondadest. Kasuta, et saada infot ja motiveerida. MÄNGIJA KUULAMINE- kontsentreerumine mängija ütlustele. Kasuta, et saada infot, luua usalduslik suhe ja motiveerida. VERBAALSED- nt lühike, pikk, positiivne, lihtne väljendamine. Kasuta, et anda juhiseid, seletada, motiveerida. 21\n22 Selleks, et informatsioonist soovitud kujul aru saadaks, rääkige rahulikult (et oleks võimalik huultelt lugeda sõnu), jälgige oma kehakeelt ja väljenduslikkust, jälgige, et see mida demonstreerite oleks õige tehnikaga. Õpetamine küsimustega. Küsimustega õpetamine on väga tõhus viis, sest: - õpetab mängijaid mõtlema ja läbi selle paremini materjali omandama; - soodustab arutelusi. Küsida tuleks õigeid küsimusi, vältida tupikuid. Vajadusel võiks küsida abistavaid küsimusi. Küsimused peavad olema jõukohased ja edasiviivad. Küsimused võib jagada avatud ja suletud küsimusteks. SULETUD KÜSIMUSED - vastused on lihtsad ja kergelt leitavad, küsija omab tegevuse üle kontrolli. Need küsimused algavad sõnadega nagu: - Kas? - Juhul kui? - Mitu? - Kas? - Kui palju? - Jne. On hea mote jaotada vastused skaalasse 1-10, kus 1 on näiteks sõrmede pinge enne lööki minimaalselt väike ja 10 maksimaalslelt suur. Suletud küsimused sobivad hästi, kui alustada vestlust, luua selgust, tuua enesekindlust, lõpetada diskussioon. AVATUD KÜSIMUSED - vastused on pikemad ja võimaldavad laiemat variatsiooni vastustes. Sunnivad vastajat sügavamalt teemast mõtlema. Mõned näited küsimustest: - Miks? - Kuidas? - Mil viisil? - Jne. Avatud küsimused aitavad toetada mõtlemist, toovad esile erinevaid arvamusi, viivad probleemide lahenduste protsessidesse, soodustavad diskussioone. 22\n23 Tagasiside Ilma hea tagsisidemeta pole võimalik õppida, areneda. Tagsisidet võib jaotada: - SEESMINE TAGASISIDE - kui mängijal on põhiteadmised oskustest, tekib tal ideaalne pilt, missugune peaks olema liigutustegevus. Võrreldes ideaalset liigutustegevust ja enda oma antud hetkel- saab ta ise treenida ja õppida. - VÄLIMINE TAGASISIDE- see tagasiside tuleb treenerilt ehk siis väljaspoolt, on olukordi, kus treeneri sekkumine on hädavajalik. Tõhusa välise tagsisideme saavutamiseks tuleks: - vaadelda mängijat erinevatest positsioonidest; - kõigepealt uurida mängijalt tema sisemise tagasisideme kohta; - küsida mängijalt küsimusi tema enda seesmise tagasisideme kohta - limiteerida tagasiside 1-2 tähtsaima teemaga - andma tagasisidet positiivsel viisil. Ehk kasutades hamburgeri meetodit. St alusta positiivsega. Lisa detaile, mis võiks olukorda parandada. Lõpeta positiivse ja motiveerivaga. Ettenäitamine Ettenäitamine peab olema vääriline ideaalse pildiga, et mängijal tekkiks ettekujutus õpitavast liigutustegevusest ja võrdlus enda tegevusega. Ettenäitamine tõstab esile mingi kindla liigutustegevuse ja aitab motiveerida. Ettenäitamise viisid: - oskuslik mängija; - treener; - video klipp. Parema ettenäitamise saavutamiseks: - planeeri ettenäitamist; - ole kindel, et mängijad saavad täistähelepanu; - jälgi, et ettenäitamine on õige koha pealt, näiteks õpetades eeskäe poolt lööki, paluge mängijad tulla paremale poole väljakul; - demonstreeri ilma jututa, et jälgijad saaksid kontsentreeruda vaatlusele; - demonstreeri lisaks ilma pallita liikumisele ka palliga, et mängijad saaksid näha tervet pilti; - peale demonstreerimist räägi 2-3 võtmepunkti, et oleks arusaadav, hästi sobib ka mõne küsimuse esitamine, et teema paremini mängijateni jõuaks. 23\n24 Oskuste arendamise meetodid: Võib eristada erinevaid õppimismeetodeid. VORMIMINE Näidatakse terviklikku liigutustegevust ja siis mängija proovib. Treener küll korrigeerib ja annab näpunäiteid, kuid tegevus ei jagune osadeks. Näiteks treener näitab tagakäe lööki ülalt, mängijale osutatakse tähelepanu küünarvarrepööretele, kuid siiski harjutatakse lööki terviklikult. Meetodi eeliseks on kogu liigutustegevuse parem mõistmine, kuid puuduseks on paljude üksikute osade rohkus, mis võib mängijal tekitada segadust. TERVIK- OSALINE- TERVIK Kõigepealt näitab treener terviklikult liigutustegevust, mängija proovib. Seejärel treener võtab liigutustegevusest ühe osa ja mängijad harjutavad. Hiljem liidetakse väljavõetud osa tervikliku liigutustegevusega. Näiteks treener näitab stardiäratõuget, chasses samme, väljaastet ja siis jälle chasses samme mängulisse keskpunkti minekuks. Eraldi harjutatakse chasses samme ja siis jälle liidetakse. Meetodi eeliseks on, et see võimaldab kontsentreeruda teatud kindlale liigutustegevusele. Puuduseks on, et kui liigutused on omavahel väga seotud siis üksikuteks osadeks jaotamine võib häirida tervikliku liigutuse õppimist. AHEL Kõigepealt näitab treener baastehnikat, hiljem liidab üksikute osadena erinevad liigutustegevused. Näiteks ülaltlöögi puhul näitab treener kõigepealt ülaltlöögi käerotatsiooni, järgnevalt lisatakse jala taha viimine siis kereraskuse ülekandmine siis liikumine taha mängulisest keskpunktist siis löök ja liikumine mängulisse keskpunkti. Meetodi eeliseks võib pidada liikumise detailide sidumine löögiga. Puuduseks on, et kui liigutused on omavahel väga seotud siis üksikuteks osadeks jaotamine võib häirida tervikliku liigutuse õppimist. Õppimise motoorika Õppimise motoorikat võib defineerida, kui liigutuste oskuste omandamist. On erinevaid teooriaid liigutuste omandamise oskusest, teades neid, võib treener liigutustegevuse õpetamisel jõuda parema tulemuseni. Järgnevalt õppimise motoorika faasid ning kirjeldus, mismoodi erinevates faasides toimub (Fitts ja Bosneri baasmudel). Nad on jaotanud õppimise kolme faasi. All kirjeldatule on lisatud, kuidas treener saab mõjutada mängijat erinevates faasides. KOGNITIIVNE FAAS: algaja faas, mängija avastab ülevaadet õpitavast, omandab esmased teadmised, oskused ja kujundab enda peas pildi, mida teha. Selles faasis hoia õpetused lihtsana, ole ettenäitamises väga korrektne, õpetatavaid teemasid peaks olema vähe, anna positiivset tagasisidet, kasuta selgeid lühikesi seletusi. 24\n25 ASSOTSIATIIVNE FAAS: kesktaseme faas, pikim õppimisfaas. Mängija tugineb oma peas olemavale kujutluspildile ja püüab arendada ja täiustada eelnevalt omandatud põhioskust. Selles faasis annab treener kiiruselt ja keerukuselt progresseeruvaid harjutusi, edasi arenemine toimub vaid siis, kui eelmiste teemade oskused on omandatud. Mängijad õpivad ise ennast hindama ja treener annab avatud tagsisidet. AUTONOOMNE FAAS: eksperdi faas - palju automatiseeritust. Ülesanne suudetakse sooritada ilma sellele väga palju mõtlemata. Mängija suuda tähelepanu pöörata liigutust sooritades teistele aspektidele, nt vastase asetsemine väljakul. Treener pakub väljkutset pakkuvaid harjutusi, kasutades mängu imiteerivaid olukordi ja kasutades võistlusega seotud mängutempot. (Viide: Fitts, P.M. ja Posner, M.I. (1967), Oxford, Inglismaa, Brooks ja Cole.) Õppeprotsessi juhtimine: - Sissejuhatus - Väga lühike sisuseletus. Näiteks, tänane tunni teema on tagakäe võrgulöök. - Ettenäitamine. Löögi näitamine ilma seletuseta. Lööki võib näidata kas palliga või ilma. - Löögi kirjeldus. Lühike löögi biomehaaniline kirjeldus, rõhutades mõnda üksikut osa. - Tegevus. Algab harjutamine, treener vaatleb, analüüsib, tagasiside grupile või üksikisikule. Treener kohandab harjutuste raskusastmed. Paremaks teema tundma õppimiseks küsitleb treener mängijaid, palub korrata paar võtmepunkti ning löögi demonstreerimist. Harjutus muutub raskemaks liikudes mitmepalliharjutusest ühepalliharjutuseks. - Kokkuvõte. Treener võtab grupi kokku, et teha kokkuvõte tunnist ja küsib küsimusi: mis olid tähtsamad ideed? mida nad on proovinud enne, mis on kaasa aidanud löögi õppimisel? kui treenida lööki uuesti, mida teeksite teistmoodi? Õppimisprotsessi võime jaotada ka järgnevalt: - Esimene faas- kogemine - Teine faas- tunnistamine, et midagi on viga, alles siis alustame mingit muudatust - Kolmas faas- asjade paremaks muutmise faas- parandamine - Neljas faas- enesekindluse faas 25\n26 Grupitöö Heas grupitöös on olemas järgmised omadused: ETTEVALMISTUS. Hea treeningtund põhineb korralikul planeerimisel. GRUPI REEGLID. Treener kehtestab reeglid, mis määravad lubatud ja mittelubatud tegevused. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ohutusele, vastastikkkusele austusele, ausale mängule ja heale sportlikule käitumisele, 100% lisele pingutusele. Ole kindel, et on kehtestatud tagajärjed, kui keegi rikub reegleid (treeningult ajutiselt eemaldamine jne.). GRUPI ÜHTEKUULUVUS. Leidke koht ja võimalus, et tuua grupp kokku, et saate vestelda ja arutada. Rõhuge vajadusele tulla kokku kiiresti. Grupp tooge kokku ainult siis, kui sõnum mida öelda tahate, on mõeldud kõikidele. Roteeri treeningpartnereid nii, et kogu grupp tunneks kõiki. Andke vähem kontsentreeritud mängijatele rohkem vastutust. Jagage kõikidele inimestele võrdselt tähelepanu. Toetage mängijate tegutsemist erinevatel oskuste tasemetel. ETTENÄITAMINE. Ettenäitamisel asetage grupp nii, et kõik näeksid ja kuuleksid ning puuduksid segavad asjaolud. Näidates lööke, tooge grupp reketi poole, et nad paremini näeksid lööki. Kasuta mängijaid ettenäitamiseks. ÕPPIMISSTIILID. Hoolitsege selle eest, et erinavd õppijad saaksid õppida vastavalt oma eelistusele (vaatamine, kuulmine, tehes õppimine). Sageli jaotuvad meil grupis mängijad: 80% keskmiselt motiveeritud, 10%, kelle töökus jätab kõvasti soovida ja 10% saavutusspordile orienteeritud. Ideaali pole kerge saavutada, lisaks grupitööle tuleb sageli tegeleda lisa- individuaaltundidega, kuid see on klubilise organisatoorse tegevuse valdkond. Progresseeruva treeningu planeerimine Hea sulgpallitreeningu planeerimises on alati sees taktikaline aspekt, kui õpetame lööke, peaks see kohe olema seotud mänguga ja mänguolukorraga, et mängija saaks aru liigutustegevuse kasutusala mängus. Hea treening sisaldab alati: - seletusi; - demonstartsioone; - harjutusi- proovimisi Progresseeruv treening jaguneb: - lihtsamalt- raskemale; - aeglasemalt-kiiremale; - ettearvatavalt- ettearvamatule. 26\n27 Järgnevalt näide, kuidas oskusi progresseeruvalt arendada. Mängija jäljendab treeneri näidatud lööki ilma pallita. Mängija jäljendab lööki ilma pallita, ilma treeneri ettenäitamiseta, oma mäletamist mööda. Löögi harjutamine kasutades mitme palli ettemängimist (pallid visatakse käest). Löögi harjutamine mitme palli harjutusena, kuid ettemängimisel kasutatakse reketit. Löögi harjutamine mitme palli harjutusega, ettemängimine reketiga, suurendage liigutuste hulka. Moodustage harjutus, kus löök toimub arvatavast olukorrast (mängijatel teada, kuhu lüüakse). Moodusta harjutus, kus pole teada, kuhu lüüakse, kuid siiski kasutatakse õpitavat lööki. Moodustage harjutus, kus õpetatava löögi eest antakse boonuspunkte. Olge valmis ka grupitöös selleks, et ühes grupis võivad olla erinevad tasemed, kes vajavad erinevaid harjutusi, kuid teema, mida treeningul läbitakse võib olla sama. Ettemängimine Ettemängimise all mõistame võimet mängida pall nii, et teatud kindla löögi harjutaja saaks realistlikult õpitavat omandada. Ettemängimine võib toimuda: - käega - reketiga (mitme palli harjutus) - reketiga (ühe palliga) Mistahes ettemängimise juures on oluline: OHUTUS - ole teadlik, et ettemängimise üks suurematest ohtudest on silmatraumad, ole kindel, et mängid ette ohutust paigast. Hoolikalt peab jälgima, millisest kohast ette mängid. LENNUTRAJEKTOR - ettemängimisel ole kindel, et palli lennutrajektor oleks seotud õpetatava situatsiooniga. PALLI LENNUKIIRUS - visates käega on võimatu arendada pallil sama kiirust, kui lüües seda reketiga. Seetõttu jagades printsiipi aeglasemalt kiiremale järgneb käest viskamisele reketiga löömine. LÖÖKIDE INTERVALL - lüües palle, ole kindel, et mängija jõuab tagasi lähtepostsiooni. Samuti peab intervall pallide vahel andma võimaluse piisavalt kontsentreeruda õpitavale. ETTEMÄNGIMISE SIDE MÄNGIJAGA - enne ettemängimise alustamist ole veendunud, et mängijal on õige ja kvaliteetne liigutustegevus (õige hoie jne.). Õigeid aspekte saab rõhutada näiteks vaadates probleemsele piirkonnale (näiteks hoidele). Ettemängijal on võimalus arendada ja mõjutada mängijat. 27\n28 Käest ettemängimise eelised on: - lihtsam, kui reketiga lüües; - annab võimaluse erinevateks löökideks; - ülalt viksamine arendab ka ülaltlöögi oskust. Käest ettemängimise puudused on: - easke anda pallile kiirust; - mängija ei õpi lugema palli suunda reketil; - kaugus, kuhu viskate ei ole väga pikk; - küllaltki keeruline on visata üles, et õpetada ülaltlööki. Ettemängimine alt visates sulgpalli käest: Visates alt, hoiame sulgpallilt korgist. On maitse asi, kas pöial asetatakse sulgede sisse või mitte. Hoovõtuks viige käsi palliga taha (on hea mõte, et mängija teeb sel hetkel stardiäratõuke, juhul kui harjutus seda nõuab), käe taha viimisel kõverdatakse ka põlved ja viskamisel sirutatakse käsi. Ettemängimisel ülalt visates sulgpalli käest: Ülalt visates on võimalik õppida ka paralleelselt ülaltlööki ja sellega kaasnevat: - külg ees seismist, imiteerides kerepöördega lööki; - tagaoleva jala kõverdamine (laadimine); - keharaskuse kandmine tagaolevalt jalalt eesolevale; - käega üles, pallile vastu Reketiga ettemängimine, mitme palli harjutus: Pallid lebavad vabal käel, võta palli korgist pöidla ja nimetissõrmega (või keskmise sõrmega). Viska pall enda ette. Löö palli. Reketiga ettemängimine, kasutades ühte palli. Mitmepalliharjutus on küll hea mingi teema õppimiseks, kuid selleks, et harjutusi võimalikult mängule lähedaseks teha, tuleks kasutada ühte palli. Mängides ühe palliga, varieerige palli lennukiirusega. Varieerige palli lennutrajektoriga sõltuvalt, mida tahate õpetada. Muudke harjutus keerulisemaks kasutades erinevaid lööke. Ettemängimine mitme palliga võib toimuda nii ülalt kui ka alt. Ülalt lüües tuleb pall visata üles- küljele ja siis tabatakse palli vastu korki ja sulgi lõigates (nii on pallil parem kontroll). Ülalt lüües saab edukalt harjutada droppe, tagant- taha lööke, küll ka rabakut ja teisi lööke, mis toovad esile kaitseolukorra. 28\n29 Rütmi peaks ettemängija algtasemel valima nii, et kui mängija hakkab jõudma mängulisse keskpunkti või algpositsiooni, siis tuleb uus vise nii, et mängijal ei teki pausi. Loomulikult kui tegemist on algajaga ja eesmärk on õpetada löögitehnikat ja õiget jalgade tööd, siis ei tasu tempoga liialdada. Eesmärk on, et mängija õpiks õigesti liikuma, lööma ja tajuks rütmi. Näited harjutustest ja ettemängimisviisidest: 1. Eeskäe poolt võrgudrop koos jalgade tööga - stardiäratõuge, liikumine nurka, löök ja tagasi. Ettemängimine nii ülalt etteviskamisega kui ka alt etteviskamisega. 2. Pettelöök võrgus koos jalgade tööga eeskäe poolt. Ettemängimine ülalt või alt. 3. Eeskäe poolt tõste võrgus koos jalgade tööga. Ettemängimine ülalt. 4. Tagakäe poolt võrgudrop koos jalgade tööga. Ettemängimine alt või ülal 5. Tagakäe poolt pettelöök võrgus koos jalgade tööga. Etteviskamine alt või ülalt. 6. Tagakäe poolt tõste võrgus koos jalgade tööga. Etteviskamine ülalt. 7. Tagant väljaku keskelt ülaltlöök koos liikumisega. Ettemängimine reketiga alt. 8. Liikumine ja löök tagant eeskäe ja tagakäe poolelt. Ettemängimine alt reketiga lüües. Ettemängimisest sõltub, kas harjutaja saab korralikult õppida. Sageli on vajalik, et mängijad sooritavad teineteisele ettemängimist, sest treener ei jõua suure grupi puhul kõikjale, mistõttu tuleb teemale suurt tähelepanu pöörata. Vastavalt treeningu sisule on vaja valida sobiv etteviskamine.eerinevad löögid ja olukorrad vajavad erinevaid ettemängimisviise. Kindlasti tuleb tähelepanu pöörata, et ettemängija eesmärk on abistada paarilist, jättes ennast tahaplaanile. 29\n30 3.4 Treeningtunnis tehtu ülevaatus ja oma töö hindamine Treeneri läbiviidud tundi, ettevalmistust ja endale tagasisidet võime vaadelda järgneva skeemina: TUNNI LÄBIVIIMISE PLAAN- TREENINGU LÄBIVIIMINE- ÜLEVAATAMINE- HINDAMINE Oma treeningus tehtu ülevaatus on väga oluline, et oskaksime näha, mis läks viltu ja mis paremini - nii areneme. Analüüsides treener areneb ja suudab tagada parema kvaliteedi tulevikus. Mõned näpunäited ülevaatusest: - ilma hinnaguid andmata, lihtsalt mõtle läbi, mis treeningul toimus; - mõtle, kas soovitud teema jõudis mängijateni; - mida tegid mängijad; - mida tegi treener; - kirjuta mõned kommentaarid ülevaatuse rubriiki. Treeningu analüüs: - kas treeningu eesmärk saavutati; - kuidas muudad treeningu sisu tulevikus; - hoidu hinnagutest nagu halb, hea, suurepärane jne. Need mõisted peaksid olema lahti seletatud, sellest on rohkem kasu; - hea treening täidab mängijate vajadused. 30\n31 Treeningu plaani ülevaate ja hindamise näide: SPORDISAAL: KLUBI/GRUPP/INDIVIID: OHUTUS TREENI GUL: AEG: VAHENDID: TREENINGU EESMÄRGID (2 eesmärki): TREENINGU OSA KIRJELDUS EESMÄRK NR. KULUNUD AEG Soojendus Harjutus nr.1 Harjutus nr.2 Harjutus nr.3 Treeningu lõpuosa (cool- down) ÜLEVAADE TEHTUST: HINDAMINE, ANALÜÜS: 3.5 Treeningprotsess: kokkuvõte ja eneseanalüüs Treeningprotsess koosneb neljast osast: TREENINGU PLAAN- TRENINGU LÄBIVIIMINE - ÜLEVAADE HINDAMINE, ANALÜÜS Järgides treeningprotsessi mudelit suudavad treenerid areneda ja tagada mängija arengu. Igas staadiumis on tarvilikud kindlad aspektid, mida jälgida: TREENINGU PLANEERIMINE: - ohtude nägemine, ohtude vältimise planeerimine; - mängijate kohta info kogumine; - registri koostamine; - planeerimisprotsess; - eesmärgi püstitamine. 31\n32 TREENINGU LÄBIVIIMINE: - mängijate tundmine, õppijate stiilide tundmine; - suhtlemisoskus; - õpetamine küsimustega; - tagasiside; - ettenäitamised; - oskuste arendamine; - oskus treeninguid progreseeruvalt üles ehitada; - grupiga tegelemine; - ettemängimisoskused. ÜLEVAADE: - mõelge läbiviidud treeningule ja plaanile; - mida mängijad tegid; - mida treener tegi. HINDAMINE, ANALÜÜS: - otsusta, kas eesmärgid said täidetud; - kuidas muudaksid treeningu sisu; - mida muudaksid endas treeningu läbiviimisel. Kvaliteetne treening on üles ehitatud vastavalt mängijate vajadustele. Treener peab nägema oma grupis erinevate vajadustega mängijaid ja vastavalt sellele koostama harjutused. 3.6 Test 1. Nimeta 4 komponenti treeningprotsessis õiges järjekorras: 1. Planeerimine- läbiviimine-hindamine- ülevaatus 2. Ülevaatus-planeerimine-läbiviimine-hindamine 3. Läbiviimine-ülevaatus-planeerimine-hindamine 4. Planeerimine-läbiviimine-ülevaatus-hindamine 2. Nimeta 3 põhilist õppijatüüpi: 1. Visuaalne, kinesteetiline, kopeeriv 2. Auditiivne, visuaalne, kinesteetiline 3. Tegija, kuulaja, kinesteetik 4. Auditoorne, kuulaja, kinesteetiline 3. Avatud küsimused viivad vastusteni: 1. jah vastused 2. Viivad vastused laiemate kirjeldusteni 3. Viivad vastusteni ainult ei 4. Viivad vastusteni ei ja ja 32\n33 4. Parim viis oskuste arendamiseks on: 1. Lihtsalt raskemale, aeglaselt- kiiremale, ettearvamatust- ettearvamatule 2. Raskelt-lihtsale, aeglaselt- kiirele, ettearvamatult- ettearvamatule 3. Lihtsalt raskele, kiirelt- aeglasele, ettearvamatult-ettearvamatule 4. Lihtsalt raskele, aeglaselt- kiirele, ettearvamatult- ettearavamatule 5. Ettemängimise kvaliteet ja võimsus seisneb: 1. Kiires ettemängimises 2. Hoides sulgpalli hoides pöialt palli sees 3. Aeglustades ettemängimist 4. Hoides ettemängimist tempos, millel mängija suudab säilitada õige tehnika 6. Treener, kes innustab mängijat kasutama oma seesmist tagasisidet: 1. Aitab mängijal enesel mõelda 2. Annab mängijale palju verbaalseid näpunäiteid 3. Ütleb mängijale, mida teha 4. Seletab palju 7. Autonoomne faas motoorika õppimises on: 1. Ekspertide faas-palju automatiseeritust 2. Algajate staadium 3. Nõuab mängijalt palju pingutust, et lüüa hea löök 4. Keskmine õppimisfaas 8. Treeningtunni ülevaatus hõlmab endas: 1. Treeningus olnud head asjad 2. Läbi mõtlemist, mis treeningul toimus, ilma hinnagut andmata 3. Otsust, mida teha teistmoodi järgmisel korral 4. Nimekiri halbadest juhtunud asjadest treeningul 9. Treeningu hindamine- analüüsimine hõlmab endas; 1. Nimekiri, mis oli treeningul hästi 2. Treeningtunnis toimunu kirjeldamine 3. Kuidas muudad treeningusisu tulevikus 4. Nimekiri trennis juhtunud halbadest asjadest Peatüki koostamisel kasutatud kirjandus: - BWF Badminton Coach Education. Coach Manual. Level 1 (2011), Mike Woodward 33\n34 4. Laste treenimine Peatüki lõpuks suudavad treenerid: - näha last arendvaid muutusi; - näha erinevaid arenguid sõltuvalt vanusest - hinnata kasvuperioodi, kui tähtsat arenguhüpet laspe arengus 4.1 Sissejuhatus. Lapsi treenides omab treener küllaltki suurt mõju laste üle. Treener peaks kasutama sulgpalli, kui viisi mõjutada last positiivses suunas füüsiliselt, emotsionaalselt, sotsiaalselt ja intellektuaalselt. Lapse arenemine Seotus sulgpalliga. Füüsiline Emotsionaalne Sotsiaalne Intellektuaalne Sulgpall aitab hoida tervena ja arendada füüsilist vormi, kasvatades tervislikke eluviise. Sulgpall kavatab enesest lugupidamist, enesekindlust ja enesedistsipliini. Lastel areneb koostöövalmidus, meeskonnatöö oskused ning positiivsed sportlikud käitumisviisid. Läbi taktikaliste lahenduste kasvavad oskused lahendada probleeme. 34\n35 4.2 Laste küpsus erinevatel kasvuperioodidel. Treenerid peavad olema teadlikud, et erinevatel kasvuperioodidel arenevad lapsed erinevalt ja see asjaolu tingib ka treenimise. Allpool on toodud tabel, mis peegeldab samas vanuses lapse erinevaid arengutasemeid. LAPS A LAPS B Lapse vanus Füüsiline Lapse A vanemad on keskmist kasvu, kuid laps ise on väikest kasvu ja füüsiliselt nõrk. Laps B kasvab kiiresti ja on pikk, kuid ei ole väga hea tasakaaluga. Intellektuaalne areng Emotsionaalne areng Sotsiaalne areng Laps A on väga intelligentne ja omab palju teadmisi. Laps A on emotsionaalselt ebastabiilne. Laps A on sotsiaalselt küllalt küps, omab häid rühmatöö võimeid. Laps B on tavaline omavanuseliste arenguga. Laps B on emotsionaalselt stabiilne, treenidesvõisteldes enesekindel. Lpas B on sotsialselt väga küps, sõbruneb kergesti ja seguneb erinevate sotsiaalsete gruppidega. Käinud treeningutel 3 aastat. Treeningutel oldud aeg Käinud treeningutel 1 aastat. On huvitav mõelda, kuidas neid kahte laste tüüpe erinevalt treenida. 4.3 Kasvuperioodi tähtsus. Ligilähedaselt vanuses toimub lastel äkiline kasvuperiood. Mõned huvitavad faktid, mis võivad mõjutada treeningtööd kasvuperioodi ajal: - kasvuperioodi aeg on lastel erinev; - tüdrukutel toimub kasvuperiood varem, kui poistel; aastat enne kasvuperioodi on väga hea aeg liigutustegevuse õppimiseks, sest närvisüsteem on arenenud ja keha on kerge koordineerida; - kasvuperioodil võib lastel esineda tasakaalu ja koordinatsiooni probleeme; - kasvuperioodil on lapsed rohkem tundlikud vigastustele; 35\n36 Kasvuperioodil saavad treenerid aidata mängijaid: - olles kannatlikud; - pöörates palju tähelepanu liikumis- ja käetehnika oskustele; - hoides ära liiga palju kordusi harjutustes, mis võivad viia vigastusteni; - arendades painduvust; - kui vähegi võimalik, mängides sobilikul põrandal. 4.4 Kohanemine spordiga Üks viis, kuidas saab sporti lastele rõõmasaks teha, on kogeda õnnestumisi. Õnnestumine ei pea olema ilmtingimata mängu võitmine, vaid võib olla ka liigutustegevuse õppimine. Edu sulgpalli õppimisel võib saavutada mitmete abivahenditega, mõned nendest kirjeldatud allpool: Abivahend Lühem reket Eelised Parem löögikontroll Pall on lähemal kerele, mis teeb löömise kergemaks Madalam võrk Löögid on loomupärasemad mängule - võrgulöögid õlgade kõrgusel Lastel on võimalik lööke alla suunata Aeglusta löödavate esemete kiirust Näiteks kasutades õhupalle, on lastel rohkem aega enne lööki võtta õige hoie ja kontrollida, et löök tuleks õigesti. Reeglite muutmine Reeglite muutmine võib aidata õppida liigutustegevust palju efektiivsemalt. Näiteks kergendades pallingu reegleid Lintide joonistuste kasutamine Joonte kasutamine liikumise õppimisel Kasutades näiteks erinevate märkidega linte või joonistusi kätel saame edukalt õpetada küünarvarrepööret. Hea võimalus stardiäratõuke õppimiseks on kasutada jooni, enne lööki jalg ühel pool joont, löögi lõpul teisel pool joont. 36\n37 4.5 Peatüki kokkuvõte Peatüki tähtsamad mõtted: - lapsi treenides peab treener olema teadlik, et tal on suur mõju lapse füüsilise, intellektuaalse, emotsionaalse ja sotsiaalse arengu üle. - lapsed arenevad erineva kasvutempoga ja vastavalt sellele on vaja ka treenida; - treener peab arvestama murdeeas olevate laste iseärasustega. 4.6 Test 1. Lahendades taktikalist probleemi üksikmängus, võib arendada lapse missugust omadust: 1. Füüsilist 2. Sotsiaalset 3. Emotsionaalset 4. Intellektuaalset 2. Missugune järgmistest lausetest lähtudes kasvuperioodist pole tõsi: 1. Tavaliselt poisid arenevad tüdrukutest kiiremini 2. Kasvuperiood võib tekitada paindlikkuse kahandamist 3. Kasvuperioodil võib tasakaal kahaneda 4. Liigselt suur koormus- palju kordusi võib viia vigastuseni 3. Lapse emotsionaalsus väljendub: 1. Pikkuses 2. Kui intelligentsed nad on 3. Kui kaua nad treeninud on 4. Laste tuju, emotsionaalsus võrreldes teiste lastega. 4. Sulgpalli on väiksemate lastega parem õpetada: 1. Kasutades lühemat reketit 2. Madaldades võrku 3. Lihtsustades reegleid 4. Kasutades kõike mainitut Peatüki koostamisel kasutatud kirjandus: - BWF Badminton Coach Education. Coach Manual. Level 1 (2011), Mike Woodward 37\n38 5. Mängu mõjutavad faktorid. Peatüki lõpuks on treenerid võimelised: - nimetama viite mängu mõjutavat faktorit; - tundma ära erinevaid etappe mängija arengus. 5.1 Taktikalised alad Taktikaliselt võime mängu jaotada: Ründav - (taktikaline ala nr.3) Neutraalne- tasa olukord - (taktikaline ala nr. 2) Kaitsev - (taktikaline ala nr. 1) Üldjuhul on need alad seotud ka väljaku alumise, keskmise ja kõrgema alaga, kuid on olukordasid, kus oleme tasakaalust väljas ka väljaku kõrgemas alas. 5.2 Lüües palli vara osakaal sulgpallis. Kui mängija lööb sulgpalli vara nii kõrgelt, kui ka võrgule lähedalt, saavutab ta järgnevad eelised: - rünnakuolukordasid on tunduvalt rohkem ja sellega kaasneb võimalus lüüa pall maha; - vastasele on võimalik avaldada rohkem survet; - suureneb löökide valik, mida sooritada. 38\n39 5.3 Tegurid, mis mõjutavad sulgpallimängu Sulgpallimängu mõjutavad tegureid võib defineerida, kui: Tegurid, mis mõjutavad mängija pagasit, mille abil edukalt mängida. Selleks, et normaalselt areneda, on mängijale vajalik: Mängu mõjutav faktor TEHNIKA TAKTIKA FÜÜSILINE PSÜHHOLOOGILINE ELUSTIIL Näited. KUIDAS LIIKUDA JA LÜÜA PALLI OTSUSTE TEGEMINE SÕLTUVALT TEADMISTEST, OSKUSTEST JÕUD, KIIRUS, VASTUPIDAVUS, PAINDLIKKUS JNE ENESEKINDLUS, USALDUSVÄÄRSUS, KONTROLL, KONTSENTRATSIOON, PÜHENDUMINE TEGEVUSTE TASAKAAL; AJA PLANEERIMINE, VANEMATE TOETUS, VEDELIKU PIISAV TARBIMINE, VIGASTUSTEGA TOIMETULEK Kõik need tegurid on ka omavahel seotud. Näiteks: Selleks, et treenida vastupidavust (füüsiline), on vaja korralikku vedelikutarbimist (elustiil). Parem liikumis- ja löögitehnika (tehnika) loob paremad võimaused rünnakuks (taktika). Selleks, et paremini mõista ja lugeda vastase lööke (taktikaline), on vaja oskust mängu jälgida ja säilitada rahu (psühholoogiline). 5.4 Teemad, mida treenida erinevatel vanustel Selleks, et efektiivselt ja võimalikult palju õpetada, peaksime teadma, millal mida treenida ja õpetada. Järgnevas tabelis on näidatud, missuguseid omadusi millal treenida- arendada: 39\n40 VANUS TEHNILINE TAKTIKALINE FÜÜSILINE PSÜHHOLOOGILINE 6-9 poisid 6-8 Liikumine (stardiäratõuge, liikumine löögini, väljaaste-hüpe) Löögitehnika Sissejuhatus mängu taktikasse, vajadusel väiksem väljak Oskus kiiresti suunda muuta tasakaal, Reeglid Eetika 9-12 poisid 8-11 neiud Liikumine ühendatud mänguga Löökide mitmekesisus Löökide mitmekesisus kasvavas ettearvamatus ja Taktikaliste alade suurenemine Lisaks üksikule paarismängu taktika alged Otsuste tegemine sõltuvalt endast, partnerist. Otsuste vastuvõtmine füüsiliselt raskemates olukordades. Sissejuhatus füüsilise Arendada positiivset suhtumist endasse, teistesse, sporti laiemalt Mentaalne treenning programmis Kontroll Enesekindlus Kontsentratsioon Pühendumus Tehnilise pagasi realiseerimine suurel tempol. Individuaalne tehniline pagas Paarismängu taktika arendamine. Enne mängu taktikaline planeerimine Peale mängu analüüs Perioodiline füüsiline treening Spetsiifiline psühholoogia treening, võivad olla kaasatud eriala spetsialistid Perioodiline tehniline treening Video analüüs Perioodiline taktikaline treening 18 + Individuaalsed Töö treeneritega\n41 ELUKORRALDUS 8-9 poisid 6-8 neiud 9-12 poisid 8-11 neiud noormehed neiud noormehed neiud 18+ noormehed 17+ neiud Vanemate tähelepanu reeglitele ja eetikale spordis Suhtlus treener- lapsevanem- mängija, pikaaegsed eesmärgid, plaanid Laps peaks hakkama rohkem võtma vastutust ja kontrolli oma otsuste eest Mängija peaks oskama suures osas ise hakkama saama oma aja planeerimisel ja väärtuslike tegevuste organiseerimisel Individuaalne lähenemine, programmide tegemine 5.5 Test 1. Mitu sulgpallimängu mõjutavat tegurit on? Missugune on õige järjestus valikutes? - 1. Treeni, et võita - 2. Treeni, et võistelda - 3. Õpi, et mängida - 4. Treeni, et treenida. Peatüki koostamisel kasutatud kirjandus: - BWF Badminton Coach Education. Coach Manual. Level 1 (2011), Mike Woodward 41\n42 6. Liikumine sulgpallis Peatüki lõpuks treenerid on võimelised: - nimetama sulgpallimängu liikumise komponendid; - nimetama ja treenima erinevaid liikumise tsükleid sulgpallis; - kirjeldama erinevate liikumisosade harjutusi; - siduma erinevad osad üheks tervikuks; - kirjeldama treeningmeetodeid, kuidas üksikute osade liitmist tervikuks harjutada. 6.1 Sissejuhatus. Sulgpall on kiire spordiala, mida mängitakse suhteliselt väikesel alal, kus vastased, lisaks muudele tegevustele, üritavad teineteist tasakaalust välja viia. Kiirusel on mängus suur osakaal. Jalgade töö sõltub paljuski olukorrast ja sellest, kui kiire meil on jõuda pallini, mis löögi mängija tegi ning kas on tegu ründeolukorraga või kaitseolukorraga. Iga olukorra jaoks on olemas vastav liikumisviis. Kiires olukorras tehakse palju väikesi samme, olukorras, kus meil on rohkem aega võime teha pikemaid samme. Sulgpalli mängitakse kõrges tempos, mistõttu sammud on enamjaolt madalad ja lõppevad kas hüppega üles või pika väljaastega. Jalgade töö õpetamine lastele on sama tähtis, kui käetehnika õpetamine ja kõige õigem aeg selle tegemiseks on kuni puberteediea lõpuni. Selleks ajaks peaks olema lapsel teada palju liikumisviise ja tal peaks olema valitud oma lemmikliikumisviisid. Treeneri ülesanne nii nagu löögitehnikas, on pakkuda lapsele palju erinevaid variante ja võib-olla vahel ka soovitada ühte teise ees, mis parandaks ta liikumiskiirust ja hõlbustaks palli kättesaamist. Sulgpalli liikumises toimuvad pidevalt suunamuutused ja stardid, pidurdused ja kiirendused. Kõik see väsitab ning on põhjus, miks me püüame kasutada palju pettelööke, et vastast sundida pidevalt suunda muutma, viia tasakaaalust välja ja väsitada. Mängija peaks valima mängulisse keskpunkti mineku kiiruse vastavalt enda poolt tehtud löögile. On üldine reegel, et mängulisse keskpunkti (mis kindlasti ei ole väljaku geomeetriline keskpunkt) peaks jõudma samal ajal, kui vastane lööb. Kui mängija tormab liiga kiiresti mängulisse keskpunkti, siis võib teda väga kergelt petta, mis omakorda sunnib mängija kiiresti vahetama suunda ja säärane järsk pidurdus ja kiire start mõjuvad kurnavalt. Seetõttu on oluline vahel oma liikumist aeglustada ja siis jälle kiirendada, kui on selgunud, kuhu vastane lõi. Mängulise keskpunkti varieerimine kõrgemal tasemel sõltub löögist, mis löödi ja kuhu löödi ning samuti, kuidas oletatakse, et vastane selle kätte saab. Lastele alguses peaks õpetama erinevaid liikumisviise - stardiäratõuget, rütmi ja palju koordinatsiooni just jalgade õigeks asetuseks väljakul. Kogu aeg peaks läbivalt olema jalgade töös ka lõtvuse ja pingutuse printsiip, mängija peab hoidma jalalihased lõdvad kuni äratõukeni. Samuti tuleks rõhutada madala ja pehme stardiäratõuke tähtsust. 42\n43 6.2 Sulgpallimängu liikumise komponendid Kui vaadelda sulgpalli liikumist, võime jaotada liikumise järgmisteks osadeks: - LEE hüpe (lihaste eelpingestusele eelnev hüpe- stardiäratõuge) - jooksusammud - chasses - jala tagant läbi viimine - hüpe/kerepööre - väljaaste (uhke kotkas) - maandumine - naasmine mängulisse keskpunti Kõik need komponendid kokku moodustavad liikumisahela. Liikumisahelal on neli osa: - START (vastane lõi ja teil tuleb liikuda pallini) - LÄHENEMINE ( liikumine pallini) - LÖÖK ( liigutused, mida kere teeb, kui lööd palli) - LÖÖGIST TAGASITULEK (löögist väljumine ja jõudmine mängulisse keskpunkti) START stardiäratõuge LÖÖGIST TAGASITULEK juurdevõtusammud jooksusammud hüpe LIIKUMISAHEL LÄHENEMINE jooksusammud jala tagant läbi viimine kerepööre/hüpe LÖÖK Väljaaste/hüpe 43\n44 6.3 Mänguline ooteasend ja stradiäratõuge Mänguline ooteasend - harkseis, jalad paralleelselt (jalgade asetus sõltub olukorrast, ooteasendi muutus olenevalt ründepositsioonist või kaitsepositsioonist lähtuvalt reketipea ülal ja allpool), põlvest veidi kõverdatud, kere natuke ette kallutatud, küünarnukid kere ees (käed ei tohi olla pinges, lihased lõdvad), veidi kõverdatud. Reketi ja käe vaheline nurk umbes 90 kraadi, hoie, universaalhoie. MIDA TREENIDA Stardiäratõuge Stardiäratõuget kasutatakase, et ühendada liigutused üheks, muuta suunda, startida kiirelt LIIGUTUSE KIRJELDUS Väike madal harkihüpe, kere liigub alla ja avaldame maale survet. Ülakere veidi ette kallutatud. Stardiäratõuked toimuvad mängulises keskpunktis. Stardiäratõuked võivad toimuda kas jalad paralleelselt, parem või vasak jalg ees. VIHJEID TREENINGUKS Alguses õpetatakse stardiäratõuget neutraalsemal foonil, hiljem muutub stardiäratõuge ennustavaks, et paremini liikuda vastase oodatud vastustele. Harjutused stardiäratõukeks: Stardiäratõuke harjutamine joone abil. Stardiäratõukega liikumine erinevatesse nurkadesse olles pöidadel, maandudes sooritades allalaskmise. Tähtis on, et jalad ei tõuseks kõrgele, mis võtab aega. Stradiäratõuke õppimine joonte abil: jalad joonte peal ja siis märguande peale peab viima jalad joonte kõrvale (erinevad variandid). Sama aga pallidega. Pildil: stardiäratõuge. 44\n45 6.4 Lähenemine löögile ja löögist tagasitulek MIDA TREENIDA Liigutused, mida kasutame lööki minekul, on kasutusel ka löögist LIIGUTUSE KIRJELDUS Harilikud jooksusammud Juurdevõtusammud, võimaldavad väljakul kiiresti liikuda. Tuues ühe jala rohkem teise juurde. Kasutame, kui pikem distants liikuda. Tuues ühte jalga ainult natuke juurde. Kasutame, kui lühike distants liikuda. Vaba jalg möödub reketikäe poolse jala tagant Hüpe ühel jalal/ kerepööre, ilma kerepöördeta VIHJEID TREENINGUKS Liikudes ette maandub enne kand siis pöid Liikudes taha liigume pöidadel Harjutades kujutada ette, et maapind on väga kuum, et jalgade kontakt maaga oleks lühike. Paarilised jälgivad teineteist ja liiguvad chasse-ga juurdevõtusammudega. -Hüpe ühel jalal on kasutusel, kui tahame liikuda pikemat distantsi - hüpe kahelt jalalt, kui lööme hüppelt -Kerepööre, olles väljaastes TREENING Käte tegevus liikumise jooksul Kiire põlve tõste HARJUTUSE KIRJELDUS Käed küünarliigesest 90 kraadi, liiguta käsi ette ja taha Kiired põlvetõsted, kasutades redelit HARJUTUSE KIRJELDUS Käed küünarliigesest 90 kraadi, liiguta ette-taha, kuid istudes Rütmilised kiired põlvetõsted kasutades redelit, kiire kätetevus VIHJEID TREENINGUTEKS Efektiivne kätetegevus aitab kaasa liikumisele Kiire põlvetõste arendamine aitab kaasa kiiruse arendamisele 45\n46 Liikumine edasi tagasi väljakul Joonte kasutamine Liigu edasi väljakul, kasuta käsi Stardihüpe ja juurdevõtusammud, jalad algul joonel ja edasi jalgade liikumine joonte kõrvale. Liigu tagasi, moodustades väikese kaare Kasutades kerepöördeid ning löögist äratulekut ja jooni Joostes edasi, kasutame pikemaid samme. Joostes tagasi, kasutame lühemaid samme Kõikide nimetatud harjutustega alustage aeglaselt, minnes üle kiirematele sooritustele. Kujutlege ette, et maapind on kuum, et oleks lühike kontakt maapinnaga. Mängijad peavad õppima liikumisi ette ja taha. Reketikäe poolse ja vaba jala viimine tagant läbi Kerepööre/ hüpe Viies vaheldumisi tagant läbi reketikäe poolse ja vabajalamoodustub Z täht, liikumine tagasi Mängulises ooteasendis tehes kerepöörde ja võttes palli maast tulles tagasi ooteasendisse Sama harjutus aga edaspidi liikumine Mängulisest ooteasendist võttes palli ja tuues kerepöördega palli ette Kasutage erinevaid liikumisi ka ühes harjutuses. Liikudes näoga võrgu poole, kasutage teipi Z tähte Kasutage mõlemasuunalisi liikumisi Harjutust võib muuta mänguliseks. Õpi kerepöördeid nii keallaosuti liikumissuunas kui vastupidi. 46\n47 6.5 Liigutused löökide ajal MIDA TREENIDA Liigutused löökide ajal LIIGUTUSE KIRJELDUS VÄLJAASTE: Enamus väljaasteid sooritatakse reketipoolse jalaga aga ka mõnikord vabajalaga HÜPPED: Hüppeliigutust võib liigitada hüppe ettevalmistus, hüpe ja maandumine. HÜPETE Kahelt jalalt kahele jalale Kahelt jalalt ühele Ühelt jalalt kahele VIHJEID TREENINGUKS Reketikäe poolse jala pöid osutab löögikoha poole. Tagaolev jalg jääb taha, et aidata tasakaalu väljaaste ajal. Tagaolev jalg kõverdub, et hoida ära venitust. Vabakäsi on sirutatud taha ja lõug ülal- uhke kotkas, et aidata säilitada tasakaalu. Kükkide tegemine aitab hüpete õppimisele kaasa Hüpates nii, et kannad maanduvad vastu maad Hüpates rindkere liigub üles Enne ja pärast hüpet kere ja sääred parallellselt Kõik hüpped võivad toimuda erinevates suundades, kuid üldistades: Küljelt küljele Edaspidi ja tagurpidi Ühelt jalalt ühele Erinevates suundades Ühe jala hüpped teisele ühele jalale Pildil: väljaaste võrgus- uhke kotkas. 47\n48 Harjutused väljaaste õppimiseks: Olete väljaastes, eesoleva jala varbad vastu seina ja taga olev jalg 90 kraadi taga. Muudate keharaskuskeset allapoole ja ülespoole. Seisate jalad kõrvuti, liigute väljaastesse ja tagasi püsti, jälgida tuleks käte asendit. Seisate ja lähete väljaastesse ning annate partnerile sulgpalli. Seisate ja lähete väljaastesse ning viskate sulgpalli partnerile. Kasutate mängulist ooteasendit ja liigute teatud sammudega väljaastesse, löögist tagasi väike juurdevõtusamm (aitab tagasi tasakaalu tulla). Kõikide väljaastete puhul tuleks jälgida, et lõug on tõstetud ja vabakäsi on taga. Harjutused hüpete õppimiseks: Harjutused kasutades kella, mängija seisab kella keskel ja treener ütleb kellaaja ja mängija hüppab sinna. Selles harjutuses saab kasutada erinevaid variante. Hüpped üle joonte, kasutades teibiga mahapandud jooni või lihtsalt sulgpallijooni. Visates palli ja teine püüab, enne püüdmist hüpped. Palli viskamine kasutades kerepööret. Harjutused stardiäratõuke ja rütmilise liikumise õppimiseks Stardiäratõuke harjutamine joone abil. Treener annab numbrid nurkadele ja laseb mängijatel vastavalt ülesandele liikuda. Stardiäratõukega liikumine erinevatesse nurkadesse kasutades erinevaid liikumisi, vastavalt treeneri soovile. Rütmi tunnetamiseks vajalik harjutus - partner teeb plaksu ja mängija läheb sinna nurka, kuhu talle näidatakse. Iga kord kui tuleb teha stardiäratõuge, kaasneb sellega ka kiirendus. Stardiäratõukel tuleks rõhutada tõukejala tähtsust. 6.6 Liikumisviisid Algajatele on mõistlik alustada liikumise õpetamist ette nurkadesse liikumisahelana: 1. Taha liikumisel: stardiäratõuge, liikumine juurdevõtusammuga otse taha, kerepöördega löök, juurdevõtusamm või jooksu- käimissamm tagasi mängulisse keskpunkti. 2. Ette liikumisel: stardiäratõuge, (liikumisviis ülalt tabelist), väljaaste ( uhke kotkas ), tagasi esimese sammuga väike hüpe (aitab tasakaaalu tagasi saada) ja mängulisse keskpunkti mängulisse ooteasendisse. 48\n49 Kui kirjeldatud ahel selge, on hea mõte minna järgmiste ahelate juurde, mille kohta kirjeldus tabelites. MIDA TREENIDA KIRJELDUS ILLUSTRATSIOON VIHJEID TREENINGUKS Liikumisahel Liikumine tagakäe nurka ette Stardiäratõuge, reketikäepoolne jalg ees ja väljaaste, väike hüpe tagasi. Sooritades juurdevõtusammu, jälgige, et kontakt maaga oleks väike. Stardiäratõuge, vaba käe poolne külg ees, seejärel jooksusamm, väljaaste, väike hüpe tagasi. Sooritades väljaastet, pange tähele, et jalgade kaugus teineteisest oleks piisavalt suur. Stardiäratõuge, vaba käe poolne külg ees, hüpe ühel jalal ja tagasi. Hea keretasakaal kogu löögi vältel. Liikumisahel Liikumine taha tagakäe nurka Stardiäraõuge, kerepööre hüppega, löök, juurdevõtusammud või jooksusamm. Tähtis on, et hüpe ühel jalal kataks piisavalt väljakut, et jõuaks nurka. Stardiäratõuge, vabakäe poolse küljega juurdevõtusamm ja reketikäepoolne jalg vaba jala tagant läbi, kerepööre ja chasses või jooksusamm. Stardiäratõuge, tagurpidi jooksusamm, kerepööre ja juurdevõtusamm/ käimissamm. Mida allapoole pall tuleb, seda sügavamale väljaastesse on vaja minna. Stardiäratõuge, juurdevõtusamm, lühike väljaaste, tagakäe löök, kerepööre, tagasi mängukeskusesse. 49\n50 Liikumisahel. Liikumine eeskäenurka ette Stradiäratõuge, juurdevõtusamm, väljaaste, juurdevõtusamm/ harilik samm tagasi. Lühiaegne kontakt maaga. Jälgi, et väljaaste oleks piisavalt pikk. Stardiäratõuge, jooksusamm, väljaaste, tagasi juurdevõtusamm/ jooskusamm. Jälgige, et väljaastes ülakere oleks püsti. Stardiäratõuge, vabajalg möödub reketikäepoolsest jalast tagant, väljaaste, tagasi juurdevõtusamm/ jooksusamm. MIDA TREENIDA KIRJELDUS VIHJEID TREENINGUKS Liikumisahel Liikumine eeskäe nurka taha Stardiäratõuge, vaba käe poolne jalg möödub reketikäe poolsest jalast tagant, väljaaste löök alumisest väljaku osast, peale lööki kerepööre ja tagasi (sama liikumist võib kasutada ka kerepöördega löögiks ülalt lüües). Mida rohkem oled pressingu all, seda allapoole lähed. Stardiäratõuge, juurdevõtusamm, hüpe ja löök ilma kerepöördeta, tagasi juurdevõtusamm. Liikumisel tuleks teha väike kaar, et saaks rakendada korralikku kerepööret. Stardiäratõuge, juurdevõtusamm, hüpe ja kerepööre, juurdevõtusamm või jooksusamm tagasi. 50\n51 Harjutused liikumisahela kohta: Väljaaste. - Seistes eesmise pallingu joone taga, sooritades väljaastet. Jälgige, et reketikäe poolne pöid liiguks eeldatava löögikoha suunas. Juurdevõtusamm ja väljaaste ( uhke kotkas ). Jälgige, et väljaastes oleks vaba käsi tasakaaluks taga. - Stardiäratõuge, juurdevõtusamm ja väljaaste. Jalutage mängukeskuse suunas, stardiäratõuge, juurdevõtusammud ja väljaaste. Jälgige, et stardiäratõukel oleks lühike kontakt maaga ja sellele järgneks kiirendus. - Stardiäratõuge, juurdevõtusamm, väljaaste, peale lööki väike juurdevõtusamm ja tagasi mängulisse keskpunkti. - Liikumisahel, kombineeritult teiste nurkade ja sulgpallidega, suur tähelepanu löögist tagasitulekule. 6.7 Kokkuvõte Kui vaadelda sulgpalli liikumist, võime jaotada liikumise järgmisteks osadeks: - LEE hüpe (lihaste eelpingestusele eelnev hüpe, stardiäratõuge) - Jooksusammud - Chasses - jala tagant läbi viimine - hüpe/kerepööre - väljaaste (uhke kotkas) - maandumine - naasmine mängulisse keskpunti Kõik need komponendid kokku moodustavad liikumisahela. - Start - Lähenemine - Löök - Löögist tagsitulek Iga liikumisahela vallandab vastase tegevus. Liikumisahela komponente tuleks harjutada nii eraldi, kui ka komplekselt, liites need kokku. 51\n52 6.8 Test 1. Liikumisahela järjekord on järgmine: 1. Löök- lähenemine- start- löögist tagasitulek 2. Start- löök- lähenemine- löögist tagsitulek 3. Löögist tagasitulek- lähenemine- löök- start 4. Start- lähenemine- löök- löögist tagsitulek 2. Kaks osa liikumisahelast sisaldab sarnaseid liikumisi: 1. Lööki minek ja löögist tagsitulek 2. Löök ja start 3. Start ja löögist tagasitulek 4. Löök ja lähenemine 3. Väljaasteid kasutatakse, kui lüüakse: 1. Tagaväljakul 2. Väljaku eesmises osas 3. Väljaku tagumises osas 4. Kõikidest loetletud väljaku osadest 4. Efektiivme kahejala hüppe positsioon enne ja pärast hüpet on : 1. Selg ja sääred paralleelselt 2. Kannad maast tõstetud 3. Keharaskus pöidadel 4. Pea vaatab alla 5.Stardiäratõuge hõlmab endas: 1. Harkihüpet 2. Aitab sulgpalli liikumisahela liigutusi kokku liita 3. Aitab kiiresti ära tõugata 4. Kõik loetletud argumente 6.Üks jalg liigub teise suunda, kuid ei saa kätte teist jalga - seda liikumist nimetatakse: 1. Juurdevõtusamm- chasses 2. Jooksusamm 3. Vabajala liikumine reketikäe poolse jala tagant 4. Hüpe 7.Väljaastes parema tasakaalu säilitamiseks tuleks: 1. Tagaolev käsi sirutada 2. Hoida tagaoleva ja ees oleva jala vahemaa väksena 3. Kallutada kere ette 4. Hoida mõlema jala pöiad liikumissuunalised Peatüki koostamisel kasutatud kirjandus: BWF Badminton Coach Education. Coach Manual. Level 1 (2011), Mike Woodward 52\n53 7. Löögitehnika põhialused. Peatüki lõpuks on treenerid võimelised : - nimetama sulgpalli löögitehnika põhiprintsiipe - kirjeldama viskamise ja püüdmise harjutusi - kirjeldama ja näitama erinevaid hoideid ja hoidemuutusi - kirjeldama erinevaid lööke sulgpallis vastavalt Motoorse Kuldaja mudelile 7.1 Sissejuhatus PÜÜDMISE, VISKAMISE JA LÖÖMISE OSKUSED Selleks, et paremini palli tabada, on vaja õppida viskamise, püüdmise ja löömise oskusi, mis võimaldab mängijal arendada: - läheneva objekti vaatlemist; - käsi- silm- jalg koordinatsiooni, mis võimaldab paremini püüdmist õppida; - viskamise oskusi, mis tagab parema võimaluse löömise arendamiseks; - käega löömise oskusi. HOIDED Kui viskamise ja püüdmise oskused on paranenud, on õige aeg õppida hoideid ja hoiete muutusi. LÖÖGID: Mängijal peaks olema suur pagas lööke, et vastavalt olukorrale valida õige ja kasutada seda taktikaliselt vajalikus olukorras. Löökide mitmekesisus aitab vastast üllatada ja tasakaalust välja saada. Treeneril tuleks õpetada mängijat lähtudes küsimustest: - Millisest piirkonnast löök on löödud - Millal õpitavat lööki kasutada - Miks õpitavat lööki kasutada - Kuidas löök välja näeb - Kuidas seda lööki treenida Löökide õpetamisel tuleks jälgida, et löökide õpetamisprotsess on rõõmus ja motiveeritud. Löökide õpetamismudel, põhimõisted ja projekti kirjeldus on Lisa 1: Motoorne Kuldaeg. Punase joonena läbib seda mõte: tehke endale selgeks löögid, mis tuleks lapsel omandada ja mis muudavad tema mängu palju lõbusamaks ning mitmekesisemaks ja mis aitavad tal saavutada edu. 53\n54 Löökide kirjeldamisel peab treener oskama esile tuua: - Löögi taktikalise situatsiooni, löögi eesmärgi - Lähteasendi- algpositsiooni - Tegevus lööki minekul ja löögi ajal - Hoided - Pallist eemaldumise ja lähenemise faasid - Saatmine - Tegevus peale lööki 7.2 Löögid treenerite III taseme programmis. - Lühike tagakäe palling - Eeskäe palling - Ründav (pettega) tõste taha - Viivitusega clear - Rush võrgus ja sellest tulenevalt drop - Ristilöök võrgus - Drop reketipea paralleelselt võrguga, sellest tulenevalt pettelöök (alglöök ette, tõste taha) - Drop, reketipea suunaga alla Keskväljak: - Drive -d, blokid, push- d. - Drive väljaku eesmisest alast Ülaltlöögid: - viivitusega clear - rabak - drop - tagakäe clear tagakäenurgast tagant - Safe eeskäe poolt - Safedrop tagakäe poolt Eeskäe tõstete õpetamine on ka alus ülaltlöökide paremale omandamisele. Tagakäe löökide väljaku eesmisest alast õpetamine võib osutuda algajatele lihtsamaks. 54\n55 7.3 Biomehaanilised printsiibid Pallist eemaldumise faas: Pallist eemaldumise faas aitab meil tuua lööki vajaminev jõud. Pallist eemaldumise faasile järgneb alati pallile lähenemise faas (vaata Lisa 1- Motoorne Kuldaeg ). Suurte ja väikeste lihaste omavaheline koordineerimine: Enne lööki toimub suurte lihaste töö, mis jätkub väiksemate lihaste tööga. Suuremate ja väiksemate lihaste omavahelisel koostööl saame palli löömisel lõpliku hea tulemuse. Rotatsioonid: Sulgpallilöögitehnikas kasutame erinevaid rotatsoone- pöörlemisi: - Kerepöörded - Küünarvarrepöörded sisse- ja väljaküünarvarrepöörded - Õlavarrepöörded- sisse- ja väljaõlavarrepöörded Painutused ja sirutused: Painutused on iseloomulikud pallist eemaldumise faasidele ja sirutused iseloomulikud pallile lähenemise faasidele. Lihaste lõtvuse ja pingutuse vaheldumine energiaallikana Põhilised energiaallikad palli löömisel on lihaste lõtvuse ja pingutuse mõjul tekkiv energia ning küünarvarrepööre. Viimasest täpsemini järgmises punktis. Selleks, et lihased saaksid arendada tugevat ja plahvatuslikku jõudu, peaksid nad olema enne lööki lõdvad. Kui pingutada lõtva lihast löögimomendil, siis tekib lööki jõud palli tabamise hetkel. Kui pingutus toimub liiga vara, siis see efekt jääb ära. Pingutuse ja lõtvuse vaheldumisel tekkiv jõud toimib pidevalt sõrmedes löögimomendil. Siit tuleneb ka vajadus, miks peaks enne lööki hoidma reketit lõdvalt käes kuni löögini. Suurt rolli mängib lõtvuse ja pingutuse vaheldumine hoides. Võib hästi tunnetada loose-gripi võimu, kui proovime reketi käepidet loksutada pihus. Loksutades reketi käepidet peos võime tunnetada jõudu reketipeas- enne lööki lõdvestades sõtmelihased ja löögi hetkel pingutades. Mida lähemale võrgule tuleb löök, seda enam tuleks kasutada sõrmelihastes lõtvuse ja pingutuse vaheldumist. Lisaks vajaminevatest biomehaanilistest komponentidest lugege Lisa 1 Motoorne Kuldaeg põhimõisted. 55\n56 7.4 Püüdmine ja viskamine Püüdmise ja viskamise treenimine aitab mängijatel arendada : - Oskust vaadelda palli - Asetada oma kere õigesse positsiooni, et palli püüda Harjutused püüdmise ja viskamise arendamiseks: - Palli veeretamine ja peatamine. Veeretades ja peatades palli õpib laps palli vaatama jälgima. Veeretades ja tõugates palli õpib laps kasutama erinevat tugevust tõukamisel. - Visked alt. Visates alt õpib laps tunnetama erinevate tugevustega viskeid, mis on lähedased tõstetele, lamedatele löökidele. Proovides nii eeskäe- kui ka tagakäega, õpib laps kasutama mõlemat. - Püüdmised kere alumisest piirkonnast. Püüdmistel arendame palli jälgimise oskust ja püüdmist sõrmega. Harjutused võivad progreseeruda püüdmisteks külgedelt ja ühe käega. - Visked ülalt. Ülaltvisked on tähtsad tegevused, et arendada ülaltlööki. Visates ülalt istudes, jalad kõverdatud. Istudes kandadel. Istudes põlvedel, kere püsti. Istudes põlvedel- ühel põlvel. Seistes jalad paralleelselt- koos Seistes jalad paralleelselt, väike harkseis. Seistes jalad paralleelselt, harkseis- enne lööki astudes reketikäepoolse jalaga taha. Seistes jalad paralleelselt, harkseis- enne lööki astudes reketikäepoolse jalaga taha ja koos löögiga astudes edasi. Seistes jalad paralleelselt, harkseis - enne lööki astudes reketikäepoolse jalaga taha ja koos löögiga astudes edasi ja tehes veel sammu mängulise keskpunkti poole. - Ülalt püüdmised. Püüdmised kere eest ülalt. Püüdmised kere külgedelt. Ühe käega püüdmised. 7.5 Mängud viskamiseks ja püüdmiseks Viskamise ja püüdmise oskuste arendamiseks on hea kasutada erinevaid rõõmsaid mänge. Järgnevalt mõned näited: Võistkondlik. Grupp jaotatud 2-ks võistkonnaks ja püüdes palli ei tohi enam liikuda, palli peab visama kellelegi oma võistkonnast, kes peaks olema jooksnud teatud ala taha. Punkti saab, kui oma võistkonnaliige püüab palli märgistatud ala taga kinni. Kui palli ei püüta siis läheb pall teisele poolele. Individuaalne. Kaks mängijat on väljakul ja mängivad omavahel, peavad viskama ja püüdma.kkui vise tagaväljakult, siis vise ülalt kui eesmisest osast siis vise alt. Mahakukkunud pall on vastase punkt. Et teha mänge raskemaks ja huvitavamaks, võib lisada mängu mõjutavaid tegureid, näiteks viskamine paarides- paarismäng jne. 56\n57 7.6 Löögiliigutuse oskuste arendamine Püüdmine ja viskamine arendab oskusi, kus käsi on otsesselt seotud visatava esemega, lüües reketiga on löödav ese käest eemal. Harjutustega saavutame reketiga löömise oskuste paranemise, ettevalmistavate harjutuste eesmärk on tagada üleminek reketiga palli löömisele. 7.7 Palli käega löömine Palli löömine käega on püüdmise ja viskamise järg. Selleks, et edukalt lüüa peab palli jälgima ja samuti asetama kere sobilikku positsiooni, et oleks hea tasakaal. Õhupallide peopesaga üles löömine, üritades kontrollida, et oleks hea ja tasakaalus kereasend (põlved veidi kõverdatud ahvi moodi ), eesmärk on võimalikult kaua palli õhus hoida, ilma maha kukkumata. Harjutuse raskusastme tõstmiseks võib kasutada erinevaid versioone: kükke peale lööki, keerde, lüües ühelt käelt teisele jne. Õhupallide üleslöömine käeseljaga, vasaku ja parema käega. Proovige trikke, liikuge kükki ja tagasi püsti, samal ajal palli lüües. Proovige õhupalli lüüa lamades. Proovige õhupalli tabada pea kohal. Lööge õhupalli partneritele, samal ajal istudes. 7.8 Löögid, kõrge hoidega Lüües palli kõrge reketi hoidega (lühike hoie) saavutame parema palli kontrolli pall on reketipeale suhteliselt lähedal. Lühikese hoide puhul võetakse reketil kinni ülalt T lähedalt (reketipea ja varre liitumiskoht). Lühikest hoiet kasutatakse, kui soovitakse lüüa kiireid lööke, rohkem väljaku eesmisest alast, madalat hoiet aga kasutatakse tagaväljaku löökide puhul. Harjutused: - Lüües palli lühikese hoidega üles tagakäe ja eeskäe poolega - Lüües palli lühikese hoidega alt, kasutades rotatsiooni - Lüües ülalt lühikese hoidega, kasutades rotatsiooni ja küünarvarrepöörde õppimiseks peaks peale lööki nägema käeselga 7.9 Reketihoided, hoiete muutused Sulgpallimängutehnikas kasutatakse palju erinevatest nurkadest erinevaid hoideid, need aitavad lööke biomehaaniliselt õigesti sooritada. Hoide muutuste juures räägitakse reketi käepideme pööramisest päri- ja vastupäeva. Selleks, et lihased saaksid arendada tugevat ja äkilist jõudu, peaksid nad olema enne lööki lõdvad. Kui pingutada lõtva lihast löögimomendil siis tekib lööki jõud palli tabamise hetkel. Kui pingutus toimub liiga vara, siis see efekt jääb ära. Pingutuse ja lõtvuse vaheldumisel tekkiv jõud toimib pidevalt sõrmedes löögimomendil. Siit tuleneb ka vajadus, miks peaks enne lööki hoidma reketit lõdvalt käes kuni löögini. 57\n58 Hoided võivad olla ka käepideme altpoolt hoidega ja ülaltpoolt hoidega. Näiteks lüües tagant, hoiame käepidemel alt kinni, liikudes võrgusuunda, hoitakse ülaltpoolt. Käepidemel kõrgemalt hoides on paremini võimalik sooritada kiireid, lühikese reketipea amplituudiga lööke ja paremini kontrollitud lööke. UNIVERSAALHOIE Universaalhoie saadakse järgnevalt: Vasaku käega võetakse kinni reketivarrest, reket on suunatud ette-üles, reketi laba on vertikaalne. Reketikäe peopesa pannakse keelestule ja siit viiakse käsi alla käepidemele ja võetakse kirveshoie. Võttes reketikäepidemest kinni, moodustub pöidla ja nimetissõrme vahele V täht. Universaalhoiet nimetatakse ka V hoideks. Reketi laba on pööratud natuke päripäeva nii, et keelestu paistab natuke vasakult poolt. Sõrmed on lõdvalt ümber käepideme nii, et pöial on nimetissõrme ja keskmise sõrme vahel. Käepidet pigistatakse ainult sel hetkel, kui tabatakse palli. Käepideme ja peopesa vahel peab olema pilu, millest läbi näha, see tagab võimaluse muuta hoiet ja soodustab reketi hoide lõtvust. TAGAKÄEHOIE- PÖIALHOIE Hoide muutuste juures räägitakse reketi käepideme pööramisest päri- ja vastupäeva. Universaalhoide pöördest päripäeva saadakse tagakäehoie, pöial asetatakse käepideme laiemale osale. Tagakäehoiet kasutatakse paljude löökide puhul väljaku eesmisest piirkonnast, kui pall on mängijast eespool. 58\n59 EESKÄEHOIE- PANNHOIE Universaal, ehk V hoidest vastupäeva pöörates saadakse eeskäehoie ehk pannhoie. Pannhoiet kasutatakse lüües tagakäepoolt tagant, kui pall on läinud mängijast mööda või eeskäe poolt, kui pall on mängijast eespool. Pöial ja nimetissõrm on lähedal, kuid päris kokku ei puutu. NURGAHOIE Nurgahoiet kasutatakse tagakäepoolt, kui pall on läinud veidi mängijast tahapoole või küljel. Nurgahoide puhul on pöial tõstetud, suunaga reketipea poole, reketi käepide on pööratud universaalhoidest natuke vähem vastupäeva, kui pannhoide puhul. Pöial ja nimetissõrm omavahel kokku ei puutu. Sulgpalli käetehnikas kasutatakse pöörlevat hoiet, mis tähendab, et hoide muutus sõltub, kus on mängija suhtes pall. Kui pall on mängijast eespool eeskäe pool, on mõistlik võtta eeskäehoie. Sama hoie on diagonaalis üle väljaku tagakäe pool taga, kui pall on läinud üle mängija ja on tagakäenurgas taga. Sama analoogia kehtib teise diagonaaliga, kui pall on mängijast ees tagakäenurgas, võetakse tagakäehoie ja kui pall on läinud taha eeskäe nurka, võetakse samuti tagakäehoie. 59\n60 HARJUTUSED HOIETE MUUTUSTE ÕPPIMISEKS: Treener osutab reketi käepideme põhja treenitava poole, mängija püüab muuta hoiet tagakäehoideks ja eeskäehoideks ning lööb õrnalt vastu käepideme põhja. Põhiline viga selle juures on, et mängija ei muuda hoiet vaid pöörab kätt, kuid see pole hoide muutus, samuti sageli hoitakse liiga tugevasti reketikäepidemest, mistõttu ei tööta loose-grip, sõrmede lõtvusest ja pingutusest tulenev energia jääb ära. Mängija keerutab reketit käes, treeneri märguande peale võtab kas eeskäehoide või tagakäehoide. Põhilised vead harjutuse juures on sarnased harjutuses 1 kirjeldatuga.. Võrgu juures ülalt püüab mängija lüüa palli vaheldumisi tagakäe poolt ja eeskäepoolt, muutes hoiet ja kasutades energiaks sõrmi. Väikestele võib lasta võrgu alla. Jälgida tuleks ka küünarvarepöörde osa (tõsi küll, see on väike, liigutus rohkem sõrmedest + mikroküünarvarrepööre). Etteviskamine alt. Alguses oleks hea sooritada ühe hoidega, lüüa 4-5 korda ja siis teise hoidega, taseme tõusuga kaasneb hoiete muutus väiksemate kordade arvuga. Väga hea viis õige baastehnika harjutamiseks on zongleerimine, mille käigus on võimalik arendada käetehnikat ja jalgade tööd. Biomehaaniline kirjeldus: eeskäega palli üles lüües, algpositsioon mänguline ooteasend - käed kere ees. Pallist eemaldumise faasiks on väljaküünarvarrepööre ja löögiks on sisseküünarvarrepööre, sisseküünarvarrepöördele eelneb reketi käepideme põhja ees tulemine, mis annab löögile lisajõudu. Löök lõpeb lõtvade sõrmelihaste pingutusega palli puutemomendil, löögihetkeks on hoie muutunud eeskäehoideks. Lüües tagakäe poolt on pallist eemaldumise faasiks sisseküünarvarrepööre ja pallile lähenemise faasiks on väljaküünarvarrepööre. Väljaküünarvarrepöördele eelneb reketikäepideme põhja ees tulemine, mis annab löögile lisajõudu. Headeks abivahenditeks on õhupallid, käemarkeering, selle harjutusega saab kasutada nii sõrmede kui ka küünarvarrepöörde osatähtsust, hea soojendus-, tehnika- ja ka koordinatsiooniharjutus. Treener peaks jälgima õiget tehnilist sooritust ja head tasakaalu jalgadest. Žongleerimisel võib anda palju erinevaid raskusastmeid ja tasemeid, näiteks peale lööki kükk, reket selja tagant läbi jne. NB! Tähtis on, et mängija zongleeriks tehniliselt õigesti: jalgade töös põlved kõverdatud, heas tasakaalus, palli tabamisel astuks reketikäe poolse jalaga, õige hoie, tabamiskoht, küünarvarrepöörded. Zongleerimise põhitõed on ka edasiste oskuste arendamise aluseks. 60\n61 7.10 Löögid, sissejuhatus Järgnevates peatükkides kirjeldatakse lööke, mida treenerite III-l tasemel käsitleme. Löökide selgitus, kirjeldus põhineb Motoorse Kuldaja mudelile kirjeldatule. Kirjeldusel läbitakse: taktikalisi, käetehnika biomehaanilisi ja jalgade töö tegevusi. Lisaks kirjeldustele on välja toodud harjutused ja näpunäited paremaks löökide omandamiseks. Petterikkus, mis tagab vastase tasakaalu kaotuse, omab suurt tähtsust sulgpallis. Olles omandanud palju erinevaid löögivariante ühest piirkonnast, ei suuda vastane hästi aimata, millist lööki kasutatakse. Sellega võib kaasneda vastase tasakaalu kaotus ja hilinemine, mis tagab tugeva eelise ja võimaliku initsiatiivi lööjale. Oluline on, et löökide mitmekesisuse juures algaksid nad ühtemoodi ehk siis ühest alglöögist tulenevad erinevad versioonid. Kui löök paigalt lüües vähese jalgade tööga on omandatud, lisatakse jalgade tööd ja liikumist erinevatesse löögiharjutustesse. Lüües diagonaalis, suunamuutuseks tuleks: muuta hoiet pöörata rannet, lõigata palli (sisselõige, väljalõige) Palling Selleks, et rallit edukalt alustada, peab olema hea palling. Eristatakse eeskäeja tagakäepallingut. Nii nagu teistegi löökide juures, peab mängija arenedes tekkima erinevaid pallinguvariante, mis vastast üllataksid. Alustades pallingut sama liigutusega ja lõpetades erinevalt, same mängijale sisendada mõttelaadi, et palling pole ainult palli mängulöömise olukord, vaid kohe on võimalik saavutada ka initsiatiiv. Tagakäepalling on levinud pallinguviis tänapäeva üksikmängus ja paarismängus, seda on algajatel lihtne omandada. Lüües tagakäepallingu ette, antakse vastasele vähem võimalust haarata initsiatiiv. Tähtis on, et suudame lüüa erineva tugevuse ja suunaga, et vastast üllatada. Ühesuguse pallingu korral võib vastane meie lööki aimata ja saavutada initsiatiivi. Selleks, et palling oleks reeglitepärane, tuleb olla kursis BWF pallingu reeglitega. MADAL TAGAKÄEPALLING. Eesmärk, millal kasutada: alustada pallirallit ja võimaluse korral saavutada initsiatiiv. Pall lendab madalalt vastase väljakupoole eesmisesse alasse. Kasutatakse kõikides mänguliikides. Biomehaaniline kirjeldus: mängija seisab 30 cm kaugusel eesmisest pallingujoonest, põlved veidi kõverdatud, reketikäepoolne jalg veidi ees. Tagakäehoie. Palliga käsi ette sirutatud, reketipea pöidla all. Pallist eemaldumise faasis toimub sisseküünarvarrepööre, pallile lähenemise faasiks on väljaküünarvarrepööre. Löögi vältel toimub ka sõrmelihaste vaheldumine, enne lööki on sõrmelihased lõdvad ja löögi ajal neid pingutatakse veidi. Andes palli lennule energiat. Palli tabatakse, hoides palli käes. Saatmine minimaalne. 61\n62 On olemas ka versioon, kus pallist kaugenemise faasi (sisseküünarvarrepöörde lõpus) toome reketipea ette, sellega kaasneb palli varem tabamine ja võimaldab paremini lüüa sõrmedega ja teostada löögimoment ajaliselt vähem kestev, mis omakorda on ebameeldiv vastasele, sest tal on vähem aega reageerida. Tegevus peale lööki: peale palli tabamist- õnnestunud pallingu korral ollakse valmis rünnakuks. Harjutused: - Palling lüüakse vastu seina, et vältida segavat võrku - Palling lüüakse üle partneri pea, kes seisab seljaga pallija poole - Palling üle võrgu kindlasse piirkonda- võib anda punkte õigesse kohta löömise korral - Palling laua peale- mängija lööb kindlatest kohtadest lauale, harjutus ühe palliga Näpunäited: Kasuta varieeringut pallingul, suunates palli diagonaali ja lüües mõne tugevamalt. Palli eesmisest joonest kaugemale, et pall lendaks kiiremini ja teeks keerulisemaks pallingu vastuvõtu. TAGAKÄEPALLING RÜNDAVA KAAREGA TAHA (FLICK SERVE): Eesmärk, millal kasutada. Alustada pallirallit ja võimaluse korral saavutada initsiatiiv taha ründava kaarega tagakäe pallingust, olles alguses alglöögina näidanud ette pallingut. Kasutatakse kõikides mänguliikides initsiatiivi saamiseks. Erinevus biomehaanilises kirjelduses võrreldes tagakäe ette pallinguga seisneb selles, et enne tabamist kiirendatakse reketiped ja lüüakse taha üle vastase. Reketipea saatmine on mõõdukalt pikem kui tagakäe ette pallingu puhul. Pallist kaugenemise faasis peaks käepideme põhi liikuma ees ja sellega saavutatakse käepideme eemaldumine peopesast ning see omakorda võimaldab kasutada sõrmelihaseid, mis tagab efektiivsema jõu kasutamise. Samuti võimaldab kirjeldatud tehnika paremini palli kontrollida. Tegevus peale lööki: peale õnnestunud pallingut jäädakse mängulises ooteasendis ootama vastase lööki ja olakse valmis ründama. Harjutused: - Kõik tagakäe ette pallingu harjutused on sobilkud, jälgides harjutustes, et reketipeas on piisavalt kiirust ja pallil kaart. - Mäng punktidele, kus kasutatakse ainult flick tagakäepallingut, võib sooritada kaks pallingut, juhul kui esimesega tuleb viga. Varieerida võib ka paigaga, kuhu pallida. 62\n63 Näpunäiteid: madal flick palling peaks alguses välja nägema samasugune, kui tagakäe ette palling, eesmärk on vastest tahalöögiga üllatada ja teda tasakaalust välja ajada. EESKÄE ETTE PALLING: Eesmärk, millal kasutada: alustada pallirallit, mängida pall madalalt, vältides vastase ründamisvõimalust. Kasutatakse kõikides mänguliikides. Biomehaaniline kirjeldus: Vasak jalg on umbes 30 cm. ees, vaba külg veidi ees, suunatud vastase poole, keharaskus mõlemal jalal, palliga käsi ees, rinna kõrgusel, reketipea ees palli kõrval, reketipea suunatud ette-üles. Hoie on universaalhoie. Löögiliigutus algab küünarnuki ja reketipea taha viimisega ja samaaegselt keharaskuse ülekandmisega tagaolevale jalale, seejärel toimub küünarvarrepööre välja, mis on ka pallist kaugenemise faasiks, siis küünarnukk ja reket liigub ette ja löök toimub sisseküünarvarrepöördega ning sõrmede lihaste pingutamisega, olles eelnevalt hoidnud sõrmelihaseid lõdvalt. Keharaskus kandub paremalt jalalt vasakule. Löögi hetkel on küünarnukk küllaltki kere lähedal. Pall lastakse kukkuda küljel ees, palli lüüakse vastase väljaku eesmisesse osasse. Saatmine minimaalne. Tegevus peale palli tabamist: õnnestunud pallingu korral jäädakse mängulisse ooteasendisse, valmis ründama vastase lööki. Näpunäiteid: varieerige palli lennutrajektoriga, et üllatada vastast. Eeskäe palling ette, taha ja flick peaksid kõik olema alguses sarnased, et tekitada vastasel arusaamatust. Peale palli tabamist, reketipea on tõstetud, et olla valmis võimalusel rünnakuks. Harjutused: Võrreldes tagakäepallinguga on eeskäe pallingus tarvis pallil lasta langeda, mis teeb teostuse keerukamaks. Harjutustes esialgu pole soovitatav kasutada võrku. - Mängija proovib lihtsalt eeskäe tõstet, vastavalt kirjeldatud tehnikale. - Mängija proovib eeskäepallingut vastu seina. - Mängija proovib pallingut üle võrgu. - Mängija proovib eeskäe pallingut pettega lüües ette. - Palling laua peale, fun mäng. - Võistkondades, mängijad üritavad palli pallida pallikarpi- raskusastmete tõsteks sobib palli lennu kaugusega varieerimine. - Võistkondlik mäng, kus üks võistkond on ühel pool võrku ja teine võistkond teisel pool, mõlemad proovivad pallida teatud alasse ja siis loetakse punkte. Võib kasutada moodust, et võitja võistkond liigub ühele poole saali ja kaotaja teisele. Näpunäited: lüües palli ette, alustage liigutust nagu lööksite taha. Varieerige pallingut taha ja ette, et vastast tasakaalust välja ajada ja eksitada. 63\n64 EESKÄEPALLING RÜNDAVA KAAREGA TAHA (FLICK PALLING): Eesmärk, millal kasutada: alustada pallirallit ja võimaluse korral saavutada initsiatiiv taha ründava kaarega eeskäe pallingust, olles alguses alglöögina näidanud ette pallingut. Kasutatakse kõikides mänguliikides. Biomehaaniline kirjeldus: vasak jalg on umbes 30 cm. ees, vaba külg veidi ees, suunatud vastase poole, keharaskus mõlemal jalal, palliga käsi ees, rinna kõrgusel, reketipea ees palli kõrval, reketipea suunatud ette-üles. Hoie on universaalhoie. Löögiliigutus algab küünarnuki ja reketipea taha viimisega ja samaaegselt keharaskuse ülekandmisega tagaolevale jalale, seejärel toimub küünarvarrepööre välja, mis on ka pallist kaugenemise faasiks, siis küünarnukk ja reket liigub ette ja löök toimub sisseküünarvarrepöördega ning sõrmede lihaste pingutusega, olles eelnevalt hoidnud sõrmelihaseid lõdvalt. Keharaskus kandub paremalt jalalt vasakule. Pall lastakse kukkuda küljel ees, palli lüüakse vastase väljaku tagumisse osasse. Tegevus peale palli tabamist: peale palli tabamist, reketipea on tõstetud, et olla valmis võimalusel rünnakuks. Löögi õige soorituse korral on vastane tahaliikumisel hilinenud ja veidi tasakaalust väljas. Harjutused: Võrreldes tagakäepallinguga on eeskäe pallingus tarvis pallil lasta kukkuda, mis teeb teostuse keerukamaks. Harjutustes esialgu pole soovitatav kasutada võrku. Ründava kaarega taha pallingute puhul, peaks harjutustesse tooma kaare ja palli tee pikkuse vajaduse. - Mängija proovib eeskäepallingut vastu seina, vastavalt kirjeldatud tehnikale. - Mängija proovib pallingut üle võrgu. - Mängija proovib eeskäe pallingut ründava kaarega taha. - Palling laua peale, fun mäng. - Võistkondades, mängijad üritavad palli pallida pallikarpi- raskusastmete tõsteks sobib palli lennu kaugusega varieerimine. - Võistkondlik mäng, kus üks võistkond on ühel pool võrku ja teine võistkond teisel pool, mõlemad proovivad pallida teatud alasse ja siis loetakse punkte. Võib kasutada moodust, et võitja võistkond liigub ühele poole saali ja kaotaja teisele. Näpunäited: varieerige palli lennutrajektooriga, et üllatada vastast. Eeskäe palling ette, taha ja flick peaksid kõik olema alguses sarnased, et tekitada vastasel arusaamatust, kas pall lendab ette või taha. EESKÄE PALLING KÕRGE KAAREGA TAHA: Eesmärk, millal kasutada: alustada pallirallit, tuua variatsiooni pallingusse. Pallides taha kõrgele sunnime vastase vaatama üles, mis oluliselt raskendab vastasel pallija mängulise keskkoha märkamist. Kasutatakse üksikmängus. 64\n65 Biomehaaniline kirjeldus: vasak jalg on umbes 30 cm. ees, vaba külg veidi ees, suunatud vastase poole, keharaskus mõlemal jalal, palliga käsi ees, rinna kõrgusel, reketipea ees palli kõrval, reketipea suunatud ette-üles. Hoie on universaalhoie. Liigutus algab küünarnuki ja reketipea taha viimisega ja samaaegselt keharaskuse ülekandmisega tagaolevale jalale, seejärel toimub küünarvarrepööre välja, mis on ka pallist kaugenemise faasiks, siis küünarnukk liigub ette ja löök toimub sisse küünarvarrepöördega ja keharaskus kandub paremalt jalalt vasakule. Käeliigutus meenutab tõstet võrgus. Palli tabamine küljel ees. Tegevus peale palli tabamist: peale sisseküünarvarrepööret liigub käsi edasi ette, jäädes ooteasendis valmis reageerima vastse löögile. Harjutused: - Mängija proovib lihtsalt eeskäe tõstet, küünarnukk ees liikumist. - Mängija proovib eeskäepallingut vastu seina. - Mängija proovib pallingut üle võrgu. - Mängija proovib eeskäe pallingut pettega lüües ette. - Palling laua peale, fun mäng. - Mängudeks ja harjutusteks sobivad ka kõik teiste pallingute mängud, kohandama peaks harjutusi vastavalt kõrgele kaarele ja löögitehnika iseärasustele. Näpunäited: jälgige palli tabamisel, et ei toimuks palli lõikamist ning õige pallikaare tekkimist Löögid väljaku eesmisest alast Väljaku eesmise ala löökide all mõistame lööke, mis mängitakse võrgust kuni eesmise pallingujooneni. Peatükis vaatleme tõsteid, võrgudroppe, rush-i, brush-i. Loomulikult samasid lööke analoogiliste biomehaaniliste kirjeldustega kasutatakse ka väljaku teistest osadest. Võrgumäng omab väga suurt tähtsust, hea ja õigel ajal 65\n66 kasutatud võrgudropp loob soodsa võimaluse initsiatiivi haaramiseks. Tehes võrgus petterikka löögi, anname vastsele vähe aega reageerida. TAGAKÄEVÕRGUDROP Eesmärk, millal kasutada: mängida pall vastase väljaku eesmisesse alasse, et tekitada võimalus, et vastane tõstaks, mis tagab võimaluse rünnakuks. Kasutatakse, kui peetakse otstarbekaks lüüa ette, et kontrollida võrku. Biomehaaniline kirjeldus: algpositsioon mänguline ooteasend. Käsi liigub pallile vastu nii, et reketipea ja vars jäävad paralleelselt võrguga. Pallist eemaldumise faasiks on sisse küünarvarrepööre, mille lõpus liigub käepideme põhi pallile vastu (käepide eemaldub peopesast) ja järgneb välja küünarvarrepööre, pallile lähenemise faas. Sõrmelihased enne lööki lõdvad, palli tabamisel toimub sõrmelihaste kerge pingutus. Kasutage löögis kogu kere liikumisest tulenevat energiat. Löögi hetkel tagakäehoie. Löögi saatmist reketipeaga ei toimu või siis automaatselt minimaalne. Reketikäe poolne jalg asetatakse maha kas löögi ajal või pärast lööki. Tegevus peale lööki: kui löök õnnestus ja vastane ei saa rünnata, jäädakse katma, hüpates veidi tagasi, reketipea ülal õlgade kõrgusel, ennustades vastase järgnevat lööki. Harjutused: - Mängija proovib lööki, muutes hoiet tagakäehoideks, ilma võrguta. - Mängija proovib lööki, muutes hoiet tagakäehoideks, väljakul võrguga. - Üks mängija lööb tagakäevõrgudroppi ja teine mängija püüab palli, raskusastmetena võib lisada erinevaid piirkondi, kuhu pall kukub. - Mängijad löövad omavahel tagakäega tagakäevõrgudroppi. - Karusell, andes mängijatele ülesande lüüa tagakäe võrgudroppi. - Karusell erinevate ülesannetega, liikumistega ümber millegi jne. Näpunäited: palli võib ka lõigata, lüües lõigates vastu palli pead. Jälgige, et toimuks sõrmelihaste lõtvumine enne lööki. 66\n67 EESKÄEVÕRGUDROP Eesmärk, millal kasutada: mängida pall vastase väljaku eesmisesse alasse, et tekitada võimalus, et vastane tõstaks, mis tagab võimaluse rünnakuks. Kasutatakse, kui peetakse otstarbekaks lüüa ette, et kontrollida võrku. Biomehaaniline kirjeldus: algpositsioon mänguline ooteasend. Käsi liigub pallile vastu nii, et reketipea ja vars jäävad paralleelselt võrguga. Pallist eemaldumise faasiks on välja küünarvarrepööre, mille lõpus liigub käepideme põhi pallile vastu (käepide eemaldub peopesast) ja järgneb sisse küünarvarrepööre, pallile lähenemise faas. Sõrmelihased enne lööki lõdvad, palli tabamisel toimub sõrmelihaste kerge pingutus. Kasutage löögis kogu kere liikumisest tulenevat energiat. Löögi hetkel on hoie muutunud eeskäehoideks. Löögi saatmist reketipeaga ei toimu või siis automaatselt minimaalne. Reketikäe poolne jalg asetatakse maha kas löögi ajal või pärast lööki. Tegevus peale lööki: kui löök õnnestus ja vastane ei saa rünnata, jäädakse katma, hüpates veidi tagasi, reketipea ülal õlgade kõrgusel, ennustades vastase järgnevat lööki. Harjutused: - Mängija proovib lööki, muutes hoiet eeskäehoideks, ilma võrguta. - Mängija proovib lööki, muutes hoiet eeskäehoideks, väljakul võrguga. - Üks mängija lööb tagakäevõrgudroppi ja teine mängija püüab palli, raskusastmetena võib lisada erinevaid piirkondi, kuhu pall kukub. - Mängijad löövad omavahel tagakäega eeskäevõrgudroppi. - Karusell, andes mängijatele ülesande lüüa eeskäe võrgudroppi. - Karusell erinevate ülesannetega, liikumistega ümber millegi jne. Näpunäited: palli võib ka lõigata, lüües lõigates vastu palli pead. Jälgige, et toimuks sõrmelihaste lõtvumine enne lööki. 67\n68 PETTELÖÖK VÕRGUS, NÄIDATES ALGUSES VÕRGU DROPPI TAGAKÄE POOLT, TEGELIK LÖÖK RÜNDAV TÕSTE RISTI JA OTSE. Eesmärk, millal kasutada: eksitada vastast võrgudropiga ja tegelikult lüüa taha ründava kaarega, saavutades sellega initsiatiiv. Kasutatakse, kui tahetakse initsiatiivi, et vastast tasakaalust välja viia. Biomehaaniline kirjeldus: tehes pettelööki risti või otse tagakäe poolt on liigutustegevus alguses sama nagu võrgu droppi lüües. Erinevus hakkab enne palli tabamist, viivitatakse võrgudropi näitamisega ja viimasel hetkel toimub tegeliku löögi pallist eemaldumise faas: sisse küünarvarrepööre, käepideme põhi liigub palli suunda (soodustab pallini jõudmist varem ja sõrmelihastes lõtvuse tekkimist). Pallile lähenemise faasiks on välja küünarvarrepööre. Palli tabamisel olulist saatmist ei toimu, sõrmelihased pingtatakse ja pall peaks lendama taha diagonaalis või otse, lüües otse, tuuakse reketipea pallist eemaldumise faasis sisse küünarvarrepöörde abil pallile rohkem alla. Kirjeldatud löögi puhul on võimalik löögi rütmi varieerida viivitusega enne lööki. Tegevus peale lööki: löögi õnnestumise korral järgnege löögile ja jääge ennustama vastase lööki, et oleks võimalik rünnata, eesmärk on, et vastane jääb hiljaks ja lööjal tekib initsiatiiv. Harjutused: - Mängija lööb üle võrgu droppi ja järgmise taha. - Mängija valib ise, kas lööb võrgudropi või pettega taha. - Mängija valib löögi vastavalt mängulisele keskpunktile ehk kui treener teeb sammukese taha, lööb mängija ette, kui treener astub ette, lööb mängija taha, näidates alguses võrgu droppi. - Löögi harjutamine karuselli abiga, mängija valib löögi vastavalt treeneri positsioonile. Näpunäited: tuleks pürgida olukorra poole, kus löök, millega tahame vastast eksitada- alglöök oleks ajaliselt tunduvalt pikem, kui tegelik löök, mida sooritatakse. Pildil: Pettelöök, kus tullakse koos palliga reketipeaga veidi taha ja siis lüüakse taha. 68\n69 Pildil: Pettelöök, reketikäeüideme ots liigub pallile vastu, see tähendab, et võrreldes eelneval pildil oleva löögiga lüüakse pall varem. PETTELÖÖK VÕRGUS, NÄIDATES ALGUSES VÕRGU DROPPI EESKÄE POOLT, TEGELIK LÖÖK RÜNDAV TÕSTE RISTI JA OTSE Eesmärk, milla kasutada: eksitada vastast võrgudropiga ja tegelikult lüüa taha ründava kaarega, saavutades sellega initsiatiiv. Kasutatakse, et saada initsiatiiv ja tahetakse vastast tasakaalust välja viia. Biomehaaniline kirjeldus: tehes pettelööki risti või otse eeskäe poolt on liigutustegevus alguses sama nagu võrgu droppi lüües. Erinevus hakkab enne palli tabamist, viivitatakse võrgudropi näitemisega ja viimasel hetkel toimub tegeliku löögi pallist eemaldumise faas: välja küünarvarrepööre, käepideme põhi liigub palli suunda (soodustab pallini jõudmist varem ja sõrmelihastes lõtvuse tekkimist). Pallile lähenemise faasiks on sisse küünarvarrepööre. Palli tabamisel on hoie muutunud universaalhoidest eeskäehoideks ja olulist saatmist ei toimu, sõrmelihased pingutatakse ja pall peaks lendama taha diagonaalis või otse. Lüües otse, tuuakse reketipea pallist eemaldumise faasis sisse küünarvarrepöörde abil pallile rohkem alla. Kirjeldatud löögi puhul on võimalik löögi rütmi varieerida viivitusega enne lööki. Tegevus peale lööki: löögi õnnestumise korral järgnege löögile ja jääge ennustama vastase lööki, et oleks võimalik rünnata. Eesmärk on, et vastane jääb hiljaks ja lööjal tekib initsiatiiv. Harjutused: - Mängija lööb üle võrgu droppi ja järgmise taha. - Mängija valib ise, kas lööb võrgudropi või pettega taha. - Mängija valib löögi vastavalt mängulisele keskpunktile, ehk kui treener teeb sammukese taha, lööb mängija ette, kui treener astub ette, lööb mängija taha, näidates alguses võrgu droppi. - Löögi harjutamine karuselli abiga, mängija valib löögi vastavalt treeneri positsioonile. Näpunäited: tuleks pürgida olukorra poole, kus löök, millega tahame vastast eksitada ehk alglöök oleks ajaliselt tunduvalt pikem, kui tegelik löök, mida sooritatakse. 69\n70 Pildil: Pettelöök, kus tuuakse koos palliga reketipeaga veidi taha ja siis lüüakse taha. Pildil: Pettelöök, reketikäepideme ots liigub pallile vastu, see tähendab, et võrreldes eelneval pildil oleva löögiga lüüakse pall varem. TAGAKÄE TÕSTE VÄLJAKU EESMISEST ALAST Eesmärk, millal kasutada: mängida pall vastase väljaku tagumisee alasse. Ründava tõste puhul nii, et pall lendaks üle vastase reketi. Kaitsva tõste puhul nii, et võidaksite aega, et jõuda tagasi mängulisse keskpunkti. Ründavat tõstet kasutatakse, kui tahetakse mängida taha nii, et vastane kaotaks tasakaalu. Kaitsev tõste mängitakse, kui ollakse pressingu all ja tahetakse aega võita või siis on kõrge tõste taktika osa. Biomehaaniline kirjeldus: algpositsioon mänguline ooteasend. Käsi liigub pallile vastu nii, et reketipea ja vars jäävad paralleelselt võrguga. Pallist eemaldumise faasiks on sisse küünarvarrepööre, mille lõpus liigub käepideme põhi pallile vastu (käepide eemaldub peopesast) ja järgneb välja küünarvarrepööre, pallile lähenemise faas. Sõrmelihased enne lööki lõdvad, palli tabamisel toimub sõrmelihaste kerge pingutus. Kasutage löögis kogu kere liikumisest tulenevat energiat. Löögi hetkel tagakäehoie. Löögi saatmist reketipeaga ei toimu või siis automaatselt minimaalne. Peale tabamist lõdvesta käelihased. Pall suunatakse taha vastavalt kas ründava või kaitsva kaarega. Reketikäe poolne jalg asetatakse maha kas löögi ajal või pärast lööki. Tegevus peale lööki: kui sooritasite ründava tõste, jääge ennustama vastase järgmist lööki, et ise rünnata. Kui sooritasite kaitsva tõste, püüdke kiirelt võita aega, et tagasi positsiooni jõuda, millest hakata edasi initsiatiivi otsima. Harjutused: - Mängija proovib lööki vastu seina pehme palliga, lubades pallil peale igat korda põrgatada. - Proovige pehme palliga vastu seina lüüa, kuid ilma põrgatuseta. - Üks mängija sooritab tõstet ja teine proovib seda tagaväljakul püüda. 70\n71 - Pallirallid, kus kasutatakse tõstet, kõik teavad ette, kuhu pall tuleb, ettervatud rallid. - Kaks mängijat mängivad võrgudroppi, ühel hetkel üks mängijatest tõstab ja teine lööb tagant dropi. - Karusell, andes mängijatele ülesande lüüa tagakäe poolt tõstet. - Karusell erinevate ülesannetega, liikumistega ümber millegi jne. Näpunäited: diagonaaltõsted toimuvad lühemate liigutustega, kui otse tõsted. Jälgi, et tõstete liigutuste amplituut ei läheks ülemäära suureks ja et kõik tõsted näeksid välja kui võrgudropid, et säiluks petterikkus. Samuti jälgi, et tõste kaar ei oleks liiga kõrge, mis annab vastasele palju aega saavutada hea tasakaal enne lööki. Küll aga on mõistlik kasutada suuremat kaart, kui tõste sooritaja on tasakaalust väljas. Pildil: ründav tõste. Pildil: kaitsev tõste. EESKÄE TÕSTE VÄLJAKU EESMISEST ALAST. Eesmärk ja millal kasutada: Mängida pall vastase väljaku tagumisee alasse. Ründava tõste puhul nii, et pall lendaks üle vastase reketi. Kaitsva tõste puhul nii, et võidaksite aega, et jõuda tagasi mängulisse keskpunkti. Ründavat tõstet kasutatakse, kui tahetakse vastast tasakaalust välja viia. Kaitsvat siis, kui tahetakse võita aega või kui on kõrge tõste taktika osa. Biomehaaniline kirjeldus: algpositsioon mänguline ooteasend. Käsi liigub pallile vastu nii, et reketipea ja vars jäävad paralleelselt võrguga. Pallist eemaldumise faasiks on välja küünarvarrepööre, mille lõpus liigub käepideme põhi pallile vastu (käepide eemaldub peopesast) ja järgneb sisse küünarvarrepööre, pallile lähenemise faas. Sõrmelihased enne lööki lõdvad, palli tabamisel toimub sõrmelihaste kerge pingutus. Kasutage löögis kogu kere liikumisest tulenevat energiat. Löögi hetkel eeskäekäehoie. Löögi saatmist reketipeaga ei toimu või on automaatselt minimaalne. Peale tabamist lõdvesta reketikäe lihased. Pall suunatakse taha vastavalt kas ründava või kaitsva kaarega. Reketikäe poolne jalg asetatakse maha kas löögi ajal või pärast lööki. 71\n72 Tegevus peale lööki: kui sooritasite ründava tõste, jääge ennustama vastase järgmist lööki, et ise rünnata. Kui sooritasite kaitsva tõste, püüdke kiirelt võita aega, et tagasi positsiooni jõuda, millest hakata edasi initsiatiivi otsima. Pildil: ründav tõste. Pildil: kaitsev tõste Harjutused: - Mängija proovib lööki vastu seina pehme palliga, lubades pallil peale igat korda põrgatada. - Proovige pehme palliga vastu seina lüüa, kuid ilma põrgatuseta. - Üks mängija sooritab tõstet ja teine proovib seda tagaväljakul püüda. - Pallirallid, kus kasutatakse tõstet, kõik teavad ette, kuhu pall tuleb, ettervatud rallid. - Kaks mängijat mängivad võrgudroppi, ühel hetkel üks mängijatest tõstab ja teine lööb tagant dropi. - Karusell, andes mängijatele ülesande lüüa eeskäe poolt tõstet. - Karusell erinevate ülesannetega, liikumistega ümber millegi jne. Näpunäited: diagonaaltõsted toimuvad lühemate liigutustega kui otse tõsted. Jälgi, et tõstete liigutuste amplituut ei läheks ülemäära suureks ja et kõik tõsted näeksid välja kui võrgudropid, et säiluks petterikkus. Samuti jälgi, et tõste kaar ei oleks liiga kõrge, mis annab vastasele palju aega saavutada hea tasakaal enne lööki. Küll aga on mõistlik kasutada suuremat kaart, kui tõste sooritaja on tasakaalust väljas. 72\n73 RÜNNAK VÕRGUS TAGAKÄE POOLT- RUSH JA DROP REKETIPEA ÜLAL Eesmärk, millal kasutada: Kui pall on võrgus piisavalt kõrgel ja hetk sobilik, et võrgus rünnata, on soovitatav kasutada rünnakut võrgus ehk rush i. Löögi eesmärk on kontrollitud liigutustegevusega pall maha lüüa või sundida vastast suure pressingu alla. Biomehaaniline kirjeldus: algpositsioon on mänguline ooteasend. Käsi liigub pallile vastu, käelaba on kõrgel, reketipea tõstetud. Pallist eemaldumise faasiks on sisse küünarvarrepööre, küünarnukk kõverdub, pallile lähenemise faasiks välja küünarvarrepööre. Löögi hetkel on soovituslik veidi kätt alla tuua, et tekiks palli allapoole liikumine, samaaegselt veidi palli lõigates. Enne lööki sõrmelihased lõdvad, löögi hetkel sõrmelihased pingutuvad, hoie on muutunud tagakäehoideks. Saatmine minimaalne. Kui soovime vastast tasakaalust välja viia, on vahel hea mõte näidata rush-i ja viimasel hetkel sooritada drop. Käepideme põhi liigub maapinna suunas, reketipea veidi taha, väike kiire liigutus käepideme põhjaga ja lõigates palli liigub pall võrgule lähedale. Tegevus peale lööki: reketipea tõuseb, et olla valmis rünnakuks. Pildil: reketipea ülal rush tagakäe poolt. Harjutused: Pildil: reketipea ülal drop eeskäe poolt. - Vaata, kuidas treener lööb ja proovi matkida. - Imiteeri lööki silmad kinni, et saaksid tunnetuse. - Ettemängija viskab palle ja mängija sooritab rush-i (veendu, et ettemängija on õiges positsioonis), tegevus ilma võrguta. - Ettemängija viskab palle ja mängija sooritab rush-i (veendu, et ettemängija on õiges positsioonis), tegevus võrguga. - Ettemängija viskab palle ja mängija sooritab drop-i reketipea ülal (veendu, et ettemängija on õiges positsioonis), tegevus võrguga. 73\n74 - Ettemängija tõstab, harjutaja lööb rabaku ja läheb järgi oma löögile ning valib, kas lüüa rush või drop. Näpunäited: jälgi, et liigutused oleksid väikesed ja sõrmelihased hästi lõdvad enne lööki. Sooritades droppi võrgu piirkonnast, veendu, et vastane läheks pettesse (alglöögina rush). RÜNNAK VÕRGUS EESKÄE POOLT- RUSH JA DROP REKETIPEA ÜLAL Eesmärk, millal kasutada: kui pall on võrgus piisavalt kõrgel ja hetk sobilik, et võrgus rünnata, on soovitatav kasutada rünnakut võrgus ehk rush i. Löögi eesmärk on kontrollitud liigutustegevusega pall maha lüüa või sundida vastane suure pressingu alla. Biomehaaniline kirjeldus: algpositsioon on mänguline ooteasend. Käsi liigub pallile vastu, käelaba on kõrgel, reketipea tõstetud. Pallist eemaldumise faasiks on välja küünarvarrepööre, küünarnukk kõverdub, pallile lähenemise faasiks sisse küünarvarrepööre. Löögi hetkel on soovituslik veidi kätt alla tuua, et tekiks palli allapoole liikumine, samaaegselt veidi palli lõigates. Enne lööki sõrmelihased lõdvad, löögi hetkel sõrmelihased pingutuvad ja hoie on muutunud eeskäehoideks. Saatmine minimaalne. Kui soovime vastast tasakaalust välja viia, on vahel hea mõte näidata rush-i ja viimasel hetkel sooritada drop. Käepideme põhi liigub maapinna suunas, reketipea veidi taha, väike kiire liigutus käepideme põhjaga ja lõigates palli liigub pall võrgule Tegevus peale lööki: reketipea tõuseb, et olla valmis rünnakuks. Pildil: reketipea ülal rush eeskäe poolt. Reketipea ülal drop eeskäe poolt. 74\n75 Harjutused: - Vaata, kuidas treener lööb ja proovi matkida. - Imiteeri lööki silmad kinni, et saaksid tunnetuse. - Ettemängija viskab palle ja mängija sooritab rush-i (veendu, et ettemängija on õiges positsioonis), tegevus ilma võrguta. - Ettemängija viskab palle ja mängija sooritab rush-i (veendu, et ettemängija on õiges positsioonis), tegevus võrguga. - Ettemängija viskab palle ja mängija sooritab drop-i reketipea ülal (veendu, et ettemängija on õiges positsioonis), tegevus võrguga. - Ettemängija tõstab, harjutaja lööb rabaku ja läheb järgi oma löögile ning valib- kas lüüa rush või drop. Näpunäited: jälgi, et liigutused oleksid väikesed ja sõrmelihased hästi lõdvad enne lööki. Sooritades droppi võrgu piirkonnast, veendu, et vastane läheks pettesse (alglöögina rush) Löögid keskväljakult Keskväljaku löökide all mõeldakse lööke, mis sooritatakse väljaku keskmisest alast. Sageli otsustavad mängu saatuse keskväljakult sooritatud löögid. Keskväljak on piirkond, mille valdamise korral suudetakse mängida head kaitset, tullakse välja raskest olukorrast või haaratakse initsiatiiv ja lõpetatakse rünnak. Löökidest vaatleme drive e ja kaitselööke. DRIVE KESKVÄLJAKULT VÄLJAKU ALUMISEST VÕI KESKMISEST ALAST TAGAKÄE POOLT REKET PARALLEELSELT VÕRGUGA Eesmärk, millal kasutada: mängida pall vastase väljakule lamedalt eesmisesse, keskväljaku või tagumisse alasse. Löök on lameda kaarega ja ei tohiks anda vastsel võimalust rünnata. Kasutame, kui oleme taktikalises alas number 2 (tasaolukord) või pressingu all või isegi initsiatiivil. Biomehaaniline kirjeldus: algpositsioon mänguline ooteasend, veidi tagapool, et peale liikumist ja väljaastet oleks mängija reketipea keskväljakul või eesmise ala lähedal. Käsi liigub pallile vastu nii, et reketipea ja vars jäävad paralleelselt võrguga. Pallist eemaldumise faasiks on sisse küünarvarrepööre, mille lõpus liigub käepideme põhi pallile vastu (käepide eemaldub peopesast) ja järgneb välja küünarvarrepööre, pallile lähenemise faas. Sõrmelihased enne lööki lõdvad, palli tabamisel toimub sõrmelihaste kerge pingutus. Kasutage löögis kogu kere liikumisest tulenevat energiat. Löögi hetkel tagakäehoie. Löögi saatmist reketipeaga ei toimu või siis automaatselt minimaalne. Reketikäe poolne jalg asetatakse maha kas löögi ajal või peale lööki.. 75\n76 Tegevus peale lööki: kui löök õnnestus ja vastane ei saa rünnata, tullakse kiiresti heasse tasakaalu ja ollakse kohe valmis järgmiseks, ennustades vastase järgnevat lööki. Lööki kasutatakse nii pressingu all olles kui ka tasa ja initsiatiivil olles. Harjutused: - Mängija proovib lööki, muutes hoiet tagakäehoideks, ilma võrguta. - Mängija proovib lööki, muutes hoiet tagakäehoideks, väljakul võrguga. - Üks mängija lööb tagakäevõrgudroppi ja teine mängija püüab palli, raskusastmetena võib lisada erinevaid piirkondi, kuhu pall kukub. - Mängijad löövad omavahel tagakäega tagakäe drive i. - Karusell, andes mängijatele ülesande lüüa tagakäe drive i. - Karusell erinevate ülesannetega, liikumistega ümber millegi jne. Näpunäiteid: löök ja harjutused, kus treener viskab taga- ja eeskäe poolele palle, sobib hästi ka algajatele löögi õpetamiseks, sest selles löögis peegeldub palju oskusi, mida alagajatele on vaja. Loomulikult saab sama lööki kasutada ka väljaku eesmisest piirkonnast. DRIVE KESKVÄLJAKULT VÄLJAKU ALUMISEST VÕI KESKMISEST ALAST EESKÄE POOLT, REKET PARALLEELSELT VÕRGUGA Eesmärk, millal kasutada: mängida pall vastase väljakupoolel lamedalt eesmisesse või tagumisse alasse või keskväljakule. Löök on lameda kaarega ja ei tohiks anda vastasel võimalust rünnata. Kasutatakse, kui oleme taktikalises alas number 2 (tasaolukord) või pressingu all või isegi initsiatiivil. Biomehaaniline kirjeldus: algpositsioon mänguline ooteasend, veidi tagapool, et peale liikumist ja väljaastet oleks mängija reketipea keskväljakul või eesmise ala lähedal. Käsi liigub pallile vastu nii, et reketipea ja vars jäävad paralleelselt võrguga. Pallist eemaldumise faasiks on välja küünarvarrepööre, mille lõpus liigub käepideme põhi pallile vastu (käepide eemaldub peopesast) ja järgneb sisse küünarvarrepööre, pallile lähenemise faas. Sõrmelihased enne lööki lõdvad, palli tabamisel toimub sõrmelihaste kerge pingutus. 76\n77 Kasutage löögis kogu kere liikumisest tulenevat energiat. Löögi hetkel eeskäehoie. Löögi saatmist reketipeaga ei toimu või siis automaatselt minimaalne. Reketikäe poolne jalg asetatakse maha kas löögi ajal või peale lööki.. Tegevus peale lööki: kui löök õnnestus ja vastane ei saa rünnata, tullakse kiiresti heasse tasakaalu ja ollakse kohe valmis järgmiseks, ennustades vastase järgnevat lööki. Lööki kasutatakse nii pressingu all olles kui ka tasa ja initsiatiivil olles. Harjutused: - Mängija proovib lööki, muutes hoiet eeskäehoideks, ilma võrguta. - Mängija proovib lööki, muutes hoiet eeskäehoideks, väljakul võrguga. - Üks mängija lööb eeskäe drive i ja teine mängija püüab palli, raskusastmetena võib lisada erinevaid piirkondi, kuhu pall kukub. - Mängijad löövad omavahel eeskäekäega eeskäekäedrive i. - Karusell, andes mängijatele ülesande lüüa eeskäe drive i. - Karusell erinevate ülesannetega, liikumistega ümber millegi jne. Näpunäiteid: löök ja harjutused, kus treener viskab eeskäe- ja tagakäe poole palle, sobib hästi ka algajatele löögi õpetamiseks, sest selles löögis peegeldub palju oskusi, mida alagajatele on vaja. Loomulikult saab sama lööki kasutada ka väljaku eesmisest piirkonnast. TAGAKÄE DRIVE VÄLJAKU KESKMISEST VÕI ÜLEMISEST OSAST, REKETIPEA ÜLAL Eesmärk, millal kasutame: lööki kasutatakse, kui pall on kas meist ees või kui pall on küljel. Eesmärk on vähendada vastasel võimalust rünnata. Pallid võivad minna ette, keskele või taha vastase väljakupoolele. Biomehaaniline kirjeldus: algpositsioon, mänguline ooteasend. Reketipea liigub palli suunas, pallist kaugenemise faasiks on sisse küünarvarrepööre, küünarnukk kõverdub. Pallile lähenemise faasiks on välj aküünarvarrepööre, tabamishetkel pinguta sõrmelihaseid, eelnevalt lihased lõdvestunud. Tegevus peale lööki: löök toimunud, tõstke käsi valmis järgmiseks, lõdvestades lihaseid. 77\n78 Harjutused: - Treener näitab ilma pallita- kopeerige treenerit. - Proovi teha lööki ilma treenerita. - Kopeeri lööki silmad kinni. - Löö rippuvat palli. - Löö ettemängitud- visatud palli. - Mängijad löövad teineteisele ilma võrguta. - Ettemängija kasutab ülaltviske tehnikat ja viskab palli lamedalt, harjutaja lööb lameda löögi. Näpunäited: lüüa võib kas jalad paralleelselt või reketikäe poolne jalg ees. Esialgu on hea harjutada drive, kus pall on meist eespool, hiljem tabatakse küljelt. Lüües eest on hea võimalus harjutada hoiete muutusi. Jälgi, et sõrmed oleksid lõdvad enne järgmist lööki, lõdvesta kohe peale lööki.vajalik on ka lüüa drive-e reketipea ülal, lõigates palli ja saatmine terve käega. Harjutus ja löök aitab õpetada mängijal palli lõikama ja vähendama pallilennukiirust. EESKÄE DRIVE VÄLJAKU KESKMISEST VÕI ÜLEMISEST OSAST, REKETIPEA ÜLAL Eesmärk, millal kasutame: lööki kasutatakse, kui pall on kas meist ees või kui pall on küljel. Eesmärk on vähendada vastasel võimalust rünnata. Pallid võivad minna ette, keskele või taha vastase väljakul. Biomehaaniline kirjeldus: algpositsioon on mänguline ooteasend. Reketipea liigub palli suunas, pallist kaugenemise faasiks on välja küünarvarrepööre, küünarnukk kõverdub. Pallile lähenemise faasiks on sisse küünarvarrepööre, tabamishetkel pinguta sõrmelihaseid, eelnevalt lihased lõdvestunud. Tegevus peale lööki: löök toimunud, tõstke käsi valmis järgmiseks, lõdvestades lihaseid. 78\n79 Harjutused: - Treener näitab ilma pallita- kopeerige treenerit. - Proovi teha lööki ilma treenerita. - Kopeeri lööki silmad kinni. - Löö rippuvat palli. - Löö ettemängitud- visatud palli. - Mängijad löövad teineteisele ilma võrguta. - Ettemängija kasutab ülaltviske tehnikat ja viskab palli lamedalt, harjutaja lööb lameda löögi. Näpunäited: lüüa võib kas jalad paralleelselt või reketikäepoolne jalg ees. Esialgu on hea harjutada drive, kus pall on meist eespool, hiljem tabatakse küljelt. Lüües eest on hea võimalus harjutada hoiete muutusi. Jälgi, et sõrmed oleksid lõdvad enne järgmist lööki, lõdvesta kohe peale lööki. Vajalik on ka lüüa drive-e reketipea ülal, lõigates palli ja saatmine terve käega. Harjutus ja löök aitab õpetada mängijal palli lõikama ja vähendama pallilennukiirust. TÕRJE KERE EEST (BLOKK) Eesmärk, millal kasutame: lööki kasutatakse, kui vastane ründab keresse või mängija lähedale, enamjaolt kasutatakse seda paarismängus, kuid teatud olukordades ka üksikmängus. Eesmärk on sooritada efektiivne tõrje, mängida pehmelt, nii, et vastane ei saa enam rünnata. Biomehaaniline kirjeldus: algpositsioon, mänguline ooteasend. Kerge tagakäehoie või nurgahoie. Liigutus algab sisse küünarvarrepöördega ja samaaegse küünarnuki ja reketi käepideme põhja ette toomisega palli suunas. Löök toimub käe tõstmisega, pallile lähenemise faasiks on välja küünarverrepööre ja tabamismomendil pingutatakse sõrmelihaseid. Ranne liigub veidi üles. Enne palli tabamist pidurdame veidi reketipead, millega saavutame palli lennukiiruse vähenemise. Tegevus peale lööki: olles võtnud pallilt kiiruse, jääme ootama vastase lööki, olles valmis ka võtma initsiatiivi. Blokile lisaks võib lüüa palli kõrgele tagajoonele ja lamedalt. 79\n80 Harjutused: - Treener näitab ilma pallita- kopeerige treenerit. - Proovi teha lööki ilma treenerita. - Kopeeri lööki silmad kinni. - Ettemängija viskab ülalat ja harjutaja blokeerib palli. - Mängige teineteisega, blokkides palli (ilma võrguta). - Üks mängijatest on võrgu juures lööb pidevalt alla ja teine mängija blokeerib väljaku eesmisesse alasse, hiljem ka diagonaaltõrjed. Näpunäited: Kasuta tõrjes variatsiooni, erinev trajektoor, suund, lamedate tõrjete puhul võta kere eest enne kui lööd Löögid tagaväljakult Löögid tagaväljakult on löögid, mis lüüakse väljaku tagumisest alast. Löögid võivad olla kaitsva või ründava iseloomuga, mängija olles pressingu all või taktikalises alas kaks või kolm. TAGANT- TAHA, CLEAR Eesmärk ja millal kasutada: Eesmärk on lüüa pall vastasele taha väljakule. Kasutatakse, kui taktikaliselt tundub õige pall taha lüüa. Selleks, et lüüa clear-i, peaks lööja olema küllaltki heas tasakaalus. Biomehaaniline kirjeldus: kui pall lüüakse taha üle mängija siis väga tähtis on käe tegevus. Esimene liigutus: küünarnukk tõuseb ette-üles, jääb õlast veidi kõrgemale -ette, reketikeeled suunatud vastase poole (või veidi küljele). Reketi ja käe vahel on 90 kraadine nurk (võimaldab sooritada võimsat rotatsiooni), valmis kohe võimsaks küünarvarrepöördeks. Hoie - universaalhoie, madal hoie. Seejärel liigub reketikäe poolne jalg veidi taha, nii, et kere jääks võrguga kraadi (sõltuvalt, kui kõrge on vastsase taha löök ja kas tekib võimalust pall enne taha jõudmist stick smashiga vahelt kätte saada. Kui on stick-smashi võimalus, pööratakse kere vähem), peab jälgima, et käe lihased ei jäigastuks ja küünarnukk säilitaks kõverduse, jääb õla kõrgusele. Reketikäe poolne jalg on viidud taha, löök algab reketikäe poolse jala sirutusega põlvest, käsi tõuseb veelgi ja liigutus algab küünarnuki üles taha viimisega (mängija viib õlad laiali, avab kere ) edasi toimub küünarnuki ette üles toomine ja välja küünarvarrepööre, mis on ka pallist eemaldumise faasiks. Teine variant on, et eraldi küünarnuki taha üles viimist ei toimu, koos kerepöördega taha toimub ka pallist eemaldumise faas. Teine variant on omane rohkem olukordadele, kui pall tuleb kõrge kaarega taha ja mängijal on aega. Järgmisena liigub küünarnukk etteüles pallile vastu. Edasi toimub sisse küünarvarrepööre, mis on pallile lähenemise faas ja käe sirutus küünarnukist. Palli tabatakse peast veidi eespool sisse küünarvarrepöördega, enne tabamist on toimunud väike sirutus küünarnukist. 80\n81 Viivitusega clear-i puhul peaks toimuma lühike viivitus pallile lähenemise faasis, mis oluliselt muudaks clear-i efektiivsust ja vastane hakkab tajuma, et pall võidakse lüüa ette. See võib tekitada vastase hilinemist ja tasakaalukaotust. Clear-i kaared võivad olla ründavad või kaitsvad, sõltuvalt, mis olukorras ollakse ja missugune on taktikaline valik. Võime jaotada löögi kolmeks osaks: 1. laadimine, 2.küünarnukk liigub pallile vastu, 3. löök Nende kolme liigutuse juures saame kasutada erinevaid rütme, mis tagavad petterikkuse. Kõikide variantide puhul on 1. ühesugune (kiirelt küünarnukk ja reketipea üles üles). 2. võib olla kas kiire või aeglane. 3. samuti kas kiire või aeglane. Näiteks. kui kaks on kiire, siis 3 aeglane ja saame rünnakut näitava dropi. Kui 2 aeglane (viivitus), siis kolm kiire (viivitatud clear) ja võime saada viivitatud clear-i või viivitatud kiire dropi. Tegevus peale lööki: sõltuvalt, kas õnnestus ründav clear või sooritati kaitsev, valitakse tegevus peale lööki. Kaitsva puhul ollakse rohkem pressingu all ja valmis tuleks olla rünnakuks, ründava või ehitava cleari puhul püütakse haarata initsiatiiv, et lõpetada ralli. Näpunäited: jälgi, et ülaltlööki sooritatakse küünarvarrepöörde abil universaalhoidega ( helikopteri liigutus). Tooge clear-i variatsioone: viivitused, kaared (ründavad, kaitsvad), kerepetted (kere liigub ühele poole ja löök läheb teisele poole). Harjutused: Helikopteri harjutused, mis õpetavad küünarvarrepööret- jälgige, et oleks õige hoie. - Harjuta lööki nii, et löök algab reketikäe poolsest jalast, põlvest ja liigub edasi puusade pöördega. - Seisa jalad kõrvuti ja vii reketikäe poolne jalg taha ja soorita kerepöördega löök. - Mängija seisab reketipea ülal (reketikeeled näitavad vastase poole), proovib küünarnuki ette-üles liikumist. Proovib hoida lihased lõdvad ja liigutab küünarnukki vastu kardinat või vastu treeneri kätt, selle harjutusega saame tööle küünarnuki liikumise. - Harjutus helikopteri paremaks õppimiseks: käsi ees reket paralleelselt võrguga, mängija liigutab reketit ja eesmärk on mitte tabada võrku. Treener annab kolm kiirust. Pildil: eeskäe clear külgvaates. 81\n82 Pildil: eeskäe clear eestvaates. EESKÄE RABAK Eesmärk ja millal kasutada: võita palliralli või löögi tulemusena sunnitakse vastast tegema nõrk löök, mis tagab võimaluse ralli lõpetada. Kasutatakse, kui tahetakse rünnak lõpetada ja ollakse heas tasakaalus. Biomehaaniline kirjeldus: küünarnukk tõuseb ette-üles, jääb õlast veidi kõrgemale -ette, reketikeeled suunatud vastase poole. Reketi ja käe vahel on 90-kraadine nurk (võimaldab sooritada võimsat rotatsiooni), valmis kohe võimsaks küünarvarrepöördeks. Hoie - universaalhoie, käepideme alumisest poolest. Seejärel liigub reketikäe poolne jalg veidi taha, nii, et kere jääks võrguga kraadi, peab jälgima, et käe lihased ei jäigastuks ja küünarnukk säilitaks kõverduse, kuid jääb õla kõrvale. Reketikäe poolne jalg on viidud taha, löök algab reketikäe poolse jala sirutusega põlvest ja puusade pöörlemisega, jõud kandub edasi kätte. Kui mängija on jõudnud löögipunkti tõuseb käsi veelgi ja toimub küünarnuki ette üles toomine ja välja küünarvarrepööre, mis on ka pallist eemaldumise faasiks. Edasi toimub sisse küünarvarrepööre, mis on pallile lähenemise faas ja käe sirutus küünarnukist. Palli tabatakse kerest eespool sisse küünarvarrepöördega. Enne tabamist on toimunud väike sirutus küünarnukist. Löök toimub kerepöördega ja hüppega. Tegevus peale lööki: käsi liigub peale sisse küünarvarrepööret kere ette. Reketikäe poolne jalg liigub vaba jala ette. Õnnestunud rabakule tuleks järgneda, et pall maha lüüa. Näpunäited: varieeri kohta, kuhu lööd. Jälgi, et peale lööki toimuks pallile järgnemine ja ralli lõpetamine. 82\n83 Harjutused Harjuta lööki nii, et löök algab reketikäe poolsest jalast, põlvest ja liigub edasi puusade pöördega. Seisa jalad kõrvuti ja vii reketikäepoolne jalg taha ja soorita kerepöördega löök. Mängija seisab reketipea ülal (reketikeeled näitavad vastase poole), proovib küünarnuki ette-üles liikumist. Proovige hoida lihased lõdvad. Mängija liigutab küünarnukki vastu kardinat või vastu treeneri kätt, selle harjutusega saame tööle küünarnuki liikumise. Treener tõstab palle üles ja mängija lööb rabaku ja järgneb rabakule võrku, lööb rush-i. EESKÄE DROP TAGAVÄLJAKULT ÜLALT Löögi eesmärk ja millal kasutame: lüüa pall väljaku eesmisesse või keskmisesse alasse. Kasutame, kui soovime avada väljaku tagumise ala, viia mängija tasakaalust välja, sundida vastase palli tõstma. Löögi biomehaaniline kirjeldus: küünarnukk tõuseb ette-üles, jääb õlast veidi kõrgemale -ette, reketikeeled suunatud vastase poole. Reketi ja käe vahel on 90 kraadine nurk (võimaldab sooritada võimsat rotatsiooni), valmis kohe võimsaks küünarvarrepöördeks. Hoie on universaalhoie, käepideme alumisest poolest. Seejärel liigub reketikäe poolne jalg veidi taha, nii et kere jääks võrguga kraadi. Peab jälgima, et käe lihased ei jäigastuks ja küünarnukk säilitaks kõverduse, kuid jääb õla kõrvale. Reketikäe poolne jalg on viidud taha, löök algab reketikäe poolse jala sirutusega põlvest ja puusade pöörlemisega, jõud kandub edasi kätte. Kui mängija on jõudnud löögipunkti, tõuseb käsi veelgi ja toimub küünarnuki ette üles toomine ja välja küünarvarrepööre, mis on ka pallist eemaldumise faasiks. Edasi toimub sisse küünarvarrepööre, mis on pallile lähenemise faas ja käe sirutus küünarnukist. Palli tabatakse kerest eespool sisse küünarvarrepöördega. Enne tabamist on toimunud väike sirutus küünarnukist. Löök toimub kerepöördega ja hüppega. Löögile näidatakse ette rabaku liigutust. Reketipea liigub kiirelt pallile lähenemise faasis ja lõpetetakse aeglasemalt. Võib ka vastupidi: reketipea alustab aeglaselt ja lõpetab kiirelt. Rütmitamine on tähtis, et säiluks petterikkus.võib ka lüüa ilma rütmita, kuid sellisel juhul peaks jälgima, et reketipea ei liiguks liiga aeglaselt, mis võimaldab vastasel lendu hästi ennustada. Võime jaotada löögi kolmeks osaks: 1. laadimine, 2.küünarnukk liigub pallile vastu, 3. löök. Nende kolme liigutuse juures saame kasutada erinevaid rütme, mis tagavad petterikkuse. Kõikide variantide puhul on 1. ühesugune. 2. võib olla kas kiire või aeglane. 3. samuti kas kiire või aeglane Kui kaks on kiire ja 3 aeglane, saame pettega löödud dropi ja kui 2. aeglane (viivitus) ja 3. kiire (viivitatud clear)- saame viivitatud clear i või dropi. Tegevus peale lööki: õnnestunud dropi puhul tuleks üritada ennustada vastase järgnevaid lööke, et rünnata ja palliralli lõpetada. Näpunäited: tagant löödud dropi petterikkusest sõltub palju, kas saame initsiatiivi või mitte, kindlasti peaks üritama valida löögile kas aeglane algus ja kiire lõpp (näitame droppi) või kiire algus ja aeglane lõpp (näitame rabakut). 83\n84 Harjutused: - Proovi lööki kerepöördega ilma pallita, visates liivakotti või mida iganes palli. Viska nii, et alustad viset kiirelt ja siis lõpetad aeglaselt. - Ettemängija mängib üles ja harjutaja proovib droppi. - Dropiveski: drop tagant- võrgudrop- tõste- drop tagant - Mäng, kui ralli võidetakse dropiga (või ralli võidetakse peale droppi) saab mängija rohkem punkte boonuspunkte. DRIVE TAGANT EESKÄENURGAST PRESSINGU ALL (SAFE DROP). Löögi eesmärk ja millal kasutame: löögi eesmärk on sooritada pressingu all taga löök, millega ei anta vastasel võimalust rünnata või isegi saadakse initsiatiiv. Lööki kasutatakse eeskäe tagant nurgast ja sooritatakse pressingu all olles. Löögi biomehaaniline kirjeldus: minnes taha eeskäe poole pressingu alla, viime reketikäe taha, käsi küünarnukist veidi kõverdatud. Hoie on muutunud tagakäehoideks, kui soovime lüüa diagonaalis, tuleb hoiet pöörata rohkem tagakäehoide suunas. Pallist kaugenemise faasis toimub välja küünarvarrepööre. Pallile läheneimise faasis toimub sisse küünarvarrepööre. Löögihetkel võime palli, kas lõigata või mitte. Lõikamine toimub sisselõikega (kirjeldus Motoorses Kuldajas). Saatmine, lõigates palli, toimub saatmine ja mitte lõigates on saatmine minimaalne. Tegevus peale lööki: peale õnnestunud lööki, toome kiirelt vaate vastasele (pall oli meist löögi ajal selja taga) ja üritame haarata initsiatiivi. Näpunäited: proovige lööki nii lõikega, kui ilma, lõigates kasutage sisse- ja väljalõiget. 84\n85 Harjutused: - Kopeerige treenerit. - Proovige lööki ilma pallita, ilma treeneri ettenäitamiseta. - Proovige lööki ilma pallita, silmad kinni. - Proovige lööki, etteviskaja viskab eest taha veidi küljelt. - Proovige lööki, ettemängija lööb reketiga palli taha. - Ettemängija lööb tagakäe poole ette ja siis eeskäe poole pressingu alla taha. TAGAKÄE CEAR Löögi eesmärk ja millal kasutame: löögi eesmärk on lüüa pall taha, olles pressingu all. Lüüakse nii, et võidaks aega, olles initsiatiivil on löök sageli ründavama kaarega eesmärgiga asetada vastane pressingu alla. Pall lüüakse taha tagakäega, kui on tekkinud olukord, et eeskäega lüües tuleks kere liialt kallutada või kui tagakäsi on niivõrd tugev, et löök ei valmista probleemi. Löögi biomehaaniline kirjeldus: väga oluline on, et kogu kerelihased oleksid enne lööki lõdvad. Liigutus algab küünarnuki liikumisega tagakäenurga poole, küünarnukk veidi kerest eemal, reketipea püsti. Seejärel liigub küünarnukk palli poole, pallist kaugenemise faasis toimub sisse küünarvarrepööre. Hoie, kas nurgahoie või eeskäehoie. Sisse küünarvarrepööre toimub, kuni reket on vertikaalselt maapinnaga.paralleelselt sisse küünarvarrepöördega toimub ka küünarnuki ette ja veidi üles viimine. Pallile lähenemise faasis toimub välja küünarvarrepööre ja palli puutemomendil pingutatakse hetkeks nii sõrmede kui ka ülejäänud käe lihaseid, toimub reketipea pidurdus samaaegselt lõtvuse ja pingutuse vaheldumisega. Reketipea liigub peale tabamist kiire sisse küünarvarrepöördega väikese amplituudiga tagasi. Kui tagasitõmbumist pole, on lihased olnud liiga pinges ja puudub ka palli kiire väljalend. Löögiliigutus peab meenutama helikopterit, kuid tesitpidi, kui clear-i puhul. Pärast lööki liigub reketipea kere ette. Tegevus peale lööki: olles pressingu alla on vaja sooritada löök, millega võita aega, olles initsiatiivil, üritatakse teha ründavama kaarega löök, et avaldada vastsele survet. Näpunäited: muutes hoiet rohkem tagakäe hoide poole, on parem lüüa diagonaalis, proovige sama tehnikaga ka teisi lööke, mis muudavad mängu mitmekesisemaks. 85\n86 Harjutused: - Kopeerige treenerit. - Proovige lööki ilma pallita, ilma treeneri ettenäitamiseta. - Proovige lööki ilma pallita, silmad kinni. - Lööge palli ridva otsast, lähtepositsioonis olge seljaga palli poole. - Mänguline ooteasend, reketipea ülal. Küünarnukki liigutatakse küljelt- küljele, reketipea valdavalt püsti. Seejärel seisab treener tagakäenurgas, mängija on ooteasendis ja liigutab küünarnukki treeneri suunda. See on esimene liigutus tagakäelööki alustades. - Mängija on ooteasendis ja sooritab lööki tervikliku liikumisega (paar sammu enne lööki), treener osutab lõtvuse vajalikkusele enne lööki. Ettemängija mängib pallid tagakäenurka taha. - Ettemängija mängib ühe löögi ette eeskäenurka, harjutaja vastab tagasi ettemängija eesmisesse tagakäenurka, ettemängija mängib risti tagakäenurka ja harjutaja lööb tagakäe clear-i. DRIVE TAGANT TAGAKÄENURGAST PRESSINGU ALL (SAFE DROP). Löögi eesmärk ja millal kasutame: löögi eesmärk on sooritada pressingu all taga löök, millega ei anta vastasel võimalust rünnata või isegi saadakse initsiatiiv. Lööki kasutatakse tagakäe tagant nurgast ja sooritatakse pressingu all olles, pall on mängijast möödunud. Löögi biomehaaniline kirjeldus: väga oluline on, et kogu kerelihased oleksid enne lööki lõdvad. Liigutus algab küünarnuki liikumisega tagakäenurga poole, küünarnukk veidi kerest eemal, reketipea püsti. Seejärel liigub küünarnukk palli poole, pallist kaugenemise faasis toimub sisse küünarvarrepööre. Hoie on kas nurgahoie või eeskäehoie.sisse küünarvarrepööre toimub, kuni reket on vertikaalselt maapinnaga. Paralleelselt sisse küünarvarrepöördega toimub ka küünarnuki ette ja veidi üles viimine. Pallile läheneimse faasis toimub välja küünarvarrepööre ja palli puutemomendil ranne tõuseb üles ja palli tabatakse küljelt, lõigates vastu sulgi ja korki, see tingib palli lennukiiruse aeglustumise. Tabamise hetkel pingutatakse hetkeks nii sõrmede kui ka ülejäänud käe lihaseid, mis annab löögile lisajõudu. Saatmine: pärast lööki toimub väike saatmine reketipeaga, minnakse löögist läbi ja seejärel tagasi ooteasendisse. Tegevus peale lööki: olles sooritanud löögi, pöörake ümber ja liikuge tagasi mängulisse ooteasendisse. 86