Kuidas saab mädane keskkõrvapõletik hõlpsalt ja kiiresti ravida - Bronhiit\nPostitas: Andrey Vdovenko | 23.06.2018\nTere, kallid Andryukhini ajaveebi lugejad. Purulentne keskkõrvapõletik on keskkõrva rahuldatud tavaline põletikuline haigus. Kõige sagedamini põevad neid alla 18-aastased lapsed ja noorukid. Kui haigus on alanud, muutub see kergesti krooniliseks. WHO andmetel põhjustab see igal neljandal juhul kuulmise halvenemist või kaotust.\nEnne kui saate teada, kuidas kodus mädane keskkõrvapõletik ravida, uurime välja mädase keskkõrvapõletiku sümptomid, põhjused, vormid ja staadiumid. Selles artiklis saate teada, kas ja kuidas mädaseid keskkõrvapõletikke kodus ravida, samuti tõhus vahend immuunsuse suurendamiseks..\nOma olemuselt võib keskkõrvapõletik olla:\nKõrvapõletik. Välise keskkõrvapõletiku korral ilmneb aurikli punetus, ilmub keema. Selle põhjuseks on peamiselt raske hüpotermia, samuti nõrk või depressiooniga immuunsus. See on aurikli põletiku hulgas üsna tavaline haigus, mis avaldub mitmesuguste löövete ja pustulite kujul. Seda vormi on kerge ravida ja sellel pole praktiliselt mingeid tõsiseid tagajärgi. Kõige sagedamini kannatavad need, kes tegelevad ujumisega.\nKeskkõrvapõletik. See on keskkõrvapõletik, tavaliselt kroonilise välise keskkõrvapõletikuga. Keskkõrvapõletiku üleminekul kroonilisesse vormi on võimalik kolestatoomi teke, millel on hävitav mõju kuulmissüsteemile ja mis võib põhjustada kuulmise kaotust või kuulmislangust. See on üsna tavaline haigus, mis esineb erineva raskusastmega..\nMitte-mädane keskkõrvapõletik. Ülemiste hingamisteede põletikulise haiguse (gripp, ägedad hingamisteede viirusnakkused või leetrid) taustal algab Eustachia tuubi limaskesta turse, mis muutub mitte-mädaseks keskkõrvapõletikuks. Tavaliselt on selle põhjuseks hüpotermia (jalad on külmunud), mille taustal tekib nina-neelu turse (algab kurguvalu, nohu ja kinnised kõrvad). Nõrga immuunsuse korral intensiivistub põletik ninaneelus ja tüüfuseõõnde koguneb vedeliku efusioon. See protsess võib võtta mitu kuud. Selles staadiumis olev keskkõrvapõletik võib kesta umbes 2 aastat ja ilma korraliku ravita see ei kao ja läheb tavaliselt kroonilisse vormi.\nPrulentsed keskkõrvapõletikud. Purulentne keskkõrvapõletik on mäda vabanemine ägeda keskkõrvapõletiku korral või keskkõrvapõletiku kroonilise vormi ägenemine. Kui mäda ei suuda normaalselt välja paista, võivad tüsistused kujuneda kuulmekile kahjustuste kujul. Mõnikord on allergiline keskkõrvapõletik, kus esineb turset ja osalist kuulmislangust, kuid selle põhjuseks on allergiline ödeem, millega kaasnevad muud allergia nähud ja sümptomid. Tavaliselt areneb keskkõrvapõletiku mädane vorm kiiresti ja järsult. Mädade kogunemine tüümianikasse süvendisse toimub 1-2 nädala jooksul, kõrvas ilmnevad tugevad valud, kehatemperatuur tõuseb. Sellistel juhtudel on mäda väljumiseks näidustatud kuulmekile sunnitud mulgustamine (õhukese membraani rebenemine kõrva keskmise ja välimise osa poolt). See toob kaasa ajutise kuulmisteravuse languse. Pus väljub tavaliselt 7-10 päeva jooksul, aeg-ajalt võib see protsess võtta terve kuu. Kui õiget ravi ei anta, muutub keskkõrvapõletik krooniliseks mäda perioodilise tühjenemise ja kuulmissüsteemi negatiivsete muutustega. Ravi toimub tavaliselt 30 päeva jooksul. Lastel on keskkõrvapõletik tavaliselt põletiku tunnustega kahepoolne, mille ravi nõuab statsionaarset ravi 10-14 päeva.\nKrooniline keskkõrvapõletik. Kuigi see ei avaldu nii teravalt kui äge keskkõrvapõletik, võib see kergesti minna kõrva sisse ja provotseerida teiste organite põletikku ja turset. Ebapiisav ravi võib põhjustada kuulmislanguse..\nMädase keskkõrvapõletiku sümptomid\nMädase keskkõrvapõletiku peamised sümptomid on:\nLaskmine, tuikav või valutav valu kõrvas. Templile ja hammastele võib valu anda ka köhimise, aevastamise ja neelamise korral..\nPurulentne konsistents kõrvas.\nMüra, sügelus ja täiskõhutunne kõrvas.\nKuulmiskaotus. Langus võib olla ajutine, veetunne võib tekkida aurikul..\nPalavik. Temperatuur tõuseb kuni palavikuni.\nÜldine nõrkus ja halb enesetunne. Mees väsib väga kiiresti.\nMädase keskkõrvapõletiku põhjused\nMädase keskkõrvapõletiku peamised põhjused on:\nVanus. Lastel ei moodustu kuuldeaparaat kohe ja kuni see on täielikult moodustunud, on laps piisavalt vastuvõtlik keskkõrvapõletikule.\nNõrk või allasurutud immuunsus.\nPatogeensete mikroorganismide läbitungimine. Bakterid ja viirused võivad kõrva siseneda\nkahjustatud kuulmekile, Eustachian toru või nakatunud vere kaudu.\nNinaneelu põletikulised ja katarraalsed protsessid. See on mädase keskkõrvapõletiku tekkimise ja arengu peamine põhjus. Ülemiste hingamisteede põletik ja nakkushaigused (tuberkuloos, tüüfus, leetrid, sarlakid ja teised) võivad põhjustada mädase keskkõrvapõletiku arengut.\nTüüpmembraani vigastused, mastoidprotsess ja nina vaheseina kõverus. Membraani vigastus juhtub löögi korral löögi korral, mõnikord ka keevitajatega, kui skaala satub kõrva.\nUjumistund. Tundide ajal saab aurikul ujumine vett.\nKeskkõrva anatoomia tunnused.\nKeha nõrk immuunkaitse, immuunpuudulikkuse seisundid ja haigused.\nVitamiinide vaeguse raske vorm.\nMädase keskkõrvapõletiku arenguetapid\nKokku on mädase keskkõrvapõletiku 3 arenguetappi:\nPreperfortiivne. Selles etapis tõuseb inimese temperatuur kuni 39 kraadi, esineb kuulmiskahjustus, ilmneb terav ja kasvav valu ajukoores, valu sageli kiirgub templi piirkonda, valu on tunda mastoidprotsessi palpeerimisel.\nPerforeeritud. Selles etapis kehatemperatuur langeb, valu kaob ja pärast kuulmekile läbimurret vabaneb mäda, mõnikord isegi sahharoosi lisamisega.\nKorduv. Membraan taastatakse, kuulmine hakkab paranema, mäda lakkab voolamast.\nKõigil neist etappidest võib keskkõrvapõletik kergesti minna kroonilisse vormi. Kui see ilmneb algstaadiumis, säilib kuulmekile terviklikkus ja lima koguneb õõnsusse, mida on raske eemaldada. Kui membraani terviklikkust säilitatakse piisavalt kaua, koguneb paks lima ja tekivad tugevad peavalud, ilmneb pearinglus, temperatuur hakkab tõusma, ilmneb oksendamine ja üldine nõrkus ning vestibulaarse aparatuuri häired. Mõnel juhul võib nakkus süveneda ja põhjustada eluohtlikke tagajärgi..\nPärast kuulmekile, mäda ja lima väljumist paraneb üldine seisund, võib ilmneda valu kõrvas ja temperatuur võib tõusta. See lubab arvata, et tüüpilises õõnsuses on mäda stagnatsioon või ajalise luu mastoidprotsessis on alanud põletikuline protsess. Kui see juhtus, võib mäda vabanemine siiski kuu aja jooksul.\nPurulentset eritist on tavaliselt vähe, kuid ägenemise perioodil suureneb selle hulk järsult.\nÄge staadium võib kesta 10 kuni 20 päeva. Nõrgenenud või depressiooniga immuunsuse, samuti ebaõige ravi korral võivad tekkida tüsistused. Pärast mädase eritise lõppu üldine seisund paraneb, valu kaob ja tavaliselt viib see paranemiseni.\nKui kõik mäda pole alles, siis võib alata nakkuse levik ning isegi meningiidi ja aju abstsessi teke.\nMädase keskkõrvapõletiku ravi kestus ja kulg sõltuvad järgmistest teguritest:\nKeskkõrvapõletiku tüüp ja vorm.\nKeha immuunkaitse seisund.\nNinaneelu põletikulised ja nakkushaigused.\nKõrvasüsteemi anatoomia tunnused.\nMädase keskkõrvapõletiku uimastiravi\nOtitis algab alati ägeda staadiumiga. Keskkõrvapõletiku ägeda staadiumi ravi peaks toimuma raviarsti järelevalve all, kuna põletiku järsu arengu korral võivad põletikulised protsessid minna pea teistesse elunditesse ja põhjustada kuulmislangust.\nKui keskkõrvapõletikku korratakse sageli või seda ei ravitud, võib see muutuda krooniliseks. Kroonilise mädase keskkõrvapõletiku ravi viiakse tavaliselt läbi ambulatoorselt, see ei suuda seda kiiresti ravida. Sellisel juhul juhtub sageli, et tümpanikaõõnes kogunenud mädadest saate lahti ainult kirurgiliselt.\nMastoidi kahjustuse korral võib olla vajalik viivitamatu hospitaliseerimine.\nAntibiootikumravi abil saab mädane keskkõrvapõletik ravida piisavalt kiiresti. See eemaldab sümptomid 2–4 päeva jooksul, kuid täielikuks raviks peate läbima kogu antibiootikumiravi, tavaliselt umbes 10 päeva (sõltub ravimist, selle annusest ja raviarsti määramisest). Kui seda ei ravita, võib iga katarraalse haigusega keskkõrvapõletik tagasi pöörduda.\nAntibiootikumidena on välja kirjutatud järgmised ravimid:\nAsitromütsiin Seda võetakse üks kord päevas 250 mg. Kuna vastunäidustused on: arütmia, maksa- ja neeruhaigused ning ülitundlikkus makroliidide suhtes. Kõrvaltoimeteks võivad olla: pearinglus, peavalud, kinnised kõrvad, iiveldus, konjunktiviit, närvilisus, nõrkus ja suur väsimus..\nAmoksitsilliin. Ravimit võetakse kolm korda päevas: hommikul, pärastlõunal ja õhtul. Vastuvõtukursus on 8-10 päeva. Ravitoime puudumisel, kui ravimit võetakse 3 päeva jooksul, peate sellest loobuma ja määrama teise antibiootikumi. Viitab laia toimespektriga antibiootikumidele, sellel on antimükootilised ja antiseptilised omadused ning seda võib kasutada mädase keskkõrvapõletiku igal etapil. Vastunäidustused: raseduse, rinnaga toitmise, mononukleoosi ja maksahaiguste ajal. Kuna kõrvaltoimed võivad olla: allergiline seisund ja seedetrakti haigused.\nAmpitsilliin. Seda kasutatakse intramuskulaarse süstina. Vastunäidustused: ravimi komponentide individuaalne talumatus, rasedus ja maksahaigus. Ravimi võtmisel võivad olla järgmised kõrvaltoimed: allergiad, seedetrakti häired, kandidoos, düsbioos ja kesknärvisüsteemi häired.\nAugmentin. Vastunäidustused: rasedus, imetamine, fenüülketonuuria ning maksa- ja neeruhaigused. Kõrvaltoimeteks võivad olla: peavalud, pearinglus, nõgestõbi, kandidoos, sügelus, samuti ajutine trombotsütopeenia ja leukopeenia. See on üsna võimas vahend ja on ette nähtud mädase keskkõrvapõletiku raskete sümptomite korral. Annustamine määratakse individuaalselt ja raviarsti poolt.\nSpiramütsiin. Ravimit võetakse kaks korda päevas: hommikul ja õhtul 1,5 miljoni RÜ juures. Ei ole soovitatav võtta koos: ravimi komponentide individuaalse talumatusega, sapiprotokollide takistamisega ja imetamisega. Kõrvaltoimed on: söögitorupõletik, kõhulahtisus, iiveldus, koliit ja nahalööve. Tavaliselt on see ette nähtud teiste antibiootikumide allergia korral..\nTsefasoliin. Seda kasutatakse intramuskulaarse süstina. Sissepääs on vastunäidustatud: tsefalosporinami individuaalse talumatuse, raseduse, rinnaga toitmise, soolte ja neerude haiguste korral. Kõrvaltoimed võivad olla: allergia, seedetrakti häired, düsbioos, krambid ja pikaajaline kasutamine võib põhjustada stomatiiti.\nTseftriaksoon. Seda kasutatakse intramuskulaarse süstena üks kord päevas. Sissepääs on vastunäidustatud järgmistel juhtudel: tsefalosporinami individuaalne talumatus ja seedetrakti haiguste rasked vormid. Ravimit kirjutatakse välja harva paljude kõrvaltoimete tõttu, nimelt: pearinglus, peavalud, ninaverejooksud, trombotsütoos, krambid, kõhupuhitus, koliit, kollatõbi, sügelus, kandidoos, palavik, liigne higistamine ja valu epigastimaalses piirkonnas.\nTsefuroksiim. Seda kasutatakse intramuskulaarse süstina. Need on välja kirjutatud, kui Augmentin ja Amoxicillin on näidanud oma madalat efektiivsust ravis. Sissepääs on vastunäidustatud: tsefalosporinami individuaalse talumatuse, raseduse esimesel trimestril ja rinnaga toitmise ajal. Kõrvaltoimed võtmisel võivad olla: peavalud, unisus, kuulmisteravuse vähenemine, kõhukinnisus, iiveldus, neerufunktsiooni kahjustus, neutropeenia ja eosinofiilia.\nTsiprofloksatsiin. Seda rakendatakse kaks korda päevas: hommikul ja õhtul annuses 250 mg. Antibiootikumi võtmine on vastunäidustatud: raseduse, rinnaga toitmise ja epilepsia korral. Võimalikud on järgmised kõrvaltoimed: iiveldus, nahaallergia ja unehäired.\nFenoksümetüülpenitsilliin. Ravimit võetakse kolm korda päevas: hommikul, pärastlõunal ja õhtul, 250 mg. Tal on individuaalne talumatus penitsilliini suhtes. Pärast ravimi võtmist võivad tekkida järgmised kõrvaltoimed: allergiad ja häired seedetraktis, samuti äge ülitundlikkusreaktsioon.\nLisaks on mädase keskkõrvapõletiku raviks ette nähtud antibiootikumid tilkade kujul, mis on ette nähtud aurikli sisse tilgutamiseks:\nKandibiootiline. Kasutamise vastunäidustused on rasedus ja imetamine. Kõrvaltoimetena võivad esineda allergilised seisundid. Nendel tilkadel on ka seenevastased omadused..\nKlooramfenikool. Lisaks asjaolule, et tilgad on oftalmoloogias laialdaselt kasutusel, tulenevalt asjaolust, et tilgutamisel ei tungi nad liiga sügavale kõrva, on need head keskkõrvapõletiku kergete vormide korral..\nNetilmicin. Tilgad on end kroonilise keskkõrvapõletiku ravis tõestanud.\nNorfloksatsiin. Tilkadel on lai antibakteriaalne toime. Kõrvaltoimeteks võivad olla põletus, sügelus ja väike nahalööve kõrvapiirkonnas..\nÜkskõik, milline on ka raviprotsesside paranemine, ei tohiks antibiootikumide võtmist enne tähtaega lõpetada. Vastuvõtukursuse määrab raviarst ja see on tavaliselt 7-10 päeva. Vastuvõtmise varajane lõpetamine võib provotseerida mädase keskkõrvapõletiku taasesinemist või see võib muutuda krooniliseks mitmesuguste komplikatsioonide tekkega.\nTüsistuste arenguga on võimalik kirurgiline sekkumine kuulmekile dissektsiooni vormis.\nKeskkõrvapõletiku arengu alguses võib kasutada kõrvatilku ja kompresse. Kõrvatilgad teevad suurepärast tööd ja võivad kergesti ravida välist keskkõrvapõletikku. Enamikku kõrvatilku tuleb hoida külmkapis ja enne kasutamist soojendada toatemperatuurini..\nKompressid võivad olla:\nKuiv. Selline kompress on ette nähtud valu leevendamiseks ja sooja hoidmiseks, samuti ei lase see nakkusel levida. Saate seda kinni hoida nii palju kui soovite. Kaste on soovitatav kasutada naturaalsest kangast, eelistatavalt villast või puuvillast.\nMärg. Selline kompress aitab keskkõrvapõletiku ravis, kuna puuvillasele tampoonile kantakse ravim, seejärel asetatakse see tampoon auriklile. Maksimaalne aeg, mille jooksul sellist kompressi käes hoida, ei tohiks ületada 2 tundi.\nKompresside vajadus tuleb küsida arstilt.\nKodus laste mädase keskkõrvapõletiku ravi tunnused\nKoduse lapse mädase keskkõrvapõletiku ravi tuleks täielikult välistada, kuna lastel areneb see kiiresti ja võib väga kiiresti omandada kroonilise vormi. Isegi vähimagi kahtluse korral on vaja last arstile näidata ja alles pärast läbivaatust saab spetsialist määrata tervikliku ravi ja ainult tema otsustab, kas teda saab kodus ravida või mitte..\nKui arstid diagnoosivad lapsel mädase keskkõrvapõletiku tähelepanuta jäetud vormi, võib neil olla vaja viivitamatut haiglaravi, et puhastada kõrvaõõs mädadest ja limasest, teha kuulmekile.\nLisaks uimastiravile määrab spetsialist regulaarsed protseduurid kõrvaõõne puhastamiseks kogunenud mädadest ja lima. Udune eritis eemaldatakse väga hoolikalt, pärast iga sellist protseduuri on vaja koht töödelda spetsiaalsete lahustega. Samuti on vaja pakkuda lapsele rikkalikku sooja jooki. See mõjutab raviprotsessi positiivselt..\nMädase keskkõrvapõletiku ravi täiskasvanutel kodus\nKodus on välimine keskkõrvapõletik ilma antibiootikumideta võimalik, kuid ravi venib ja sümptomid, sealhulgas valu, võivad kesta kuni 10-15 päeva. Koduse ravi efektiivsus sõltub peamiselt patsiendi seisundist. Kui haigus on muutunud krooniliseks, on selline ravi ilma antibiootikumiravi kasutamiseta ebaefektiivne.\nMädase keskkõrvapõletiku ravi kodus tuleks läbi viia alles pärast arsti vastuvõtmist, kes moodustab kompleksravi. Kodus peab patsient järgima kõiki arsti soovitusi ja voodipuhkust..\nRavi koosneb järgmiste ravimite võtmisest:\nAntibiootikumid. Mädase keskkõrvapõletiku korral on need välja kirjutatud, nad tapavad patogeensed mikroorganismid.\nPalavikuvastased ja põletikuvastased ravimid. Need on ette nähtud temperatuuri normaliseerimiseks, põletikuliste protsesside leevendamiseks, valu kõrvaldamiseks ja üldise seisundi parandamiseks.\nKõrva ja nina vasokonstriktor langeb. Need leevendavad põletikku, kõrvaldavad Eustachia toru valu ja turse.\nImmuunmoduleerivad kompleksid. Taastumise kiirendamiseks varustage keha kõigi vajalike vitamiinide ja mineraalidega.\nAntihistamiinikumid. Määratud turse ja põletiku leevendamiseks ning ka allergiliste seisundite ilmnemise ennetamiseks.\nKa mäda ja lima eemaldamiseks kõrvaõõnest on vaja läbi viia loputus, see aitab lühendada täieliku kõvenemise perioodi.\nSeetõttu on tungivalt soovitatav mädaseid keskkõrvapõletikke ravida kodus ainult raviarsti range järelevalve all..\nRavi mädane keskkõrvapõletik folk õiguskaitsevahendeid\nKoduse keskkõrvapõletiku ravimiseks on kõigepealt vaja ravida keskkõrvapõletikku põhjustanud primaarne nakkusfookus, see aitab vältida retsidiivi.\nMitte mädase keskkõrvapõletiku korral kasutatakse soojendavaid kompresse, sellised kompressid võivad valu leevendada, kuid keskkõrvapõletikku on võimatu ravida ainult kompressidega.\nMädase keskkõrvapõletiku korral peetakse kompresside kasutamist ebaefektiivseks. Mädase keskkõrvapõletiku ravimisel on keelatud kasutada traditsioonilise meditsiini meetodeid, kuna aeg võib kaotada ja põletik levib ajukoesse. Selle haiguse ravis võib alternatiivmeditsiini kasutada ainult täiendava ravina raviarsti määratud põhiravile..\nSamuti ei ole väärt alternatiivmeditsiini tagasilükkamist, kuna selle kasutamine koos põhiraviga võib kiirendada täielikku ravi.\nKüüslauk ja taimeõli. Viige taimeõli keemiseni ja visake sinna eelnevalt kooritud küüslauguküünt, praadige neid 5 minutit ja seejärel eemaldage küüslauk. Hoidke õli klaasmahutis pimedas ja jahedas kohas. Hauta kõrvad selle õliga.\nTaruvaik. Pärast kõrvaõõnte pesemist ja puhastamist sisestage kõrvadesse taruvaiku lahuses leotatud tampoonid.\nRahapaja ja viin. Piparmündi tilkade valmistamiseks vajate 100 ml valamiseks 1 tl piparmündi. viin ja nõudke pimedas kohas 7 päeva. Rahapaja tilgad tuleb tilgutada kurgukõrva.\nRamson. Turundu (kitsas puuvillast või marli tampoon, mis sisestatakse kõrvakanalisse) leotage loodusliku küüslaugu mahlaga. Metsik küüslaugu mahl on heade antimikroobsete ja bakteritsiidsete omadustega..\nKüüliku rasv. Küülikurasv aitab palju, kui seda kasutatakse kõrvatilgadena. Rasva tuleks matta ainult toatemperatuuril, vajadusel on vaja seda eelkuumutada.\nKummel. Vala 1 spl kummeliõisi 2 tassi veega, lase madalal kuumusel keema tõusta ja lase 45 minutit tõmmata. Kasutage keetmist kuumuse kujul kurgukõrva doosimise kujul.\nSool. Soojendage kott soola ja kasutage kuiva soojendava kompressina.\nSee on ka kasulik ja võite juua sõstradest, roosi puusadest, vaarikatest valmistatud jooke, mis küllastavad keha vajalike vitamiinide ja mineraalidega.\nMädase keskkõrvapõletiku võimalikud tüsistused ja tagajärjed\nMädase keskkõrvapõletiku piisava ravi puudumine võib provotseerida mädase-põletikulise protsessi levikut kolju kudedes ja organites, sealhulgas ajus.\nKõrva kuulme terviklikkuse rikkumine. See võib põhjustada kuulmislangust ja isegi täielikku kuulmise kaotust..\nLuu kaaries (osteiit). Osteiit põhjustab kolesteetoomi, mis võib omakorda põhjustada luukoe hävimist.\nEntsefaliit. See on haiguste rühm, mis mõjutab aju..\nMastoidiit. See on ajalise luu mastoidprotsessi põletik, mille käigus koguneb lima ja mäda, mis viib luukoe hävitamiseni.\nHüdrotsefaalia. See on tserebrospinaalvedeliku liig aju vatsakeste süsteemis.\nMeningiit. See on aju ja seljaaju membraanide põletik..\nLabürint. Sisekõrva põletik põhjustab sageli selliseid tüsistusi nagu meningiit ja hüdrotsefaalia.\nAju abstsess, väikeaju. See on mädaste eritiste kuhjumine ajus..\nSepsis. See seisund nõuab elustamist hädaolukorras..\nKõik ägeda mädase keskkõrvapõletikuga patsiendid peavad läbima tervisekontrolli iga 6 kuu tagant.\nMädase keskkõrvapõletiku ennetamine\nMädase keskkõrvapõletiku tekkimise ja arengu vältimiseks tuleb järgida järgmisi reegleid:\nRavige õigeaegselt nakkushaigusi ja külmetushaigusi, mille tüsistused võivad viia mädase keskkõrvapõletikuni.\nKasutage antibiootikume ainult vastavalt tervishoiuteenuse osutaja juhistele.\nSuurendage keha immuunkaitset, vajadusel võtke vitamiinide kompleksid.\nSuuõõne ja ninaneelu rekonstrueerimine õigeaegselt.\nPurulentne keskkõrvapõletik on üks kõige tõsisemaid ja ohtlikumaid kõrvaõõne haigusi, mida tuleb kohe ravida ja mida ei saa kodus iseseisvalt ravida ilma arsti abita. Enneaegne ravi või katse alustada ravi kodus võib tervist tõsiselt kahjustada.\nSuurepärane alternatiiv immuunsuse tugevdamiseks kodus on kogunenud stressi kõrvaldamine. Teadlased on tõestanud, et 95% haigustest on põhjustatud stressist ja depressioonist: bronhiaalastma, reuma, suhkurtõbi, vähenenud potents, rasvumine, hüpertensioon, psoriaas, unetus, seedetrakti haigused, halvenenud mälu ja intelligentsus ning tugev higistamine..\nLisaks leiti Euroopa teadlaste läbi viidud kliinilistes uuringutes 1400 inimesega:\n100% efektiivne kroonilise stressi leevendamisel!\nFüüsilise heaolu paranemine 96%.\nMu kallid lugejad! Mul on väga hea meel, et vaatasite Andryukhini ajaveebi, aitäh! Kas see artikkel oli teie jaoks huvitav ja kasulik? Palun kirjutage oma arvamus kommentaaridesse. Soovin, et jagaksite seda teavet ka oma sõpradega sotsiaalvõrgustikes. võrgud.\nMa tõesti loodan, et suhtleme pikka aega, ajaveebis on palju huvitavamaid artikleid. Et neist ilma jääda, tellige ajaveebivärskendused.\nNaturaalse veini eeliseid on raske ülehinnata. Teadlased on juba ammu tõestanud, et selle joogi regulaarsel kasutamisel mõõdukalt on heaolule positiivne mõju. Kvaliteetsete veinide koostisosad suurendavad immuunsust, eemaldavad kehast toksiine ja võitlevad edukalt bakteriaalsete infektsioonidega.


Pank vallandas kliimakatastroofi narratiivis kahelnud investeerimisjuhi - Objektiiv\nMaailm » Pank vallandas kliimakatastroofi narratiivis kahelnud investeerimisjuhi\nPank vallandas kliimakatastroofi narratiivis kahelnud investeerimisjuhi\nSuurbritannia HSBC pank vallandas oma juhtivtöötaja, heites talle ette kliimamuutuse alahindamist, vahendab Welt.\nMaailma üks suurimaid panku, HSBC pank vallandas vastutustundliku investeerimise globaalse juhi Stuart Kirki, kes seadis küsimuse alla kliimakatastroofi narratiivi. Kogu loo juures on tähelepanuväärne see, et kliimaeksperdid samal ajal nõustuvad pankuri väljaöelduga.\nSuart pidas Financial Times'i konverentsil ettekande "Miks investorid ei peaks kliimariski pärast muretsema".\n"Põhjendamatud, karjuvad, partisanlikud, iseennast teenivad ja apokalüptilised hoiatused on alati valed," sõnas Kirk oma ettekange alguses. "Ikka ja jälle on neid hulle, kes mulle maailma lõpust räägivad," lausus Kirk kuulajatele.\nStuart Kirk näitas oma ettekandes graafikuid, mis osutasid paradoksidele, mis tulevad otse ÜRO kliimanõukogust. Kliimamuutust esitatakse sageli suurima finantsriskina. Kui aga vaadata graafikuid, siis on ka kõige pessimistlikumates stsenaariumides tulevikus uskumatu globaalne ja individuaalne rikkus.\n"Kliimamuutus ei kujuta endast tõsist investeerimisotsuste mõjutajat," sõnas Kirk ja heitis pankadele ette investeeringute provotseerimist ebarealistlike kliima ekstreemstsenaariumidega.\nPärast ettekande avalikustamist YouTube'is hakkasid tuhanded inimested massiliselt sotsiaalmeedias protesteerima ja nõudma Kirki vallandamist. "Vallandage Stuart Kirk," kirjutas Twitteris ÜRO kliimakonverentsi endine juht Chrstiana Figueres.\nSamal ajal on mitmed eksperdid Kirki tema julguse eest tunnustanud. "Ma aplodeerin tema julguse peale ütelda seda, mida 98 protsenti finantsmaailma inimestest tegelikult mõtlevad," ütles kliimaökonoom Sony Kapoor Euroopa ülikooli instituudist.\nKirk langes meelepaha alla ainult seetõttu, et "ta võttis teadlaste stsenaariume ja ÜRO kliimanõukogu kahjuprognoose sõnasõnalt ja tuletas nendest loogilised lõppjäreldused," kommenteeris Matthew Burgess Colorado ülikoolist.\n"Probleemi ei lahenda väljaütlejate vaikima sundimisega," osutab eelneva kolleeg kliimauurija Roger Pielke Colorado ülikoolist. "On täiesti enesestmõistetav ja mõistlik, et globaalse finantsturu ekspert sellel teemal sõna võtab," nendib Pielke ja tõdeb, et kliimateaduses on poliitiline lojaalsus sageli intellektuaalsest sisust olulisem.\nSildid finantsmaailm kliimamuutus poliitiline narratiiv rohepööre Stuart Kirk


Prantsuse filmid Tartu suvises välikinos - Prantsuse Instituut Eestis Prantsuse filmid Tartu suvises välikinos - Prantsuse Instituut\n> Tll > Prantsuse filmid Tartu suvises välikinos\nPrantsuse filmid Tartu suvises välikinos\nTartu erinevad linnaosad\n2. Jaanuar 2016 / 12. August 2016\nVäärtfilmikino Elektriteater korraldab sel suvel Tartus rändavat välikino, viies põneva filmivaliku erinevatesse linnaosadesse – filmiseansid toimuvad Annelinnas, Supilinnas, Karlovas ja kesklinnas. 16. juulist 7. septembrini näidatakse linnaelanikele vabas õhus ühtekokku 15 suurepärast filmi, mille hulgast leiab ka kolm prantsuse linateost. Kõik välikino filmiseansid on tasuta.\nNeljapäeval, 21. juulil kell 23.00 linastub värske prantsuse-belgia ühisfilm “Saint Amour” (2016), peaosas legendaarne prantsuse filmistaar Gerard Depardieu. See seikluslik teekond prantsuse veinikasvatuspiirkondade ja uskumatute armulugudega on ideaalset suvesse sobiv road-trip film.\nSeanss toimub Eha tänava staadionil (Eha ja Salme tn nurgal).\nLaupäeval, 23. juulil kell 23.00 saab näha Leos Caraxi linalugu “Rahutu veri” (1986). “Holy motorsi” lavastaja varasemas filmis mängivad alles alustavad noored näitlejad Denis Lavant, Juliette Binoche ja Julie Delpy.\nReedel, 12. augustil kell 22.00 näidatakse prantsuse kinoklassikasse kuuluvat Jean-Luc Godard’i filmi “Põlgus” (1963), millega lavastaja tegi äkkrünnaku kommertskinole – staaridest tulvil kinematograafiline seiklus, film filmitegemisest, kompromissist ja konfliktist kunstiliste püüdluste ning kaubanduslikkuse vahel.\nSeanss toimub Laulupeomuuseumi pargis (Jaama 14).\nEnne igat seanssi on avatud kultuuribaar Naiiv.\nRiietuda on soovitatav soojalt, vastavalt ilmale.\nTartu suvise välikino mängukava leiate siit.


Maborak Technologies Kupongi ja sooduskoodid Septembril 2021\nMaborak Technologies Kupongid Septembril 2021\nKülasta Maborak Technologies\nAktiivne Maborak Technologies kupongi ja promo koodid Septembril 2021\nMaborak Technologies •Deal\nMaborak Technologies: Multithread alates $550\nOstu Multithread alates $550 juures Maborak Technologies.\n* Täielike tingimuste saamiseks külastage Maborak Technologies veebilehte.\nMaborak Technologies: Geo-asukoha statistika alates $600\nOstu Geo-Asukoht Statistika alates $600 juures Maborak Technologies.\nMaborak Technologies: Tagasiside Loops Protsessor alates $400\nOstu Tagasiside Loops Protsessor alates $400 juures Maborak Technologies.\nMaborak Technologies •Registreerumine\nMaborak Technologies: Registreeru uudiskiri, et saada eripakkumisi ja tutvustusi\nMaborak Technologies Ametlik veebisait\nKuidas kasutada Maborak Technologies kupongikoodi?\nValige ülaltoodud kupongikood, mida soovite kasutada. Näiteks kui otsite 10% allahindlusi tellimusi, Maborak Technologies siis leidke meie veebisaidilt kupongi kood ja klõpsake koodi avaldamiseks nuppu Hangi kupongi.\nKopeerige kupongikood, mis kuvatakse teile. Sa pead seda koodi ja lisada see ostukorvi Maborak Technologies eemaldada osa maksumusest kogu tellimuse ja saada allahindlust.\nLeidke esemed, mida soovite osta, Maborak Technologies ja lisage need ostukorvi. Kui olete lõpetanud sirvimise ja valmis ostma, liikuda sammule 4 allalaadimiseks oma allahindlust.\nSamm 4: Sisestage kood Maborak Technologies kassas\nNüüd, kui teil on kupongi kood kopeeritud, lihtsalt kleepige see kasti Maborak Technologies veebilehel, mis ütleb allahindlust, promo, kupongi või sooduskoodi kassas.\nMaborak Technologies Raha säästmise näpunäited\nSiin on mõned suurepärased näpunäited ja nipid ekstra kokkuhoid aadressil Maborak Technologies:\nAlati külastage ja kontrollige LoveCoupons.ee viimaseid raha säästmise kupongi koode ja tehinguid Maborak Technologies enne ostu lõpetamist.\nLiitu Maborak Technologies uudiskirjaga, et saada parimaid pakkumisi, raha säästmise soodustusi ja eksklusiivseid tehinguid otse oma postkasti.\nKindlasti vaadake müügi pakkumised ja soodushinnaga osa Maborak Technologies veebilehel viimaseid tutvustusi ja sooduspakkumisi.\nJälgi Maborak Technologies sotsiaalmeedias, et olla kursis oma uute saabujate ja pakkumistega.\nRegistreeru LoveCoupons.ee uudiskirjaga meie viimaste iganädalaste kupongide jaoks brändidele nagu Maborak Technologies ja palju muud\nKuidas ma saan kupongikoodi Maborak Technologies?\nMeie meeskond siin LoveCoupons.ee veeta tundi iga päev otsivad parimaid Maborak Technologies kupongikoode. See tähendab, et kui seal on Maborak Technologies kupongikood saadaval, on hea võimalus LoveCoupons.ee meeskond püüab oma parima loetleda see siin sa kasutad. Vaadake meie nimekiri pakkumisi eespool parim Maborak Technologies kupongi koodid oleme leidnud.\nKuidas lunastada oma Maborak Technologies allahindluskoodi?\nSkaneerige meie kupongikoodide nimekirja ja klõpsake nuppu „Hangi kood”. Ekraanil kuvatakse kood ja Maborak Technologies veebisait avaneb uuel vahekaardil. Sisestage Maborak Technologies kassasse kupongikood ja teie allahindlus rakendatakse automaatselt.\nKuidas kasutada kupongikoodi aadressil Maborak Technologies?\nLoveCoupons.ee Meeskond kulutab palju aega, kogudes parimaid ja viimaseid Maborak Technologies kupongikoode. Meeskond püüab ka loetleda, kuidas kasutada Maborak Technologies kupongide koode. Loe sisu meie meeskond kirjutab rohkem üksikasju.\nKui tihti Maborak Technologies vabastatakse sooduskoodid?\nTäname, et külastate LoveCoupons.ee oma hunt Maborak Technologies kupongi ja kupongi koodid ja muud raha säästmise pakkumised. Loodame, et üks meie 4 Maborak Technologies kupongid ja pakkumised Septembril 2021 aitavad teil säästa raha oma järgmise ostu. Külastades LoveCoupons.ee võite olla kindlad, et meie meeskond on otsinud kõrge ja madal, et leida kõik saadaval olevad Maborak Technologies pakkumised. See hõlmab Maborak Technologies sotsiaalsete kontode, nagu Facebook, Twitter ja Instagram, külastades blogisid ja foorumeid, mis on seotud Maborak Technologies, ja isegi kontrollides teisi top kupongi saite hiljemalt Maborak Technologies kupongi koodid.\nKui shopping online Maborak Technologies, see on hea mõte alati külastada meid siin LoveCoupons.ee enne kui olete lõpetanud oma tellimuse. LoveCoupons.ee Meeskond päästa meie külastajaid tuhandeid naela iga kuu, millest paljud ei teadnud Maborak Technologies sooduskoodid olid kättesaadavad enne meie saidi külastamist. Nüüd sa tead, kui lihtne on salvestada meie promo ja kupongi koodid, järjehoidja LoveCoupons.ee ja alati kontrollida meid enne kui kassasse. Maborak Technologies\nKui otsite rohkem kui lihtsalt Maborak Technologies kupongikoode, LoveCoupons.ee pakume siin tuhandete teiste populaarsete kaubamärkide ja jaemüüjate kuponge ja allahindlusi. Vaadake meie Maborak Technologies seotud kauplusi või külastage meie kodulehte, et otsida meie andmebaasi tuhandeid kupongikoode.\nMaborak Technologies Saatmise teave\nMaborak Technologies laevade Worldwide\nUmbes Maborak Technologies\nMaborak Technologies on Interspire e-posti turundaja lisad, sealhulgas Mitu MTA koos IP jälgimise, Multithreading, Geo-IP jälgimise ja palju muud.\nMaborak Technologies on ettevõte, mis on keskendunud e-posti turunduse lahendustele, nende peamised tooted on Interspire Email Marketer Addons ja palju muud.\nSiin LoveCoupons.ee, me tahame säästa raha kõikjal saame. Nii et miks me otsime ja kogume kõik viimased raha säästmise kupongi koodid, promo koodid, allahindlus koodid ja pakkumised Maborak Technologies leiame.\nLoveCoupons.ee on siin, et aidata teil venitada oma raha natuke kaugemale. Nii et enne kui lähete üle Maborak Technologies veebisaidi, heita hea pilk kõik meie raha säästmise pakkumised, et näha, mida saate salvestada.\nMaborak Technologies Sotsiaalmeedia ling\nPakkumised Maborak Technologies viimati uuendatud: 11th June 2021\nMaborak Technologies Pakkumised\nParimad Maborak Technologies kupongi koodid, allahindluskoodid, Promo Codes, Pakkumised ja pakkumised leiate aadressilt LoveCoupons.ee


KUIDAS OMA PÄEVA TÕHUSALT PLANEERIDA TARKVARA HOIDMINE - ABIKESKUS\nPäeva planeerimine on üks parimaid viise oma tootlikkuse suurendamiseks. Teadmine, mida peate tegema ja mida soovite tegema, motiveerib teid asju tegema enne, kui on liiga hilja. Kuid selle praktika õnnestumiseks peate teadma, kuidas täpselt peaksite oma päevi planeerima.\nSelles artiklis jagan mõningaid oma lemmik ja kõige tõhusamaid näpunäiteid teie päeva planeerimiseks. Maksimeerige oma aega ja tootlikkust, järgides neid lihtsaid juhiseid. Tehke planeerimine lõbusaks, teades, mida peate iga päev tegema ja kuidas alustada.\nIsegi kui te pole kunagi varem planeerinud, pole veel hilja alustada. Haara pliiats ja märkmik või kasuta mis tahes virtuaalset märkmerakendust ja ole valmis oma ellu korda tooma! Ärge laske oma nädalatel endast eemale hoida, planeerides alati ette.\n1. Pange oma plaanid kirja\nVaimsed märkused on korras, kuni unustate midagi olulist. Võimalus märkida oma päevaplaanid on äärmiselt võimas ja selleks on palju erinevaid võimalusi.\nkuhu kadusid kõik minu töölauaikoonid\nPlaanidest teatamiseks pole õiget ega valet viisi. Kõik, mida peate tegema, on veenduda, et valitud meetod on teile mugav ja alati saadaval. Vaatame kõige populaarsemaid valikuid!\nPliiats ja paber . Klassikaline plaanide koostamise viis on lihtsalt paberile märkimine. Kõik, mida peate tegema, on veenduda, et see paber kaotsi ei läheks!\nMärkmikud ja kuuliajakirjad . Hiljem on ajakirjanikest saanud paljude inimeste jaoks tohutu kinnisidee. Omaenda bujo hankimine võib lihtsalt aidata teil leida õige tee planeerimise meistriks saamiseks.\nMärkmed rakendused . Kui soovite kasutada lihtsat lähenemist, kuid ei soovi oma plaanide hõlpsat kaotamist, kasutage digitaalseid märkmeid! Kõigil kaasaegsetel telefonidel ja arvutitel on rakendus, kuhu saate teksti kirjutada, tekstidokumente salvestada ja neid vajaduse korral redigeerida. Võite isegi kasutada Microsoft Word !\nPlaneerija ja kalendrirakendused . On palju rakendusi, mille eesmärk on aidata teil tõhusalt planeerida. Mõned minu isiklikud soovitused hõlmavad järgmist Microsofti ülesanded , Google'i kalender ,ja Todoist .\n2. Jagage oma ülesanded töö ja elu vahel\nAlati, kui oma päeva planeerite, tõmmake kindlasti selge piir töö ja eluga seotud ülesannete vahele. See võimaldab teie meelel lõõgastuda väljaspool töökeskkonda ja saada oma eesmärgid selgeks. Ärge kunagi segage ja sobitage ülesandeid, mida peate tegema väljaspool oma tööd.\nSee tava tagab ka selle, et teie tööülesanded ei koormaks teie igapäevaelu. Lisage kogu päeva jooksul alati mõni kergekäeline plaan, näiteks jalutuskäik õues või lõõgastumiseks lugemise aeg.\nkuidas muuta Google Mapsi kodu\nEluülesannete jaoks eraldi plaani olemasolu aitab ka siis, kui töötate päeval ja jõuate õhtuti koju. Paljudel inimestel on raske kiirel tööajal meeles pidada kõike, mida kodus teha vaja. See on täiesti okei, kuna vahetuse ajal peaksite alati keskenduma oma tööle. Kodus plaanide loendi olemasolu aitab sellest üle saada.\n3. Jagage suured ülesanded väiksemateks ülesanneteks\nEbamäärased ja hirmutavad ülesanded võivad tekitada ärevust seoses töötegemise vajadusega, lükates seda veelgi edasi. Leian, et selles küsimuses aitab minu põhiülesannete jaotamine väiksemateks, paremini hallatavateks alaülesanneteks.\nVäiksemad ülesanded tunduvad kohe vähem koormavad ja istute maha, et motiveerituma suhtumisega asju ajada. See läheb kaugele! Märkate, et olete kogu projekti viivitamatult lõpetanud, kui märkite projekti väiksemad ja lihtsamad osad.\nSee näpunäide on võetud meie 5-st Näpunäited tootlikkuse suurendamiseks artikkel. Kontrollige seda kindlasti, et saada veel kasulikke ja põnevaid näpunäiteid, et oma kogu tööpotentsiaal ära kasutada!\nkõrvaklapid ei tööta sülearvuti akendel 10\n4. Olge igapäevased prioriteedid\nHommikune tööülesannete täitmine võib põhjustada rohkem kahju kui kasu. Te jõuate koju väsinud, ainult et näha, et teie nimekirjast pole veel midagi maha tõmmatud.\nSisse Tee aega , New York Timesi enimmüüdud autorid Jake Knapp ja John Zeratsky arutage seda teemat. Kui vajate juhiseid oma igapäevase prioriteedi valimiseks, lugege kindlasti seda suurepärast artiklit.\nAlustage iga päev, mõeldes sellele, mida loodate saada eredaks kohaks. Kui päeva lõpuks keegi küsib teilt: 'Mis oli teie päeva tipphetk?', Mida te soovite, et teie vastus oleks? Kui vaatate oma päevale tagasi, siis millist tegevust, saavutust või hetke soovite nautida? See on teie esiletõstmine. - tsitaat ajakirjast Make\nVõib tunduda, et ühe suure igapäevase ülesande jagamine väiksemateks ülesanneteks on liiga väike. Kuid kui vaatate kogu oma nädalat, lisab see ikkagi kuni 5 või 7 suurt ülesannet, mille saate kindlasti teha. See haakub minu järgmise näpunäidisega.\n5. Vaadake oma nädalat tervikuna\nKuigi igapäevane planeerimine on parem kui mitte midagi, on nädalaplaani pidamine veelgi parem! Teadmine, mida peate kogu nädala jooksul ootama, on võimas tööriist. Alati saate lisada plaane, mida teate, mida ei saa vältida, näiteks reisid ja broneeritud üritused.\nSee nädala ajakava tagab, et te ei plaani ega planeeri liiga vähe. Selle üliolulise ülevaate saamine aitab teil oma väiksemaid ülesandeid päeva jooksul planeerida. Paljud rakendused pakuvad iganädalast ülevaadet, kuid pole ka keeruline oma ülesandeid paberil jälgida.\nLoodame, et see artikkel aitas teil õppida, kuidas saate oma päevi tõhusamalt planeerida. Kui vajate rohkem juhiseid, siis vaadake meie blogijaotist teiste seotud artiklite kohta!\nWindowsi seadete rakendust ei avata\nNäpunäited tööviljakuse suurendamiseks\nkuidas CPU kasutamist vabastada\nkuidas kustutada ekstra leht Wordist\nmu ekraan on hämar ja ei lähe heledamaks\naknad 10 on vähe mälu hoiatanud\nMicrosoft excel oli käsu saatmine programmi


Neljandiku boks: Tavalised imed\n"Talv juba läbi aga taimepilte polegi blogis", kurtis aiasõber. Et näidatagu siis tavalisigi kui erilisi ja haruldasi pole. Enne EV 100 polnud kuidagi mahti aga katsun siis nüüd oma eelmisel aastal tehtud pildid ritta laduda. Ühte-kahte lemmikut välja valida ei suutnud, päris mitu sai.\n2017. oli aasta, kus ma juba kevadel haigestusin paljudesse läbipõdemata tõbedesse: kõigepealt raskekujuliselt lumekuppudesse, siis lumikellukestesse ja lõpuks juhtus ka see, mida ma kunagi ei arvanud - nakatusin ka võsaülastesse.\nlumikelluke `The Wasp` - milline vahva vorm ja värv. Esimeste kevadiste õite juures on aega ka pisikesi imesid ja erinevusi nautida:\nVõsaülane `Green Dream` on vahva mutant.\nTransilvaania sinilill `Harvington Beauty` - kuigi ka täiesti harilikud eestimaised sinililled on oma varieeruvuses ilusad\nMõni asi on jääv - karukellad on mu kõige-kõige lemmikumad läbi aastate\nhullunud lemmik - traakia nelk maikuuses kivilas\nJuba mitu aastat lemmik - harilik kuldkann `Elfenbeinglanz`\nMerikannid on lemmikud, igasugused ja igat värvi:\nMägisibulate hulgast lemmikut valida on võimatu aga olgu nad siiski siin esindatud. `Happy`\nSuurem osa mu lemmikutest on kevadel õitsevad taimed. Suvel valitseb minu pisikeses aias aedniku taimehuvi ja katsetamisoovi tõttu nimelt selline loominguline segadus, et see meenutab pigem juba kakofooniat. Vali siis sealt segadusest midagi välja. Järgmine postitus ehk valingi ja teen pildiseeria suvistest kooslustest. Praegu jäi hilisematest eraldi silma vaid jaapani ängelhein.\nVarsti-varsti saab ootama hakata 2018. aasta lemmikuid. Kaugel see lumikellukeste aeg enam...\nPosted by Neljandik at esmaspäev, märts 05, 2018\nRahutu rahmeldaja 5. märts 2018 23:59\nega vist väga kaugel ei ole tõesti :)\nFutu 6. märts 2018 07:32\nLoodetavasti ei ole kaugel. :)\nmustkaaren 6. märts 2018 08:26\nAhh, alpitaimed... palavik tõuseb...\niirisesõber 6. märts 2018 08:54\nLumikellukeste ootel olen juba minagi,ehk varsti-varsti!\nMilda 6. märts 2018 20:44\nNad on lume all juba ootel:)\nTistou 7. märts 2018 21:34\nMa olengi aeda vaid lemmikuid toonud - peaksin siis nad kõik üles loendama! :D\nAga kevadeootus on suur ja eks ta nüüd tuleb ka!


Suurepärane vahend kaalu normaliseerimiseks: Garcinia Cambogia Iga kaasaegne inimene tahab välja näha suurepäraselt, olla sale ja liigse kaaluta. Inimesed annavad palju, saavutamaks soovitud resultaati, kusjuures tihtilugu kasutavad liigselt raskecid metoodikaid. Toitumispiirangud ja tugevtatud treeningud, aitavad muidugi, kuid tihtilugu pole piisavalt effektiivsed. Veel enam, mõnikord on vaja kindlaid toitaineid, säilitamaks head tervist. Garcinia Cambogia kasutamine on mitmete parameetrite poolest parem kui teised kaalulangetus meetodid.\nSee tõeliselt kõrvetab rasva, seetõttu on võimalik saavutada märgatavaid resultaate väikse intervalliga, peale regulaarse tarvitamise alustamist.\nNäljatunde vähenemine kergendab kaalu normaliseerimise protsessi, lubab teha vajalikud toimingud ilma liigse pingeta inimese psühhikale.\nSeda toidulisandit ei soovitata rinnaga toitvatele emadel ja rasedatele naistele.\nVajalik kasutada kasutaja instruktsioone, mis on kaasas iga pakendiga.


Ettevõtlus ja avalik sektor\nEttevõtluse edendamise kontekstis räägitakse palju era- ja avaliku sektori koostööst, enamasti mõistetakse selle all äriettevõtete ja teadusasutuste vahelisi suhteid. Kuid piirkondade ettevõtluse arengule suunatud koostööl on muidki aspekte, näiteks koostöö riigi ja kohalike omavalitsuste vahel ning ka omavalitsuste vaheline koostöö.\nNäiteks Muuga sadam asub omavalitsuste - Tallinna, Maardu linna ja Jõelähtme valla - kokkupuutekohas. Omaniku järel saab sadamast suurimat tulu ilmselt Maardu linn, sest enamik sadamas toimetavate firmade töötajatest elavad just Maardus, kuhu laekub 11,4% nende brutopalgast. Kui tähtsa osa omavalitsuste eelarves moodustab üksikisiku tulumaks, teab igaüks. Ja tulude muutumist tajub avalike teenuste kaudu iga inimene.\nKuid Rae vallas asuva Kalevi kommivabriku puhul laekub üksikisiku tulumaks Tallinnale, kus elab enamik töötajaist. Kuna tänavate, tehnovõrkude jm rajamine on omavalitsuste kanda, siis tekib küsimus: miks peaks Tallinn või Jõelähtme vald huvituma Muuga sadama piirkonna ettevõtluskeskkonna arengust? Miks peaks Rae vald soovima uusi tootmis- ja laokomplekse?\nJäreldus on karm: mingit otsest motivatsiooni töökohtade loomisele kaasaaitamiseks ühelgi Eesti omavalitsusel praegu ei ole. Teinegi järeldus ei ole pehmem: motivatsiooni, mis stimuleeriks omavalitsusi koostöös ettevõtluskeskkonda parandama, ei ole.\nBuumiaastatele tagasi vaadates, mil lähivallad külvasid põlluasumite detailplaneeringuid ja reklaamisid end meeldiva elukeskkonnana, tõid mitmed arengukavas plussina esile just pealinna läheduse. Riigi regionaalne käepikendus - maavalitsus - vaatas protsessi tuimalt pealt. Põhimõte "võtaksime midagi ette, aga käed on seotud" kehtib nii detailplaneeringute kui ka ettevõtluse arengute puhul. Järelikult tuleb kellelegi need ülesanded ja vastutus anda, sest omavalitsuste piire ületavate tegurite hulk kasvab, omavalitsuste huvid piirduvad aga suuresti vaid elanikega.\nPole kahtlust, et ettevõtluse arengu vaatepunktist on omavalitsuse ja riigi tasandi vahel tühimik.\nJa veel üks teema: kas teaduspark Tehnopol on suunatud vaid Tallinna firmadele? Kas Tartu TAKide väljund on vaid Emajõe Ateena ettevõtetele? Ümber mõtestamist nõuab kohalike omavalitsuste omavaheline ja riigiga tehtav koostöö tugistruktuuride kavandamise, rajamise jne rahastamisel.\nTehnopolile panid aluse linn, ülikool ja ministeeriumid. Ühelt poolt on tegemist riiklikku süsteemi kuuluvate institutsioonidega, teisalt justkui regionaalse institutsiooniga. Tööd on hästi tehtud, kuid on selge, et kvalitatiivselt uueks arenguhüppeks ei piisa olemasolevatest vahenditest ega staatusest, vaja on muutusi. Kes peaks neid kavandama? Näiteks Helsingi saab sellised teenused firmalt Culminatum Innovation OY LTD, kus omanikeks on Uusimaa omavalitsuste liit, Helsingi, Espoo ja Vantaa linnad, Helsingi piirkonna ülikoolid jt. Culminatumi eesmärk on selliste projektide algatamine ja elluviimine, mis aitavad kaasa ettevõtluskeskkonna innovatiivsele arengule.\nMiks ei võiks Tehnopol olla Põhja-Eesti Culminatum? Ilmselgelt aitaks Tehnopolile ja Tartu teaduspargile regionaalse staatuse tagamine kaasa kogu Eesti majanduse arengule ja sellest peaks olema huvitatud eelkõige riik.


Pärast söömist valivad paljud inimesed diivanil mõneks ajaks pikali ja magavad, et täiendada energiat, kuid paljud neist aegadest võivad saada ärritunud, peavalu ja vähem elujõudu kui varem. Mis juhtus? Kui me uinuma hakkame, siis me peame seda tegema, sest meie keha vajab pisut ära päeva esimesel poolel kulutatavast energiast ja seega on pärastlõunal rohkem elujõudu, aga kui me ületame selle "puhkuse", siis me siseneme une seisundisse sügavamale, mis võib muuta meie biorütmi. Selles artiklis me vastame teie küsimusele "Miks ma saan närvis ?" nii et sa mõistad, mis juhtub ja tead, kuidas seda vältida.\nSamuti võite olla huvitatud: kui kaua ma peaksin uinuma?\nNaps on parem\nSelleks, et ennast hästi tunda, on oluline, et sa kontrolliksid kulutatud aega, see tähendab, et kõige parem on mitte pikendada rohkem kui 20 minutit, sest seega saad oma meel ja keha puhata ilma sügava une saavutamata. 10 kuni 20 minutit on ekspertide poolt määratud aeg, nii et need juhid tunnevad end hästi ja suudavad puhata just seda, mida vajate.\nMõtle, et kui sa magad rohkem aega, saab biorütmi muuta ja seetõttu võib see mõjutada teie heaolu, aga ka muuta oma öist une, mis takistab teil öösel sügavalt puhkama. Napsit tuleks kasutada nende jaoks, mis nad on: väike paus oma rutiinis, mis aitab teil puhata ja taastada jõudu ülejäänud pärastlõunal. Midagi rohkem Juhul, kui te möödute, on normaalne, et ärkamisel tunnete mõningaid tervisehäireid, nagu peavalu, pearinglus ja halb tuju.\nPärast 30-minutilist magada jõuab meelt une kolmandasse faasi, mil aeglustatakse lained ja laienevad; see on siis, kui me siseneme sügavasse magamisse, millest on raske lahkuda ja mis meie meele allutab täieliku lõõgastumise ja seotuse vigil. Seega, kui me pühendame vaid 20 minutit päikesepaistele, siis saame puhata, kuid ilma sügava une sattumata, siis kui me üles tõuseme, oleme me lõdvestunud ja hea tuju.\nSeepärast, kui küsitakse: " Miks ma pahandust tekitades ärritun? " Vastus on, et veedate rohkem aega kui sa tõesti vajavad ja seetõttu äratab teie keha desorienteeritud, mõjutades rütmi teie keha loomulik ja siseneb meelt sügavasse une, mis tegelikult ei vaja. See võib muuta kõik teie ajad, sest sel õhtul hakkate magama hiljem magama või sa ei saa sügavalt magada.\nProovige muuta oma harjumusi ja aktiveerida äratus pärast 20 minuti pärast ärkamist, näed, kuidas teie keha harjub ja kuidas tunnete end paremini.\nIgatahes, jah, seal on mõningaid juhtumeid, kus on soovitatav võtta pikad uinakud, mis kestavad 30 minutit või rohkem, nagu see on laste puhul, kes peavad pärast söömist puhkama, et nad saaksid rahuneda ja puhata ülejäänud pärastlõunal. Kui lapsed ei uinutanud, jõuavad nad lõpuks pärastlõunal seitsmele rahule, nutt ja ärritunud, sest nad oleksid väsinud ja sa ei oleks isegi neid magama pannud. See, et lapsed magavad pärast söömist, on oluline harjumus, et nad saaksid esimese 5 eluaasta jooksul õigesti areneda. Me anname teile mõned näpunäited, et te teaksite, kuidas õpetada last uinuma.\nLisaks neile soovitatakse öösel vahetuses töötavaid inimesi puhata ka pärast sügavat söömist, et nad saaksid töötada täielikult puhata ja esineda hetkeks, mil keha valmistub loomulikult puhkama .\nJuhul, kui üks öö lähete veidi magama (sest teil on õhtusöök, peol või reisil), on ka väga soovitatav, et te võtaksite sügava päikese, et olla rahulikum ja mitte koguneda väsimust mööda tundi\nTeisest küljest ei tohiks hüpertensiooni all kannatavad ja eakad inimesed päikeseloojangut võtta, rääkimata sellest, et nad on uimased . Miks? Kuna südame-veresoonkonna õnnetushaiguse tõenäosus suureneb lisaks öise une kvaliteedi muutumisele, mis võib ülejäänud päeva jooksul mõjutada heaolu. Hüpertensiivsetel inimestel on kõrgenenud vererõhk, kui nad ärkavad, mistõttu on kõige parem seda hetke vältida ja mitte uinuda.\nNäpunäiteid hea uinak\nÕige ja rahuliku puhkuse nautimiseks on kõige parem uinakuda 7 kuni 9 tundi pärast ärkamist. See tähendab, et kui sa hommikul hommikul 8-ni tõusute, on parim, et pärastlõunal kell kolmel päeval pikali puhata. Muidugi: hiljem kui 16.00 ei ole soovitatav uinakuda, sest see võib mõjutada öist puhkust , kella 14.00 kuni 16.00 on parim aeg puhata ja taastuda hommikuse energiakulust.\nEksperdid soovitavad ka, et me ootame 1 tund pärast söömist magama, sest seega väldite, et teie ainevahetus aeglustub unega ja saaks õigesti seedida teie poolt võetud toitu. Kui te kohe magama jääte, võib teil esineda seedehäired või ebamugavustunne kõhupiirkonnas, eriti kui te olete võtnud suure kalorsusega koorega suure söögi. Tegelikult on pärast söömist soovitatav võtta lühike jalutuskäik, et hõlbustada toidu seedimist ja seega aktiveerida ainevahetust, et muuta see protsess kergemaks.\nKäesolevas artiklis avastame närbumisest saadava kasu, et sa mõistaksid, miks see on tervislik harjumus, kui seda õigesti harjutate.\n© Copyright 2022. All rights reserved. Miks siis, kui ma uin, püsti halvas tujus


Microsoft Word - Voorkeeled.doc - PDF Tasuta allalaadimine\nDownload "Microsoft Word - Voorkeeled.doc"\n1 Võõrkeeled Valdkonna pädevus Valdkonna pädevus on suutlikkus mõista ja tõlgendada võõrkeeles esitatut, suhelda eesmärgipäraselt nii kõnes kui kirjas, järgides vastavaid kultuuritavasid; mõista ja väärtustada erinevaid kultuure, oma ning teiste kultuuride sarnasusi ja erinevusi. Põhikooli lõpuks õpilane: 1) omandab keeleoskuse tasemel, mis võimaldab autentses teiskeelses keskkonnas iseseisvalt toimida; 2) on võimeline osalema erinevates võõrkeelsetes projektides, jätkama õpinguid emakeelest erinevas keeles ning on konkurentsivõimeline tulevases tööelus; 3) tunneb erinevaid keeli kõnelevaid rahvaid ja nende kultuure; 4) mõistab oma ning teiste kultuuride sarnasusi ja erinevusi ning väärtustab neid; 5) omandab edasiseks õppimiseks vajalikud oskused, mis tõstavad enesekindlust võõrkeelte õppimisel ja võõrkeeltes suhtlemisel. Ainevaldkonna õppeained Ainevaldkonda kuuluvad A-võõrkeel, B-võõrkeel.A-võõrkeelena õpitakse inglise keelt. B- võõrkeelena vene keelt ja need lapsed, kes Vaimastvere Kooli tulles on õppinud B- võõrkeelena saksa keelt, saavad seda õppida III kooliastmes. A-võõrkeele õppimist alustatakse I kooliastmes ja B-võõrkeelt II kooliastmes. Võõrkeelte nädalatundide jaotumine kooliastmeti on järgmine: I kooliaste: A-võõrkeel 3 nädalatundi, 1 tund valikainetunnina II kooliaste: A-võõrkeel 9 nädalatundi, 2 nädalatundi valikainena B-võõrkeel 3 nädalatundi, 1 nädalatund valikainena III kooliaste: A-võõrkeel 9 nädalatundi B-võõrkeel 9 nädalatundi Ainevaldkonna kirjeldus Võõrkeeled avardavad inimese tunnetusvõimalusi ning suutlikkust mõista ja väärtustada mitmekultuurilist maailma, arendavad erinevate keeleliste ja mittekeeleliste vahenditega\n2 süsteemset mõtlemist ning eneseväljendusvõimalusi. Võõrkeeled arendavad kultuuriteadlikku suhtlusvõimet, andes teadmisi eri maade ja erinevaid keeli kõnelevate rahvaste kohta. Ainevaldkonda kuuluvate võõrkeelte õppe kirjeldus on üles ehitatud, lähtudes keeleoskustasemete kirjeldustest Euroopa keeleõppe raamdokumendis. Kõigi võõrkeelte (k.a eesti keel teise keelena) õpitulemusi on raamdokumendile toetudes kirjeldatud ühtsetel alustel. Õpitulemused erinevates osaoskustes esitatakse keeleoskustasemete tabelis punktis 5. Raamdokumendi ja Euroopa keelemapi põhimõtete rakendamine õppes võimaldab motiveerida õpilasi õppima võõrkeeli, arvestada õppija ealist ning individuaalset eripära, suunata erineva edasijõudmisega õpilasi seadma endale jõukohaseid õpieesmärke ning andma õpilastele objektiivset tagasisidet saavutatu kohta. Kõik see toetab õpimotivatsiooni püsimist ning iseseisva õppija kujunemist. Nüüdisaegne keeleõpe on allutatud kommunikatiivsetele vajadustele, lähtutakse õppijast ja tema suhtluseesmärkidest. Keeleõppes on oluline eelkõige keele kasutamise oskus, mitte pelgalt keele struktuuri tundmine. Keeleline korrektsus kujuneb õppijal pikaajalise töö tulemusena. Suhtluspädevust kujundatakse keele nelja osaoskuse arendamise kaudu: kuulamine, lugemine, rääkimine ja kirjutamine, mistõttu ka õpitulemused on esitatud osaoskuste kaupa. Neid osaoskusi õpetatakse integreeritult. Keeleõpe on võimalus rikastada mõtlemist, arendada oskust end täpselt väljendada, luua tekste ning nendest aru saada. Nendes valdkondades toetub võõrkeeleõpetus emakeeleõpetusele ja vastupidi. Suhtluspädevuse kõrval arendatakse õppijas oskust võrrelda oma ja võõra kultuuri sarnasusi ning erinevusi, mõista ja väärtustada teiste kultuuride ja keelte eripära, olla salliv ning vältida eelarvamuslikku suhtumist võõrapärasesse. Teiste kultuuride tundmine aitab teadlikumalt tajuda oma keele ja kultuuri spetsiifikat. Võõrkeeleõpe nõuab avatud ning paindlikku metoodilist käsitust, mis võimaldab õpet kohandada õppija vajaduste järgi. Õppijakeskse võõrkeeleõppe tähtsamad põhimõtted on: 1) õppija aktiivne osalus õppes, tema teadlik ja loov võõrkeele kasutamine ning õpistrateegiate kujundamine; 2) keeleõppes kasutatava materjali sisu vastavus õppija huvidele; 3) erinevate aktiivõppevormide (sh paaris- ja rühmatöö) kasutamine;\n3 4) õpetaja rolli muutumine teadmiste vahendajast õpilase koostööpartneriks ja nõustajaks teadmiste omandamise protsessis; 5) õppematerjalide avatus, nende kohandamine ja täiendamine lähtuvalt õppija eesmärkidest ning vajadustest. Kuna võõrkeel on eelkõige vahend teabe hankimiseks ja selle edastamiseks suhtluses, siis on keeleõppe keskmes teemavaldkonnad, mille kaudu ja mille piires kujundatakse suhtluspädevust. Need on kõigile võõrkeeltele ühtsed; erinevused teemavaldkondade käsitlemisel tulenevad õppe kestusest ja tundide arvust. Võõrkeelte, eriti aga eesti keele kui teise keele integratsioon teiste õppeainetega ning õppimist toetava õpikeskkonna loomine aitavad suhtluspädevuse omandamise kõrval arendada ka maailmapilti, enesehinnangut ning väärtuskäitumist. Üldpädevuste kujundamine ainevaldkonna õppeainetes Pädevustes eristatakse järgmisi omavahel seotud komponente: teadmised, oskused, väärtushinnangud ja käitumine. Nimetatud nelja komponendi õpetamisel on kandev roll õpetajal, kelle väärtushinnangud ja enesekehtestamisoskus loovad sobiliku õpikeskkonna ning mõjutavad õpilaste väärtushinnanguid ja käitumist. Võõrkeelte valdkonda kuuluvate õppeainete õppe-eesmärkides ja õpitulemustes sisalduvad keelepädevus, kultuuridevaheline pädevus (väärtushinnangud, käitumine) ja õpioskused. Võõrkeeli õpetades kujundatakse kõiki üldpädevusi (väärtuspädevust, sotsiaalset pädevust, enesemääratluspädevust, õpipädevust, suhtluspädevust, matemaatikapädevust, ettevõtlikkuspädevust) seatud eesmärkide, käsitletavate teemade ning erinevate õpimeetodite ja tegevuste kaudu. Väärtuspädevust toetatakse õpitavaid keeli kõnelevate maade kultuuride tundmaõppimise kaudu. Õpitakse mõistma ja aktsepteerima erinevaid väärtussüsteeme, mis lähtuvad kultuurilisest eripärast. Sotsiaalne pädevus annab võimaluse ennast ka võõrkeeltes edukalt teostada. Erinevates igapäevastes suhtlussituatsioonides toimetulekuks on lisaks sobivate keelendite valiku vaja teada õpitavat võõrkeelt kõnelevate maade kultuuritausta ja sellest tulenevaid käitumisreegleid ning ühiskonnas kehtivaid tavasid. Seetõttu on sotsiaalne pädevus tihedalt seotud väärtuspädevusega. Sotsiaalse pädevuse kujundamisele aitab kaasa erinevate õpitöövormide kasutamine\n4 (nt rühmatöö, projektõpe) ning aktiivne osavõtt õpitava keelega seotud kultuuriprogrammidest. Enesemääratluspädevus areneb võõrkeeleõppes kasutatavate teemade kaudu. Iseendaga ja inimsuhetega seonduvat saab võõrkeeletunnis käsitleda arutluste, rollimängude ning muude õpitegevuste kaudu, mis aitavad õpilastel jõuda iseenda sügavama mõistmiseni. Oma tugevate ja nõrkade külgede hindamine on tihedalt seotud õpipädevuse arenguga. Õpipädevust kujundatakse pidevalt erinevaid õpistrateegiaid rakendades (nt teabe otsimine võõrkeelsetest allikatest, sõnaraamatu kasutamine). Olulisel kohal on eneserefleksioon ning õpitud teadmiste ja oskuste analüüsimine (nt Euroopa keelemapi põhimõtetest lähtuvalt). Suhtluspädevus on võõrkeeleõppe keskne pädevus. Võõrkeeleõpetuse eesmärgid lähtuvad otseselt suhtluspädevuse komponentidest ning nende sisust. Hea eneseväljendus-, teksti mõistmise ja tekstiloome oskus on eduka suhtlemise eelduseks võõrkeeltes. Matemaatikapädevusega on võõrkeeleõppel kõige väiksem kokkupuude, kuid see on olemas, sest suhtluspädevuse raames tuleb osata võõrkeeles arvutada (nt sisseoste tehes), samuti saab teemade raames käsitleda matemaatikapädevuse vajalikkust erinevates elu- ja tegevusvaldkondades. Ettevõtlikkuspädevus kaasneb eelkõige enesekindluse ja julgusega, mida annab inimesele võõrkeeleoskus. Toimetulek võõrkeelses keskkonnas avardab õppija võimalusi viia ellu oma ideid ja eesmärke ning loob eeldused koostööks teiste sama võõrkeelt valdavate ea- ja mõttekaaslastega. Lõiming teiste valdkonnapädevuste ja ainevaldkondadega Võõrkeelte ainekavad arvestavad teadmisi, mida õpilane saab õpitava keele maa ja kultuuri kohta teiste ainevaldkondade kaudu. Võõrkeeleõppes kasutatavad materjalid täiendavad teadmisi, mida õpilane omandab teistes õppeainetes, andes õpilasele keelelised vahendid erinevate valdkondadega seonduvate teemade käsitlemiseks. Võõrkeelteoskus võimaldab muu hulgas õppijale ligipääsu lisateabeallikatele (teatmeteosed, võõrkeelne kirjandus, internet jt), toetades sel moel materjali otsimist mõne teise õppeaine jaoks. Võõrkeelte ja eesti keele kui teise keele omandamisel on suureks toeks koostöös teiste ainevaldkondadega keeleoskuse integreeritud õppematerjalide kasutamine lõimitud aine- ja keeleõppe raames (LAK-õpe, keelekümblus). Võõrkeelte valdkonnal on kõige otsesem seos keele ja kirjandusega, kuna võõrkeeleõppes rakendatakse väga palju emakeeles omandatut ja kantakse seda üle teise kultuurikonteksti.\n5 Võõrkeelte ja eesti keele kui teise keele ainekavad haakuvad ennekõike ajaloo ja ühiskonnaõpetuse, geograafia, loodusõpetuse, bioloogia, tehnoloogia, inimeseõpetuse, muusika ning kunstiõpetuse teemadega. Kunstipädevusega puututakse kokku eri maade kultuurisaavutusi tundma õppides ning teemade (nt Riigid ja nende kultuur, Vaba aeg ) ja vahetute kunstielamuste kaudu (kino, teater, kontserdid, muusika, näitused, muuseumid jmt). Tehnoloogiapädevus areneb arvutit kasutades. Arvuti on võõrkeeltes nii erinevate tööde tegemise kui ka suhtlus- ja info otsimise vahend. Loodusteaduslik pädevus teostub erinevate teemavaldkondade ja nendes kasutatavate alustekstide kaudu. Läbivad teemad Võõrkeelte valdkonna ained kajastavad erinevates kooliastmeis õpieesmärke ja teemasid, mis toetavad õpilase algatusvõimet, mõtteaktiivsust ning läbivate teemade omandamist, kasutades selleks sobivaid võõrkeelseid (autentseid) alustekste ning erinevaid pädevusi arendavaid töömeetodeid. Eelkõige on läbivad teemad seotud alljärgnevate teemavaldkondadega: 1) Õppimine ja töö elukestev õpe ja karjääri planeerimine; 2) Kodukoht Eesti keskkond ja jätkusuutlik areng; 3) Kodukoht Eesti, Riigid ja nende kultuur kultuuriline identiteet; 4) Igapäevaelu. Õppimine ja töö, Riigid ja nende kultuur, Vaba aeg teabekeskkond, tehnoloogia ja innovatsioon; 5) Mina ja teised, Kodu ja lähiümbrus, Igapäevaelu. Õppimine ja töö tervis ja ohutus; 6) Mina ja teised, Kodu ja lähiümbrus, Kodukoht Eesti, Igapäevaelu. Õppimine ja töö, Riigid ja nende kultuur, Vaba aeg väärtused ja kõlblus. Hindamine Hindamisel lähtutakse vastavatest põhikooli riikliku õppekava üldosa sätetest. Hinnatakse õpilase teadmisi ja oskusi suuliste vastuste (esituste), kirjalike ja/või praktiliste tööde ning praktiliste tegevuste alusel, arvestades õpilase teadmiste ja oskuste vastavust ainekavas taotletavatele õpitulemustele. Õpitulemusi hinnatakse sõnaliste hinnangute ja numbriliste hinnetega. Õpitulemuste kontrollimise vormid peavad olema mitmekesised ning vastavuses õpitulemustega.\n6 Õpilane peab teadma, mida ja millal hinnatakse, mis hindamisvahendeid kasutatakse ning mis on hindamise kriteeriumid. Õppetegevused Õppetegevust kavandades ja korraldades: 1) lähtutakse õppekava alusväärtustest, üldpädevustest, õppeaine eesmärkidest, õppesisust ja oodatavatest õpitulemustest ning toetatakse lõimingut teiste õppeainete ja läbivate teemadega; 2) taotletakse, et õpilase õpikoormus (sh kodutööde maht) on mõõdukas, jaotub õppeaasta ulatuses ühtlaselt ning jätab piisavalt aega puhkuseks ja huvitegevusteks; 3) võimaldatakse õppida üksi ning üheskoos teistega (iseseisvad, paaris- ja rühmatööd), et toetada õpilaste kujunemist aktiivseteks ning iseseisvateks õppijateks; 4) kasutatakse diferentseeritud õppeülesandeid, mille sisu ja raskusaste toetavad individualiseeritud käsitlust ning suurendavad õpimotivatsiooni; 5) rakendatakse nüüdisaegseid info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatel põhinevaid õpikeskkondi ning õppematerjale ja -vahendeid; 6) mitmekesistatakse õpikeskkonda: muuseumid, näitused, teater, kino, kontserdid, arvutiklass jne; 7) kasutatakse erinevaid õppemeetodeid, sh aktiivõpet: rollimängud, arutelud, diskussioonid, projektõpe jne. Füüsiline õpikeskkond 1. Kool korraldab õppe vajadusel rühmades. 2. Kool korraldab õppe klassis, kus on keeleõppe eesmärkide saavutamist toetav ruumikujundus koos vajaliku õppematerjali, sisustuse ja tehniliste abivahenditega.\n7 A-võõrkeel INGLISE KEEL Õppe- ja kasvatuseesmärgid Põhikooli A-võõrkeele õpetusega taotletakse, et õpilane: 1) saavutab iseseisva keelekasutaja taseme, mis võimaldab selles keeles igapäevastes situatsioonides suhelda ning lugeda ja mõista eakohaseid võõrkeelseid originaaltekste; 2) huvitub võõrkeelte õppimisest ja nende kaudu silmaringi laiendamisest; 3) omandab oskuse märgata ja väärtustada erinevate kultuuride eripära; 4) omandab oskuse edaspidi õppida võõrkeeli ning pidevalt täiendada oma keeleoskust; 5) huvitub õpitavat keelt kõnelevatest maadest ja nende kultuurist; 6) oskab kasutada eakohaseid võõrkeelseid teatmeallikaid (nt teatmeteosed, sõnaraamatud, internet), et leida vajalikku infot ka teistes valdkondades ja õppeainetes. Õppeaine kirjeldus A-võõrkeel on enamikule õpilastest esimene kokkupuude teise keele ja kultuuriga, mistõttu üks A-võõrkeele õppe olulisemaid ülesandeid on äratada õpilastes huvi teiste keelte ja kultuuride vastu ning tekitada võõrkeele õppeks motivatsiooni. Võõrkeele kui suhtlusvahendi omandamine on pikaajalist pingutust nõudev tegevus, mis eeldab õppija aktiivset osalust. A-võõrkeele õppimisel saadud õpioskused on aluseks järgmiste võõrkeelte omandamisel. Õppija keeleoskuse arengut toetab ka lõimitud aine- ja keeleõpe. Õpetuses lähtutakse kommunikatiivse õpetuse põhimõtetest. Rõhk on interaktiivsel õppimisel ja õpitava keele kasutamisel. Kommunikatiivne keeleoskus (suhtluspädevus) hõlmab kolme komponenti: keelelist, sotsiolingvistilist ja pragmaatilist. Keeleteadmised ei ole eesmärk omaette, vaid vahend parema keeleoskuse omandamiseks. Keele struktuuri õpitakse kontekstis, järk-järgult jõutakse grammatikareeglite teadliku omandamise juurde. Sotsiolingvistilise pädevuse kaudu areneb õppija keelekasutuse olukohasus (viisakusreeglid, keeleregister jm). Pragmaatilise pädevuse kaudu areneb õppija võime mõista ja luua tekste. Suhtluspädevust arendatakse keeleliste toimingute (kuulamine, lugemine, rääkimine, kirjutamine) kaudu.\n8 Keeleõppe telje moodustavad teemavaldkonnad, mille kaudu ja piires kujundatakse suhtluspädevust. Põhikoolis on teemade käsitlemisel lähtepunktiks Mina ja minu lähiümbrus. Kõigis kooliastmeis ja klassides käsitletakse teemasid kõigist teemavaldkondadest, kuid rõhuasetused ja maht on erinevad. Teemade käsitlemisel lähtutakse vastava kooliastme õpilaste kogemustest, huvidest ja vajadustest. Keeletunnis suheldakse peamiselt õpitavas võõrkeeles. Emakeelt võib kasutada vajaduse korral selgituste andmiseks. Oluline on ka õpioskuste arendamine, sealhulgas oskus seada endale õpieesmärke ja analüüsida oma õpitulemusi, kasutades nt Euroopa keelemappi või õpimappi. Kõigis kooliastmeis on oluline osa paaris- ja rühmatööl. Õpilasi suunatakse üha enam tegema eakohast iseseisvat tööd (lugema, infot hankima, projektides osalema jne). Õppetegevusi kavandades lähtutakse didaktilistest põhiprintsiipidest (lähemalt kaugemale, tuntult tundmatule, lihtsalt keerulisele, konkreetselt abstraktsele) ning keelekasutuse vajadustest (alustades sagedamini kasutatavatest sõnadest ja vormidest). Võõrkeeleõppes on kesksel kohal tegevused, mis nõuavad keele eesmärgistatud kasutamist ning lõimivad erinevaid keeleoskuse aspekte. Õpitava võõrkeelega tihedama kontakti loomiseks, suhtluspädevuse ja kultuuriteadlikkuse arendamiseks ergutatakse õpilasi kasutama õpitavat keelt ka väljaspool keeletundi. Selleks sobivad erinevad ülesanded: iseseisev lugemine, teabe otsimine eri allikatest, projekttööd, kus õpilased töötavad õpetaja juhendamisel koos, kasutades kõiki osaoskusi. Õpilaste motiveerimiseks on soovitatav aidata neil leida kirjasõpru, korraldada õppereise ja õpilasvahetust ning kutsuda keeletundi õpitavat keelt emakeelena kõnelejaid. Kõigis kooliastmeis on oluline õppijat motiveerida ning kujundada temas positiivset hoiakut keeleõppesse. Eduelamuse saavutamiseks luuakse tundides positiivne õhkkond ja väärtustatakse õppija iga edusammu. Õppimist toetab kujundav hindamine, igal õppeperioodil antakse õppijale tagasisidet kas sõnalise hinnangu või hinde vormis. Tunnustatakse ka tulemuse saavutamiseks tehtud jõupingutusi. Vigu käsitletakse normaalse keeleõppe osana, nende analüüsimine soodustab õpitava mõistmist ning võimaldab õpilasel oma keelekasutust korrigeerida. Õpetaja hinnangute kõrval kasutatakse õppes enesehindamist ja kaaslaste antud hinnanguid, võttes vajaduse korral abiks nt Euroopa keelemapi.\n9 I kooliaste 3. klass Õpitulemused 3. klassi lõpetaja: Kuulamisel 1. tunneb õpitava keele teiste hulgast ära; 2. saab aru õpetaja antud korraldustest ja reageerib nendele adekvaatselt; 3. saab aru lihtsatest, temale tuttavatest sõnadest, lühitekstidest ja lauludest. Kõnelemisel 1. tervitada ja hüvasti jätta; 2. ennast ja oma kaaslast tutvustada, küsida kaaslase nime; 3. paluda ja tänada; 4. soovida õnne sünnipäevaks; 5. ütelda oma vanust ja numbreid 1-20; 6. ütelda oma ja küsida sõbra aadressi ning telefoninumbrit; 7. nimetada päevaaegu, nädalapäevi, kuude nimetusi ja kellaaega(täistunde); 8. häälida oma nime; 9. õpitud sõnavara piires rääkida kodust, perekonnast, sõbrast, oskustest, koolitarvetest; 10. õpitud keelendeid kasutades end igapäevastes olukordades arusaadavaks teha. Lugemisel 1. saab aru kirjalikest lühitööjuhenditest; 2. saab aru tuttava sõnavaraga lühitekstidest; 3. oskab õige intonatsiooni, rõhu ja rütmiga lugeda õpitud dialooge, lühijutte ja luuletusi. Kirjutamisel 1. kirjutada enda ja oma lähimate kaaslaste nime; 2. juhendamisel lõpetada lauseid ja fraase; 3. teha veatut ärakirja õpikust ja tahvlilt; 4. õigesti kirjutada harjutuste, mõistatuste, ristsõnade jt ülesannete lahendamiseks vajalikke sõnu. Keeleoskuse hea tase 3. klassi lõpus:\n10 Kuulamine Lugemine Rääkimine Kirjutamine Inglise keel A1.2 A1.1 A1.2 A1.1 Osaoskuste õpitulemused esitatakse keeleoskustasemete tabelis. Õpitulemuste saavutamine 1. Võõrkeeleõpetus I kooliastmes annab lapsele mitmekülgseks arenemiseks lisavõimaluse, soodustab lapse positiivset häälestatust võõrkeelte suhtes, toetab tema üldist arengut ning arendab seetõttu tema emotsionaalseid, sotsiaalseid, kognitiivseid, loome- ja keelevõimeid. 2. Esimese võõrkeele õppimise kogemused võivad määrata suhtumise võõrkeelte õppimisse üldse. Võõrkeeleõpetuse sisu tuleneb lastekultuurist, ümbritsevast keskkonnast. Eriti I kooliastmes on tähtis, et võõrkeeleõpetuse sisu vastaks laste huvidele, oleks orienteeritud lapsele, mõjutaks ta tunde- ja mõttemaailma, fantaasiat, loovust. Ka I koolialgastme võõrkeeleõpetuses on tähtsal kohal ainetevahelised seosed, võõrkeeleõpetuse kaudu avardatakse emakeeles loodud maailmapilti. 3. Õppimine ja õpetamine peab haarama lapse kõiki meeli, aitama suunata lapse arengut tervikuna, arvestades tema individuaalseid iseärasusi. Õppematerjali sisu, töömeetodite ja -võtete ning positiivse suhtlemise kaudu tundides tuleb ergutada lapse loomulikku teadmishimu, huvi võõrkeele õppimise, silmaringi laiendamise, õpitavat võõrkeelt kõnelevate maade ja nende kultuuri vastu. 4. Keeleõpetuse eesmärk on õpetada kasutama keelt loomulikes suhtlusolukordades, seepärast loob õpetaja klassis võimalikult loomuliku keelekeskkonna. Kommunikatiivse suunitluse teenistuses on temaatika, sõnavara, õppemeetodid ja -vormid. Keeleõpetaja peab arvestama, et 8-9-aastaste laste psüühilised võimed on vanemate õpilaste võimetest erinevad. Selleealisi iseloomustab mehaaniline mälu, kergesti hajuv tähelepanu, konkreetne esemeline maailm, suur liikumis- ja suhtlemisvajadus ning tegutsemissoov. 5. Kuulamine ja rääkimine on sellel etapil esmatähtsad. Kuulamisoskuse arendamiseks kasutab õpetaja võimalikult vähe emakeelt. Õpilasi õpetatakse aktiivselt kuulama, eristama üksikuid sõnu, sõnagruppe, lauseid ja seoseid nende vahel, aga ka hääletooni, intonatsiooni osa teksti mõistmisel. Kuulamisoskuse kujundamine on vahetult seotud matkimise ja järelerääkimisega ning artikulatsiooniaparaadi arendamisega. Eriti oluliseks tuleb pidada õigete hääldusaluste omandamist. Hea häälduse saavutamine eeldab sihikindlat harjutamist ka järgnevates klassides.\n11 6. Võõrkeele õpetamist on soovitatav alustada suulise eelkursusega, et arendada lapse kuulamisoskust. Laps peab õppima uut keelt kõla järgi eristama, sõnas häälikuid eristama, kuid ka kõneleja miimika ja žestide järgi kõne sisu prognoosima. 7. Õpilase mina on väga tugev motiveerija. Võõrkeeleõpetuses saab selleks kasutada rollimänge, dramatiseeringuid, rütmi- ja liisusalme, sõnamänge. 8. Kõnelemisoskuse arendamiseks õpetame õpilasi kompensatoorseid strateegiaid kasutama: üleküsimine, uuesti alustamine, mitteverbaalsed väljendusvahendid: žestid, miimika, imiteerimine. 9. Eriti õppimise algetapil on olulised sõnalised positiivsed hinnangud: hinnatakse ainult positiivseid tulemusi. Õpiedukuse kindlaksmääramisel arvestatakse lapse tervikarengut: väljendusoskust, loovust, sotsiaalset ja keelelist arengut. Lause keeleline õigsus ei ole seejuures esmatähtis. 10. I kooliastmes peab hindama kõike, mida on omandatud: järele hääldamist, sõnatähenduse taipamist, vaatlus-, vestlus-, lugemisoskust, õigesti ja ilusa käekirjaga tehtud harjutust jne. Osaoskuste arendamiseks sobivad: 1) eri liiki eakohaste tekstide kuulamine ja lugemine; 2) eakohaste adapteeritud tekstide iseseisev lugemine; 3) ülesande täitmine kuuldu ja loetu põhjal (nt tabeli täitmine, joonise täiendamine); 4) järjestusülesanded (nt sõnad lauseteks, laused/lõigud tekstiks); 5) eakohased projekttööd; 6) rollimängud; 7) mudelkirjutamine (nt sõnumid, postkaardid, lühikesed kirjad) jne. Õppesisu Mina ja teised. Iseloomu kirjeldav sõnavara, enda ja teiste tutvustamine (nimi, vanus, päritolu jne);riietusesemete kirjeldamine, enesetunne ja tervis (nt hea /halb tuju, kehaosad); suhted sõpradega ja ühised tegevused; viisakusväljendid ja -normid (kellele mida ja kuidas öelda, kuidas käituda jne). Kodu ja lähiümbrus. Kodu/elukoha sõnavara (korter, maja, oma tuba), koduümbrust kirjeldav sõnavara (majad, park, põld, teed, väljakud jmt); pereliikmete ja lähisugulaste nimetamine; pereliikmete kodused tööd ja tegevused.\n12 Kodukoht Eesti. Põhiline sümboolika (lipp ja selle värvid) ja põhilised tähtpäevad (jõulud jmt); erinevad aastaajad (aastaajad, kuude nimetused) Igapäevaelu. Õppimine ja töö. Päevakavajärgsed tegevused kodus, koolis ja vabal ajal (päevaplaan, helistamine, erinevate tegevustega seotud esemed/vahendid jmt); söögikorrad, tee küsimine ja juhatamine (parem/vasak pool, otse jmt), lihtne sõnavara enesetunde kirjeldamiseks; koolipäeva kirjeldamine, kooli ja klassi iseloomustav sõnavara; tuntumad ametid ja nendega seotud tegevused. Vaba aeg. Huvialadd (sport, filmid, raamatud); erinevad vaba aja veetmise viisid (mitmesugused tegevused, üksi, sõprade, pereliikmetega jmt) ja mängud. Keeleteadmised LAUSEÕPETUS TEGUSÕNA NIMISÕNA OMADUSSÕNA EESSÕNA ARVSÕNA ASESÕNA Õigekiri õpitud sõnavara piires; sõnajärg jaatavas, eitavas, küsivas lauses; suur ja väike algustäht (kuud, nädalapäevad, keeled, riigid); kirjavahemärgid (punkt, koma, küsi- ja hüüumärk, ülakoma); rinnastavad sidesõnad(too, or). Põhi- ja abitegusõnad; modaaltegusõna can; Ainsus ja mitmus; aluse ja öeldise ühildumine, omastav kääne; umbmäärane ja määrav artikkel; Omadussõna ühildumine nimisõnaga. Enamkasutatavad eessõnad (in, on, at, with, under, to, from) Põhiarvud; kellaaeg (täistund) Isikulised asesõnad ja omastavad asesõnad(omadussõnalised vormid my, your jt.). SÕNATULETUS Arvsõna tuletusliited (-teen,); liitsõnad. Sulgudes olevad näited ei ole ammendav loetelu Lõiming teiste õppeainetega:\n13 Emakeel kõik grammatikateemad Ajalugu inglise keelt kõnelevate maade ajaloos tuntud inimesed Kunstiõpetus õnnitluskaart, värvid, kirjutusvahendid Geograafia maailma kaart, kohanimed Matemaatika numbrid Informaatika arvuti kasutamine, teksti sisestamine Muusikaõpetus lauljad, laulud Bioloogia ilm, aastaajad Ühiskonnaõpetus rahvus Kehaline kasvatus spordiga seotud tegusõnad Hindamine Õpitulemuste hindamisel lähtutakse põhikooli riikliku õppekava üldosast. Õpilasele selgitatakse, et hindamine on õppeprotsessi loomulik osa. Kõiki osaoskusi hinnatakse kas eraldi või lõimitult, andes tagasisidet eelkõige selle kohta, mida õpilane on hästi teinud. I kooliastmes nõuab positiivset hinnangut ning hindamist kõik, mis on omandatud: järele hääldamine, sõnatähenduse taipamine, vaatlus-, vestlus-, lugemisoskus, õigesti ja ilusa käekirjaga tehtud harjutus jne. Ülesande eesmärgist lähtudes hinnatakse kas ühte kindlat või mitut keeleoskuse aspekti (nt sisu, ülesehitust, sõnavara, kõne ladusust, grammatika õigsust). Mahukaid kompleksseid kontrolltöid tehakse kord veerandis. Õpilane hakkab koostöös kaaslaste ja õpetajaga seadma endale õpieesmärke ning andma hinnangut oma teadmistele ning oskustele. Eesmärgiks on, et õpilased õpiks koostöös sõnastama, mida nad on enda arvates hästi omandanud ja/või mille omandamiseks peavad nad veel tööd tegema. Õpetaja valib töövormid (nt tunni ja/või teema lõpus lühikokkuvõtted, vestlused, eneseanalüüsilehed jmt), mis võimaldavad õpilastel oma tööd analüüsida (kirjeldada seda, mida ta teha oskab ning mida uut ja huvitavat ta on õppinud või teada saanud). Õpilasel peab olema võimalus saada tagasisidet oma keeleoskustaseme kohta. Õpilane annab õpetaja juhendamisel õppeprotsessile ja oma tööle hinnangu õpitavas võõrkeeles, isegi kui eneseväljendusoskus on piiratud.\n14 II kooliaste 4. klass Õpitulemused 4. klassi lõpetaja:1) saab õpitud temaatika piires aru lausetest ja sageli kasutatavatest väljenditest; 2) mõistab olulist õpitud temaatika piirides; 3) kirjutab lühikesi tekste õpitud temaatika piires; 4) teadvustab eakohaselt õpitava maa ja oma maa kultuuri sarnasusi ja erinevusi ning oskab neid arvestada; 5) rakendab õpetaja juhendamisel varem omandatud õpioskusi ja -strateegiaid; 6) töötab õpetaja täpsustavate juhiste järgi iseseisvalt, paaris ja rühmas; 7) seab endale õpieesmärke ning hindab koostöös kaaslaste ja õpetajaga oma saavutusi. Keeleoskuse hea tase 4. klassi lõpus: Kuulamine Lugemine Rääkimine Kirjutamine Inglise keel A1.2 A1.2 A1.2 A1.2 Osaoskuste õpitulemused esitatakse keeleoskustasemete tabelis. Õpitulemuste saavutamine Õpetaja julgustab õpilast võõrkeeles suhtlema, suurendades suulise suhtluse kõrval järkjärgult kirjaliku väljenduse mahtu. Õpilast harjutatakse järjekindlalt kasutama sõnastikke ja sõnaraamatuid. Õpilase sõnavara laiendamiseks juhitakse teda iseseisvalt lugema (nt kodulugemine). Tekstidest arusaamise õpetamiseks ja kontrollimiseks kasutatakse mitmekesiseid eakohaseid töövõtteid (nt ennustav lugemine/kuulamine; lühi-, valik- ja õige/vale- vastustega küsimused). Suulist suhtlemisoskust arendatakse eri laadi paaris- ja rühmatöödega (nt mängud, ja rollimängud). Vigade/eksimuste parandamiseks kasutab õpetaja erinevaid võtteid. Oluline on julgustada õpilast oma mõtteid väljendama ja mitte teda pidevalt katkestada.\n15 Teemade käsitlemisel on oluline osa teiste kultuuride tundmaõppimisel ning kõrvutamisel oma kultuuriga (nt e-õppe võimaluste kasutamine). Osaoskuste arendamiseks sobivad: 1) eri liiki eakohaste tekstide kuulamine ja lugemine; 2) eakohaste adapteeritud tekstide iseseisev lugemine; 3) ülesande täitmine kuuldu ja loetu põhjal (nt tabeli täitmine, joonise täiendamine); 4) järjestusülesanded (nt sõnad lauseteks, laused/lõigud tekstiks); 5) eakohased projekttööd; 6) lühiettekanded (nt projekttööde kokkuvõtted, pildi kirjeldus, huvialade tutvustamine); 7) rollimängud; 8) mudelkirjutamine (nt sõnumid, postkaardid, lühikesed kirjad) jne. Õppesisu Mina ja teised. Iseloomu kirjeldav sõnavara, enda ja teiste välimuse kirjeldus (kasv, riietus, juuste ja silmade värv jne); enesetunne ja tervis (nt hea /halb tuju, kehaosad, kuidas olla terve, halva enesetunde põhjused, nõuanded jne); suhted sõpradega ja ühised tegevused; viisakusväljendid ja -normid (kellele mida ja kuidas öelda, kuidas käituda jne). Kodu ja lähiümbrus. Kodu/elukoha sõnavara (korter, maja, eri ruumid, oma tuba, sisustus jmt), koduümbrust kirjeldav sõnavara (majad, park, põld, teed, väljakud jmt); pereliikmete ja lähisugulaste iseloomustus, ametid, tegevusalad, huvid; pereliikmete kodused tööd ja tegevused. Kodukoht Eesti. Põhiline sümboolika (lipp, rahvuslill ja -lind jmt) ja põhilised tähtpäevad (jõulud jmt); käitumine ja tegevused looduses eri aastaaegadel. Igapäevaelu. Õppimine ja töö. Päevakavajärgsed tegevused kodus, koolis ja vabal ajal (päevaplaan, helistamine, erinevate tegevustega seotud esemed/vahendid jmt); söögikorrad ja toiduained, tervislik toiduvalik; igapäevane hügieen; tee küsimine ja juhatamine (parem/vasak pool, otse jmt), koolitee kirjeldus; transpordivahendid; lihtsamad ostud erinevates poodides; lihtne sõnavara enesetunde kirjeldamiseks; koolipäeva kirjeldamine, kooli ja klassi iseloomustav sõnavara; tuntumad ametid ja nendega seotud tegevused. Vaba aeg. Huvid (sport, filmid, raamatud, kollektsioneerimine, reisimine jmt); erinevad vaba aja veetmise viisid (mitmesugused tegevused, üksi, sõprade, pereliikmetega jmt) ja nendega seotud keskkond/ümbrus, esemed; eelistuste põhjendamine.\n16 Keeleteadmised LAUSEÕPETUS Õigekiri õpitud sõnavara piires; sõnajärg jaatavas, eitavas, küsivas lauses; suur ja väike algustäht (kuud, nädalapäevad, keeled, riigid); kirjavahemärgid (punkt, koma, küsi- ja hüüumärk, ülakoma); rinnastavad sidesõnad(too, or). TEGUSÕNA Põhi- ja abitegusõnad; modaaltegusõna can; isikuline tegumood (Present Simple, Present Continous, Past Simple). NIMISÕNA Ebareeglipärane mitmus (man/men, tooth/teeth); aluse ja öeldise ühildumine; umbmäärane ja määrav artikkel; enam kasutatavad väljendid artiklitega ja ilma (go home, have breakfast). OMADUSSÕNA Omadussõnade võrdlusastmed; omadussõnade võrdlemine (as as, more than). EESSÕNA Aja-, koha- ja viisimäärustes esinevad eessõnad; enam kasutatavad eessõnalised väljendid ( next to, in the middle). ARVSÕNA Põhi- ja järgarvud; kuupäevad, aastaarvud. SÕNATULETUS Arvsõna tuletusliited (-teen, -ty); nimisõna tuletusliited (-er, -or). Sulgudes olevad näited ei ole ammendav loetelu Lõiming teiste õppeainetega: Emakeel kõik grammatikateemad Ajalugu inglise keelt kõnelevate maade ajaloos tuntud inimesed ja ajaloo sündmused Kunstiõpetus õnnitluskaart, värvid, kirjutusvahendid Geograafia maailma kaart, kohanimed Matemaatika numbrid Informaatika arvuti kasutamine, teksti sisestamine Muusikaõpetus heliloojad, lauljad, laulud Bioloogia ilm, aastaajad\n17 Ühiskonnaõpetus rahvus, suhted, riigikord Kehaline kasvatus spordiga seotud tegusõnad Hindamine Õpitulemuste hindamisel lähtutakse põhikooli riikliku õppekava üldosast. Õpilasele selgitatakse, et hindamine on õppeprotsessi loomulik osa. Kõiki osaoskusi hinnatakse kas eraldi või lõimitult, andes tagasisidet eelkõige selle kohta, mida õpilane on hästi teinud. Ülesande eesmärgist lähtudes hinnatakse kas ühte kindlat või mitut keeleoskuse aspekti (nt sisu, ülesehitust, sõnavara, kõne ladusust, grammatika õigsust). Mahukaid kompleksseid kontrolltöid tehakse kord veerandis. Õpilane hakkab koostöös kaaslaste ja õpetajaga seadma endale õpieesmärke ning andma hinnangut oma teadmistele ning oskustele. Eesmärgiks on, et õpilased õpiks koostöös sõnastama, mida nad on enda arvates hästi omandanud ja/või mille omandamiseks peavad nad veel tööd tegema. Õpetaja valib töövormid (nt tunni ja/või teema lõpus lühikokkuvõtted, vestlused, eneseanalüüsilehed jmt), mis võimaldavad õpilastel oma tööd analüüsida (kirjeldada seda, mida ta teha oskab ning mida uut ja huvitavat ta on õppinud või teada saanud). Õpilasel peab olema võimalus saada tagasisidet oma keeleoskustaseme kohta. Õpilane annab õpetaja juhendamisel õppeprotsessile ja oma tööle hinnangu õpitavas võõrkeeles, isegi kui eneseväljendusoskus on piiratud. 5. klass Õpitulemused 5. klassi lõpetaja: 1) saab õpitud temaatika piires aru lausetest ja sageli kasutatavatest väljenditest; 2) mõistab olulist õpitud temaatika piirides; 3) kirjutab lühikesi tekste õpitud temaatika piires; 4) tuleb toime teda puudutavates igapäevastes suhtlusolukordades võõrkeelt emakeelena kõnelejaga; 5) teadvustab eakohaselt õpitava maa ja oma maa kultuuri sarnasusi ja erinevusi ning oskab neid arvestada;\n18 6) rakendab õpetaja juhendamisel varem omandatud õpioskusi ja -strateegiaid; 7) töötab õpetaja täpsustavate juhiste järgi iseseisvalt, paaris ja rühmas; 8) seab endale õpieesmärke ning hindab koostöös kaaslaste ja õpetajaga oma saavutusi. Keeleoskuse hea tase 5. klassi lõpus: Kuulamine Lugemine Rääkimine Kirjutamine Inglise keel A2.1 A2.2 A2.2 A2.1 Osaoskuste õpitulemused esitatakse keeleoskustasemete tabelis. Õpitulemuste saavutamine Õpetaja julgustab õpilast võõrkeeles suhtlema, suurendades suulise suhtluse kõrval järkjärgult kirjaliku väljenduse mahtu. Paralleelselt suulise väljendusoskusega suureneb järk-järgult kirjalike tööde maht, tähelepanu pööratakse õigekirjaoskuse ja tekstiloome arendamisele. Õpilast harjutatakse järjekindlalt kasutama sõnastikke ja sõnaraamatuid. Õpilase sõnavara laiendamiseks juhitakse teda iseseisvalt lugema (nt kodulugemine). Tekstidest arusaamise õpetamiseks ja kontrollimiseks kasutatakse mitmekesiseid eakohaseid töövõtteid (nt ennustav lugemine/kuulamine; lühi-, valik- ja õige/vale- vastustega küsimused). Suulist suhtlemisoskust arendatakse eri laadi paaris- ja rühmatöödega (nt mängud, ja rollimängud). Vigade/eksimuste parandamiseks kasutab õpetaja erinevaid võtteid. Oluline on julgustada õpilast oma mõtteid väljendama ja mitte teda pidevalt katkestada. Teemade käsitlemisel on oluline osa teiste kultuuride tundmaõppimisel ning kõrvutamisel oma kultuuriga (nt e-õppe võimaluste kasutamine). Osaoskuste arendamiseks sobivad: 1) eri liiki eakohaste tekstide kuulamine ja lugemine; 2) eakohaste adapteeritud tekstide iseseisev lugemine; 3) ülesande täitmine kuuldu ja loetu põhjal (nt tabeli täitmine, joonise täiendamine); 4) erinevat liiki etteütluse kirjutamine; 5) järjestusülesanded (nt sõnad lauseteks, laused/lõigud tekstiks); 6) eakohased projekttööd;\n19 7) lühiettekanded (nt projekttööde kokkuvõtted, pildi kirjeldus, huvialade tutvustamine); 8) rollimängud; 9) mudelkirjutamine (nt sõnumid, postkaardid, lühikesed kirjad) jne. Õppesisu Mina ja teised. Iseloomu kirjeldav sõnavara, enda ja teiste välimuse kirjeldus (kasv ja kehaehitus, riietus, juuste ja silmade värv jne); enesetunne ja tervis (nt hea /halb tuju, kehaosad, kuidas olla terve, halva enesetunde põhjused, nõuanded jne); suhted sõpradega ja ühised tegevused; viisakusväljendid ja -normid (kellele mida ja kuidas öelda, kuidas käituda jne). Kodu ja lähiümbrus. Kodu/elukoha sõnavara (korter, maja, eri ruumid, oma tuba, sisustus jmt), koduümbrust kirjeldav sõnavara (majad, park, põld, teed, väljakud jmt); pereliikmete ja lähisugulaste iseloomustus, ametid, tegevusalad, huvid; pereliikmete kodused tööd ja tegevused. Kodukoht Eesti. Eesti asukoha määratlemine (põhiilmakaared), linna ja maad iseloomustav sõnavara, põhiline sümboolika (lipp, rahvuslill ja -lind jmt) ja põhilised tähtpäevad (jõulud jmt); ilmastikunähtused; käitumine ja tegevused looduses eri aastaaegadel. Riigid ja nende kultuur. Õpitava keele riikide olulisemad sümbolid (lipp, rahvuslind ja -lill jmt), põhilised tähtpäevad ja nendega seotud olulisemad tavad; igapäevaelu kombed, mõned tuntumad sündmused ja saavutused; mõned eakohased aktuaalsed ühiskondlikud teemad, mis kajastavad selle kooliastme õpilaste huvide ringi ja käsitletavaid teemasid. Igapäevaelu. Õppimine ja töö. Päevakavajärgsed tegevused kodus, koolis ja vabal ajal (päevaplaan, helistamine, laua katmine, erinevate tegevustega seotud esemed/vahendid jmt); söögikorrad ja toiduained, tervislik toiduvalik; igapäevane hügieen; tee küsimine ja juhatamine (parem/vasak pool, otse jmt), koolitee kirjeldus; transpordivahendid; lihtsamad ostud erinevates poodides; lihtne sõnavara enesetunde kirjeldamiseks; koolipäeva kirjeldamine, kooli ja klassi iseloomustav sõnavara, tunniplaan, koolivaheajad; tuntumad ametid ja nendega seotud tegevused. Vaba aeg. Huvid (sport, filmid, raamatud, kollektsioneerimine, reisimine jmt); erinevad vaba aja veetmise viisid (mitmesugused tegevused, üksi, sõprade, pereliikmetega jmt) ja nendega seotud keskkond/ümbrus, esemed; eelistuste põhjendamine. Keeleteadmised\n20 LAUSEÕPETUS Õigekiri õpitud sõnavara piires; sõnajärg jaatavas, eitavas, küsivas lauses; liitlause; suur ja väike algustäht (kuud, nädalapäevad, keeled, riigid); kirjavahemärgid (punkt, koma, küsi- ja hüüumärk, ülakoma); rinnastavad sidesõnad(too, or); alistavad sidesõnad (when, because). TEGUSÕNA Põhi- ja abitegusõnad; modaaltegusõnad (can, must, may); isikuline tegumood (Present Simple, Past Simple); Enam kasutatavad reegli- ja ebareeglipärased tegusõnad; going-to tulevik. NIMISÕNA Ebareeglipärane mitmus (man/men, tooth/teeth); aluse ja öeldise ühildumine; umbmäärane ja määrav artikkel; artikli puudumine; enam kasutatavad väljendid artiklitega ja ilma (go home, have a headache). OMADUSSÕNA Omadussõnade võrdlusastmed; omadussõnade võrdlemine (as as, more than); ASESÕNA Umbmäärased asesõnad ja nende liitvormid (some/any/no). EESSÕNA Aja-, koha- ja viisimäärustes esinevad eessõnad; enam kasutatavad eessõnalised väljendid ( next to, in the middle). ARVSÕNA Põhi- ja järgarvud; lihtmurrud (pool, veerand); kuupäevad, aastaarvud. MÄÄRSÕNA Määrsõnade moodustamine; järjestavad määrsõnad; viisimäärsõnad; hulga- ja määramäärsõnad (a little, a few). SÕNATULETUS Arvsõna tuletusliited (-teen, -ty); nimisõna tuletusliited (-er, -or); määrsõna tuletusliide ly. Sulgudes olevad näited ei ole ammendav loetelu Lõiming teiste õppeainetega:\n21 Emakeel kõik grammatikateemad Ajalugu inglise keelt kõnelevate maade ajaloos tuntud inimesed ja ajaloo sündmused Kunstiõpetus õnnitluskaart, värvid, kirjutusvahendid Geograafia maailma kaart, kohanimed Matemaatika numbrid Informaatika arvuti kasutamine, teksti sisestamine Muusikaõpetus heliloojad, lauljad, laulud Bioloogia ilm, aastaajad Ühiskonnaõpetus rahvus, suhted, riigikord Kehaline kasvatus spordiga seotud tegusõnad Hindamine Õpitulemuste hindamisel lähtutakse põhikooli riikliku õppekava üldosast. Õpilasele selgitatakse, et hindamine on õppeprotsessi loomulik osa. Kõiki osaoskusi hinnatakse kas eraldi või lõimitult, andes tagasisidet eelkõige selle kohta, mida õpilane on hästi teinud. Ülesande eesmärgist lähtudes hinnatakse kas ühte kindlat või mitut keeleoskuse aspekti (nt sisu, ülesehitust, sõnavara, kõne ladusust, grammatika õigsust). Mahukaid kompleksseid kontrolltöid tehakse kord veerandis. Õpilane hakkab koostöös kaaslaste ja õpetajaga seadma endale õpieesmärke ning andma hinnangut oma teadmistele ning oskustele. Eesmärgiks on, et õpilased õpiks koostöös sõnastama, mida nad on enda arvates hästi omandanud ja/või mille omandamiseks peavad nad veel tööd tegema. Õpetaja valib töövormid (nt tunni ja/või teema lõpus lühikokkuvõtted, vestlused, eneseanalüüsilehed jmt), mis võimaldavad õpilastel oma tööd analüüsida (kirjeldada seda, mida ta teha oskab ning mida uut ja huvitavat ta on õppinud või teada saanud). Õpilasel peab olema võimalus saada tagasisidet oma keeleoskustaseme kohta. Õpilane annab õpetaja juhendamisel õppeprotsessile ja oma tööle hinnangu õpitavas võõrkeeles, isegi kui eneseväljendusoskus on piiratud.\n22 6.klass Õpitulemused 6. klassi lõpetaja: 1) saab õpitud temaatika piires aru lausetest ja sageli kasutatavatest väljenditest; 2) mõistab olulist õpitud temaatika piirides; 3) kirjutab lühikesi tekste õpitud temaatika piires; 4) tuleb toime teda puudutavates igapäevastes suhtlusolukordades võõrkeelt emakeelena kõnelejaga; 5) teadvustab eakohaselt õpitava maa ja oma maa kultuuri sarnasusi ja erinevusi ning oskab neid arvestada; 6) rakendab õpetaja juhendamisel varem omandatud õpioskusi ja -strateegiaid; 7) töötab õpetaja täpsustavate juhiste järgi iseseisvalt, paaris ja rühmas; 8) seab endale õpieesmärke ning hindab koostöös kaaslaste ja õpetajaga oma saavutusi. Keeleoskuse hea tase 6. klassi lõpus: Kuulamine Lugemine Rääkimine Kirjutamine Inglise keel A2.2 A2.2 A2.2 A2.2 Osaoskuste õpitulemused esitatakse keeleoskustasemete tabelis. Õpitulemuste saavutamine Õpetaja julgustab õpilast võõrkeeles suhtlema, suurendades suulise suhtluse kõrval järkjärgult kirjaliku väljenduse mahtu. Paralleelselt suulise väljendusoskusega suureneb järk-järgult kirjalike tööde maht, tähelepanu pööratakse õigekirjaoskuse ja tekstiloome arendamisele. Õpilast harjutatakse järjekindlalt kasutama sõnastikke ja sõnaraamatuid. Õpilase sõnavara laiendamiseks juhitakse teda iseseisvalt lugema (nt kodulugemine). Tekstidest arusaamise õpetamiseks ja kontrollimiseks kasutatakse mitmekesiseid eakohaseid töövõtteid (nt ennustav lugemine/kuulamine; lühi-, valik- ja õige/vale-vastustega küsimused). Suulist suhtlemisoskust arendatakse eri laadi paaris- ja rühmatöödega (nt mängud, ja rollimängud).\n23 Vigade/eksimuste parandamiseks kasutab õpetaja erinevaid võtteid. Oluline on julgustada õpilast oma mõtteid väljendama ja mitte teda pidevalt katkestada. Teemade käsitlemisel on oluline osa teiste kultuuride tundmaõppimisel ning kõrvutamisel oma kultuuriga (nt e-õppe võimaluste kasutamine). Osaoskuste arendamiseks sobivad: 1) eri liiki eakohaste tekstide kuulamine ja lugemine; 2) eakohaste adapteeritud tekstide iseseisev lugemine; 3) ülesande täitmine kuuldu ja loetu põhjal (nt tabeli täitmine, joonise täiendamine); 4) erinevat liiki etteütluse kirjutamine; 5) järjestusülesanded (nt sõnad lauseteks, laused/lõigud tekstiks); 6) eakohased projekttööd; 7) lühiettekanded (nt projekttööde kokkuvõtted, pildi kirjeldus, huvialade tutvustamine); 8) rollimängud; 9) mudelkirjutamine (nt sõnumid, postkaardid, lühikesed kirjad) jne. Õppesisu Mina ja teised. Iseloomu kirjeldav sõnavara, enda ja teiste välimuse kirjeldus (kasv ja kehaehitus, riietus, juuste ja silmade värv jne); enesetunne ja tervis (nt hea /halb tuju, kehaosad, kuidas olla terve, halva enesetunde põhjused, nõuanded jne); suhted sõpradega ja ühised tegevused; viisakusväljendid ja -normid (kellele mida ja kuidas öelda, kuidas käituda jne). Kodu ja lähiümbrus. Kodu/elukoha sõnavara (korter, maja, eri ruumid, oma tuba, sisustus jmt), koduümbrust kirjeldav sõnavara (majad, park, põld, teed, väljakud jmt); pereliikmete ja lähisugulaste iseloomustus, ametid, tegevusalad, huvid; pereliikmete kodused tööd ja tegevused. Kodukoht Eesti. Eesti asukoha määratlemine (põhiilmakaared, naaberriigid), linna ja maad iseloomustav sõnavara, põhiline sümboolika (lipp, rahvuslill ja -lind jmt) ja põhilised tähtpäevad (jõulud, jaanipäev jmt); ilmastikunähtused; käitumine ja tegevused looduses eri aastaaegadel. Riigid ja nende kultuur. Õpitava keele riigi/riikide olulisemad sümbolid (lipp, rahvuslind ja -lill jmt), põhilised tähtpäevad ja nendega seotud olulisemad tavad; igapäevaelu kombed,\n24 mõned tuntumad sündmused ja saavutused ja nendega seotud nimed ajaloo- ja kultuurivaldkonnast; mõned eakohased aktuaalsed ühiskondlikud teemad, mis kajastavad selle kooliastme õpilaste huvide ringi ja käsitletavaid teemasid; Eesti naaberriikide nimed, rahvused, keeled. Igapäevaelu. Õppimine ja töö. Päevakavajärgsed tegevused kodus, koolis ja vabal ajal (päevaplaan, helistamine, laua katmine, erinevate tegevustega seotud esemed/vahendid jmt); söögikorrad ja toiduained, tervislik toiduvalik; igapäevane hügieen; tee küsimine ja juhatamine (parem/vasak pool, otse jmt), koolitee kirjeldus; transpordivahendid; lihtsamad ostud erinevates poodides; lihtne sõnavara enesetunde kirjeldamiseks; koolipäeva kirjeldamine, kooli ja klassi iseloomustav sõnavara, tunniplaan, koolivaheajad; tuntumad ametid ja nendega seotud tegevused. Vaba aeg. Huvid (sport, filmid, raamatud, kollektsioneerimine, reisimine jmt); erinevad vaba aja veetmise viisid (mitmesugused tegevused, üksi, sõprade, pereliikmetega jmt) ja nendega seotud keskkond/ümbrus, esemed; eelistuste põhjendamine. Keeleteadmised LAUSEÕPETUS TEGUSÕNA NIMISÕNA Õigekiri õpitud sõnavara piires; sõnajärg jaatavas, eitavas, küsivas lauses; rindlaused; kaudne kõne (saatelause olevikus); suur ja väike algustäht (kuud, nädalapäevad, keeled, riigid); kirjavahemärgid (punkt, koma, küsi- ja hüüumärk, ülakoma); rinnastavad sidesõnad(too, or); alistavad sidesõnad (when, because). Põhi- ja abitegusõnad; modaaltegusõnad (can, must, may); isikuline tegumood(present Simple, Past Simpl,Future Simple, Past Continuous, Present Perfect). Enam kasutatavad reegli- ja ebareeglipärased tegusõnad; going-to tulevik. Ebareeglipärane mitmus (man/men, tooth/teeth); aluse ja öeldise ühildumine; umbmäärane ja määrav artikkel+loendamatu nimisõna;\n25 artikli puudumine; enam kasutatavad väljendid artiklitega ja ilma (go home, have a headache). OMADUSSÕNA Omadussõnade võrdlusastmed; omadussõnade võrdlemine (as as, more than); so/such+omadussõna. ASESÕNA Siduvad asesõnad (that, who); omastavate asesõnade absoluutvormid (mine, yours); umbmäärased asesõnad ja nende liitvormid (some/any/no). EESSÕNA Aja-, koha- ja viisimäärustes esinevad eessõnad; enam kasutatavad eessõnalised väljendid ( next to, in the middle). ARVSÕNA Põhi- ja järgarvud; lihtmurrud (pool, veerand); kuupäevad, aastaarvud. MÄÄRSÕNA Määrsõnade moodustamine; sagedusmäärsõnad (liitega ly); järjestavad määrsõnad; ebareeglipärased määrsõnad (fast); viisimäärsõnad; hulga- ja määramäärsõnad (a little, a few). SÕNATULETUS Arvsõna tuletusliited (-teen, -ty); nimisõna tuletusliited (-er, -or); määrsõna tuletusliide ly. Sulgudes olevad näited ei ole ammendav loetelu. Lõiming teiste õppeainetega: Emakeel kõik grammatikateemad Ajalugu inglise keelt kõnelevate maade ajaloos tuntud inimesed ja ajaloo sündmused Kunstiõpetus õnnitluskaart, värvid, kirjutusvahendid Geograafia maailma kaart, kohanimed Matemaatika numbrid Informaatika arvuti kasutamine, teksti sisestamine Muusikaõpetus heliloojad, lauljad, laulud Bioloogia ilm, aastaajad\n26 Ühiskonnaõpetus rahvus, suhted, riigikord Kehaline kasvatus spordiga seotud tegusõnad Hindamine Õpitulemuste hindamisel lähtutakse põhikooli riikliku õppekava üldosast. Õpilasele selgitatakse, et hindamine on õppeprotsessi loomulik osa. Kõiki osaoskusi hinnatakse kas eraldi või lõimitult, andes tagasisidet eelkõige selle kohta, mida õpilane on hästi teinud. Ülesande eesmärgist lähtudes hinnatakse kas ühte kindlat või mitut keeleoskuse aspekti (nt sisu, ülesehitust, sõnavara, kõne ladusust, grammatika õigsust). Mahukaid kompleksseid kontrolltöid tehakse kord veerandis. Õpilane hakkab koostöös kaaslaste ja õpetajaga seadma endale õpieesmärke ning andma hinnangut oma teadmistele ning oskustele. Eesmärgiks on, et õpilased õpiks koostöös sõnastama, mida nad on enda arvates hästi omandanud ja/või mille omandamiseks peavad nad veel tööd tegema. Õpetaja valib töövormid (nt tunni ja/või teema lõpus lühikokkuvõtted, vestlused, eneseanalüüsilehed jmt), mis võimaldavad õpilastel oma tööd analüüsida (kirjeldada seda, mida ta teha oskab ning mida uut ja huvitavat ta on õppinud või teada saanud). Õpilasel peab olema võimalus saada tagasisidet oma keeleoskustaseme kohta. Õpilane annab õpetaja juhendamisel õppeprotsessile ja oma tööle hinnangu õpitavas võõrkeeles, isegi kui eneseväljendusoskus on piiratud.\n27 III kooliaste Õpitulemused Põhikooli lõpetaja: 1) mõistab endale tuttaval teemal kõike olulist; 2) oskab kirjeldada kogemusi, sündmusi, unistusi ja eesmärke ning lühidalt põhjendada ja selgitada oma seisukohti ning plaane; 3) oskab koostada lihtsat teksti tuttaval teemal; 4) saab õpitavat keelt emakeelena kõnelevate inimestega igapäevases suhtlemises enamasti hakkama, tuginedes õpitava keele maa kultuuritavadele; 5) tunneb huvi õpitavat keelt kõnelevate maade kultuurielu vastu, loeb võõrkeelsest eakohast kirjandust, vaatab filme ja telesaateid ning kuulab raadiosaateid; 6) kasutab võõrkeelseid teatmeallikaid (nt tõlkesõnaraamatut, internetti) vajaliku info otsimiseks ka teistes valdkondades ja õppeainetes; 7) töötab iseseisvalt, paaris ja rühmas; 8) hindab õpetaja abiga oma tugevaid ja nõrku külgi seatud eesmärkide järgi ning kohandab oma õpistrateegiaid. Keeleoskuse hea tase põhikooli lõpus: Kuulamine Lugemine Rääkimine Kirjutamine Inglise keel B1.2 B1.2 B1.2 B1.2 Teised keeled B1.1 B1.1 B1.1 B1.1 Osaoskuste õpitulemused esitatakse punktis 5. Õppesisu I ja II kooliastmes alustatud alateemad jätkuvad osaoskuste arengu põhjal. Neile lisanduvad järgmised alateemad: Mina ja teised. Võimed, tugevused ja nõrkused; inimestevahelised suhted, viisakusreeglid, koostöö ja teistega arvestamine. Kodu ja lähiümbrus. Perekondlikud sündmused ja tähtpäevad; kodukoha vaatamisväärsused ja nende tutvustamine. Kodukoht Eesti. Loodus ja looduskaitse; keskkonnahoidlik ja -säästlik käitumine; elu linnas ja maal; Eesti vaatamisväärsused.\n28 Riigid ja nende kultuur. Õpitava keele kultuuriruumi kuuluvad riigid ja nende lühiiseloomustus, tuntumate riikide nimetused, rahvad, keeled. Igapäevaelu. Õppimine ja töö. Tervislik eluviis ja toitumine, suhtlemine teeninduses, turvalisus; õpioskused ja harjumused, edasiõppimine ja kutsevalik; töökohad. Vaba aeg. Kultuuriline mitmekesisus; kirjandus ja kunst, sport, erinevad meediavahendid ja reklaam. Õppetegevused III kooliastmes arendatakse kõiki osaoskusi võrdselt. Olulisel kohal on sõnavara avardamine ja kinnistamine ning iseseisvate tööharjumuste väljakujundamine. Tunnis suheldakse peaasjalikult õpitavas võõrkeeles. Õpilast suunatakse õpitavat keelt aktiivselt kasutama nii tunnis kui ka väljaspool tundi. Õpilane õpib lisaks harjumuspärasele tööle õppevahenditega lugema lühemaid adapteerimata ilukirjandus-, teabe-, tarbe- ja meediatekste. Kirjutamisoskuse arendamiseks kasutakse erinevat liiki loovtöid. Tähelepanu pööratakse loovuse arendamisele nii suulises kui ka kirjalikus väljendusoskuses. Õpilased hakkavad lähenema keeleõppele analüüsivalt, õppides kõrvutama eri keelte sarnasusi ja erinevusi ning märkama enda ja teiste keelekasutusvigu. Õpitakse mõistma kultuurierinevusi, neid teadvustama ning nendega arvestama. Õpilane õpib väärtustama mõtteviiside mitmekesisust, avaldama arvamust ning nägema ja arvestama erinevaid seisukohti. Selleks sobivad näiteks: 1) eri liiki eakohaste tekstide kuulamine ja lugemine sh iseseisev lugemine; 2) meedia- ja autentsete audiovisuaalsete materjalide kasutamine (nt ajaleheartiklid, uudised, filmid); 3) loovtööd (nt luuletused, lühikirjand, isiklikud kirjad, teadaanded, kuulutused, lühiülevaated); 4) lühireferaadid ja lihtsam uurimistöö;