Priit Dieves | Lastetud naised, laske oma ülikõrge latt alla! | Õhtuleht\nPriit Dieves | Lastetud naised, laske oma ülikõrge latt alla! (221)\nPriit Dieves, 30-aastane kahe lapse isa, kooliõpetaja ja EKRE liige, 8. juuni 2016 19:00\nLugesin 28. mai Õhtulehes ilmunud Sirje Rattuse artiklit „Olen 28 ja tunnistan, et olen oma meheotsinguga täiesti meeleheitel.“ Ajalehe esikaanele oli tõstetud arvatavasti väga paljude 20. ja 30. aastates naiste ahastus: „Ah et miks mul lapsi ei ole? Võiksin sünnitada nagu konveieril, kui teie, armsad eesti mehed, ometi sellised mökud ei oleks.“\nTegelikult ei ole mehed mökud, vaid kohati on naiste standardid oma tulevase lapse isa suhtes liiga kõrged. Võtame näiteks kõrghariduse nõude. Artikkel vaatab kriitiliselt meie ühiskonnas tekkinud olukorrale, kus kolme kõrgharitud naise kohta leidub ainult kaks kõrgharidusega meest. Seega iga kolmas kõrgharidust omav naine peab leppima madalama haridustasemega mehega. Kas see tähendab nüüd seda, et 1/3 kõrgharidusega naistest jäävad rasestumata? See on konkreetne näide naiste poolt eesti meeste jaoks seatud liiga kõrgest standardist. Tuletan meelde: lapsi ei tehta haridusega.\nPriit Dievese ja Järva-Jaani Gümnaasiumi kohtuvaidlus lõppes kompromissiga (10)\nVallandatud ajalooõpetajal soovitatakse Järva-Jaani gümnaasiumi direktoriga kompromiss leida (103)\nJärva-Jaani kooli direktor: vallandatud õpetaja on olnud pidevas konfliktis kooli ja oma õpilastega (44)\nArvamusartikli tõttu vallandatud EKRE liikmest õpetaja otsib abi võrdõigusvolinikult ja õiguskantslerilt (67)\nViis sammu lapse saamiseni\nMis puutub lapse saamisesse, siis peavad olema eelnevalt täidetud viis väga tähtsat tingimust. Esiteks peab inimesel olema füüsiline võimekus. Selle tingimuse on meie eest juba loodus ära täitnud, inimese asi on seda kasutada ratsionaalselt. Samuti peame me seda hoidma nagu tervist ikka. Siinkohal on paslik rääkida ühest üliolulisest kellast – bioloogilisest kellast, mis naiste puhul tiksub tavapäraselt lühemat aega kui meeste puhul. Karjääri võib ka hiljem, lapsi tuleb sigitada noorena, sest esimene tähtis tingimus – füüsiline võimekus – saab ühel hetkel lihtsalt otsa.\nTeiseks tingimuseks on tahe. Kõik lapsed peavad olema oma ema ja isa poolt siia ilma soovitud. Demograafiat käsitledes kasutatakse mõnikord ka väljendit „ühiskonda taastootma“, mis on tegelikult pigem väga halb sõna, sest me ei tooda lapsi. Me sigitame neid suure kirega, kanname oma rinna all suure hoolega, siis sünnitame suure valuga ning lõpuks kasvatame suure armastusega. Selleks, et laps sünniks perre, peavad inimesed seda tahtma. Lihtne loogika ütleb, et iga inimene peab saama (ja tahtma) elu jooksul vähemalt kolme last. Sellisel juhul on inimese isiklik iive positiivne ja seeläbi muutub positiivseks ka terve rahva iive. Kuid siingi on probleem: leidub inimesi, nende hulgas ka mehi, kes lihtsalt ei tahagi lapsi. Või tahavad neid liiga vähe. Üks kuni kaks last on vähe, nagu tegime just selgeks. No kuulge, miks peavad teiste kaasmaalaste lapsed hakkama teid tulevikus ülal pidama oma töö ja maksudega? Kui laste saamisega alustada aga alles kolmekümneselt või hiljem, siis ei pruugi kolm last lõpuks kokku tulla – aega jääb väheks.\nKolmas laste saamise tingimus eeldab eluruumi ja piisavalt suurt elupinda. Lapsed on vaja kuskil üles kasvatada ja nad vajavad oma ruumi. Ruumi peab jääma ka emale ja isale. Selliseks elamispinnaks sobib loomulikult kas piisavalt suur korter või maja. Tähtis on siinkohal tubade arv. Näiteks kahetoalisse korterisse või majja ei mahugi eriti rohkem kui kaks last.\nNeljas tingimus on loomulikult majandusvõimekus. Kõik inimesed, kes soovivad endale lapsi, peavad oma majandusvõimekust eelnevalt hindama. Kas igakuine sissetulek on piisavalt suur? Kui on, siis andke aga minna. Siinjuures ei tasu kohe mõelda laste kui kulu peale. Vaadakem asjale laiema pilguga – meie lapsed ei ole meile kulu. Lapsed on lahendus väga paljudele probleemidele nii pere sees kui ka laiemalt ühiskonnas. Tõepoolest, lapsed on lahendus – tööd saavad kõik alates ämmaemandatest lõpetades hauakaevajateni. Isegi kui tõeline tulu laste kasvatamisest tõuseb alles aastate pärast, kui oleme vanaks ja nõrgaks jäänud. Meie lapsed on meie tõelised tuleviku pensionisambad.\nViiendaks eeltingimuseks on vastassoost elukaaslane. Kõike muud saab üksi teha, lapsi aga mitte. Kuid viidates taas Õhtulehe artiklile, kumavad sealt läbi eesti naiste liiga kõrged standardid siinsetele meestele. Nii mõnigi naine ütleb otse välja, et ta ei leia endale korralikku meest ja seega ei saa ka sünnitada, sest mehed on mökud. Kuid milles seisneb mehe mökuks olemine? Kas tõesti see, kui tal on naisest madalam haridustase? Väiksem sissetulek? Kõik on mõtlemises kinni. Kallid naised, laske ometi oma ideaalmehe ettekujutusele vastav latt nüüd natuke allapoole.\nTäitkem Eestimaa lastega!\nAvalikkuseni on Martin Helme suu läbi jõudnud sõnum: 27aastane lastetu naine on ühiskondlikult kahjulik element ja osa meie iibeprobleemist. Mida Martin Helme tegelikult ütles, seda me ei tea, sest lindistus on kustutatud, kuid ajalehte jõudsid järgmised laused: „Inimesel on väljendusvabadus. Aga ühiskondlikult on see kahjulik element.“ Ma ei näe põhjust seda arvamust mitte toetada ainuüksi sellepärast, et kuulun samasse erakonda, vaid seetõttu, et minagi olen mures eesti rahva negatiivse iibe pärast. Kui naine keskendub oma 20. aastates ainult karjäärile ja lükkab laste saamise edasi alles 30. eluaastatesse, siis on suur oht, et need lapsed jäävad hoopis sündimata.\nInimene harjub oma eluga ära ega soovigi seda muuta – laste soetamine on aga suur elumuutus. Lapsed on aga elus kõige tähtsamad. Ma ei mõista meie tuntud naiste solvumist sellise seisukoha peale. Mis siin solvuda – täitke oma elus viis olulist tingimust ning hakake laste saamisega pihta. Eestlaste iive on vaja saada positiivseks ja siinkohal on võtmetegelasteks meie naised.


Uus viipekeele e-raamat aitab peredel viipekeele oskust arendada - Uudised - Apollo Raamatuportaal\nUus viipekeele e-raamat aitab peredel viipekeele oskust arendada\n17. jaanuar 2020, 12:38\nValminud on viipekeele õppimise e-raamat, mis on mõeldud eeskätt peredele, kes saaksid koos lastega viipekeele oskust arendada ja parandada.\nVärskelt ilmunud e-raamatu «Päev lasteaias» eesmärgiks on pakkuda õppijatele selge ja võimalikult ligipääsetav elektroonne heli- ning videofailidega varustatud pildiraamat eesti viipekeele õppimiseks. Raamatut saavad kasutada pered koos lastega ja ka kõik teised huvilised.\nTallinna abilinnapea Betina Beškina möönis, et eesti viipekeele õppimiseks kahjuks napib õppematerjale ja ka viipekeele õpetajate leidmine on spetsialistide suure hõivatuse pärast tihti keeruline. «Seepärast on e-raamat kiire ja mugav võimalus viipekeele õppimise alustamiseks või seniste oskuste täiendamiseks. Nii võimaldab e-raamat kurtidel lastel koos vanematega põhilisi viipeid õppida ning toetab laste ja vanemate omavahelise suhtluse arengut,» sõnas Beškina.\nE-raamatu koostas Kuulmispuudega Laste Õpetajate Selts, kelle liikmed on pikaaegse kogemusega kuulmispuudega laste õpetajad. Värskelt valminud e-raamat «Päev lasteaias» on jätkuks 2018. aastal valminud e-raamatu esimesele osale «Minu päev».\nLink raamatule asub SIIN!\nNoor hooldekoduelanik: meditsiin hoiab elus neid, kes kunagi elama ei hakka (23) Loe artiklit


Suvine jalahooldus: vähenda survet jalale - Tervis\nSuvine jalahooldus: vähenda survet jalale\n11. juuli 2014, 14:14\nJalgade eest peab hoolitsema.\nPärast pikka talve, mille meie jalad on sukkades ja sokkides veetnud, avastame tihti oma hooletusse jäetud jalad. Enamik jalahädadest on tekkinud liigsest survest jalale.\nSuvesoojus ja lahtise kannaga jalanõud soodustavad jalanaha kuivamist, seeläbi naha paksenemist ning lõhede tekkimist, kirjutab meditsiiniuudiste portaal mu.ee.\nSelle ennetamiseks tuleb jalgu regulaarselt niisutada. Palju abi on ka jalavannidest, mida võib teha paar korda nädalas. Vee temperatuur võiks olla 37 kraadi ja protseduuri kestvus 10 minutit. Jalavanni vette võib lisada spetsiaalset jalavanni soola, mis pehmendab ja niisutab kuiva nahka.\nVannisool aitab ka väsinud jalgade puhul. Vannivette ei ole soovitav lisada dušigeeli, sest see on kuivatava toimega. Pärast vannitamist tuleb jalad hoolega kuivatada, pannes erilist rõhku varbavahedele. Ära ei tohi unustada ka korralikku kreemitamist.\nSuvel umbseid jalanõusid kandes tuleb olla tähelepanelik, et jalad ei higistaks ja ei muutuks niiskeks. Niiskus loob bakterite paljunemiseks soodsa keskkonna. Kui ei ole võimalik kanda hingavaid jalanõusid, siis tuleks päeval sokke või sukki vahetada või kanda lahtiseid jalanõusid, ilma sukkadeta, et jalad saaksid rohkem õhku.\nKui jalad peavad taluma niisket keskkonda, tuleb eriti hoolas olla jalgade pesemisel ja kuivatamisel. On olemas spetsiaalsed spreid ja pulbrid, mis sisaldavad seenevastaseid ained ja hoiavad ära jala higistamise ja ebameeldiva lõhna tekke.\nEnamik tavalistest jalahädadest nagu kallus (nahapaksend), konnasilmad ja kannalõhed on põhjustatud liigsest survest jalale.\nSeda võivad põhjustada liiga kitsad jalanõud; kõrge kontsaga kingad, mis avaldavad survet varvastele; liiga suured kingad, mis põhjustavad jala libisemist ja seetõttu hõõrdumist; jalatsid, mis on liiga õhukese tallaga, avaldavad jalatallale liiga suurt survet.\nKanepi tarvitamine vähendab tähelepanuvõimet autoroolis (1) Loe artiklit\nEesti arstid suunduvad missioonile Aafrikasse Loe artiklit\nNaabrid veavad Eestis ebaseaduslikult kaupa laiali (16) Loe artiklit\nVIDEO JA FOTOD ⟩ Austraalia põlenguid leevendanud vihm ohustab koaalasid ja kalu (9) Loe artiklit


Kommentaarid: AMETNIKE RIIK: keeleinspektsioon tahab Hesburgerist teha sissesõidurestorani\nToimetas Viljar Voog, 13. detsember 2019 18:35\nöökla/ 15. detsember 2019 22:43\non parim nimi :), tähendab öösel ka avatud ja koos väljapritsimise kohaga\nMa teeks/ 15. detsember 2019 06:21\nKohvipaus/ 15. detsember 2019 03:04\nhahaaa... Mitu aastat see "Drive in" on seal rippunud? 10 aastat?\nto Ahsoo/ 14. detsember 2019 19:33\nTotu, sa ei saa mõttest aru.\nIkka saan/ 14. detsember 2019 20:39\nMingid muukeelsed pakuvad temale turgu või turge pidevalt ja ta ei taha üldse endale turgu osta.\nOli aeg./ 14. detsember 2019 17:51\nKeeleinspektsioon on lõpuks tööle pandud, lõppenud on see ´´ töölkäimine´´.\nIngliskeelnesi//v''lja/ 14. detsember 2019 17:45\nSelgitage palun/ 14. detsember 2019 17:37\nMissugune seos on saiaputka ja restorani vahel?\n14. detsember 2019 15:35\nHäirib pigem vene keel. Paljud turu müüjad ei oska algtasemel eesti keelt.\nAhsoo/ 14. detsember 2019 17:35\nJa kui palju sinule neid turge siis müüa soovitakse?\ntere/ 14. detsember 2019 12:59\nMiks McDonaldsi-le ei kehti see drive-in muutmine?\nJooben si Guut/ 14. detsember 2019 12:58\nVäga nõme on selline valikuline seaduste täitmise nõudmine. Vaadake algatuseks oma asutuse nime!? Kindlasti tahate ka liiklusmärke muutma hakata, et vähegi õigustada oma olemasolu. Teabevõrgustik ja sisuturundus kubiseb keelevärdlusest ja -saastast! Kus hoovis te olelete?\nvaatleja/ 14. detsember 2019 11:07\nhuvitav, huvitav.... aga miks see keeleinspektsioon siis ei näe neid linnas järjest enam ja enam lokkavaid russistsisme??\nAusalt,/ 15. detsember 2019 12:21\nsee Drive In ei olegi kõige halvem, mida muutma peaks. Liiga palju on venepäraseid asju\nHorros/ 14. detsember 2019 11:01\nTubli initsiatiiv keeleinspektsiooni poolt. Võsaingluse laiutamisile tuleb seada piir.\nheh/ 14. detsember 2019 10:45\nminge kontrollige vahelduseks pealinna hotelle ja toitlustus, kuivõrd sealt on võimalik saada emakeelset teenindust...isegi eestlane teenindab eestlast inglise keeles.\nsee ju/ 14. detsember 2019 13:05\nsulle siis tunnustus, järelikult sind ei peeta idaeurooplaseks :).\nplanet/ 14. detsember 2019 09:53\nJa drive-innist ostja on sissesõitja.\nkas siis/ 14. detsember 2019 13:05\nnaisteenindajale võib sisse sõita?\nKadriorgia/ 15. detsember 2019 12:17\nAuk on vaba\nwtf/ 14. detsember 2019 09:48\ninimestel pole ikka mitte midagi teha, mõistuseta ametnikud! mis neil inimestel küll ajude asemel on ? lillkapsas?\nPõliseestlane./ 14. detsember 2019 08:33\nEesti on kaaa eu liige! Aga ühelgi kodutehnika juhisel, ega tööriista omal, pole eestikeelset teksti. Miks? Mõelge selle üle.\n14. detsember 2019 07:16\nBob/ 14. detsember 2019 09:53\nRela vähe män. Ära rage nii hugesti.\nYep/ 14. detsember 2019 09:59\ninglise keel kaobki alates eilsest seoses brexitiga EU-s ära. Kuna midagi on aga asemele vaja, siis valitakse Läti tõttu EU uueks keeleks vene keel :)\nMis mōttes restoran/ 14. detsember 2019 06:18\nPole ju Eestis yhtegi restorani, kohvikut ega õllekat. Kõik on kas lounge'd või cafe'd. MOTT\n14. detsember 2019 06:18\nNeil ametnikel nimed ka on, tahaks tead oma kangelasi?\nJou/ 14. detsember 2019 06:05\nAga sellest on ükskõik,et mõnest sellisest asutusest ilma Ukraina keel oskamata süüa ei saa.20a. on olnud drive in ja nüüd tuleb mingi värdsõna.Aga umbkeelsed ukroobid hullavad igal pool ringi,nagu Krimmis elaks.\nKris/ 14. detsember 2019 05:13\nAsjaga mindakse liiale...\nsass/ 14. detsember 2019 02:37\nKuidas saab Hesburger üldse olla restoran?\nkusta/ 14. detsember 2019 07:40\naga vaata saab ja PUNKT !Edaspidi saab veelgi enam olema.\nõige/ 14. detsember 2019 01:01\naga ma pooldaks läbisõidu ja mitte restoran\nKüsimus/ 14. detsember 2019 00:21\nPalju neist olid eestlaste ja kodanike lapsed?\nAlo/ 13. detsember 2019 23:53\nNo Anna andeks äkki läheks Narva hakkaks ôpetama eesti keelt,mul tunne et ametnikud ei ole maa peal pilvedes ja oma seadused\n13. detsember 2019 23:01\nRestoran ju samuti võõrsõna, sööka või einela peaks olema\nDon pedro/ 14. detsember 2019 01:52\nHessburger nagu muud sarnased on burksiputkad(kah võõrsõna)..restoraniga pole neil midagi ühist\nJah/ 13. detsember 2019 22:21\nKui ajakirjanik vihkab eesti keelt siis võib endale p-sse istuda ja kolida inglismaale ja seal draivinnikogeda\n13. detsember 2019 23:03\nMis see ajakirjanik asjasse puutub ,ega tema on keeleinspektsiooni pealik\n13. detsember 2019 22:21\nLisaks/ 13. detsember 2019 23:19\nSolaris, foorum, vapiano ju ilusad eestikeelsed sõnad, ei saa ju lubada seal võürastel töltada\neestlane/ 13. detsember 2019 22:19\nAastal 1992 oli nõue, et firma nimi peab olema eesti keelne. Nõudis "kuningriiklane" Kulbok. Lisaks ei võinud firma nimi sisaldada sõnu "Eesti" ja "Tartu"\nrein/ 13. detsember 2019 22:08\nmis siin ametnike rigiga tegemist. seadus nõuab ja kõik\njobud/ 13. detsember 2019 21:55\nBus ühistranspordi rajal\n13. detsember 2019 21:52\nMiks ametnike riik? 😁 Eestis on emakeel esmane... See on ka mujal riikides... Kaubamärki ei saa muuta, aga selgitav Eestikeelne ei tee midagi halba... Ainuke probleem on sellega see, et taolist seadust oleks pidanud rakendama alates nõukogude liidust lahkumisega! Kes selle lolluse kinni maksab, kui firmad kohtusse pöörduvad? Maksumaksja... Need reklaam kujundused pole odavad! Liiga palju kohviametnike kel pole peale lolluste midagi välja mõelda peavad suunduma tootvale tööle!\nIgavusest hqiged./ 13. detsember 2019 21:49\nIkka päris haigeks lähevad kätte ära.On ju palju tähtsamaid küsimusi mida ei taheta näha.\nTeadmatus/ 13. detsember 2019 22:18\nAga ikkagi, mida see tähendab eesti keeles?\nTriivima/ 13. detsember 2019 22:55\nNäiteks: laev triivis kaljurahnust mööda.Laev triivis purjede lehvides kalda poole. Triivisin vinka-vonka teiste autode vahel ja jõudsingi drive-in triivides kotletiga piruka müügiluugi juurde. Veel sobiks: Autoga müügiluugi juurde.\n13. detsember 2019 21:12\nAnton/ 13. detsember 2019 23:35\nMina kasutan suupäräsemat "tsirkust ka" on ka täpsem selle asutuse kohta!\nSöökla võti?/ 14. detsember 2019 01:28\nkey - võti\n13. detsember 2019 21:07\n13. detsember 2019 22:37\nPotiga Janike/ 13. detsember 2019 22:58\nTÄISVÕIT. Suurvõit. Täis(ühepajatoidu)poti võit.\nSeesam Une/ 14. detsember 2019 09:04\nJack pot on poti poiss, ehk soldat.\nMaarit/ 13. detsember 2019 20:25\nJah õige. Miks on mõned juhatavad sildid inglise keeles? Et "kadakasakslane" ei peaks mitte kõike oma emakeeles lugema? Kuidagi uhkem kui inglist pannakse? Hiljuti nägin Tartu kesklinnas restorani, mille tänavareklaam oli vaid inglise keeles. Õige eestlane ei astu sinna sisse. Oodaku siis oma väljamaalasi, neid käib Tartus palju :)\nÕige eestlane/ 13. detsember 2019 23:06\nKas Illusiooni sisse astud? Või Roc al Mare keskusse?\n13. detsember 2019 23:07\nto Õige eestlane/ 13. detsember 2019 23:15\nMis puutub siia illusioon??? See on eesti keeles kasutatav eesti kirjapildiga sõna. Aga see Rocca al Mare on nagu anekdoot. Miks peab Eestis olema itaaliakeelne kohanimi??? Itaalias vist küll eestikeelseid kohanimesid ei kasutata. Kadakasakslus riiklikul tasemel! Häbi sellise Eesti riigi pärast.\n13. detsember 2019 19:48\nläbisõidurestoran oleks ehk veel täpsem väljend :P\nläbisõiduläbula! Mis krdi restoran on burksiputka?/ 13. detsember 2019 20:34\nKotletiga saiade müügiputka luuk/ 13. detsember 2019 23:01\nTriivin > laveerin, manööverdan, teeks sinka- keerukat sõitu, et jõuaksin drive in =sõida nii lähedale luugile kui saadvinka\n13. detsember 2019 19:35\nNo/ 13. detsember 2019 22:22\nEi saa aru, tahaks teada eesti keeles?\n13. detsember 2019 19:34\n13. detsember 2019 19:53\nSa , tibu , oled ikka masendavalt juhm. Kus sa firma nime muutmist näed?\nQwert/ 13. detsember 2019 19:15\nHesburger ja restoran! Tulge maa peale tagasi. Pirukaputkat pole Eestis kunagi restoraniks nimetatud meie kultuurilise ajalootausta tõttu. Soomlastel pole kunagi kultuuri olnud, seepärast ehivadki oma madalatasemelisi toidukohti võõraste sulgedega.\nUrmas/ 13. detsember 2019 19:01\nMillal Bolti taksodes taastatakse nõue osata eesti keelt?\ndeti kapitana immigranta/ 13. detsember 2019 19:23\na eto pohh\nseal vist isegi ohollid roolis,/ 13. detsember 2019 21:38\nmiks muidu küsitakse...A dorogu pokazete?...\nto deti kapitana immigranta // 13. detsember 2019 21:39\nennem ikka deti schahtjorov.\nUrmas/ 13. detsember 2019 18:59\nMillal taastatake nõue, et Bolti äpitaksode juhid oskaksid eesti keelt?\nLeo/ 13. detsember 2019 18:55\nMis seal imelikku? Kaasaost on selge sõna, draivinnis sama palju tähti, aga levitab argiinglišši.\näkki/ 13. detsember 2019 18:51\näkki võiks need "kana nagitsad" ja "doonitsi" ka korda teha\n13. detsember 2019 18:50\nSee luuk, kus burger antakse, on f. ck out.\nJoh/ 13. detsember 2019 18:44\nKaasaost on kohmakas ja mitmetimõistetav. Võiks olla lihtsalt: Kaasa\n13. detsember 2019 18:56\nTriiv-in/ 13. detsember 2019 23:59\nVÄLJAKÄIK ja teisest uksest SISSEKÄIK


Ülitõhus Vacu Treening Roll Studios | Roll Studio Rasva poletamine ja higistamine\nRasva poletamine ja higistamine. Kas higistamine põletab rasva? Siit saate teada tõe - Elu -\nHigistamine teeb viia ajutise kaalulanguseni, kuid kilod on veest, mitte keha rasvast. Tehke seda iga päev tund aega ja lõigake päevakalorit välja ning olete nädala lõpuks kulutanud umbes kalorit ja kaotanud kilo rasva.\nVäga positiivne kogemus ja kindlasti tulen veel ja veel.\nKogu keha sai läbi töötatud ja tunne oli väga mõnus. Järgmise korrani!\nIlus ja armas stuudio, vahva personal ja tõhusad masinad. Pärast massaaži on kerge väsimus ja järgmisel päeval lihased tundlikud nagu ka treeningu puhul.\nEksperdid usuvad, et selle asjaolu taga on rohelises tees sisalduvad rohked antioksüdandid, mis aitavad kehal efektiivsemalt rasvu lõhustada. Jäta aga meelde, et tulemuse saavutamiseks peab rohelist teed jooma üsna palju — kolm kuni kaheksa tassi päevas. Higistamine, kilokalorit 30 minutiga Kas teadsid, et kuumas vannis käimine põletab efektiivselt kaloreid?\nLoe selle kohta lähemalt siit!\nKuid ka saunas käimisel on sarnane efekt. Kui istud kontorilaua taga, vaheta pidevalt asendit, tammu jalgadega, tantsi toolil, venita käsi-jalgu. Kui keegi sulle seepeale palderjani soovitab, siis teata, et teed trenni! Alusta hoogsalt!


Võiduta natsistliku Saksamaa üle poleks tänapäevast Euroopat ega oleks taastatud Eesti riiklust | Yana Toom\n“Euroopa uusimas ajaloos on meil põhjus eriliseks uhkuseks – meie perekonnad on osalenud natsistliku Saksamaa purustamises, inimvihkajaliku ideoloogia väljajuurimises. Selle võiduta poleks ei tänapäevast Euroopat ega oleks taastatud Eesti riiklust, praegu Eestis elavatel rahvastel poleks olnud tulevikku,” teatas Toom.\nToom vastas alljärgnevalt: “Nagu on teada ajaloost, eelmisel sajandil toimus kahe maailmavaate ning arengutee võitlus: individualism vs solidaarsus. Lutheri kapitalism, Marxi sotsialism. Ja siis tekkis kolmas variant. Osalt sunniviisiline, osalt ürginstinktidel põhinev solidaarne ehk korporatiivne kapitalism. Alguses nimega fašism, siis natsism. Ja see kolmas – erinevalt kapitalismist ja sotsialismist – kasutas eesmärkide saavutamiseks peamiselt vägivalda ja sõjalist jõudu. Nii enne natsismi teket kui peale selle hävitamist olid kahe süsteemi võitluse peamisteks instrumentideks ideoloogia ning majandus.\nSee oli n-ö pragmaatiline vastus. Emotsioonid jätan enda teada, kuna neid tekitas minus selgelt vale arusaam, et Delfi ajakirjanik tõsimeeli võib arvata, et natsistlikul Eestil ja Euroopal võinuks olla tulevik”.


Z-iga kehva suusailma vastu - Proovisõidud - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Proovisõidud » Z-iga kehva suusailma vastu\nsõidurõõm, dünaamika, baasvarustus\nsuur tühimass, kütusekulu\nhästi varustatud, palju sõidurõõmu pakkuv sportauto. Saab hakkama ka keskmises korras teedel.\nZ-iga kehva suusailma vastu\nNissan 350Z-i rodster kinnitab Eesti suusakoondise peatreener Mati Alaveri sõnu enne vesist Otepää MK-etappi veebruaris: raske ilm sobib tugevatele.\nIlm Audru ringrajal on vaid kuus-seitse kraadi soojem kui päeval, mil Jaak Mae sai Otepää MK-etapil teise koha, ja muidugi sajab kerget uduvihma. Rodsteriga kinnise katusega ringrajale minek tundub aga üheksast soojakraadist hoolimata nagu mäesuuskadega murdmaarajale startimine. Seega, katus kokku, jope selga ja kapuutsi nöörid jõuga kinni.\nKuna asfalt on jahe, tuleb, nagu soomlased ütlevad, hoida keel keset suud, sest liigne innukus esimestel, jahedate rehvidega ringidel tagarataste vahendatava 313 hobujõu tagantsundimisel lõpeb teadagi millega. Niiskus ja tuul nõelavad soojendusringidel läbi jope.\nEt rehvid ja tee on väga külmad, annab märku juba start. Olgugi et see oli pigem ettevaatlik kui järsk, puksivad tagarattad tuntavalt. Neli ringi tehtud ja pidamine näib juba parem. 150 km/h, kurvini on veel aega, 160 km/h, veel veidi, 170 km/h, pidurdus, käik alla, veel üks, pööre kurvi, apeks, uus kiirendus, käiguvahetustuli süttib, käik üles, gaas põhja. Ja nii ring ringi järel.\nSoe hakkab, palav isegi. 313 hobujõudu on piisavalt tugevad, et juht soojas hoida ka kehva suusailmaga. Ent 130kilomeetrine “jahutusring” Pärnust Tallinna ei olnud piisav, et pulss normaliseeruks, vererõhk langeks – lambaid tuli enne magamajäämist mitu tundi lugeda.\nUmmikud ei sobi\nKui ringrajaemotsioonid maas ning 350Z testirajal põhjalikumalt ette võetud, saavad kinnitust Audrus tehtud tähelepanekud: auto on hästi tasakaalus, kaalujaotus 53:47, 3,5liitrine vabalthingava mootori ramm hästi doseeritav nagu ka pidurite jõudlus. Piiratud libisemisega diferentsiaal aitab tõhusalt kaasa kurvidest väljatuiskamisele, käigud lülituvad ülitäpselt. Tõsi, 1,6tonnine tühimass annab inertsina tunda, 350Z rodster on kupeest täiendavate keretugevduste tõttu 110 kilogrammi raskem.\nIgapäevaseks asjaajamiseks osutub 350Z täiesti kõlblikuks. Muidugi on madalasse sportautosse tülikam istuda kui mahtuniversaali, kuid kindlasti pole see võrreldav mõnda olemuselt tänavasõidukõlblikku võidusõiduautosse, nagu näiteks Lotus Exige S-i pugemisega. Linnasõidul osutub kõige ebamugavamaks ummikutes istumine: sportlikult järsu iseloomuga siduriga pole see sujuv edasinihkumine, vaid üpris tülikas nõksutamine. Libistamine tapaks siduri kiiresti, seega tuleb väikese ebamugavusega leppida.\nEi pea vist pikalt põhjendama, et sportauto vedrustus pole auklike teede jaoks parim, olgu need kaetud siis kruusa või asfaldiga. Samas n-ö keskmiselt ebatasane tee, selline, nagu Eestis enamik väiksemaid maanteid, sobib Nissani sportautole täiesti.\nPehme katusega autolt ei saa oodata hääletut minekut, seda enam, kui tegu on sportautoga. Et mootorihääl sisse kostab – eriti kui see on nii mahlakas nagu Z-il –, on puhas rõõm. Sõitjatele ei jää kuulmata ka jõuülekande, rehvide ja tuule müra, kuid mõõdukais piires. Olgu veelkord rõhutatud, et hinnang on antud rodsterite kontekstis. Kui võrrelda keskmise pereautoga, on 350Z väga häälekas.\nPehme katuse eemaldamine ja uuesti sõitjate peade kohale seadmine käib automaatselt. Kumbki protsess võtab aega 20 sekundit, käsitsi on vaja vaid avada-sulgeda katuse lukustus.\nKahekohalises sõitjateruumis jätkub kahele tõepoolest ruumi lahedalt. Panipaikugi jagub piisavalt, kuid ligipääs neist suurimasse, kindalaekasse pole just kuigi mugav. Nimelt paikneb see reisijaistme seljatoe taga. Väiksemad esemed saab kätte, kui juht pistab käe seljatoe taha ja sobrab pimesi laekas, aga kui on vaja midagi suuremat sinna panna või välja võtta, tuleb paluda reisijal autost lahkuda. 130liitrine pakiruum sobib poeskäiguks ning mahutab ka väiksema reisikohvri.\nPeale tavapäraste näidikute saab juht infot näiteks ka mootori õlirõhu kohta, samuti võimaldab mitmeotstabeline näidik võtta ringiaegu. Sõitjateruumi kujustus on üpriski tagasihoidlik, kvaliteetne ja korralik, kuid ilma igasuguse glamuurita.\nBaastasemelgi hästi varustatud Nissan 350Z rodster maksab kupeest 30 000 krooni enam ehk 619 900 krooni. Ühe rivaali, BMW Z4 rodsteri hinnad algavad madalamalt, 481 700 kroonist, kuid lähedase võimsusega mudel Z4 3,0si maksab 674 300 krooni. Honda S2000 on küll Z-ist oluliselt väiksema võimsusega, 240 hobujõudu, kuid lähedase dünaamika ja hinnaga – 635 000 krooni.\nHind 619 900 kr\nMootor V-6, otto, 3498 cm³\nVõimsus 230 kW (313 hj) 6400 p/min\nPöördemoment 358 Nm 4800 p/min\nAeg 0 - 100km/h 6,1 s\nKütusekulu(l/m/k) 17,0/9,2/12,0 l / 100 km


7,6Hea570Kuva kõik 570 Hotels.com arvustust\nPeople do not respect the room roles, thy are eating and drinking, it is difficult to… 27. jaan 2020\nDeluxe tuba, ühine magamisruum\nÜhiselamutubades peatuvate alla 18-aastaste külastajatega peab olema kaasas samas toas peatuv vanem kui 18-aastane saatja. Alla 16-aastaste lastega pered peavad broneerima eraldi toa. Lähemat teavet saab majutusasutusest broneeringu kinnituskirjas toodud telefonil.\nMajutuse kestus võib olla kuni 14 päeva. 14 päeva jooksul pärast lahkumiskuupäeva ei ole võimalik teist majutust broneerida. Lähemat teavet saab majutusasutusest broneeringu kinnituskirjas toodud telefonil.\nHea 7,6 570 arvustuse põhjal


Inimesed elavad tänapäevalgi telkides ja see on normaalne! | Õhtuleht\nInimesed elavad tänapäevalgi telkides ja see on normaalne! (7)\nMongolid on nomaadid, ajalooliselt on nende loomuses olnud oma elukoha muutmine ja ühest kohast teise rändamine. Tänapäevalgi elab suur hulk rahvast sellist elu, ülejäänud pool ehk umbkaudu poolteist miljonit on peamiselt kogunenud pealinna Ulanbaatarisse.\nSuuremaid või väiksemaid linnu oleme me kõik näinud. Mongoolias on huvitav minna pealinnast välja, sest Ulanbaatar on põhimõtteliselt nagu iga teine suurlinn. Seal on kaunid alleed, kaubanduskeskused ja palju inimesi.\nElu maapiirkondadest erineb suurlinnast nagu öö ja päev. Üks väga suur erinevus linnadega (ja ka enamike teiste riikide maapiirkondadega) on see, et nad elavad jurtades. Tark Wikipedia annab eesti keeles selle nimetuseks jurta, kuid mongolid ise kutsuvad seda nimega ger. Põhimõtteliselt on tegemist telgiga – umbes sellisega, milles Eestis suvefestivalidel müüakse õlut. Aga vot see on paljude mongolite eluasemeks.\nElektrit saadakse päikesepaneelide või generaatoritega. Tualett on tavaliselt auk maa sees ning veesüsteemi loomulikult pole. Interneti olemasolust ei saa me isegi mitte rääkida. Kasvatatakse lambaid, kitsi ja kaameleid, et saaks süüa. Iga maal elav mongol oskab imehästi ratsutada. Oma kodu asupaika vahetavad nad tavaliselt korra või kaks aastas, sest liikumine on nende loomuses.\nKõik see tundub ehk veidi ulmeline meie jaoks, aga vot sellist elu elatakse Mongoolias paljudes paikades ikka veel.\nKuigi. Paljudes piirkondades on tänapäevalgi elu moodsamaks läinud, nii et see, kui ger’is/telgikeses on teler, pole enam maailma kõige suurem ime. Mina ööbisin Mongoolias olles jurtas neljal ööl, kolmel neist turistidele mõeldus. Põhimõtteliselt oli see samasugune nagu kohalike oma, vahega, et seal olid ainult voodid. Viimasel ööl avanes minu reisiseltskonnal võimalus ööbida jurtas, mis oli päriselt kellegi kodu. See oli justkui ühetoaline korter, kus oli üheskoos nii köök, magamistuba, elutuba, vannituba kui ka koridor. Panen postituse juurde ka pildi, aga kirjeldan siiski: paremas nurgas oli voodi, sealt edasi külmkapp, siis kapp (millel oli palju fotosid ja vidinaid), teler, kaks tugitooli, pesumasin ja veel üks kapp. Mul tekkis küsimus, kas tegemist oli ühe inimese koduga (voodi oli ühele inimesele), kuid paraku ei olnud mul tol hetkel võimalust küsida.\nKusjuures ühe jurta juures nägin ka sellist asja, et pesumasin oli õues. See oli päris vahva vaatepilt.\nNagu öeldud, siis linnades elatakse sarnast elu nagu meilgi. Seal on tavalised majad ja keegi telgisarnastes moodustistes ei ela. Nii et miks siis inimesed üldse peaksid tänapäeval nomaadlikku elu elama? Ausalt öeldes ei saanudki ma sellele ühest vastust, üks põhjus on kindlasti traditsioon. Niimoodi elasid nende vanemad, vanavanemad ja nii edasi. Ja see on kindlasti üks asi, mis teeb Mongoolia kultuuri põnevaks.\nKõik ei ole nii ühene! 13. august 2017, 13:45\nNiinim. rändrahvaste rändamisest saadakse väga valesti aru. Ei rännata pidevalt ja kodu on neil ka olemas. Igal perel on oma kindel territoorium mille...\nAndu. 12. august 2017, 19:10


Ansip jättis oma USA-visiidi ära - Äripäev\nAnsip jättis oma USA-visiidi ära\n12. mai 2009, 10:48\nAnnika Matson 12. mai 2009, 10:48\nPeaminister Andrus Ansip otsustas selleks\nnädalaks kavandatud visiidi USAsse ära jätta, viidates sisepoliitiliste\nküsimuste lahendamise vajadusele.\n"See on usalduse küsimus. Peaminister leidis, et sisepoliitilised küsimused on hetkel tähtsamad kui välispoliitilised," ütles ERRi uudisteportaalile valitsuse meedianõunik Liina Lepik.\nTa selgitas, et keskerakond plaanib sisse anda umbusaldusavalduse peaministri vastu ja valitsusjuht ei taha panna teist poolt ebamugavasse olukorda, et nad ei tea, kas nende vastas istub peaminister või mitte.\nValitsuse kommunikatsioonibüroo direktori Inga Jagomägi sõnul võimaldab USA visiidi ärajäämine valitsuskabinetil sel nädalal jätkata ka poolelijäänud eelarvekärbete arutelu. "Neljapäevase kabinetiistungi toimumine lepitakse ilmselt kokku tänase päeva jooksul," lisas ta.\nValitsus jõudis eile õhtul kokkuleppele mitme eelarvepositsiooni parandava meetme suhtes, kuid mitmed võtmeküsimused ootavad endiselt kiiret lahendust. Eelkõige tuleb valitsusel leida lahendus 1. juulist jõustuva töölepinguseaduse osas, mis senisel kujul tähendaks töötukassa reservide ammendumist.\nAlgse kava kohaselt pidi Ansip viibima USAs tänasest pühapäevani, et osaleda seal Balti ärifoorumi töös ning kohtuda esindajatekoja spiikri Nancy Pelosi ja äriringkondade esindajatega.\n12. May 2009, 11:35


Lugejakiri: kes peaks triikima mehe aluspesu? | Naisteleht\nLugejakiri: kes peaks triikima mehe aluspesu? (15)\nOhtuleht.ee, 14. jaanuar 2020, 10:52\n„Oleme mehega peaaegu kaks aastat koos elanud, millest peaaegu juba aasta abielus olnud. Jätkuvalt olen aga hädas oma ämmaga, kellega mehe pärast võitlust pean,“ kirjutab Elina.\nElina sõnul oli murepilvi märgata juba enne abiellumist.\n„Enne minu juurde kolimist elas ta oma vanematega koos. Neil on suur maja ja ruumi laialt, mistõttu ei teinud ma sellest enda jaoks ka suuremat probleemi. Miks peaks samas linnas elades üürima eraldi korteri, kui vanemate juures saab raha koguda ja mõnusalt veel raha eest hoopis reisida. Aga minu juurde kolides märkasin, et mees veab mingeid kotikesi vanemate juurde. Nagu külla läksime, siis andis ta mingi kotikese enda emale. Ja nii korduvalt, kuni lõpuks küsisin, et milles asi,“ räägib Elina, et seda vastust poleks ta mehelt oodanud.\n„Selgus, et mu mees viis oma musta aluspesu mu ämma juurde pesta ja triikida. Ma alguses ei uskunud seda, aga täiesti tõsimeeli see asi nii toimus. Ämm olla pojaga arutanud, et mina pesu ei triigi, aga õige mehe pesu peaks ikka korralikult triigitud ja volditud olema. Mulle meenus kohe ka kord, mil ämm oli mult koristamise ja pesu kohta uurinud, et millised harjumused mul on. Tõsi ta on, et ma pole aastaid triikrauda käes hoidnud. Ma ei triigi isegi enda pesu, miks ma peaks mehe aluspesu triikima hakkama?!“ ei suuda Elina endiselt ära imestada.\n„Viia pesu oma emale, et too triigiks täiskasvanud lapsel pesu. Miks mees ise neid triikida ei võiks?! Ja miks seda mängu minu seljataga veel ajada... Mees ise väidab, et ema on juba harjunud ja nii lihtsam. Ta tegelikult ei näe selles mingit probleemi. Aga mind häirib see küll. Muidu mehine ja iseseisev, aga sellises asjas nagu memmekas. Vahepeal ta ärritab mind ise, kui rõhutab, kuidas ema tema jaoks kõike on valmis tegema. Ta ise väidab, et teeb küll nalja, aga ma pole sugugi kindel. Väikene asi, aga tekitab ebamugavust,“ on Elina nördinud.


Pakri tuulehaugid — Kütijutud\n"Wherever we want to go, we go. That's what a ship is, you know. It's not just a keel and a hull and sails, that's what a ship needs. Not what a ship is. What the Black Pearl really is, is freedom."\nMitte, et ma suurem asi kino- või tsitaadifänn oleksin, aga see jupp Kariibi mere piraatide stsenaristidelt kõnetab mind millegipärast. Peamine, mida mereleminek mulle annab, ongi vabadusetunne, seda kirjeldada on keeruline, aga samasugust emotsiooni ei ole ma osanud leida mitte kuskilt mujalt. Viimati tundsin seda pühapäeval, kui täisgaasil Kurksest Pakite poole sõitsin. Eesmärk oli päeval tuulehaugi trollida ja õhtul meriforelli kohad üle käia.\nEsimese triibu tegime Suur-Pakri lääneküljel tippu välja ja sain ka kaks kala, aga nokad olid esindatud ainult ühes lühikeses lõigus ning sealgi tundus neid vähe olevat. Lootes leida suuremaid ja julgemaid parvesid kontrollisime kiiresti üle veel mõned piirkonna karid, aga vesi oli sogane ja kala polnud. Kartes, et viimanegi kala taotakse üle pea mürisevate paatide poolt laiali, sõitsime tagasi ainsasse kohta, kus olime kala tuvastanud ja veetsime seal terve päeva. Kala kohalt midagi erilist ei toimunud: nagu juba teada, oli kala esindatud, aga ta oli harv, võtt nigel ja suuruski pigem väiksemapoolsem nagu isakaladel ikka. Päeva peale nokkisin siiski kaheksa isendit ära. Võrdluseks, paadikaaslane istus samal ajal ilma ühegi võtuta ja üks sõber lahkus Pakrite alt ühe kalaga. Õhtusele forelliplaanile tõmbas kriipsu peale ilm, sest tuul vaikis ja mere võttis täiesti plekiks.\nMeresõidu juurde tagasi tulles julgen öelda, et Cursus paat on parim asi, mis ma elus ostnud olen. Ükski muu asi ei ole mulle suutnud pakkuda nii palju meeldejäävaid emotsioone, niipalju vabadusetunnet. Merel ei ole sul kohustusi teiste ees, seal oled ainult sina, paat ja vesi. Ma ei taha endale suurt, kajutiga laeva (hea küll, teine paat võib ka selline olla), sest minu paat on kalapüügiks ideaalse suurusega, mootor viib kiirelt kalakohta ja süvist on täpselt nii vähe, et ka kõige madalamates lahtedes turnida ja kala otsida.\nPaat = vabadus.


Privaatsus vs turvalisus\nPrivaatsuse ja turvalisuse erinevus võib olla pisut segane, kuna turvalisus ja privaatsus on kaks omavahel seotud terminit. Infotehnoloogia maailmas tähendab turvalisuse pakkumine kolme turvateenuse pakkumist: konfidentsiaalsus, terviklikkus ja kättesaadavus. Konfidentsiaalsus või privaatsus ühes neist. Niisiis, privaatsus on vaid üks osa turvalisusest. Privaatsus või konfidentsiaalsus tähendab millegi saladuses hoidmist, kui saladust teavad ainult selle osapooled. Konfidentsiaalsuse tagamiseks kasutatakse kõige enam krüptimist. Muude turvateenuste tehnikate, näiteks räsifunktsioonide pakkumiseks kasutatakse tulemüüre.\nSõna turvalisus seoses infotehnoloogiaga tähendab kolme turvateenuse konfidentsiaalsuse, terviklikkuse ja kättesaadavuse tagamist. Konfidentsiaalsus on teabe varjamine volitamata osapoolte eest. Terviklikkus tähendab andmete loata manipuleerimise või muutmise takistamist. Kättesaadavus tähendab teenuse osutamist volitatud isikutele ilma häireteta. Rünnakud nagu nuhkimine, kus ründaja pealt kuulab ära inimese teisele saadetud sõnumi, ähvardab selle konfidentsiaalsust. Selliste rünnakute vastu turvalisuse tagamiseks kasutatakse näiteks krüptimist. Krüptimisel muudetakse algset sõnumit võtme alusel ja ilma võtmeta ei saa ründaja sõnumit lugeda. Ainult mõeldud osapooltele antakse võti turvalise kanali kaudu, nii et nad saavad ainult lugeda. AES, DES, RSA ja Blowfish on seal kõige kuulsamad krüptimisalgoritmid.\nRünnakud, nagu muutmine, maskeerimine, kordusmäng ja ümberlükkamine, on mõned rünnakud, mis ohustavad terviklikkust. Näiteks öelge, et keegi saadab panka veebipõhise päringu ja keegi koputab teel olevat sõnumit, muudab seda ja saadab panka. Selliste rünnakute vastu turvalisuse tagamiseks kasutatakse tehnikat, mida nimetatakse räsimiseks. Siin arvutatakse räsiväärtus sõnumi sisu põhjal, kasutades räsimisalgoritmi nagu MD5 või SHA, ja saadetakse koos teatega. Kui keegi teeb originaalsõnumis isegi pisikese muudatuse, muutub räsi väärtus ja seega saab ta seda tuvastada. Sellised rünnakud nagu teenuse keelamise rünnak ohustavad kättesaadavust. Näiteks öelge olukord, kus veebiserverisse saadetakse miljoneid valetaotlusi, kuni see on maas või reageerimise aeg muutub liiga pikaks. Selliste rünnakute ärahoidmiseks kasutatakse selliseid tehnikaid nagu tulemüürid. Nii tähendab turvalisus teenuse kolme konfidentsiaalsuse, terviklikkuse ja kättesaadavuse tagamist, kasutades erinevaid tehnoloogiaid, näiteks krüptimist ja räsifunktsioone.\nMis on privaatsus?\nPrivaatsus on sarnane termin konfidentsiaalsuse kohta. Ainult kavandatud või volitatud osapooled peaksid siin saladusi jagama, samas kui volitamata osapooled ei suuda neid saladusi välja selgitada. Privaatsus on turvalisuse tagamisel üks olulisemaid ja kriitilisemaid asju. Kui privaatsust rikutakse, mõjutab see turvalisust. Nii et privaatsus on osa turvalisusest. Turvalisus hõlmab selliste teenuste pakkumist nagu konfidentsiaalsus (privaatsus), terviklikkus ja kättesaadavus, samas kui privaatsus on üks selline teenus, mis kuulub turvalisuse alla. Ütle, et teatud ettevõttes suhtleb peakontor harukontoriga Interneti kaudu. Kui mõni häkker saab tundlikku teavet, siis kaob privaatsus. Seega kasutatakse privaatsuse kaitsmiseks selliseid tehnikaid nagu krüptimine. Nüüd teavad mõlema poole töötajad salajast võtit, mida ainult nemad teavad ja mis tahes suhtlust saab dekodeerida ainult seda võtit kasutades. Nüüd ei saa häkker teabele juurdepääsu ilma võtmeta. Privaatsus sõltub siin võtme saladuses hoidmisest. Privaatsus võib kehtida ka ühe inimese suhtes. Üksikisikul võib olla andmeid, mida ta peab enda jaoks privaatseks hoidmiseks. Nii et ka sellises olukorras aitab krüpteerimine seda privaatsust tagada.\nMis vahe on privaatsusel ja turvalisusel?\n• Turvalisus tähendab kolme teenuse konfidentsiaalsuse, terviklikkuse ja kättesaadavuse pakkumist. Privaatsus või konfidentsiaalsus on üks neist turvateenustest. Niisiis, turvalisus on katustermin, mille privaatsus on selle osa.\n• Turvalisuse tagamine võib olla kulukam kui lihtsalt privaatsuse tagamine, kuna turvalisus hõlmab ka muid teenuseid kui privaatsus.\n• Privaatsuse rikkumine tähendab ka turvalisuse rikkumist. Kuid turvalisuse rikkumine ei tähenda alati privaatsuse rikkumist.\nTurvalisus on lai valdkond, kus konfidentsiaalsus või privaatsus on selle osa. Lisaks privaatsuse tagamisele tähendab turvalisuse pakkumine veel kahe teenuse, nimelt terviklikkuse ja kättesaadavuse pakkumist. Privaatsuse tagamiseks on enim kasutatud meetodiks krüptimine. Privaatsus tähendab, et midagi hoitakse salajas ainult volitatud inimeste seas. Kui saladus lekitatakse, on see privaatsuse rikkumine ja vastutasuks ka turvalisuse rikkumine.\nJohnManueli infoturbe atribuudid (CC BY-SA 3.0)\nErinevus HTML ja XHTML vahelKontojäägi ja saadaoleva saldo erinevusMusta ja valge raha erinevusErinevus HSDPA ja HSUPA vahelErinevus happelise vihma ja tavalise vihma vahel


Igapaevased strateegiad, mis tootavad, Mis on EDLP? - Põhjendus, näide Kuidas see töötab?\nIgapaevased strateegiad, mis tootavad\nLoe edasi Vastavalt Väliskaubandus- ja ettevõtlusministri Forex Market: Sellel turul ostavad, müüvad või vahetavad investorid globaalseid valuutasid ning saavad kasu või kahjumit selle valuuta väärtuse suhtelise muutuse tõttu. Õigus on jalule seatud Süüteomenetlusega kaitseme õigusriiki ja loome ausat keskkonda, kus inimesed tahavad Eesti elu edasi viia.\nStrateegia praktikum Avatud Sihtgrupp: ettevõtted, kellel on selge ambitsioon ja potentsiaal kasvada ning minna uutele turgudele. Strateegia praktikum aitab sul teha läbimõeldud strateegilisi valikuid just oma ettevõtte edu tagamiseks. Strateegia väljatöötamisel on abiks tippkoolitajad ja personaalne mentor. Strateegia praktikum koosneb: kuuest 6 töötoast — toimub 6 praktilist töötuba, mida viivad läbi oma ala tippkoolitajad ning lisaks käivad oma kogemusi jagamas ka Eesti ambitsioonikad Igapaevased strateegiad. Töötoad on tõesti praktilised ning teooriale oleme pannud vähem rõhku - me ei tee töötubades hüpoteetilisi harjutusi, kõik harjutused ja töölehed on suunatud teie enda ettevõtte strateegia läbimõtlemisele.\nSiinkohal ei taha ma vähendada iga kliendipöördumisega tegelemise olulisust. Tähtis on jälgida, et me juhuslikult koondunud juhtumite põhjal ei teeks ennatlikke strateegilisi valikuid, millega tegeleda ja millega mitte.\nKüsige iga strateegilise valikuvariandi puhul tiimilt: millised on andmed, mis kinnitavad meie valikut, ja millised on andmed, mis seavad kahtluse alla meie strateegilise valiku õigsuse.\nKui te olete süsteemselt tegelenud oma teenuste kvaliteediga, siis on teil kindlasti olemas andmetel põhinev ülevaade selle kohta, millised on olulisemad kvaliteediga seotud juurprobleemid.\nLisaks PPA meeskonnale abistab meid pea poolteist tuhat vabatahtlikku, kes panustavad oma vaba aega ja energiat abipolitseinike ning vabatahtlike merepäästjatena. PPA ülesanded, õigused ning mis tootavad on paika pandud politsei ja piirivalve seaduse ja asutuse põhimäärusega. Kõige laiemalt kokku võetuna on meie organisatsiooni peamised ülesanded seotud avaliku korra tagamisega, süütegude uurimise ja ennetamisega, piiri valvamise, merepääste ning isiku Eestis viibimise aluste ja staatuse määratlemise ning isikut tõendavate dokumentide väljastamisega. Nende nimetuste taha mahub sadu erinevaid ameteid näiteks piirkonnapolitseinik, uurija, tõlk, pinnaltpäästja, relvur, piloot ja veebikonstaabel.\nEsita oma tiimile väljakutse, kas kasutatud andmed on usaldusväärsed ja piisavad. Uhhh, lõpuks sai otsus tehtud. Nüüd aga alles oluline osa algab.\nMis on EDLP?\nStrateegia ilma igapäevase elluviimiseta on pakk paberit, mis ei aita meid sellisena kuidagi eesmärgile lähemale. Strateegia millele vaadatakse otsa korra poolaastas või kvartalis on surnud strateegia.\nTööliinist sõltumata ühendab meie meeskonda üks eesmärk - me oleme selleks, et aidata. Töötame selle nimel, et kõik inimesed tunneksid end Eestis turvaliselt; saaksid rahuliku südamega õppida, ennast teostada; et Eestis oleks turvaline keskkond arendada majandust ning kultuuri ja et sinimustvalge oleks jätkuvalt Pika Hermanni tornis, politseivormil ning meie kõigi südames.\nMeie väärtused Koostöös loome turvalisust Visioon: maailma parim politsei Maailma parimat mõtestame oma visioonis samamoodi kui lapsevanema soovi olla oma lastele maailma parim ema või isa. See ei ole võistlus teistega, vaid mõtteviis — lubadus olla parim versioon iseendast. Päevakauplejad on sageli märgitud musterkauplejana ja neil on vaja säilitada oma kauplemiskontol nõutavad minimaalsed vahendid.\nPiisavate teadmiste ja ressurssidega investorid võivad kaotada palju raha. Järeldus Päevakauplemine tundub väga tulus võimalus.\nSee näeb välja nagu skeem, Igapaevased strateegiad teenida palju raha lühikese aja jooksul.\nKuid kauplemine peaks toimuma ülima ettevaatlikkuse, distsipliini ja strateegiatega, sest päevakauplejad võivad kaotada palju raha ja mõnikord võivad selle kauplemise tõttu ilma nõuetekohase turutundmise ja -teadlikkuseta pankrotti minna.\nPõhikoolitajana viib ta läbi suurema osa EASi Strateegia praktikumide koolituspäevadest ning lisaks on ta ka üks programmi mentoritest. Jaak Lavin koolitaja — Jaak Lavin on mitmekülgse protsesside juhtimise ja planeerimise kogemusega ning kompetentsiga koolitaja ning konsultant. Ka EASi Strateegia praktikumides on tema osaks koolitada protsesside efektiivistamise, digitaliseerimise ja automatiseerimise teemadel.\nJakob Saks koolitaja — Jakob Saks on pikaajalise kogemusega koolitaja ning praktik: ettevõtja ja eksportöör. EASi Stareteegia praktikumides jagab ta koolitajana oma teadmisi ekspordistrateegiast. Jana Koppel — Jana on tegutsenud ettevõtjana juba ligi 30 aastat, millest viimased 25 peamiselt turunduse valdkonnas.\nSee on meie lubadus olla nende heaolu nimel iga päev parimad. Inimene tunneb ennast turvaliselt Politsei ülesanne on luua turvalisust, aga soovime sellest astuda veel sammu edasi, sest Eesti inimene väärib ja ootab meilt enamat. Objektiivne turvalisus on kõige alus, kuid sellest ei piisa, kui me ei oska kogukonnale oma tegevusi selgitada avatult Igapaevased strateegiad selges ning lihtsas keeles.\nTurvatunne eeldab arusaamist, mida ja miks PPA teeb, ning igaühe teadmist, et kui ta kunagi peaks politsei abi vajama, siis saab meie peale kindel olla.\nEnnetus kui mõtteviis Oleme seni harjunud mõtlema ennetusest eeskätt konkreetsete ennetusprojektide kaudu, millega töötavad kindlad meeskonnad ja inimesed. Eelised EDLP loob suhteliselt püsiva klientide voo, st nõudlus tarbijate poolt toodete järele, kuna kliendid ei pea toodete madala hinnaga ootama ühtegi müügiüritust.\nJaekauplused säästavad oma fondi ja hinnakujundust toodete järsu suurenemise ja toodete täitmise korral müügiürituste korral ning kauplused säästavad ka nende raha, kui ei pea pakkuma rohkem tööjõudu ega töötajaid keskendunud nurgas, kus Igapaevased strateegiad toimuks. EDLP aitab poodidel keskenduda oma toodete kvaliteedile ja see ei nõua, et kauplused tutvustaksid spetsiaalselt oma vahendeid oma toodete reklaamimiseks, mis tekivad müügiürituste korral.\nToodete pidev nõudlus aitab prognoosida toote nõudlust suhteliselt lähedale täpsusele ja muuta selle lihtsaks ning seega väheneb varude raiskamine, kuna kauplused hõivavad ainult nende toodete suhtelist kogust, mida nad eeldavad nõudmist.\nVoimalus kauplemise OTC.


ui rikkumine tuvastatakse, antakse Eestile aega olukorra vabatahtlikuks lahendamiseks.\nArupärimisele eelnes kirjavahetus EL komissariga sotsiaalpoliitika ja tööhõive alal Marianne Thysseniga. Vastuses Toomi päringule märkis Thyssen, et vaatamata sellele, et Euroopa Kohus tunnustab liikmesriikide keelenõuete kehtestamise õigust, „ei saa need olla ebaproportsionaalsed püstitatud eesmärgiga ning nende rakendamine ei tohi diskrimineerida teiste liikmesriikide kodanikke“. Thyssen lisas, et „keelenõuete proportsionaalsuse hindamiseks tuleb arvestada töötajale antud konkreetseid ülesandeid ja nende täitmise asjaolusid“.\n„Tööjõu liikumise vabadus on Euroopa Liidu üks põhiprintsiipe. Ligi 70 tuhat Eesti kodanikku kasutavad praegu seda vabadust Lääne-Euroopa riikides. ELi liikmesriigid ei tohi mingil moel takistada liikumisvabadust. Samas aga meie keeleseadus on kahtlemata takistuseks nii kohalikule venekeelsele elanikkonnale kui ka Euroopa Liidu elanikele üldiselt,“ seletas Toom.\n„Paljud keelenõuded on pehmelt öeldes õigustamatud. Näiteks on arusaamatu, miks peab trollijuht oskama minikirjandeid kirjutada. Aga absurdsed nõuded lasteaiaõpetajatele? Või korteriühistute juhatuse liikmetele? Kahjuks on õigustamata nõudmiste näiteid liiga palju,“ märkis EP liige.\nKeeleseadus vabastab keelenõuete täitmisest ainult lühiajaliselt Eestis töötavaid väliseksperte ja —spetsialiste. Keeletaseme eksamit saab sooritada ainult SA Innoves ning seda vaid kord kvartalis, eelregistreerimisega.\n„Euroopa Kohus Luksemburgis otsustas hiljuti, et Belgia rikub ELi õigust, sundides seal töötamises huvitatud ELi kodanikke sooritama keeleeksamit vaid ühes teatud organisatsioonis Belgias. Kuna Eesti reeglid sisuliselt ei erine Belgia omadest, siis pole Euroopa õiguse rikkumise tuvastamine eriti raske,“ ütles Toom.\nArupärimise põhjal peab Euroopa Komisjon otsustama, kas võimalikku ELi seadusandluse rikkumist tuleb uurida. Kui rikkumine tuvastatakse, antakse Eestile aega olukorra vabatahtlikuks lahendamiseks. Kui aga probleem jääb sellisel viisil lahendamata, saab Euroopa Komisjon kaevata Eestit kohtusse.


Lotus plaanib turule tuua kaks elektrilist linnamaasturit - Autogeenius\n3. sept. 2021 kell&nbsp12:06\nHiljuti esitletud Lotus Emira kuulutati välja kui viimane briti autotootja sisepõlemismootoriga sportauto. Nüüd on teada, et järgmine uus mudel saab olema elektriline linnamaastur.\nHetkel nime Type 132 taha peituv linnamaastur saab olema suur ja võiks sõiduelamuse poolest pakkuda konkurentsi Porsche Cayenne’ile. Avalikkuse ette jõuab see juba järgmisel aastal.\nTulemas on ka teine, kompaktsem ja samuti elektriline linnamaastur, koodnimega Type 134. Aastal 2025 saabuv pisem sportlik linnamaastur pakub konkurentsi järgmise Porsche Macan põlvkonnale, mis on samuti täiselektriline.\nKahe linnamaasturi vahel on Lotusel plaanis tutvustada ka 4-ukselist sportsedaani, samuti elektrilist. Lotuse rivaal Porsche Taycan ja Audi e-tron GT sportsedaanidele, koodnimega Type 133 peaks avalikuse ette jõudma juba 2023. aastal.\nLotus Evija, mille kõrval saabuvad elektrilised linnamaastur, sedaan, kompaktne linnamaastur ja sportauto\nSuurim muutus on aga autode valmistamise asukoht. Lisaks Suurbritannias, Hethelis asuvale tehasele on, alustatud ka Hiinas, Wuhanis tehase ehitamist. Täpsemalt saab sellest lugeda siit.\nHethelis jätkab Lotus sportautode tootmisega, milleks on elektriline hüperauto Evija ja ka äsja avaldatud sisepõlemismootoriga Emira. Mõned aastad hiljem peaks Hetheli liin jätkama ka esimese elektrilise sportautoga, hetkel tuntud vaid Type 135 nime all.\nMärksõnad: elektriautod, linnamaasturid, Lotus, sportautod, sportsedaanid


Tolliametnikud avastasid lätlase autost 4,2 kilo heroiini ETV24 - Estonian World Review\nTolliametnikud avastasid lätlase autost 4,2 kilo heroiini ETV24\nTolliametnikud tuvastasid 20. juulil Narva maantee piiri- ja tollipunktis Läti kodaniku sõiduautost 4,2 kilogrammi heroiini, mille hinnanguline turuväärtus on 8-10 miljonit krooni.\nKinnipeetud Läti kodanik Jevgenijs oli heroiini peitnud pagasiruumi peidikusse, teatasid riigiprokuratuur ning maksu- ja tolliamet.\nLiikuva läbivalgustusseadmega leiti peidikust kaks heroiini sisaldavat kilepakendit, kus oli kokku kahes pakis 4196 grammi heroiini.\nMaksu- ja Tolliameti peadirektori asetäitja Margus Noormaa sõnul on tegemist olulise ja suure leiuga. "Suutsime tänavatelt ära hoida maksimaalselt 70 000 doosi jagu heroiini," rääkis Noormaa.\n"Kui arvestada sellega, et avastatud ainet oleks võidud lahjendada, võiks saadud kogus tänaval maksta isegi 8-10 miljonit krooni," täpsustas Noormaa ära hoitud võimaliku kahju suurust.\nLiikuvate röntgenseadmete abil viidi 2007. aasta esimesel poolel läbi ligi 5800 läbivalgustust, mille tulemusena suunati täiendavasse tollikontrolli 777 veost. Kokku avastati läbivalgustusseadme abil 266 tollieeskirjade rikkumist.


Leeds United on lõpuks tagasi Premier League’is! - Spordijutud.com\nLeeds United on lõpuks tagasi Premier League’is!\nPärast 16-aastast pausi on Leeds United tagasi kõrgliigas. Miks on nad aga üks vihatumaid klubisid Inglismaal ja mida tähendab „Leedsi tegema“?\nÜle 16 aasta mängib Inglismaa suurklubi Leeds United taas Premier League’is. Ometi esinesid nad veel selle sajandi alguses Meistrite liiga poolfinaalis. Üks Inglismaa suuremaid klubisid on käinud täiesti põhjas ja on nüüd tagasi suurte poiste seas. Spordijutud.com heidab pilgu Leedsi pöörasesse minevikku.\nDon Revie ja „Räpane Leeds“\nLeeds United on üks Inglismaa populaarsemaid jalgpalliklubisid ning pole ka ime, arvestades, et tegemist on riigi suuruselt kolmanda linna ainsa profitiimiga. Veidi üllatavam on tõik, et tiimil on fännklubisid üle terve ilma, näiteks USAs, Kanadas, Jaapanis, Venemaal, Hong Kongis, Maltal, Venezuelas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Iraagis ja Uus-Meremaal.\nVähemalt sama palju on aga neid, kes seda klubi vihkavad. Säärase põlguse juured ulatuvad 1960. aastatesse ja seonduvad Don Revie nimega. Kui Revie määrati 1961. aastal Leedsi peatreeneriks, siis vireles klubi tugevuselt teises liigas ja ei olnud võitnud mitte ühtegi karikat oma ajaloos. Revie vahetas klubi senise sini-kollase vormi üleni valge vastu, soovides muuta Leedsi kohalikuks Madridi Realiks.\nPäris Realiks ei õnnestunud klubi muuta, kuid Revie’ hoole all võitis Leeds kuus erinevat karikat, sealhulgas kaks liigatiitlit ja ühe FA karika. Revie süstis mängijatesse ka täieliku kompromissituse – võita tuli iga hinna eest ning mängu ilu oli kaugelt teisejärguline. Kriitikud ja rivaalid andsid Revie’ hoolealustele teenitult hüüdnime „Räpane Leeds“, sest ükski trikk ei olnud liiga alatu ja pantvange ei võetud.\nPõgus tõus Euroopa tippklubiks\nKui Revie 1974. aastal klubist lahkus, oli Leeds Inglismaa tippklubi. Seejärel käis klubi vaikselt alla ning 1980. aastatel veedeti kaheksa hooaega teises divisjonis. 1991. aastal tuldi aga tagasi meistriliigasse ning 1992 võideti ootamatult ka liigatiitel. Seejärel pendeldati mitu aastat liigatabeli keskel, kuni kohalik ärimees ja elupõline fänn Peter Ridsdale 1997. aastal klubi ära ostis.\nRidsdale oskas fännidele mett moka peale määrida ja lubas ennistada Leedsi positsiooni Inglismaa ning ka Euroopa tippklubide seas. Esialgu tunduski, et mehel on tõsi taga. Peatreener David O’Leary juhendamisel toodi akadeemiast põhimeeskonda sellised mehed nagu Harry Kewell, Alan Smith, Ian Harte, Jonathan Woodgate ja Paul Robinson. Lisaks olid tiimis juba noor keskpoolik Lee Bowyer ja keskkaitsja Lucas Radebe.\nLeeds lõpetas 1998. aasta Premier League’i hooaja viiendal kohal, aasta hiljem neljandal ning 2000. aastal kolmandal positsioonil, mis tähendas, et tuleval hooajal mängiti Meistrite liigas. Sama aasta suvel liitus klubiga ründaja Mark Viduka.\nLeedsi fännide jaoks järgnes selle sajandi kõige meeldejäävam hooaeg, kui teel Meistrite liiga poolfinaali seljatati AC Milan, Roma Lazio ja Deportivo La Coruna. Lõpuks vannuti alla Valenciale, kuid Leeds oli jätnud endast märgi maha maailma kõige tugevamate klubide konkurentsis ja fännid olid ekstaasis.\nPremier League’is jäädi ülinapilt neljandale kohale, kaotades kolmandana lõpetanud Liverpoolile vaid ühe punktiga. See tähendas aga Meistrite liigast välja jäämist ning Ridsdale ei olnud sellega arvestanud. Omanik oli võtnud nimelt suure laenu, mille tagasimaksmise võimekus sõltus just Meistrite liiga sissetulekutest. Laenatud raha eest osteti 2000. aastal juba mainitud Viduka, aga ka Rio Ferdinand ja Olivier Dacourt.\nKuigi 2001. aasta kevadel ei suutnud Leeds Meistrite liiga kohal lõpetada, siis jätkas Ridsdale sel suvel ikka kulutamist, värvates Robbie Keane’i, Robbie Fowleri ja Seth Johnsoni. Kui 2001–02 hooaeg lõpetati alles viiendal kohal, olid asjad juba päris hapud.\nIlmnes, et Leedsil on 80 miljoni naela jagu võlgu ning 2003. aasta jaanuari üleminekuakna lõpuks olid enamik põhimehi maha müüdud, tihtipeale vaid võileivahinnaga. Ka Ridsdale ise oli selleks ajaks klubist lahkunud, jättes maha täieliku finantskaose. 2004. aasta kevadel juhtus see, mis juhtuma pidi ning Leeds kukkus Premier League’ist välja.\nPärast kolme hooaega Championshipis kukkus Leeds lausa Inglismaa tugevuselt kolmandasse liigasse (League One) ning klubi eksistents rippus juuksekarva otsas. 2010. aastal suudeti end siiski tagasi Championshipi võidelda, kuid Leedsi järjestikused kriisid ja alaline võime kõik ära käkkida inspireerisid Inglismaal lausa omaette fraasi – „Leedsi tegema“.\nItaalia ärimees Massimo Cellino ostis Leeds Unitedi 2014. aastal ning kui fännid hellitasid veidigi lootust, et asjad hakkavad paranema, siis tuli neil kibedasti pettuda. Itaallane vallandas kolme aasta jooksul tervelt kuus peatreenerit, kusjuures kaks neist (Dave Hockaday ja Darko Milanic) said sule sappa juba pärast kuut liigamängu.\nEkstsentriline Cellino sekkus treeningutesse, sõites platsile golfikäruga, sigar hambus, õpetades ja sõimates nii mängijaid kui treenereid. Omanik vallandas kõik kokad ja hakkas töötajatele pakkuma valmis pakendatud lõunaid, kusjuures mängijad pidid oma toidu eest ise maksma. Ebausklik mees keelas numbri 17 kasutamise nii särkidel kui tribüüni istekohtadel. Õnnetust pidavat tooma ka lilla värv.\nLeedsist oli saanud täielik naljanumber ning kui Cellino müüs oma enamusosaluse teisele Itaalia ärimehele Andrea Radrizzanile 2017. aastal, siis ei tihanud fännid midagi loota.\nKui uus omanik palkas peatreeneriks legendaarse Marcelo Bielsa, siis oli tegemist suure riskiga. Bielsat peavad eeskujuks paljud oma ala tipud (teiste seas näiteks Pep Guardiola) ja mees armastab mängida ründavat ja energiakulukat jalgpalli. Samas ei ole ta Euroopas mitte ühtegi olulist karikat võitnud ning lahkunud klubidest reeglina tüliga.\nLeedsiga paistis Bielsal aga kohe hea klapp olevat. Mehe ülipõhjalik ettevalmistus mängudeks ning nõudlik treeningrežiim avaldas mängijatele muljet ning argentiinlase esimesel hooajal jõuti Premier League’i pääsemisele ülilähedale. Paraku lõpetati liigas kolmandal kohal ning play-offis jäädi alla Derby Countyle.\nBielsa füüsiliselt nõudlik stiil andis tunda ja mängijad olid hooaja lõpuks väsinud, kaotades viimasest kümnest kohtumisest tervelt viis. Rivaalid parastasid, et klubi oli jälle „Leedsi teinud“. Sel hooajal alustati taaskord väga hästi ning tõusti kiiresti tabeliliidriks. Koroonaviirusest tingitud kolmekuuline seisak tähendas aga seda, et pausilt naastes olid mängijad puhanud ja heas vormis ning Championship võideti lausa 10-punktise eduga West Bromwich Albioni ees.\n16-aastane eksiil on möödas ning Bielsa ja Leeds on valmis Inglismaa kõrgliigat tormijooksuga vallutama. Hoia alt, Premier League!\nMuidugi tasub tutvuda ka teiste Betsafe’i eripakkumistega ja viivitamatult konto avada, kui sa seda juba teinud ei ole.\nNBA-rekordid, mis ilmselt kunagi ei purune. Jah, neid on veel\nVäga heal tasemel kaksikuid on jalgpallimaailm näinud küll ja küll. Kes on aga neist kõige edukamad?\nJalkaässad, kes otsustasid tagasi tulla\nMillisel staaril on oma endisesse klubisse naasmine hästi läinud ja millisel mitte? Kaevusime ajalukku ja siin on tulemused!\nKõige resultatiivsemad duod Premier League’is\nHeidame pilgu peale duodele, kes on Inglismaa kõrgliigas kombineerinud omavahel enim väravaid, ning anname nõu, milliseid panuseid tasuks 8. vooru eel teha.


Miks lapsed toiduga pirtsutavad? | kodutohter.ee\nKuidas mitte pahandada, kui 3aastane sööb ainult keedetud makarone, maasikatoormoosi ja veel mõningaid valitud toite?\nVõi kui põngerjale meeldib keedetud kartul ainult supi sees, aga prae kõrvale keeldub seda söömast. Kas siin on tegemist lapsevanemate tegemata töö ja mugavuse või lapse väljakujunenud maitse-eelistustega?\nLastepsühholoogid leiavad, et umbes kaheaastaselt tahavad lapsed juba ise mõelda, tunda ja tegutseda. Söömine ongi üks valdkond, kus põnn saab teha iseseisvaid valikuid-otsuseid. Vanematelt nõuab see kannatlikkust ja teadlikkust.\nLastele toidu valmistamisel on vaja loovust. Kui põnn keeldub söömast keedetud kartulit, võib seda pakkuda näiteks püreestatult või teha kartulivormi; maasikatoormoosi fännile aga saab teha sellest mitmesuguseid magustoite. Varakult on vaja last harjutada erinevate toiduainete maitsetega. Lapsed ei pea väga erinevaid toite sööma ühe toidukorraga, kuid neile tuleks iga päev pakkuda vaheldust - muuta söök põnevaks ja atraktiivseks.\nOn veel päris palju teisi tegureid, mis mõjutavad lapse söömisharjumusi. Peale eespool mainitu on üks isutuse ja teatud toiduvalikute tegemise põhjusi see, et laps käib vähe õues ning on väheaktiivne. Meie ilmadega pole õueminek just kõige mugavam tegevus ei emale-isale ega ka põngerjale. Seetõttu püütakse leida alternatiive koduste toimetuste hulgast, mis kahjuks piirduvad sageli näiteks multikate vaatamise ja arvutimängudega. Kuna toas on energiakulu väike, ei pruugi laps omaks võtta ka uusi maitseid. Tegemist on justkui suletud ringiga. Sellepärast peaks isegi kehva ilmaga leidma võimaluse õues käia, palli mängida ja joosta. Pärast seda on söögiisu parem ja süüakse ära ka sellised toidud, millega muidu pirtsutatakse. Marakratt, kes saab söögist piisavalt toitaineid, vitamiine ja mineraalaineid, on rõõmus ning siis jätkub tal jõudu mängida ja möllata.


DanielXCool profiil | Parni.online\nViimase sisselogimise aeg: 07.03.21 14:15:32\nKlõpsates nupul, tõstad DanielXCool esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. DanielXCool hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja DanielXCool kohta\nKasutaja DanielXCool tööaeg\nKasutaja DanielXCool amatöörvideod


3. juuni 2020 / Tartu, Tallinn ning Helsingi ühistranspordiamet (Helsinki Region Authority, HSL) jõudsid ühisprojektiga e-Ticketing nii kaugele, et Pilet.ee mobiilirakendusest oleks võimalik osta Helsingi ühistranspordi piletit. Tartu linnavalitsus otsib teenuse lõpptestimiseks huvilisi.\nHuvilistel palutakse täita registreerimisvorm: https://linnatransport.typeform.com/to/z01w8y. Praeguseks on registreerimine lõppenud.\nLisainfo: ühistranspordi kvaliteedijuht Oskar Vevers, oskar.vevers@tartulv.ee, 736 1199\nLinn ootab tagasisidet elektribussi kasutajailt 3. oktoober 2019


Täna kell 11 on kultuurikeskuses üldlaulupeo maakonna lastekooride II eelproov. Kell 12 algab Jõgeva Gümnaasiumis teabepäev “Kuidas tulen toime eriolukordades”, kus kõnelevad Guido Kokk ja Tõnu Vare. Kell 16 kohtub kultuurikeskuses valijatega rahvasaadik Mai Treial. Kolmapäeval, 28. aprillil kell 10 algab kultuurikeskuses jõudluskontrollikeskuse seminar. Jõgeva Gümnaasiumis korraldatakse kolmapäeval, 28. aprillil toorsalatite konkurss “C-vitamiin väsimuse vastu”. Neljapäeval, 29. aprillil kell 11 algab Jõgeva Gümnaasiumis viktoriin “Teadmised – edu pant”. Kell 13 on Jõgeva Gümnaasiumis kinobuss filmiga “Veepomm paksule kõutsile”. Kell 16 on linnavolikogu istung. Reedel, 30. aprillil kell 9 on Jõgeva Gümnaasiumis tutipäeva aktus. Kell 10 koguneb lasteaia Karikakar pere Kassinurme volbripäeva tähistama. Lasteaias Rohutirts on samal päeval volbripäeva puhul “Mutionu pidu”. Kell 13 korraldavad Jõgeva Gümnaasiumis T.O.R.E. liikmed võistlusmängu “Naer on terviseks”. Kell 17 on korraldatakse talgud Kassinurmes (buss väljub kultuurikeskuse juurest). Kell 21 algab kesklinnas traditsiooniline tõrvikutega teatevõistlus IX – XII klassidele ja teistele soovijatele. Samal ajal alustatakse kesklinnas volbriöö pidustustega. Laupäeval, 1. mail kell 15 mängib Jõgeva SK Tähe saalihoki Eesti meistrivõistluste II finaalmängus Tallinnas Kristiine spordihoones. Jõgeva Avatud Noortekeskus osaleb üleriigilistel metsaistutustalgutel 1. mail Pikknurme metskonnas Puravikul ja 2. mail Kuristal (ööbimine Puurmanis, väljasõit 1. mail kell 9 Aia tn 34 eest).\nLaiuse koolis on keeltenädal. Kolmapäeval, 28. aprillil on vallavolikogu revisjonikomisjoni koosolek. Laiuse koolis saavad kolmapäeval kokku maakonna koolide huvijuhid. Neljapäeval, 29. aprillil kell 10 on ASi Sordikom nõukogu koosolek ning kell 15 on vallavolikogu muinsuskaitsekomisjoni koosolek. Laiuse koolis on algklasside viktoriinisari Nupula. Reedel, 30. aprillil on Laiuse koolis Eesti Kontserdi loengkontsert “Löökpillid”. Kassinurme linnamäel on reedel talgupäev. Hooldatakse möödunud aastal rajatud metsakultuuri, istutatakse sümboolne hiiepuu, süüdatakse maituli. Laiuse lasteaias on nõidade lastehommik. Siimusti lasteaias peetakse väikeste nõidade pidu. Siimusti koolis on nõidade päev. Volbripäev korraldatakse Kurista lasteaias ning volbriöö pidu peetakse Kassinurme pargis. Volbri- ehk nõidade päeva peetakse Jõgeva aleviku lasteaias ja nõidade pidu on Kuremaa Lasteaed-Algkoolis. Reedest, 30. aprillist kuni pühapäevani, 2. maini on Kuremaa ujula konverentsisaalis T.O.R.E. koolitus. Osalevad õpilased ja tugiõpetajad Vaimastvere, Laiuse ja Voore Põhikoolist, Jõgeva Gümnaasiumist ja Siimusti ANKist.\nNeljapäeval, 29. aprillil kell 11 on tsirkuseetendus Aidu Lasteaed-Algkoolis. Reedel, 30. aprillil korraldatakse lasteaiaealistele metsas nõidade jooks ning kooliealised teevad maituld. Reedel, 30. aprillil kell 16 tähistatakse Pajusi pargis volbripäeva, korrastatakse parki ning kell 19 süüdatakse volbrituli.\nTäna peab Pala koolis kuritegevuse teemal loengu Imbi Jäger. Reedel, 30. aprillil kell 20 korraldavad vallavolikogu esimees Raivo Vadi ja vallavanem Kalev Kurs Pala kultuurimajasvalla 12. sünnipäeva puhul vastuvõtu. Laupäeval, 1. mail kell 14 korraldab Jõevalla külaseltsing Nõva keskuses Jõevalla külapäeva.\nNeljapäeval, 29. aprillil kell 10 on Palamuse Gümnaasiumis abiturientide tutipidu. Kell 13 on Palamuse rahvamajas lasteetendus “Saabastega kass”. Reedel, 30. aprillil kell 14 on kihelkonnakoolimuuseumis koolinaljade võistluse auhindade üleandmine. Kell 17 on Luua klubis jätsipidu lastele. Kell 18 on Palamusel MTÜ Look õppeaasta lõpetamine. Kell 20 on Palamuse Gümnaasiumis gümnasistide ball. Laupäeval, 1. mail kell 20 on Luua klubis volbriöö stiilipidu. Palamuse kihelkonnakoolimuuseumis saab 2. maini vaadata Soome naisfotograafi Katri Lassila mustvalgete fotode näitust “Bali ? jumalate saar”.\nNeljapäeval, 29. aprillil on vallavolikogu istung. Reedel, 30. aprillil on Puurmanis Pedja pubis volbriöö pidu. Laupäeval, 1. mail peetakse Puurmanis traditsioonilist jalgpalliturniiri. Kell 21 on Puurmani spordi- ja kultuurimajas noorte maipidu.\nTäna kell 16 esineb muusikakooli saalis Anne Ilves (vioola). Neljapäeval, 29. aprillil kell 15 on koristustalgud “Kevadprügi 2004” lossihoovis. Reedel, 30. aprillil kell 10 algab kultuurikeskuses ettevõtluspäev “Põltsamaa täna ja homme”. Ettevõtluspäeva raames korraldatakse seminar teemal “Ettevõtjate, haridusasutuste ja kohalike omavalitsuste koostöö”. Kokkutulnutele esineb Põltsamaa muusikakooli akordionistide ansambel. Laupäeval, 1. mail kell 20 on volbripidu lossihoovis.\nTäna korraldab Lustivere külaselts Lustivere II hoogtööpäevaku. Kolmapäeval, 28. aprillil kell 13 on vallavolikogu istung. Kolmapäeval, 28. aprillil ja neljapäeval, 29. aprillil külastavad Lustivere kooli IV ja VI klass Põltsamaa politseijaoskonda ja tutvuvad politsei tööga. Reedel, 30. aprillil teeb Lustivere kool maituld, kavas on ka sportlikud mängud. Kell 20 korraldab Adavere kool volbriöö lõkkeõhtu. Volbripäeva tähistab ka Adavere lasteaed Naksitrallid: vanem rühm osaleb valla lasteaedade ühisel volbripeol Eskus, noorem rühm segab nõiasööki ja nõiajooki kohapeal.\nVoore koolis korraldatakse poistenädal ning iga päev kannab erinevat teemat. Neljapäeval, 29. aprillil kell 9 on Voore koolis lasteetendus “Saabastega kass”. Reedel, 30. aprillil kell 18 on Saarel Volbrifest 2004 ennustajate, mustkunstnike, üllatuste ning Elmari tantsuõhtu muusikaga. Saare rahvamajas ja Voorel aktiviseerimiskeskuses on avatud Lembit Kaljaspoliku fotonäitused.\n26. – 28. aprillini on vallavalitsuse ruumides toimetulekukoolitus pikaajalistele töötutele. Kolmapäeval, 28. aprillil on vallavolikogu istung ning vallavolikogu kultuurikomisjoni nõupidamine. Reedel, 30. aprillil kell 11.30 on Tabivere Gümnaasiumis Peterburi loomade tsirkus. Samal päeval korraldab Tabivere Noorteühing gümnaasiumi juures tõrvikutega teatejooksu ning õhtul pargis nõidade laulu- ja tantsupeo. Reedel, 30. aprillil on volbripidu Maarja koolis.\nTäna läheb Torma lasteaia Linnutaja pere Kassinurme linnamäele. Neljapäeval, 29. aprillil külastavad Torma lasteaeda Sadala ja Torma kooli algklasside õpetajad. Kohtutakse sügisel kooli minevate laste, nende vanemate ja lasteaia pedagoogidega. Reedel, 30. aprillil kell 10 korraldab Sadala kool esimeste klasside õpilastele emakeelepäeva õpperaja lõkkeplatsil, millele järgneb suur nõidade kokkutulek.


Sepikoja sepistused: 11.11\nNii ilus kuupäev. Ja peaaegu oleksin unustanud kirjutada...\nEga tegelikult polegi eriti midagi öelda. Päev läks kiirelt, nagu viimasel ajal ikka.\nPoole tunni eest avastasin, et niiiiiiiiiiiiiiiiiiiiii palju oleks veel vaja teha enne homset maale minekut...\nAga ega ei jõua enam midagi suurt korda saata. Nuuks!\nEks alaku siis puhkus ja lebotamine - homme!\nSiiski oli päevas ka head ja toredat.\nVõib-olla mitte nii tore oli hommikune hambaarstil käik. Seekord taas juureravi, 1,5 h lõuad laiali😁😲 Ja alati, alati (!), kui ma seal nii kaua pikutan, tuleb mul pissihäda peale ja tavaliselt kannatan pool aega oodates, millal ometi pääsen😎\nRahakotile mõjub see ka laastavalt, aga see on ju teada niigi...\nTööle jõudes oli kohe aktiivne suhtlus sõbrannaga ja töökaaslastega. See lõi mõnusa meeleolu. Tegin endale päeva esimese kohvi ja üritasin seda siis manustada veel tuimastusest kangete huultega😆 Sain hakkama, ei lödistanud!\nLeidsin hiljuti interneti avarustest pusle-mängu. Ja olen sellest täielikus sõltuvuses. Nii ilusaid pilte on, tahaks kohe kõik seinale riputada!\nUps, aga homme-ülehomme ma vist tõesti ei postita, kuna olen arvutist eemal...\nPostitatud Sepikoja sepistused kell 23:44


GERARD BUTLER AVALDAS masendava pildi oma põlenud kodust | Buduaar\n2018. aasta 12. november 10:57\nAmeerika Ühendriikides California osariigis juba mitmendat päeva rüüstamistööd tegev metsatulekahju on nõudnud siiani 29 inimese elu ning jätnud väga paljud inimesed koduta. Teiste seas on pidanud oma kodud maha jätma ka mitmed kuulsad Hollywoodi staarid, vahendab Ilta Sanomat.\nNäiteks on evakueeritud Kim Kardashiani ja Lady Gaga kodud. Kõik Kardashianite õed on sotsiaalmeediasse teinud postitusi, kus nad palvetavad oma kodu eest ning loodavad, et metsatulekahju suudetakse kontrolli alla saada. Tõsielustaar Caitlyn Jenneri Malibus asuv maja põles kahjuks aga maani maha.\nNäitleja Gerard Butler avaldas hiljuti Instagramis foto, kust selgub kurb tõde – ka tema kodu hävines tulekahjus täielikult. Butler kirjutas foto alla, et tuli Malibusse pärast evakueerimist tagasi ja teda tabas masendav vaatepilt.\nStaar poseerib sotsiaalmeedias avaldatud fotol hingamisteede kaitsemaskiga. Tagataustal on näha maani maha põlenud maja ja mustaks põlenud auto.\n“Tulin Malibusse pärast evakueerimist tagasi. Californias elatakse südantlõhestavat aega. Olen inspireeritud tuletõrjujate julgusest ja nende toodud ohvritest. Aitäh Los Angelese tuletõrjujad,” kirjutas ta nukra pildi juurde kommentaariks.


TAEVAS LÜHIDALT | 30. NOVEMBER 2007\nMõned igapäevased sündmused muutuvas taevas 7. - 15. detsembriks.\n"See on üks asi, mida öelda, et komeet Holmes on suurem kui Kuu, " kirjutab S&T Dennis di Cicco, "aga see on veel üks asi, et seda näha. Tegin selle liitpildi komeet Holmesist 1. detsembril koos täiskuuga õiges mõõtkavas ". Ja nüüd on komeet veelgi suurem! Kasutage binoklit ja vaadake nädala algusesse; umbes 13. kuu paiku hakkab tagasi jõudma. Komeedi saba allosas asuv täheparv on NGC 1245. Suurema kuva vaatamiseks klõpsake pilti.\nKomeet Holmes püsib kuuvalges taevas kõrgel kohal. See jätkub hääbumist, kuid on suur - palju suurem kui praegu Kuu, nagu paremal näidatud. Otsige seda Perseuses, Alpha Perseest läänes. Binoklid annavad ilusa vaate. Vaadake meie värskendust leidja diagrammi, täieliku loo ja lugejate fotodega.\nJa ärge nüüd vaadake, aga järjekordne komeet on alles teel! Komeet 8P / Tuttle on endiselt umbes 8, 5 magnituudil (peaaegu nagu ennustatud) väga hämar, kuid detsembri lõpust jaanuari keskpaigani peaks see jõudma 6. magnituudini. Ja kuigi komeet Holmes jääb kuude jooksul Perseusesse takerduma, sukeldub komeet Tuttle (olles Maale palju lähemal) sukeldudes samal ajal põhjataevapooluse lähedalt üle õhtutaeva lõunapiirile. Vaadake artiklit ja diagramme jaanuari Sky & Teleskoobis, lk 73.\nPunane pikaajaline muutuv täht T Cephei, mis on üks taeva heledamaid, peaks sellel nädalal olema haripunktis, mille suurusjärk on 6, 0. Vaadake artiklit ja leidjate diagrammi detsembri Sky & Teleskoobis, lk 78.\nHele Marss ja Orion tõusevad idas umbes öösel öösel ja nad paistavad õhtu jooksul umbes samal kõrgusel. Näidake kellelegi, kuidas märgata Orionit hiilgavast Marsist paremal kahe või kolme rusikalaiuse kaugusel käe pikkusest.\nNoorkuu (täpne kell 12:40 idapoolne standardaeg).\nPegasuse Suur väljak on pärast detsembri õhtusööki kõrgel kohal. Kas arvate, et Suurel väljakul pole teleskoobiga midagi näha? Siis pole te veel lugenud Sue Frenchi "Deep-Sky Wonders" detsembri Sky & Teleskoobis, lk 80.\nSamuti on kõrgel kohal Andromeda ja Triangulum. Iga skygazer õpib üles leidma Suure Andromeda galaktika, M31. Aga kuidas on meie kohaliku galaktikate grupi teise suure liikme, M33-ga Triangulis? Seda pole raske leida, kui teate, kus: Beta Andromedae vastasküljel M31-st. Või teise võimalusena: mitte päris poolel teel Beta Andromedae'st Alpha Arietiseni. M33 on palju tuhmim kui M31; vajate head taevast. Vaadake Gary Seroniku "Binokli esiletõstmist" detsembri Sky & teleskoobis, lk 58. Ja võrrelge seal olevat taevakaart stseeni fotoga lk 54.\nKella 22.00ks on hiilgav Sirius hea vaatega üles tõusnud, sädeledes kindlalt Orioni kagus. Sirius, oranž Betelgeuse Orioni õlas ja Procyon vasakul moodustavad ereda talvekolmnurga. Kuid sel hooajal peaks see tõesti olema Talvine teemant - koos ereda Marsi lisamisega kolmnurga ülaossa vasakpoolsesse ossa. Mars ja Sirius säravad Teemandi vastaskülgedel peaaegu võrdselt eredalt. Järgnevatel päevadel ja nädalatel jälgige, kuidas teemandi ülaosa (Marss) kalduks ühele küljele.\nGeminidi meteoorduši tipud on täna õhtul ja homme õhtul. Hilisõhtust koiduni võite näha meteooriat keskmiselt minut, kui teil on suurepärased taevaolud. Vaadake meie lühiartiklit veebis ja selle täisversiooni detsembri Sky & Teleskoobis, lk 71.\nVeel pole veel talv, kuid juba algab Big Dipper oma pikka iga-aastast tõusu õhtutaevas, tulles esimesena kaussi. Kell 21.00 saate seda märgata hiilides läbi kirde-kirde asuvate paljaste puuokste. Dipper hõljub kõrgeim kohal pea mai ja juuni soojadel õhtutel.\nIga kord, kui Suur Tuvi tõuseb üles, ripub Väike jõgi otse Polarise juurest otsekui naelani jäise talvetaeva põhiseinale (per Leslie Peltier). Sel nädalal võtab Väike Kipp selle positsiooni umbes kella 21.00-ni, sõltuvalt sellest, kus te oma ajavööndis elate. Jaanuari keskpaigaks, mis on aasta kõige külmem aeg, on seal kohe pärast õhtusööki kell 19.00.\nVeenus (magnituud –4, 2, siirdub neitsist Kaaludesse) on ere kagutäht „Hommikutäht“ enne koitu ja koidiku ajal. Otsige üles paremast ülaosast Spica, mis on palju tuhmim. Arcturus paistab Veenuse vasakpoolsest ülaservast palju kaugemale.\nMarss, nagu see ilmus 11. detsembri öösel. Pange tähele põhjapooluse polaarpilve (ülaosas) lagunevat ja tugevaid hommikupilvi (nüüd vasakul). Hele piirkond keskmes on Chryse; selle all on Margaritifer Sinus ja Aurorae Sinus. Tume, kaheharuline Sinus Meridiani on lähenemas õhtu jäsemele paremal. Kell oli 03:47 TÜ 12. detsember; keskmeridiaani pikkus oli 40 °.\nMars lõõtsutab Kaksikute puhul helekollase-oranži värvi (magnituud –1, 4). See tõuseb juba kell 18.00 ja on idas 9-ndas vaates kõrgel, oodates teie teleskoopi. Marss paistab varahommikutel väga kõrgele - möödub zeniidi lähedal tegelikult vaatlejatele põhjapoolsetel laiuskraadidel (umbes kella 1 või 2 hommikul).\nTeleskoobis ilmub sellel nädalal Marsi läbimõõt umbes 15, 6 kaaresekundit, mis on põhimõtteliselt sama kui 15, 9 ", mida see kuvatakse lähima Maa peal 18. detsembril. Lisateavet Marsi teleskoobiga vaatlemise kohta sellel hooajal leiate juhendist ja pinnaomaduste kaardilt November Sky & Telescope, lk 66.\nJupiter on päikeseloojangul kadunud.\nSaturn (magnituud +0, 7) tõuseb kella 23 paiku ja on kõrgeim lõunas enne koitu. Fainter Regulus (magnituud +1, 4) on Saturni parempoolse ülaserva suhtes 9 ° pärast nende tõusmist ja otse sellest paremale, kui nad koidiku hõõgumisel välja langevad.\nUraan (magnituud 5, 8, Veevalajas) on endiselt hea lõunaosas kohe pärast pimedat, kõrgel Fomalhauti kohal.\nNeptuun (magnituud 7, 9, Capricornus) on edelas madalamal. Uraani ja Neptuuni otsingutulemid on juulis Sky & Telescope'is, lk 60, ja veebis.


Uus tehnoloogia toob Eestisse aastaringse toidukasvatuse | Müürileht\nVertikaalne farm. Foto: Pixabay kasutaja Bright Agrotech CCO\nJärgmise kümne aasta jooksul saab üleilmseks põhiküsimuseks see, kuidas toita ära aina kasvav inimkond. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni andmetel toodetakse maailmas piisavalt toitu, et katta ära kõigi inimeste vajadused, aga sellest hoolimata on üks miljard rahvastikust pidevas alatoitumuses. See tähendab, et valitseb toiduvarude ebamõistlik jaotumine ja raiskamine. Selleks et globaalset toidukriisi ära hoida, on põllumajanduses võtmetähtsusega tehnoloogiline revolutsioon.\nÜldine jõukuse tõus on toonud endaga kaasa suurenenud nõudluse kvaliteetse toidu järele. Üha kiirenev linnastumine tõstab jätkuvalt toidukaupade hinda ja kasvatab ökoloogilist jalajälge. Samal ajal seisab põllumajandus tulevikku vaadates silmitsi murekohtadega, milleks on muldade vaesestumine ja erosioon, saagikuse vähenemine, kemikaalidest põhjustatud keskkonnasaaste, laienev lihatööstus ja kliimamuutused.\nSuures plaanis ei ole võimalik võtta kasutusele üha uusi põllumaid, vaid tähtis on juba haritava maa veelgi tõhusam rakendamine. Vaja on tõsta saagikust ruutmeetri kohta, toota sõltumata aastaajast ja looduslikest tingimustest, arvestada kogu tootmisprotsessi mõju keskkonnale ning vähendada ökoloogilist jalajälge.\nSiinkohal tuleb appi uuenduslik tehnoloogia. Juba suudetakse võidelda loodusjõududega ja muuta kõrbealasid taas viljakateks muldadeks. Targad taimelambid parandavad vilja omadusi, võttes arvesse liigi eripära ja kasvufaase. Viimastel aastatel on muutunud üha aktuaalsemaks vertikaalpõllumajandus, mis võiks tänapäevase tehnoloogia oskusliku rakendamise korral aidata tumedates toonides kirjeldatud tulevikuväljavaateid märksa helgemas valguses näha.\nVertikaalpõllumajandus toob toidu kasvatamise tarbijale lähemale\nVertikaalpõllumajandus kujutab endast taimede kasvatamist kõrghoonetes või vertikaalsetel pindadel. See suurendab toidu saagikust ühe maapinnaühiku kohta nii palju kordi, kui on võimalik kas mööda seina või korruste kaupa kõrgustesse tõusta.\nEestis on kasutusel miljon hektarit põllumajandusmaad. See moodustab ühe viiendiku kogu Eesti maismaast. Maailma keskmine põllumajandusmaa osakaal on 40% maismaa pindalast. See tähendab, et Eestis on haritavat maad teistega võrreldes keskmiselt poole vähem ja seetõttu sõltub eestlaste toidulaud suuresti impordist. Vertikaalne põllumajandus aitab muuta toidutootmise lokaalseks ja võimaldab toidukasvatamist isegi linnades vahetult lõpptarbijate lähedal.\nVertikaalse põllumajanduse puhul peab kasutama ära juba olemasolevaid ehituskonstruktsioone, kuna ainult toidu kasvatamise otstarbel uute ehitiste rajamine tõstab märgatavalt hinda. Selleks sobivad maapiirkondadesse tühjana seisma jäänud kortermajad. Vertikaalpõllumajanduse pilootprojekti raames saaks kasutada näiteks Ida-Virumaal Kohtla-Järvel asuvat riigile kuuluvat hüljatud kinnisvara, mis tekitab omavalitsusele praegu ainult kulusid.\nGlobaalse toidukriisi ärahoidmiseks on põllumajanduses võtmetähtsusega tehnoloogiline revolutsioon.\nVanade kortermajade farmideks muutmine nõuab erineva tehnoloogia koos kasutamist. Mitmel pool Euroopas on asendatud muld taimekasvatuses veekeskkonnaga. Selliste süsteemide hulka kuuluvad näiteks akvapoonika (kalad toodavad taimedele toitaineid) ja hüdropoonika (taimekasvatus ilma mullata). Mõlemad matkivad looduslikke protsesse ja loomulikku aineringet ning võimaldavad mahetootmist ja permakultuuri viljelemist. Veekeskkonna rakendamine taimekasvatuses ei ole tegelikult midagi uut, sest see on olnud kasutusel juba tuhandeid aastaid tagasi.\nVertikaalse farmi loomiseks tuleb varustada tühi kortermaja taimelampide, jätkusuutliku soojus- ja elektriallika ning akvapoonika või hüdropoonika seadmetega. Nii saab kasvatada kemikaalivaba orgaanilist toitu pikema perioodi vältel, kui see on Eestis võimalik põllul. Toit on kodumaine, tänu värskusele maitsvam ning selgelt keskkonnasõbralikuma tootmisprotsessiga.\nTargad valgusallikad parandavad taime omadusi\nAastaringselt toidu kasvatamiseks on vaja luua taimele sobivad kasvutingimused. Arvestada tuleb nii valguse, temperatuuri, kasvupinnase kui ka õhukvaliteediga. Looduslikus keskkonnas valib taim elutegevuseks kas varjulisema koha või lühema pikkusega päeva, et päikesevalgust endale sobivalt ära kasutada. Samamoodi on vaja taimeliigile individuaalselt läheneda tehisvalgust valides.\nEesti iduettevõte Laava Tech arendab taimelampe koos tarkvaraga, milles on eelseadistatud näiteks tomatile, sibulale ja lehtsalatile vajalik valguse intensiivsus, lainepikkus ja kestus. Sellise tarkvaraga ühendatud LED-lambid ei valgusta taime ainult liigi eripärasid, vaid ka kasvufaase arvesse võttes, sest valgusvajadus võib olla võrsumise ja viljakandmise ajal erinev. Need targad lambid suurendavad saagikust võrreldes tavaliste LED-taimelampidega kuni 15%.\nÜheks globaalse toidukriisi tekkepõhjuseks peetakse põllumajanduse ja toidulogistika sõltumist fossiilsetest kütustest. Põhiline väljakutse on lahutada toidutarne hinnad nafta hinna kõikumisest. Selleks on vaja rakendada põllumajanduses taastuvatel allikatel põhinevaid elektritootmislahendusi ja saavutada vähemalt osaline autonoomsus.\nFarmides kasutatakse energiat põhiliselt veega varustamiseks, lautade ja aitade kütteks ning valgustamiseks, külvi- ja saagikoristusmasinate töös hoidmiseks, saaduste kuivatamiseks, säilitamiseks, töötlemiseks, pakendamiseks, ladustamiseks ja transpordiks.\nVertikaalpõllumajanduse pilootprojekti raames saaks kasutada näiteks Ida-Virumaal Kohtla-Järvel asuvat riigile kuuluvat hüljatud kinnisvara, mis tekitab omavalitsusele praegu ainult kulusid.\nKohaliku jätkusuutliku energiaallika kasutamine võib suurendada tulusid ja parandada elektri kättesaadavust, kujundada rohelist mainet, vähendada kasvuhoonegaaside teket ja aidata saavutada kestliku arengu eesmärke. Taastuvad neist on päikese-, tuule-, hüdro-, geotermaal- ja biomassienergia. Põllumajanduses on levinud biokütuste kasutamine, mida toodetakse taimsetest jäätmetest, reoveest või sõnnikust. Uudne algatus on biogaasi tootmine piimajäätmetest.\nMöödunud aastal lisandus maailmas rohkem päikeseenergia tootmisvõimsusi kui erinevate fossiilkütuste uusi võimsusi kokku. Kasv on eksponentsiaalne isegi meie kodumaal – viimase aastaga kahekordistus Eestis päikesepaneelidega toodetud elektri hulk.\nEestis on mitmeid uuenduslike päikeselahenduste pakkujaid. Roofit.solar valmistab kogu maailmas ainulaadset valtsplekk-materjali, millest tehtud katused kaitsevad hoonet nii vihma kui ka lume eest ning toodavad lisaks elektrit. Sellest materjalist katused sobivad nii elumajadele kui ka abihoonetele ja tallidele-lautadele, samuti miljööväärtuslikesse piirkondadesse, kuhu tavalisi päikesepaneele paigaldada ei lubata. Elektrit tootvast valtsplekist katuse elektriline efektiivsus on sama kui tavaliste päikesepaneelide puhul, aga selle paigaldamine on odavam kui eraldi katusematerjali ja paneelide soetamine.\nTeise uudse kodumaise lahendusena on farmeritele abiks tervislikku sisekliimat säilitav päikeseenergial töötav ventilatsioonisüsteem Sol Navitas. See hoiab õhku ruumis aastaringselt kuiva ja värskena ilma täiendava energiaallikata. Seetõttu sobib süsteem ruumidesse, mis on mõeldud viljade kuivatamiseks ja säilitamiseks, hoides nii elektrikulusid madalana.\nMullaviljakuse tõhusaim taastaja\nEfektiivne moodus viljatu pinnase elustamiseks on uudne nanotehnoloogiline lahendus, mis suudab muuta isegi liivase kõrbemaastiku viljakaks mullaks. Üldiselt võtab kõrbe põllumaaks muutmine aega 15–20 aastat. NanoClay tehnoloogia saab selle tehtud seitsme tunniga ja tulemus püsib viis aastat.\nSelleks segatakse omavahel savi ja vesi ning segu piserdatakse pinnasesse, kus niisked nanoosakesed ümbritsevad iga liivatera. Selle tulemusel saab liivast justkui märg käsn, mis hoiab niiskust ja toitaineid. Tänu sellele on põllumaa kastmiseks vaja vähem vett ja taimed saavad kätte rohkem toitaineid, mis suurendab omakorda märgatavalt saagikust.\nSellise tehnoloogia rakendamine võib olla talunikule võõras. Mõte kontrollitud kliimaga minikeskkonnast, kus sagivad putukad, on sobilik temperatuur, looduslikult toitev vesi ja kasvu soodustav valgus, kõlab hästi, kuid selle saavutamiseks on tarvis tootjate hoiaku põhimõttelist nihet.\nSaagikuse kujundamine ning protsesside juhtimine teaduse ja tarkvaraga ei tundu loomupärane. Paradigma muutmiseks vajame silda uue ja vana vahele, et hüpe tehnoloogiamerre poleks põllumehe jaoks liialt hirmutav. Uus pakutav tehnoloogia peab olema kergelt mõistetav, tulemuslik ning majanduslikult kasulik.\nEestis on mitmeid programme, mis toetavad uute jätkusuutlike ideede ja alustavate ettevõtete arengut. Roheinnovatsiooni edendaja MTÜ Cleantech ForEst koostöös Teaduspark Tehnopoliga on koondanud kõik Eesti rohetehnoloogia ideekonkursid, mentorprogrammid ja ärikiirendid ühele platvormile nimega The Green Mile. Rohkem infot leiad Cleantech ForEsti kodulehelt.\nClimateLaunchpad on ülemaailme roheideede konkurss, mille tarbeks korraldatakse Eestis kohalikele rohetehnoloogia algatustele kahekuuline ettevalmistav mentorprogramm. Taotluste esitamise tähtaeg on 9. juuni 2018.\nKadri Kaarna töötab Cleantech ForEstis, mis toetab rohevaldkonna iduettevõtteid rahastuse ja mentorprogrammidega. Kadri on töötanud varem keemikuna päikeseenergeetika vallas, analüüsinud joogivee ja toidu kvaliteeti ning osalenud mahetoidukaubanduses, lisaks on ta pühendanud mitu viimast aastat jäätmete vähendamisele.\nKristjan Lepp töötab loodusainete õpetajana ning viib koolidesse sellega jätkusuutliku arengu põhimõtteid. Aktiivne ühiskonnaliige, keda innustavad kõige enam suured visioonid ning maailmaparandamine.


Roussilloni piirkonna hõivasid frangid aastal 760. Pippin III suundus siis loodesse Akvitaaniasse, päästes nii valla sõja Akvitaania Waiferi vastu. Albi, Rouergue, Gévaudan ja Toulouse vallutati. Aastal 777 pakkusid Barcelona wali Sulayman al-Arabi ja Huesca wali Abu Taur oma koostööd Karl Suurele ja samuti Zaragoza wali Husayn koostööd. Kui Karl Suur tungis aastal 778 Ülemmarki, keeldus Husayn truudusvandest ja ta pidi lahkuma. Püreneedes võitsid baskid tema väge Roncesvalles'is (15. august 778).\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Septimaania&oldid=5948393"\nLehekülje viimane muutmine: 20. august 2021, 16:29\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:29, 20. august 2021.


Ettevõtte otsing - Jüriöö park\nValdkond Turismiobjektid, Mälestusmärgid, Looduslikud vaatamisväärsused, Monumendid, Rahvuspargid\nKoordinaadid 59.427502, 24.821388\nMälestuspargi eesmärk on austada rahva vabaduse eest võidelnud sangareid. Pargi idee ja asukoha nimi sõjamäe kõrgendik viitavad 1343.aastal aset leidnud veristele ajaloo sündmustele.\nEsialgsete plaanide kohaselt sooviti rajada mälestuspark nimega „Sõjamäe hiid“, mis pidi täielikult valmima 1943. aasta veebruari alguseks, et pidulikult tähistada Jüriöö ülestõusu 600. aastapäeva ning Eesti Vabariigi 25. aastapäeva.\nMitmesuguste segaste asjaolude tõttu peatusid ehitsutööd ja pargi edasiarendamine enne 1940. aastat. Senitehtu hävis järgnenud sõjas.\n1950. aastatel püstitati Sõjamõe ümbrusesse rohkesti ilmetu arhitektuuriga tööstushooneid.1960. aastate II poolel asus seda trööstitut keskkonda korrastama Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimise ring.\nSeoses Eesti taasiseseisvumisega uuesti päevakorrale kerkinud vabadusvõitlejate mälestuspargi rajamise idee jõuline taasteadvustamine Eesti rahvale toimus 1995. aasta kevadisel Jüripäeval.


Vabane Delfi reklaamibänneritest (juhend Firefoxile) | Ainus jumal on RAHA ja Pank on tema Prohvet\nVabane Delfi reklaamibänneritest (juhend Firefoxile)\nPosted on 7. aug. 2007 by rahajumal\nFirefoxi brauseril on valik, millega saab keelata Delfi ja teiste portaalide reklaambännerite näitamise, sest neid tõmmatakse eraldi aadressidelt. Kui te sisestate http://www.delfi.ee, siis tekst võetakse tõesti sellelt aadressilt kuid reklaamid kuvatakse hoopis aadressilt ad.delfi.ee. Artiklis esinevad fotod aga g.delfi.ee lehelt. Kuidas seda teada saada? Võtke menüü Tools->Page Info -> sälk pealkirjaga Media ja seal ongi kirjas kõik aadressid, millelt te pilte tõmbasite.\nOlen varem kirjutanud juhtumitest, kus terve Delfi esileht on reklaami täis olnud ja ainus näha olev teks oli kuupäev. Peale bännereid sisaldavate aadresside keelatud nimekirja lisamist, näeb leht välja aga väga tühi ja tekstirohke. Kahjuks ei saa mina flashi maha installida (kuid kes seda ei kasuta, siis tehku seda) ja selle reklaamide vastu kavalus ei aita, sest need pole brauseri mõttes pildid vaid videod.\nAga ilma sellise võimaluseta Microsofti Internet Exploreris näeks leht välja selline:\ndelfi reklaami täis\nJa nüüd kõige tähtsam osa. Kuidas Firefoxile selgeks teha, millised on halvad reklaambännerite aadressid. Selleks võtame Tools menüü ja Options. Edasi sälk pealkirjaga Content ja rea “Load images automatically” järel valik Exceptions (so erandid).\nSaame uue akna, kuhu esimesele reale sisestamegi aadressid, millelt reklaame serveeritakse ja mida meie ei taha enda arvutisse tõmmata. Sisestamegi sinna näiteks banners.epl.ee ja vajutame Deny. Minu nimekiri pahadest spämmi aadressidest on selline:\nSoovitan blokeerida järgmised aadressid:\nKui panite tähele, siis Postimees, Ekspress ja äripäev ei kasuta eraldi bännerite aadresse. Ja tühja sellest. Ma jätan pigem mõne artiklis solvatava inimese larhvi vaatamata kui riskin võimalusega sattuda reklaami vaatama.\nLõpetuseks pilt Postimehe lehest, mis on tõeliselt informatiivne, sest ei ole mingeid segavaid pilte või reklaame:\nFiled under: Pangad ja raha, varia |\n« Täna möödus 62. aastat Hiroshima massimõrvast Hinnatõus sööb tulumaksu alandamise »\nurmas, on 7. aug. 2007 at 20:45 said:\nVaata ka siia http://urmas.wordpress.com/2007/06/26/reklaamiuputusest-ja-natuke-ka-cookiedest/\n.. sai natuke dünaamilisemalt lahendatud. Igaljuhul adblock rockib!\nAarne, on 7. aug. 2007 at 20:55 said:\nKuulun ka AdBlocki toetajate hulka.\nDelfi uueks nimeks saab KUUT ning MAIKA « Pole teist jumalat peale RAHA ja Pank on tema Prohvet, on 21. apr. 2008 at 07:12 said:\n[…] okastraadi taga hoitakse. Delfi analoog võiks olla lahtiste silmadega reklaami sundvaatamine, sest ilma AdBlock tarkvara kasutamiseta on raskusi isegi artikli autori nime leidmisega kommertstekstide […]


Šveitsi keskpank püsib visalt eesmärgi juures - FOREX - Admiral Markets\nŠveitsi keskpank püsib visalt eesmärgi juures 20.07.2012 09:09\tPeale seda kui Euroopa Keskpank (EKP) otsustas üleöödeposiidi intressi nullini langetada, on Euroopa rahaturgudel toimunud uued arengud. Mitmete riikide lühiajaliste võlakirjade intressid on liikunud negatiivseks ehk teisisõnu on turuosalised valmis turvalisuse eest peale maksma.\nRiigid Euroopas, mille kuni 2-aastase tähtajaga võlakirjad kauplevad negatiivse tulususe juures, on hetkel Saksamaa, Soome, Taani, Šveits, Holland ning Austria. Ka eile kujunesid Saksamaa 2014 lunastustähtajaga võlakirjade esmamüügil intressitasemed negatiivseks. Keskmiseks tulususeks oli -0,06% vs. 0,1% eelmisel sama kestusega võlakirjade oksjonil ligi kuu aega tagasi.\nEnim on investorid hetkel valmis peale maksma Šveitsi võlakirjade eest – kahe aastaste võlakirjade tulusus on -0,55% juures. Üheks põhjuseks siinjuures on asjaolu, et lisaks turvasadama staatusele on frangis kaubeldavad võlakirjad pakkumas võimalust positsioneerida end stsenaariumiks, mille korral Šveitsi keskpank (SNB) loobub praegusest frangi kursi kaitsmisest.\nPaari kuu pärast ehk septembris saab juba aasta SNB kaitseoperatsioonide algusest. Esialgu räägiti päris laialdaselt et SNB võib franki veelgi enam nõrgestada viies EUR/CHF soovitud taseme 1,20 juurest 1,25 juurde. Selliseid ootusi toetasid ka SNB enda kommentaarid. Ka EUR/CHF liikus peale SNB septembri avaldust mõni aeg 1,25 juurde, kuid hiljem siiski stabiliseerus 1,20 ümbruses.\nSpekulatsioonid SNB interventsiooni suhtes on siiski vähenenud. Vaatamata keskpanga bilansimahu suurenemisele ja rahapakkumise kasvule ei ole inflatsioon hetkel mureks. Hinnatõus on asendunud hoopis deflatsiooniga ning juunis oli tarbijahinnaindeksi langus aastatagusega võrreldes koguni 1,1%.\nOma eesmärgi saavutamiseks on SNB sunnitud suures ulatuses eurosid ostma ning franke müüma. Seetõttu pole üllatus, et keskpanga välisvaluutareservide maht saavutas juunis uue rekordi. Kuu ajaga kasvasid frankides mõõdetuna SNB reservid 305 mlrd frangi juurest 365 mlrd frangini ehk ligi 20%.\nKui kaua SNB oma interventsiooniga tahab ja/või suudab jätkata, on muidugi keeruline küsimus. Frangi nõrgenemist euro suhtes ei ole lähiajal põhjust oodata, pigem on jätkumas vastupidine surve. Niikaua kui riigi majandus ei ole elavnenud ja inflatsioon pead ei tõsta, on SNB sekkumine põhjendatud.\nKui aga Šveitsi makropilt peaks paranema hakkama, võib ka SNB motivatsioon interventsiooniks väheneda. Seega peaks ka majandusindikaatorid olema üheks viiteks, kui kaua SNB oma praegust kurssi jätkab. Täiendavaks indikaatoriks on seejuures kindlasti ka Šveitsi võlakirjade intressitasemed. Negatiivsete intressimäärade süvenemine peaks viitama, et ootused interventsiooni lõppemise suhtes on suurenemas.\nToimetas:\tAdmiral Markets\tPrindi\n14.08.12Kirev perifeeria: kohati käib hoopis ralli\nšveits ·\tekp ·\tforex\tAdmiral Markets · Admiral Markets