Unenägude paralleel reaalsused – Inner Creation\nUnenägude paralleel reaalsused\n“Kui ma saan parkimistrahvi, siis on alati olemas paralleel universumeid kus ma ei saanud ja teisest küljest on järgmine universum kus mu auto varastati.” – Max Tegmark\nKas teil ei ole tekkinud sellised küsimusi nagu: Miks me väsime ära ja peame magama? Miks me näeme unenägusid ja kuidas unenäod tekivad? Mis reaalsused need sellised on mida me näeme ja mille sees me midagi seletamatut kogeme? Minu esimene küsimus oli kunagi iseendale, et mis moodi saavad unenäod olla nii ehtsad ja reaalsed ning millega ma seda protsessi üldse jälgin? Kes ma olen nendes rollides? Kus asuvad kõik need lõputul hulgal erinevad reaalsused, keskkonnad ja täiesti sarnastena tunduvad elud praegusele, kus ma iga öö ringi liigun, kogedes alati midagi uut? Miks ma unustan peaaegu alati unenäo maailmades olles selle reaalsuse kuhu on lokaliseerunud minu siinne teadvus? Ja miks pärast üles ärkamist on nii raske meenutada unenägudes kogetut?\nNendele kui ka paljudele teistele küsimustele püüan leida seletatavaid vastuseid, pannes kokku erinevaid allikaid läbi oma intuitsiooni ja tunnetuse.\nUniversum saab koosneda kolmest erinevast ainest: Anti-mateeria, mateeria ja eel-mateeria. Meie planeet Maa ja päikesesüsteem eksisteerib magnetilisemas mateeria universumis, kuid meiega paralleelselt liigub erinevas aja koordinaadis, aga samas ruumis, ka elektrilisem anti-mateeria universum. Neid kahte mateeria liiki ümbritseb veel omakorda eel-mateeria, kus eksisteerib nullpunkti fenomen, seisulaine ehk Allika Alg-Teadvus. Anti-mateeria ja mateeria alati faasivad, põimudes üksteisega, tekitades elusädet ja andes kogemuste jadasid Alg-Teadvusesse. Armastuse energia ja harmoonilise suhte postituses tuli teemaks ka Partiki osakeste faasimisest ja Trinity sümbolist. Antud teema on peegeldus subautomaarsest tasandist kirjeldamaks makrokosmost ja selle sees liikuvaid multi-dimensionaalseid nähtuseid. Mikro tasand peegeldab makro tasandit ja vastupidi. Lisaks paralleelsustele on olemas ka nende vahel eksisteerivad tõenäosusreaalsused, mis asuvad samas mateerias, aga erinevatel aja koordinaatidel ja sagedustel, tekitades mineviku ja tuleviku fenomeni. Meie teadvus liigubki erinevate tõenäosuskehade vahel multi-paralleelsetes universumites.\nMagamise ajal toimub inimese multi-dimensionaalses anatoomias meeletul hulgal bio-spirituaalseid biokeemilisi protsesse, kus mentaalkeha kasutades liigutakse teadvusega ajas ja ruumis läbi erinevate tiheduste ja dimensioonide. Meie mentaalkeha teleporteerub vastavalt meie ajukeemiale ehk unenäod ja tõenäosusreaalsused on tugevalt seotud ka meie igapäevaste tegemistega. Mõttemustrid peas annavad pidevaid elektrilisi signaale ja impulsse mentaalkehale, kuhu on vaja liikuda ja millist kogemust kogeda. Unenägudes kogetu ja sealne maailm ei ole isegi väiksemalgi määral vähem reaalsem või tegelikum kui meie igapäevane reaalsus mida kogeme. Mõlemad reaalsused on manifestatsiooni ühed võimalikkused. Vahe on lihtsalt selles, et enne kehastumist lokaliseerub alati inimese teadvus kindla aja kordinaadi peale, mis loob aja lineaarsuse illuisooni ainuüksi kogemuste hankimiseks. Meie kehal, kõikide meie organite, luude, rakkude, molekulide ja aatomitega, on meeletul hulgal erinevaid tõenäosusi, sest inimene ongi nagu üks elektron kes saab teleporteeruda ühest universumist teise ja olla must-miljon kohas korraga samaaegselt. On reaalsuseid ja dimensioone, kus seda tehakse ka füüsiliste kehadega atomaarsel tasandil, muutes kõik oma aatomid valguseks läbides enda isikliku sisemise tähevärava. Samal ajal teadlikult õigesti sisse-ja välja hingates ning oma MerKaBasid keerutades. Meie teeme neid protsesse läbi ainult alateadlikult mentaalkehaga, sest meie keha hoiab endas energeetiliselt ja sageduslikult liiga vähe teadvust ja energiat.\nSeega saage tuttavaks oma kümnete ja sadade tuhandete (kellel rohkem, kellel vähem – see sõltub rassi pärimusliinist) paralleel ja tõenäosus minadega. Kogu kosmos ja ruum kubiseb paksult ja tihedalt üksteise küljes olevatest paralleelreaalsustest millest meil teadliku meelega pole vähematki aimu. Kõik toimib nagu kellavärk. Me oleme energeetiliselt alati väga tugevalt seotud oma paralleelminadega, kõrgemate minadega ja tõenäosus minadega. Unenägudes me käime tihti ka läbi tiheduste ja dimensioonide läbi kõrgemate meelte külastamas ja suhtlemas ka kõrgemate minadega. Kuid need keskkonnad hoiavad endas väga kõrget sagedust ja meie mälu üldjuhul ei võta kaasa seda informatsiooni, seega ärgates me ei mäleta nendest käimistest midagi. Kõrgemad minad küündivad kuni 15-nda dimensioonini välja kus olemiteks ei ole enam kehastunud, vaid vedelgaasilised ja termoplastilised teadvusväljad. Enamasti võtame me mälu kaasa nendest keskkondadest kui oleme vaikselt juba allapoole tagasi liikumas 3nda ja 4-nda dimensiooni vahelt, kas astraaltasanditelt või kolmanda dimensiooni paralleelsustest ja tõenäosustest. Need reaalsused on sageduslikult meile lähemal, seega sealset informatsiooni suudab meie mentaalkeha paremini tõlkida.\nKui vaadata ise enda tõenäosus minasid, siis mõned on ikka täitsa katki oma eludega ja mõistmine ning arusaamine väga piiratud. Seega mina oma praeguses lokaliseerunud olekus tunnen ennast kõige rohkem terviklikuna. Kuid paljudel inimestel võib olla vastupidi, et nende mõni tõenäosus mina on palju teadlikum kui see mina kes on siia lokaliseerunud. See on ka põhjus miks mõned inimesed ei taha siin reaalsuses kaine mõistusega üldse elada ja kasutavad drooge või püüavad teha liigselt astraalrännakuid, et siit reaalsusest vabaneda otsides seda nauditavat elu kuskilt mujalt. Pidev suhtlus nendega uneajal kui ka ärkvel olekus alateadlikult toimub pidevalt läbi elektriliste impulsside rakkude erinevate olekute vahel. Alati on tõenäosus minadel selline aspekt, keda kutsutakse Hero Self-iks ehk kangelasminaks, kes siis käib ja tervendab oma olemusega ja annab informatsiooni aidates nõrgemaid, kes sündsid väiksema languga. See ei ole tegelikult sildistamise koht, et kes on nõrk ja kes on tugev või kes on kangelane ja kes saamatu. Lihtsalt loomes liiguvad erinevad tõenäosus minad ehk Hinge identiteedi osakesed erinevate energeetiliste laengutega, otsides kehastumise võimalusi.\nMeie universum kubiseb elust nii mitmel rindel ja tasandil, kuid leidub ka väga õõvastavaid reaalsusi ja keskkondi, kus teatud rassi esindajad ja manipuleerijad on ületanud igasuguse täiemõistuse piiri. Siinkohal tahan ma rõhutada seda, et tuleb olla alati väga ettevaatlik igasuguste astraalrännakute ja muude psühhosomaatiliste nähtuste esile toomisega. Meie universum ja meie turjal asetsev dimensioon 4, kus on astraaltasand, kihab parasiitlikust elustiilist ja näljastest olenditest, kes ootavad toidulaule just väga head soojust kiirgavat ja kõrge DNA aktiveeritusega kehestunud inimesi. Mul on olemas ideaalne võrdlus anorgaanilistest ilusatest keskkondadest ja orgaanilistest ilusatest keskkondadest kuhu olen teinud rännakuid teadliku meelega. Anorgaanilised keskkonnad võivadki olla tõepoolest ääretult ilusad ja õndsustundeid tekitavad, kuvades ette kõikvõimalikke ingli kujutisi ja pühakuid. Kuid selle keskkonna taga olev signatuur ja energeetline maitse on iiveldama ajav. Kui nad sinu jalge all karuselli on juba pöörlema pannud, siis katsu sa sellest vabaneda, enne minnakse inimese tervise ja elu kallale. Selliseid juhtumeid ja stsenaariumeid on olnud massiliselt, kus inimesed loovutad oma väe ja jõu kellegile, kes pakub omaltpoolt kõike kõige paremat lubades tervendada kõigest ja aidata kõiges. Inimene aga ei tea teadlikult, et see mis vastu tahetakse on inimese hing ja see mis võib hiljem järgneda on väga kurb. Selliseid katki rebitud hingi on ju paljud hullumajad täis. Olgem teadlikud ja viigem ennast informatsiooniga kurssi enne tegutsemist, sest vaimne maailm ei ole üheselt mõistetav ilus ja sillerdav nii nagu ei ole seda ka meie planeet ja reaalsus.\nKas unenäod ei tundu teile vahest isegi reaalsematena kui see igapäeva maailm? Kõik nähtused mida näeme, kõik sündmused mida me kogeme une ajal kirjeldavad tegelikkust. Miks me võime kogeda une ajal ka hirmsaid asju läbides ebameeldivad sündmusi? Meie siinse reaalsuse hirmu keemilised ühendid samastuvad mingi tõenäosusreaalsusega ja põhjus miks me sinna satume on see, et leida lahendusi. Unenägudes saab oma hirme ja emotsioone tervendada ja mentaalseid konflikte ümber kirjutada. Pole olemas mitte midagi juhuslikku, seega ükski unenägu ei saa olla tähtsusetu. Nagu te olete aru saanud siis me ei näe unenägusid ega ka seda reaalsust silmadega, vaid ajus oleva epifüüsi ehk käbinäärmega. Närvirakud, elektrilised impulssid ning neuroplastika inimeses muudavad reaalsuse füüsiliselt tajutavaks nii unenäo maailmas kui siin reaalsuses. Unenäos olles nii füüsilistes kui ka metafüüsilistes keskkondades saame me alati ülekahelise füüsilise kogemuse, sest lisaks mentaalkehaga rändab meiega kaasas ka emostionaalekeha, kuhu jäädvustuvad kõik tunded ja emotsioonid. Tegemist ei ole lihtsalt ajus toimuva projektsiooniga, vaid multi-dimensioonaalse bio-spirituaalse protsessiga, kus meie meel töötab 1000 korda kiiremini kui ärkvel olles läbides dimensioone ja tihedusi. Unenägude meeldejäämine sõltub ka meie DNA aktiveeritusest. Mida rohkem DNA ahelaid oleme suutlised aktiivsena hoidma, seda rohkem informatsiooni teadlik meel suudab tõlkida ja seda rohkem ja selgemalt unenägusid mäletame.\nMeil tuleb tegelikult mõista ühte ääretult olulist nüanssi, mis esmakorras võib tunduda liiga vastuvõetamatuna, kuid kõigel on olemas kindlad seletused. Siin reaalsuses, kus me praegu kõik elame sellel kindlal planeedil liigub kindel aeg, kindlas aja koordinaadis. Võtame, et meie reaalsuse aja koordinaat on näiteks kellaosuti 15.30-ne peal. Selle koordinaadi pealt hakkab nüüd lineaarne aeg tiksuma, kuid nagu te teate loodus tühja kohta ei salli. Samaaegselt tiksub parallelreaalsustes teistes koordinaatides 15.31, 15.36, 16.45, 17.12, 10.50, 12.48 nii tulevikus kui ka minevikus sealne olevik. Ja sealne olevik on nende tõenäosus inimeste jaoks meie koordinaadi aeg kas siis vastavalt tulevik või minevik. Ega see ei tähenda, et esimene ja teine maailma sõda, keskaeg või vana-egiptuse või atlantise aeg on möödas, et siis seda aja kordinaati enam ei eksisteeri. Eksisteerib ikka ainult teiste võimalikkustega, teiste tulemustega. Kõik need reaalsused on alati oma väljadega erinevate alam-sageduste peal, seega jäävad need alati eraldi seisvaks, et üksteist mitte segada ja häirida. Mitte kuskil ei saa midagi lõppeda, sest energia on igalpool koguaeg. See pole lihtsalt loogiliselt võimalik, et kuskil midagi lõppeb ja kuskil midagi algab. See on ka põhjus miks ma olen seda korduvalt maininud, et minevikku saab olevikus muuta. Olevikus saab muuta ka tulevikku ja isegi tulevikust saab muuta minevikku, sest kõik toimib Alg-Teadvuse vaatevinklist üheaegselt. Kogu eksistents lihtsalt on siin ja praegu ühes punktis olenemata kohast ja ajast. Kogu sellele teooriale annab kinnitust unenägude kogemise fenomen. Tavateadus ei ole suutnud anda unenägude kogemisele arusaadavat seletust arvates, et tegemist on lihtsalt juhuslike mõtteprojektsioonidega, mis suures pildis ei oma suurt tähendust. Wikipeedia annab esimeses lauses ainult sellise seletuse: Unenäod on une ajal magaja teadvuses tahtmatult esinevad nägemused, tundmused, mõtted ja emotsioonid. – Iga väiksemgi nüanss unenäos omab tähtsust ja mõjutab meie igapäeva elu, sest see mida me kogeme, see haarab kaasa kogu meie biokeemia ja närvirakud. Unenägudes on loomulikult võimalik liigelda ka teadliku meelega.\nMiks me väsime ja peame üldse magama?\nMeie keha ei väsi ainult selle pärast, et oleme päeva jooksul palju energiat kulutanud, et puhata, vaid sellel on ka palju sügavamad ja suuremad põhjused. Meie keha väsib eelkõige selle pärast, et inimene ei suuda omastada selles ruumis liikuvaid kõrgemaid sagedusi, mis meid atomaartasandil pidevalt heas mõttes pommitavad. Üks kuupmeeter ruumi sisaldab endas kõiki 15-st dimensiooni, kuid nähtav valgus on ainult 0,005% tervikust, seega jääb väga palju informatsiooni meie taju aladest väljaspoole. Inimese keha oli algselt disainitud 12-ne dimensiooniliseks, kes oli suutiline sooritama füüsilist ülestõusu ja demanifesteeruma liikudes kosmoses ringi ruumis ja ajas multi-dimensionaalselt kasutades ettenähtud tähevärvaid. Inimene hoidis endas täies ulatuses 12 ahelise DNA aktiveeritust, kus kõik DNA tulekoodid oli õiges rivistuses. Täna on inimesel aktveeritud 2,5 aheline DNA ja osad tulekoodid on rivist väljas või puudulikud (Kui ma nüüd ei eksi, siis midagi sarnast on ka muusikas, kus helireast on osad oktavid puudulikud, mis moonutavad orgaanilisi helivõnkeid). Mõnel on 3 ja mõnel 3,5 ahelat aktiveeritud ja vaikselt hakkab osadel aktiveeruma ka 4-s ahel, mis võib viia meid väga suurte bio-spirituaalsete muutusteni inimese anatoomias. Sünnivad väga erilised lapsed “paranormaalsete” võimete ja teadmistega, keda kutsutakse Indigodeks. Indigosi on sündinud ka juba varem eelmise sajandi teisest poolest alates.\nSeega kõrg-sageduslik energia meie ümber on kehale liiga suurt koormust tekitav ja selleks, et seda paremini integreerida tuleb teadvel meel ja füüsiline keha välja lülitada. Magades võtame me paremini sagedusi vastu, et taastada see energia ja minna vastu uuele päevale. Kes suudavad paremini sagedusi integreerida neile võib varsti piisata lühemast unest, sest füüsiline keha on selleks juba rohkem valmis.\nMagamine ja unenägude nägemine on ka vajalik tõenäosus minadega kontakteerumiseks, sest ärkvel olles ei oska me seda veel teadlikult teha. Kunagi ei olnud inimestel vaja magada, sest neid tegevusi, mida me teeme magades mentaal- või astraaltasandil, tegid inimesed ärkvel olles füüsilisi kehasi kaasates integreerides 100%-lt kõik sagedused, mis ruumis liikusid. Sageduste mitte omastamine on ka põhjus, miks me täna vananeme ja sureme, kuigi sünd ja surm ei ole loomulikuks peetud orgaanilised nähtused. Kuskil tekib energiadefitsiit ja toimub rakkudes molekulaarne tihenemine. Rakud ei saa enam piisavas koguses hapniku, mille tulemusel ei suuda paljuneda ning biokeemilised protsessid seiskuvad, mis viib füüsilise keha toimemehanismi lõppemiseni.\nPalju ringleb meie infoväljas raamatuid, kus üritatakse tõlgendada erinevaid unenägusid püüdes anda neile kindlaid tähendusi ja seletusi. Olen vaadanud ja uurinud neid mingi aeg sellise uudishimuliku aga samas kriitilise pilguga. Igal inimesel on tegelikult oma unenäo seletamise filter ja tasub ikkagi meeles pidada, et need sündmused mida me näeme ei ole projektsioonid, mida peab tõlgendama millekski muuks, vaid füüsiliselt eksisteerivad reaalsused. Unenäod tähendavad alati midagi, kuid väga suurt segadust on minu jaoks tekitanud unenägude seletuste raamatud, kus informatsioon võetakse mingitel oletustel. Võtke unenägu ja seda sündmust sellisena nagu ta on ning analüüsige selle sisu läbi sisemise teadmise ja tunnetuse, siis jõuate alati õigete järeldusteni. Ma ei ütle, et unenäo raamatud on umbluud või mitte vajalikud. Neis on kindlasti omad tõeterad sees, kuid need ei tohiks olla määravad mõjutades meie sisetunnet. Kõigepealt enne kui vaatad unenäo seletajat, pöördu sisetunde poole ja alles siis kontrolli seletajat. Kui need klapivad on kõik väga hästi kui ei klapi siis ei tasu lasta mõjutada oma tunnetust.\nAntud kirjutis ei pretendeeri absoluutsele tõele ja erinevaid arusaamasid ja nägemusi unenägudest on enam kui küll. Sellegipoolest tundsin, et antud teema vajab omapoolset lähenemist, sest tegemist on ka eluliselt väga olulise teemaga, sest unenäod mida näeme ja kogeme annavad meile mõista meie elu kohta rohkem kui me arvatagi oskame.\nLõpetuseks väike mõtlemise koht – miks me kunagi ei mäleta kuidas me unenäo situatsiooni sattusime? Meenub alati loo lõpp.\n“Sellest hetkest kui lööb uus sekund, tekib kohe uus paralleeltõenäosus.” – Andero Pebre


Tegevuse alustamine Soomes (Toiminnan aloittaminen Suomessa) - Verohallinto\n7 Registreerimine regulaarseks tööandjaks\n7.2 Kui Soomes ei ole alalist tegevuskohta\n10 Andmete elektrooniline esitamine\n11 Tegevuse muutumine ja lõpetamine\nKäesolevas juhendis selgitatakse, millised avaldused ja andmed peab välismaa ettevõtja Soome maksuametile esitama, kui ta alustab Soomes äritegevust.\nJuhendiga uuendatakse eelmist juhendit reg-nr A82/200/2012, 16.8.2012.\nKäesolevale juhendile on lisatud maksuameti juhend Välisriigi ettevõtte maksude kinnipidamine ja tulumaksukohustus – tegevusjuhis reg-nr A81/200/2012, 16.8.2012.\nÄritegevuse alustamine Soomes eeldab, et ettevõte esitab ettevõtte registreerimise avalduse. Registreerimisavalduse alusel taotleb ettevõte oma tegevusest olenevalt kandmist maksuameti käibemaksukohuslaste registrisse, tööandjate registrisse või ettemaksuregistrisse. Soomes tegutsev kindlustusselts esitab avalduse kindlustusmaksukohuslaste registrile. Registreerimisavalduse alusel antakse ettevõttele ettevõtte- ja organisatsioonitunnus (Y-tunnus) ning ettevõte kantakse maksuameti kliendiregistrisse.\nVälisriigi äriühing ja kontsern peavad esitama registreerimisavalduse lisana vormi\nÄriettevõtja ja füüsilisest isikust ettevõtja peavad esitama lisana blanketi\n6206a, Selvitys ulkomaisen liikkeen- ja ammatinharjoittajan toiminnasta Suomessa\n6206e, Selgitus välisriigi äriettevõtja ja füüsilisest isikust ettevõtja tegevuse kohta Soomes)\nLisavormil esitatud andmete põhjal püütakse määrata ettevõtte maksustamise staatus Soomes (sh käibemaksukohustus, tööandjamaksukohustused ja tulumaksukohustus). Lisavormile 6204/6206 peab alla kirjutama ettevõtte allkirjaõigusega isik või tema volitatud isik. Lisavormi saab koos registreerimisavaldusega aadressilt YTJ - Ulkomaiset toimijat. Lisablankette saab ka maksuameti teeninduspunktidest, patendi- ja registriametist ning aadressilt www.vero.fi/lomakkeet.\nÄriühing peab esitama tuludeklaratsiooni hiljemalt neli kuud pärast aruandeperioodi viimase kuu lõppu. Kui välismaine äriühing on seisukohal, et tal ei ole Soomes tulumaksu seisukohalt alalist tegevuskohta, peab ta esitama tuludeklaratsiooni asemel siiski selgituse Soomes toimuva tegevuse kohta. Selgituse esitamise tähtaeg on sama, mis tuludeklaratsiooni puhul. Selgituse tiitellehena tuleb kasutada tuludeklaratsiooni vormi, millele märgitakse ettevõtte kontaktandmed. Lisainfo äriühingu tuludeklaratsiooni ja selgituse esitamise kohta on maksuameti teatises Ulkomaisen yhteisön veroilmoitus\nÄriettevõtja ja füüsilisest isikust ettevõtja ja usaldusühing peavad esitama tuludeklaratsiooni hiljemalt maksuaastale järgneva aasta aprilli algul. Lisainfo äriettevõtja või füüsilisest isikust ettevõtja ja usaldusühingu tuludeklaratsiooni esitamise kohta on maksuameti teatistes Veroilmoitus - liikkeen- tai ammatinharjoittaja (Tuludeklaratsioon – äriettevõtja või füüsilisest isikust ettevõtja) ja (Tuludeklaratsiooni esitamine – täisühing ja usaldusühing)\nMaksudeklaratsioonide ja nende lisade vorme saab maksuameti internetileheküljelt Lomakkeet. Maksudeklaratsiooni võib esitada elektrooniliselt äriühingute tuludeklaratsiooniteeninduses (Yhteisöjen veroilmoituspalvelu).\nVälismaa ettevõte on kohustatud pidama Soomes toimuva äritegevuse suhtes raamatupidamist vastavalt Soome raamatupidamisseadusele. Tuludeklaratsioonile lisatakse alalise tegevuskoha kasumiaruande ja bilansi koopiad, mis on koostatud vastavalt Soome raamatupidamisseadusele.\nEttevõttel tuleb taotleda ettemaksuregistrisse kandmist kohe, kui ta leiab, et tema tegevus Soomes kujutab endast tulumaksustamise suhtes alalist tegevuskohta. Kui ettemaksud ei kata ettevõtte lõplikku tulumaksusummat, peab ettevõte maksma lisaks juurdemakstavale tulumaksule ka intressi.\nMaksuamet võib kustutada ettemaksuregistrist ettevõtte, kes jätab täitmata oma deklareerimis- ja maksukohustuse (EPL § 26). Ettemaksuregistrist võidakse kustutada, kui ettevõte ei ole esitanud perioodi maksudeklaratsiooni või kui ettevõte on jätnud käibemaksu, tulumaksu või ettemaksu maksmata.\nLisateave ettemaksuregistrisse kandmise kohta on maksuameti juhendis Ennakkoperintärekisteriin merkitsemisen edellytykset ja rekisteristä poistamisen perusteet (Ettemaksuregistrisse kandmise tingumused ja registrist kustutamise alused).\nAvaldusele tuleb lisada vorm 6206a, Selvitys ulkomaisen liikkeen- ja ammatinharjoittajan toiminnasta Suomessa.\n(6206e, Selgitus välismaise füüsilisest isikust ettevõtja tegevuse kohta Soomes – Tulumaksukaardi-/ maksukaarditaotluse blanketi Y3 lisa).\nRegulaarselt palku maksev tööandja on kohustatud registreerima end maksuameti tööandjate registris, kui tal on Soomes tulumaksustav alaline tegutsemiskoht. Ka selline tööandja, kellel ei ole Soomes tulumaksustatavat alalist tegutsemiskohta, võib vabatahtlikult registreerida end tööandjate registrisse. Lisateave tööandjate kohustuste kohta on maksuameti teatises Ulkomaisen yrityksen työnantajavelvollisuudet (Välismaa ettevõtte tööandjakohustused).\nTööandjate registrisse kantakse Soomes regulaarselt palka maksvad tööandjad. Kui välismaa ettevõttel on Soomes tulumaksu seisukohalt alaline tegutsemiskoht, võrdsustatakse ta Soome maksumaksjaga. Välismaa ettevõte peab seega registreerima end tööandjate registris, kui ta maksab Soomes regulaarselt palka kahele või enamale palgasaajale või üheaegselt vähemalt kuuele palgasaajale, kuigi nende töösuhe on ajutine ja ette nähtud lühiajalisena.\nVälismaa ettevõte peab kinni tulumaksu vastavalt töötaja esitatud maksukaardile. Soomes maksimaalselt kuus kuud viibiv välismaa töötaja saab maksubüroost üldjuhul tuluallikamaksukaardi. Kui töötaja tuluallikamaksukaarti ei esita, tuleb tema palgast kinni pidada tuluallikamaks 35%. Üle kuue kuu Soomes asuv isik saab nn tavalise maksukaardi ja kui ta maksukaarti ei esita, tuleb pidada palgast kinni tulumaks 60%.\nTööandja peab lisaks maksma tööandja sotsiaalkindlustusmaksu, kui töötamine Soomes kestab vähemalt neli kuud. Tööandja sotsiaalkindlustusmaksu siiski kinni ei peeta, kui töötajal on oma elukohariigist saadud tõend (näiteks vorm A1 või E101). Sotsiaalkindlustusmaksu makstakse iga kuu tulumaksustatava palga ja materiaalsete soodustuste summa põhjal. Tööandja sotsiaalkindlustusmaksu protsent kinnitatakse iga aasta.\nEttevõte on ajutiselt palka maksev tööandja, kui tema teenistuses on vaid üks põhikohaga töötaja või 1–5 töötajat, kelle töösuhe ei kesta kogu kalendriaastat. Kui ajutiselt palku maksev tööandja ise ei soovi, siis teda tööandjate registrisse ei kanta. Ajutise tööandjana tegutsev ettevõte peab esitama palgamaksmist puudutava maksudeklaratsiooni ning juhul, kui ta on maksnud palku, siis tasuma tööandja makseid. Makstud palkade kohta tuleb esitada ka aastadeklaratsioon.\nKui välismaa ettevõttel pole Soomes tulumaksustamise alla kuuluvat alalist tegevuskohta, siis pole tal ka Soomes tööandja kohustusi ja ta ei pea end registreerima tööandjate registris. Ettevõtte töötajad vastutavad sellisel juhul ise palgast mahaarvatava maksu maksmise eest Soomes ettemaksuna, kui ettevõtte teenistuses olevad isikud viibivad Soomes üle kuue kuu. Välismaa ettevõte on siiski kohustatud esitama makstud palkade kohta aastadeklaratsioonis 7801, Työnantajan tai suorituksen maksajan vuosi-ilmoitus (Tööandja või töötasu maksja aastadeklaratsioon), kui tema töötajad viibivad Soomes üle kuue kuu.\nSoovi korral võib ettevõte siiski end vabatahtlikult tööandjate registrisse kanda. Tööandjate registrisse kantud ettevõte peab maksu kinni vastavalt töötaja esitatud maksukaardile. Tööandjate registrisse kantud ettevõte peab kinni tuluallikamaksu ka niisuguselt maksukohuslasele makstavalt piiratud tulult, mis on Soomes maksustatav, näiteks renditöötaja palgatulu. Sellisel juhul ei pea töötaja ise maksuametile makse tasuma.\nVälisriigi tööandja, kes rendib välisriigist saabuva töötaja Soomes olevale töö tellijale, peab esitama oma Soomes töötavate töötajate kohta vastava deklaratsiooni. Deklaratsioon tuleb esitada kõigi töötajate kohta töötamise alustamisele järgneva kuu lõpuks. Deklaratsioon renditöötaja kohta esitatakse Helsingi piirkonna maksubüroole vormil 6147a, Ilmoitus vuokratyöntekijästä, jonka työnantaja ja palkanmaksaja on ulkomailla\nTeadaanne renditud töötajast - Kelle tööandja ja palgamaksja on välismaal 6147e.\nDeklaratsioon esitatakse töötamise kestusest olenemata kõigi Soomes töötavate välismaa renditöötajate kohta juhul, kui topeltmaksustamis vältimise leping ei takista Soomel töötaja palgast makse kinni pidada. Deklaratsioon tuleb esitada järgmistest riikidest saabuvate renditöötajate kohta.\nAastast 2010: Guernesey, Bermuda ja Jersey\nLisaks tuleb deklaratsioon esitada ka sellisest riigist saabuva renditöötaja kohta, kellega Soomel ei ole maksulepingut. Maksuameti internetileheküljel on loetelu Soomes kehtivatest maksulepingutest.\nEttemaksuregistrisse kantud välisriigi tööandja või juhul, kui tööandja ei ole kantud ettemaksuregistrisse, siis tema esindaja peab esitama andmed oma renditöötajate ja neile makstud palkade kohta aastadeklaratsioonis. Deklaratsioon esitatakse iga aasta jaanuaris. Kui tööandja pole esindajat määranud, on tööandjal deklareerimiskohustus ka ettemaksuregistrisse mittekuulumise korral.\nSoomes üle kuue kuu viibinud renditöötajate palkade kohta esitatakse aastadeklaratsioon vormil 7801, Työnantajan tai suorituksen maksajan vuosi-ilmoitus (Tööandja või töötasumaksja aastadeklaratsioon) ja alla kuue kuu Soomes viibinud palkade kohta vormil 7809, Vuosi-ilmoitus rajoitetusti verovelvollisille maksetuista suorituksista (Aastadeklaratsioon piiratud maksukohuslastele makstud tasude kohta).\nLisateave tööjõudu rentiva ettevõtte maksustamisega seotud kohustuste kohta Soomes on maksuameti juhendis Ulkomaiset vuokratyöntekijät ja Suomen verotus\n(Välismaa renditöötajad ja nende maksustamine Soomes).\nPärast käibemaksukohustuslaste registrisse või tööandjate registrisse kandmist saadab maksuamet ettevõttele maksukontojuhised, milles selgitatakse perioodide tuludeklaratsioonide esitamist ja maksude maksmist maksukontole. Ühtaegu saadetakse ettevõttele maksukonto viitenumber.\nKui ettevõte maksab makse maksukontole, peab ta alati kasutama maksja personaalset maksukonto viitenumbrit. Kui ettevõte vajab viitenumbrit maksete tasumiseks juba enne registrisse kandmist, saab viitenumbri interneti kaudu maksukontoteeninduselt www.verotili.fi või võttes ühendust maksukonto nõustamistelefoniga (Verohallinto > Palvelunumerot (Maksuamet > Teenindusnumbrid)).\nKäibemaks makstakse hiljemalt maksukuule järgneva kuu 12. kuupäeval. Ettemaks ja sotsiaalkindlustusmaks makstakse hiljemalt palgakuule järgneva kuu 12. kuupäeval.\nKäibemaks, palgad, ette kinnipeetud maksud ja sotsiaalmaks deklareeritakse perioodi tuludeklaratsiooniga, mis peab laekuma maksuametisse hiljemalt palgaperioodile järgneva kalendrikuu 12. päeval. Paberkandjal esitatav deklaratsioon peab olema laekunud palgakuule järgneva kuu 7. kuupäeval.\nKäibemaksu- ja tööandjate registrisse kantud ettevõte peab esitama perioodi tuludeklaratsiooni, ka kui maksuperioodil tegevust ei ole olnud. Lisateave on teatises Kausiveroilmoituksen antaminen - Yritys- ja yhteisöasiakkaat (Perioodi tuludeklaratsiooni esitamine – Ettevõtte ja äriühingu kliendid).\nTööandjate registrisse kantud välismaa ettevõte peab esitama palkade ja tulumaksu kinnipidamise kohta lisaks ka aastadeklaratsiooni. Aastadeklaratsioon kalendriaasta jooksul makstud palkade kohta esitatakse järgmise aasta jaanuari lõpuks. Ka välismaa ettevõte, mis ei ole tööandjate registrisse kantud, peab esitama aastadeklaratsiooni, kui tema teenistuses olev isik viibib Soomes üle 6 kuu või kui tegemist on renditöötaja palgaga, mille maksustamist Soomes maksuleping ei takista.\nLisateave onmaksuameti juhendis (Maksukontode asjaomaste maksude deklareerimine ja maksmine).\nVälisriigi ettevõte võib esitada elektrooniliselt muu hulgas tuludeklaratsiooni, perioodi tuludeklaratsiooni ja aastadeklaratsiooni palkade kohta.\nElektrooniliseks deklareerimiseks on vaja Katso-identifikaatorit (Katso-tunniste). Lisateave välismaa ettevõtte Katso-identifikaatori kohta on maksuameti juhendis Ulkomaiset toimijat (Välismaa ettevõtjad).\nLisateave maksuameti elektrooniliste asjaajamisteenuste kohta Verohallinto > Sähköinen asiointi (Maksuamet > Elektrooniline asjaajamine.\nEttevõte peab teatama maksuametile muudatusteates, kui tema tegevus Soomes muutub oluliselt võrreldes sellega, mida registreerimisel teatati, ja kui muudatus võib mõjutada käibemaksu- või tulumaksukohustusi Soomes. Sellised muutused võivad olla näiteks tegevuse jätkumine Soomes planeeritust kauem, uus töövõtuleping, uut laadi äritegevus või töötamine Soomes prognoositust kauem. Muudatusavalduse (Y4, Y5 või Y6) lisana esitatakse sellisel juhul uuesti ka vormis 6204/6206 nõutavad andmed.\nEttevõte peab esitama perioodide tuludeklaratsioonid seni, kuni maksuamet on ta registrist kustutanud. Ainult teate saatmine tegevuse lõpetamise kohta ei tühista seega veel deklareerimiskohustust.\nPage last updated 7/1/2016


Maagaasi tarbimine transpordis on kasvanud kolmandiku võrra - Logistikauudised\nMaagaasi tarbimine transpordis on kasvanud kolmandiku võrra\nSoojatootmiseks mõeldud gaasi müük on esimesel poolaastal langenud, kuid transpordis kasutatava surugaasi maht ning elektriklientide arv tõusnud, teatas Eesti Gaas.\n„Kui vaadata poole aasta tendentsi, oleme liikunud suhteliselt samas tempos kui mullu. Suurim erinevus tekkis jaanuarikuus, mil oli 5,4 kraadi võrra kõrgem keskmine õhutemperatuur ja klientidel kulus soojatootmiseks vähem gaasi. Seda vahet on olnud raske tagasi teha,“ kommenteeris Eesti Gaasi juht Ants Noot pressiteates poolaasta tulemusi.\nElektrimüügi poolaasta võrdluses on maht eelmise aastaga võrreldes kasvanud neli korda, jaanuarist juuni lõpuni müüdi kokku 24,1 GWh elektrit. „Hea meel on tõdeda, et kuigi elektri müük ei ole veel mahuliselt suur, on see selges tõusutrendis. Samuti rõõmustab meid fakt, et elektriklientide arv järjest suureneb, eelmise aasta esimese poolega võrreldes oleme kliendibaasi kasvatanud kolm ja pool korda,“ lausus Noot.


Aju: funktsioonid, struktuur - Migreen - 2022\nInimene on kompleksne organism, mis koosneb paljudest ühte võrku ühendatud organitest, kelle tööd reguleeritakse täpselt ja immuunselt. Keha töö reguleerimise põhifunktsioon on kesknärvisüsteem (CNS). See on keeruline süsteem, mis sisaldab mitmeid organeid ja perifeerseid närvilõpmeid ja retseptoreid. Selle süsteemi kõige olulisem organ on aju - kompleksne arvutikeskus, mis vastutab kogu organismi nõuetekohase toimimise eest.\nNad üritavad seda pikka aega uurida, kuid kogu aeg ei ole teadlased suutnud 100% täpselt ja ühemõtteliselt vastata küsimusele, mis see on ja kuidas see keha toimib. Palju funktsioone on uuritud, sest mõnedel on ainult arvamisi.\nVisuaalselt võib seda jagada kolme põhiosa: aju varre, väikeaju ja aju poolkera. Kuid see jaotus ei kajasta kogu selle organi toimimise mitmekülgsust. Üksikasjalikumalt on need osad jagatud osadeks, mis vastutavad keha teatud funktsioonide eest.\nInimese kesknärvisüsteem on lahutamatu mehhanism. Sujuv üleminekuaeg kesknärvisüsteemi seljaaju segmendist on piklik sektsioon. Visuaalselt võib seda kujutada kärbitud koonusena, mille põhi on ülemine või väike sibulapea, mis erineb sellest - närvikuded, mis on ühendatud vaheseinaga.\nOsakonnas on kolm erinevat funktsiooni - sensoorsed, refleksid ja dirigendid. Selle ülesanne on kontrollida peamisi kaitsvaid (gag refleks, hingamine, köha) ja teadvuseta reflekse (südamelöök, hingamine, vilkumine, süljevool, maomahla eritumine, neelamine, ainevahetus). Lisaks vastutab närv tundete eest, nagu liikumise tasakaal ja koordineerimine.\nVeelgi keerulisem on osakonna struktuur ja funktsioon. Anatoomiliselt jagatakse dienkefalon mitmeks osaks: ajuripats. See on väike aju lisand, mis vastutab vajalike hormoonide eritumise ja organismi endokriinsüsteemi reguleerimise eest.\nVäike aju piirkond, mille kõige olulisem funktsioon on kontrollida südame löögisagedust ja vererõhku veresoontes. Lisaks põhjustab hüpotalamuse osa emotsionaalsetest ilmingutest vajalike hormoonide tekitamist stressiolukordade mahasurumiseks. Teine oluline funktsioon on nälja, küllastuse ja janu kontroll. Pealegi on hüpotalamuse seksuaalse aktiivsuse ja rõõmu keskus.\nSelle osakonna põhiülesanne on päevase bioloogilise rütmi reguleerimine. Toodetud hormoonide abil mõjutab une kestus öösel ja normaalne ärkvelolek päevasel ajal. See on epithalamus, mis kohandab meie keha "kerge päeva" tingimustega ja jagab inimesed "öökullideks" ja "larkideks". Teine epiteeli ülesanne on organismi ainevahetuse reguleerimine.\nSarnaselt eelmistele divisioonidele hõlmab tagumine aju alajaotusi. Peamine osa on aju, teine on ponsid, mis on väike närvikoe padi, mis ühendab väikeaju teiste osakondade ja veresoonetega, mis toidavad aju.\nAju on sarnane aju poolkerakestega, see koosneb kahest osast, mis on ühendatud "ussiga" - närvikoe juhtimise kompleksiga. Peamised poolkera moodustavad närvirakkude tuumad või “hallained”, mis on kokku pandud, et suurendada pinda ja mahtu voldides. See osa paikneb kolju tagaküljel ja see on täielikult kogu tagaosa.\nSelle osakonna põhiülesanne on mootori funktsioonide koordineerimine. Aju ei käivitu aga käte või jalgade liikumisega - see ainult kontrollib liikumise täpsust ja selgust, liikumiste järjekorda, motoorseid oskusi ja kehahoiakut.\nAju ajupoolkera on kesknärvisüsteemi peamine „töötlemisüksus”. Vaatamata nende segmentide erinevale "spetsialiseerumisele", on nad üksteist täiendavad.\nAju poolkerad on kompleksne interaktsioonisüsteem närvirakkude tuumade ja peamiste aju piirkondi ühendavate neurokonduktsiooniliste kudede vahel. Ülemine pind, mida nimetatakse ajukooreks, koosneb suurest hulgast närvirakkudest. Seda nimetatakse halliks. Üldise evolutsioonilise arengu valguses on koore kesknärvisüsteemi noorim ja kõige arenenum kujunemine ning kõrgeim areng saavutati inimestel. Tema vastutab kõrgemate neuropsühholoogiliste funktsioonide ja inimkäitumise keeruliste vormide moodustamise eest. Kasutatava ala suurendamiseks kogutakse poolkera pinnad voldidesse või gyrusesse. Aju poolkera sisepind koosneb valgest ainest - närvirakkude protsessidest, mis vastutavad närviimpulsside läbiviimise eest ja suhtlemisel ülejäänud KNS segmentidega.\nIga poolkera omakorda jaguneb tavapäraselt neljaks osaks või lobikseks: okcipitaalseks, parietaalseks, ajaliseks ja frontaalseks.\nSelle tingimusliku osa peamine ülesanne on visuaalsete keskuste neuraalsete signaalide töötlemine. Just siin on valguse stiimulitest moodustunud nähtava objekti värvi, mahu ja teiste kolmemõõtmeliste omaduste tavalised mõisted.\nSee segment vastutab keha termilistest retseptoritest valu ja signaalitöötluse tekkimise eest. Sel ajal lõpeb nende ühine töö.\nInfopakettide struktureerimise eest vastutab vasaku poolkera parietaalne lobe, see võimaldab teil tegutseda loogiliste operaatoritega, lugeda ja lugeda. Ka see ala moodustab teadlikkuse kogu inimkeha struktuurist, parempoolsete ja vasakpoolsete osade määratlemisest, üksikute liikumiste kooskõlastamisest üheks tervikuks.\nÕige on seotud okulaarse lõhede ja vasakpoolse parietaalse poolt tekitatud infovoogude sünteesiga. Sellel saidil tekib üldine kolmemõõtmeline pilt keskkonna tajumisest, ruumilisest asendist ja orientatsioonist, perspektiivi väärarvutusest.\nMis puudutab kõnetuvastust, siis selles protseduuris osalevad mõlemad ajalised lobid. Siiski on nende funktsioonid erinevad. Kui vasaku lõhe eesmärk on ära tunda kuuldavate sõnade semantiline koormus, tõlgendab parempoolne lõng intonatsiooni värvi ja selle võrdlust kõneleja jäljendiga. Selle aju teise osa funktsiooniks on nina lõhna retseptoritelt pärinevate närviimpulsside tajumine ja dekodeerimine.\nKontrollige südame löögisagedust ja vererõhku. Hormooni tootmine. Kontrolli nälja, janu, küllastust.\nIgapäevase bioloogilise rütmi reguleerimine, organismi ainevahetuse reguleerimine.\nTeabe pikaajaline säilitamine. Teabe tõlgendamine ja võrdlemine, kõnetuvastus ja näoilmed, lõhna retseptoritest pärinevate närviimpulsside dekodeerimine.\nLisaks sellele on igal ajuosal oma ülesanded, kogu struktuur määrab käitumise teadvuse, iseloomu, temperamenti ja muud psühholoogilised omadused. Teatud tüüpide moodustumist määrab aju teatud segmendi erineva mõju ja aktiivsuse aste.\nEsimene psühho või kolerika. Seda tüüpi temperamenti teke tekib koos cortexi eesmise lobuse ja diencephaloni ühe alampiirkonna - hüpotalamuse - domineeriva mõjuga. Esimene tekitab sihikindluse ja soovi, teine osa tugevdab neid emotsioone vajalike hormoonidega.\nMelanhoolne - kolmas temperamentse käitumise tüüp. See võimalus on moodustatud hüpokampuse ja teise suurte poolkerakeste - amygdala - koostoime suurendamisega. Samal ajal väheneb ajukoorme ja hüpotalamuse aktiivsus. Amygdala võtab üle kogu põnevate signaalide paugu. Kuid kuna peamiste ajuosade taju on pärsitud, on vastus erutusele madal, mis omakorda mõjutab käitumist.\nTugevad sidemed moodustavad omakorda tugeva sideme, mis võimaldab seada aktiivse käitumismudeli. Selle piirkonna koore ja mandlite koostoimes tekitab kesknärvisüsteem ainult väga olulisi impulsse, eirates ebaolulisi sündmusi. Kõik see viib flaatmaatilise käitumismudeli kujunemiseni - tugeva ja sihipärase inimesena, kes on teadlik prioriteetsetest eesmärkidest.\nTäna räägime inimese ajust, millistest osadest see koosneb, kuidas nad töötavad. Esiteks, pidage meeles, et kesknärvisüsteem koosneb seljaajust ja ajust. Samal ajal võib seda jagada madalamateks osadeks - see on tegelik seljaaju. Selle peamine ülesanne on juhtida signaale. Ta kontrollib väga vähe, ja kus ta seda teeb, on need väga lihtsad juhtimisfunktsioonid nagu lihtsaimad refleksid.\nKesknärvisüsteemi keskosad on osa ajust. Nad tegelevad peamiselt elundite ja süsteemide tegevuse reguleerimisega ning suhtlevad omavahel. Kesknärvisüsteemi kõrgeim osa on ajukoor ja enamik meie aju. Kuid see on tüüpiline ainult väga väikese arvu elusolendite jaoks: mees, teised kõrgemad ahvid, paljud delfiinid, vaalad, orkad, koerad ja hundid. Enamikus teistes imetajates on koor õhuke ja ei võta nii palju ruumi kui inimestel.\nKoor on osakond, mis loob mingi tervikliku pildi maailmast, kus teadvus tekib, ja see kontrollib kogu keha. Kesknärvisüsteem on ühendatud ülejäänud kehaga perifeerse närvisüsteemi poolt, mis on lihtsalt erinevad andmed edastavad närvid. Perifeerne närvisüsteem ühendab kesknärvisüsteemi elundite ja jäsemetega.\nKõrgeim osa - suurte poolkera koor - reguleerib organismi kui terviku seost ja omavahelisi seoseid keskkonnaga.\nKoor võtab suurema osa meie aju mahust. Kuid lisaks sellele on ajus palju rohkem vana, kuid mitte vähem olulisi osi. Kõigis selgroogsetes on 5 aju piirkonda:\nPiklik ja keskjoon: struktuur ja funktsioon\nMedulla ja keskjoon nimetatakse kollektiiviks. Neil on mitu elutähtsat keskust:\nkaitsvad refleksid (köha, aevastamine);\nNiisiis, mull on elutähtis elund. Sellest tulenevalt, kui tekib vigastuse tekkimine, siis sureb inimene hingamiskeskuse kahjustumise tõttu väga kiiresti.\nSee on huvitav: inimese kromosoomid, nende arv terves inimeses?\nAju on spetsiaalne osakond, mis tegeleb liikumiste koordineerimisega. Ta saab tasakaalu organite hulgast palju teavet, ajukoore korraldusi ja mõistab liikumist.\nKoor väljendab, et sa pead minema, ja siis aju kontrollib teie kõndimist. Koor ei ole tavaliselt selles protsessis kaasatud - lähete automaatselt. Lisaks reguleerib väikeaju tasakaalu.\nNäiteks kui sa ei ole väga pikaks ajaks maganud ja magama istudes, hakkab teie pea mingil moel painutama - see tähendab, et ajukoor peatab aju tasakaalu säilitamise.\nAju reguleerib ka lihastoonust. Selleks, et istuda või hoida oma pead, vajate pidevalt pingelisi lihaseid. Aju teeb seda. Ja lihasmälu: paljudele on ilmselt tuttav, et esimest korda on raske teha mingit liikumist, mida te pole varem teinud. Aga siis muutub see lihtsamaks ja lihtsamaks ning aja jooksul hakkab see automaatselt välja tulema, kuna aju hakkab sellega tegelema.\nTahtmatud liikumised, see tähendab, näiteks, kui käe eemaldamine kuumast, väikeaju teeb kiireks, sest see võtab nende üle kontrolli.\nSõbralikud liigutused tänu väikeajale, mida te ei saa kiiresti teha, aga täpselt näiteks võtke tabelist midagi konkreetset.\nNiisiis, väikeaja annab:\ntahtmatu liikumise kiirus ja meelevaldne täpsus;\nEsiteks, hüpofüüsi ja epifüüsi, mis on endokriinsed näärmed.\nTeiseks, hüpotalamuse, mis kontrollib endokriinseid näärmeid.\nJa kolmandaks, thalamus, mida me üksikasjalikumalt arutame.\nThalamus - mägi. Hüpotalam on mäe all. See on alati talamuse all. Vahesein on juba üsna kõrge kontrolli tase ja siin on erinevate emotsioonide ja instinktide keskused: valu keskpunkt, rõõmukeskus, janu, nälja ja küllastuse keskused, une keskel ja ärkvelolek, termoregulatsiooni keskus.\nTalamus on hulk struktuure, mis tegelevad väga olulise küsimusega. Püüdke nüüd aru saada, kui palju teavet saad meeltest iga sekundi. Sa tunned temperatuuri keha igas punktis. Sa tunned kõigi riiete puudutust igas kohas, kus see puutub kokku, soojust ja külma, mis tulenevad objektidest. Kuulete üsna hulga helisid. Sa tunned palju lõhnu. Sa mõistad, kus teie käed, jalad ja pea on ruumis. Näete palju punkte. Sa tead, milline on nende vahemaa, nende värv, kuju.\nJa kõik see juhtub kogu aeg. See on suur hulk teavet. Kui saite teavet jämedate andmete kujul, oleksite selle töötlemisel hull. Seetõttu ei jõua 90% kogu sellest teabest teie teadvusele. Ja väike osa sellest on juba töödeldud andmete kujul. Thalamus teeb just seda. See on nagu lehter: see võtab palju informatsiooni ja kõrvaldab kõike, mis on ebaoluline.\nTalamus töötleb igasugust teavet, välja arvatud lõhn. Lõhn siseneb kohe poolkerasse. Ta ei filtreeri ülejäänud teavet, vaid töötleb ja võtab kokku selle. Näiteks näete inimese nägu, kuid te ei tunne seda kui eraldi omaduste kogumit, vaid tervikuna. Kuid teil on raske kirjeldada teise inimese nägu: sa pead seda ette kujutama ja seda alles kirjeldama. Seetõttu kasutab politsei identikits: nad ei küsi öelda, mis moodustavad kõrvad. Nad paluvad teil valida parimad võimalused. See on lihtsam - te võrdlete pilte. Thalamus on kõige olulisem organ, mis võimaldab meil teabega palju tõhusamalt töötada.\nTäpsemalt, ajukoor on suur osa meie aju mahust ja see on jagatud lobes. Iga aurusauna aktsia, sest meil on kaks poolkera, ja igal neist on üks neist aktsiatest: eesmised lobid, seemned, ajalised ja okcipitalid.\nanda käske käigudeks.\nVaatame, milliseid ajukoore osi signaalid pärinevad.\nOccipital lobe tegeleb visuaalsete piltidega. See võtab vastu silma signaale pärast seda, kui talamus on neid töödelnud, ja siin on kujutatud pilt.\nParietaalhülg saab teavet puudutavat tunnet - see tähendab puutetundlikkust ja valu.\nAjamõõtja saab teavet helide, maitsete, lõhnade ja tasakaalu tundmise kohta. Aju ise ei tunne valu - selles pole närvilõpmeid.\nEsipea on tegelikult koht, kus teadvus elab ja moodustub terviklik pilt maailmast.\nKui kannatab mõningaid aju lobusid ja teatud keha funktsioonid. Seega põhjustab silmakõva lesta hävitamine nägemise kadu. Silmad näevad midagi, aga te ei saa pilti tajuda.\nKui tunne puudub, siis ülejäänud arendatakse tugevamalt. Nägemisega tegelev ajuosa hakkab tegema midagi muud - kuulmis- või puutetunde ja pimedas sünnist saadik arenevad teised meeled palju tavalisemalt.\nAga kui täiskasvanu kaotab silmist nägemise, mitte aju osa, kuid näiteks vigastuse tõttu tekkinud silmad, võite sealse mehaanilise implantaadi karmilt rääkida kaameraga, millel on närvidega ühendatud väljundid ja signaal dekodeeritakse nii, et närvisüsteem seda mõistaks. Isik on võimeline nägema, sest nägemist analüüsib aju osa. Ainult nägemisorganid. Silmaimplantaadid on juba olemas, neil puudub väga hea resolutsioon, kuid nad töötavad.\nInimese ja teiste selgroogsete aju jagatakse sümmeetriliselt paremale ja vasakule. Samal ajal kontrollib vasakpoolne osa peamiselt keha paremat külge ja vastupidi. On levinud eksiarvamus, et vasakpoolkeral on "loogiline" ja parem poolkera on "emotsionaalne". See on lihtsalt populaarne müüt. Tegelikult on neil veidi erinevad funktsioonid, kuid see ei ole nii oluline.\nKiud pakuvad kahepoolseid sidemeid.\nKiud, mis ühendavad koore aluspindadega.\nNärvid liiguvad aju kõrvale nii seljaaju kui ka nende 12 paari:\nAju angiodüstoonia patoloogilise protsessi tunnused\nMis on BRAIN PNEUMONIA?\nLaevaga sõitmine, äkiline käte ja südamete pakkumine, liiklusummiku sattumine, tööstress, raseduse varased perioodid, teravad lõhnad restoranis on asjad, mis võivad inimkehas äratada ebameeldivat tunnet, mida kutsutakse oksendamiseks, iivelduseks.


DELFI TAMPAS: MM-hõbe Maicel Uibo nägi kohapeal Margus Hundi ja ta klubi saatuslikku kaotust NFLis - Sport\nDELFI TAMPAS: MM-hõbe Maicel Uibo nägi kohapeal Margus Hundi ja ta klubi saatuslikku kaotust NFLis\nMaicel Uibo ja Margus Hunt kohtusid Tampas.Foto: Urmo Soonvald\nPühapäeval Tampas oli Margus Hundi klubil Indianapolise Colts võmalik Maicel Uibo silme ees astuda lähemale Ameerika jalgpalli profiliiga NFLi play-offile, kuid kaotus röövis edasipääsuvõimaluse.\nDoha kergejõustiku MMi hõbe Maicel Uibo veetis treeningutest vaba päeva Tampas, kui vaatas kohaliku Buccaneersi matši Coltsiga. "Olen Margusega tuttav vaid sotsiaalmeedia kaudu," lausus Maicel, kes sõitis mängule ligi 70 miili kauguselt kodulinnast. "Olen teda juba ammu tahtnud oma silmaga platsil näha. Nüüd on see nähtud."\nTokyo olümpiaks valmistub Uibo möönis, et tal pole aega ühelegi Põhja-Ameerika profiliigade klubile aega pidevalt kaasa elada. "Samas olen olulisemate uudiste ja mängudega kursis."\nPärast Coltsi 35:38 kaotust said Eesti kaks sporditähte elus esimest korda 15 minutit vestelda nii äsja lõppenud mängust, vigastustest, Eesti kergejõustikust ja juba ka 2020. aasta suveplaanidest. Seejärel pidi Hunt lahkuma bussiga lennujaama ning sealt juba charterlennuga tagasi kodulinna Indianapolisesse.\nÜletuleval esmaspäeval kohtub Colts võõrsil New Orleans Saintsiga.\nHunt ja Colts kaotasid mängu ning lootuse jõuda play-offi


FOTOD JA VIDEO: Käisid Hard Rock Laagris? Vaata, kas jäid kaadrisse! - Kroonika\nFOTOD JA VIDEO: Käisid Hard Rock Laagris? Vaata, kas jäid kaadrisse!\nHard Rock Laager 2013\nVana-Vigala kalmistu püha hiie ümber ja kuldsete viljapõldude vahel mürtsuv pisike aga väga tubli raske roki festival üllatas iga eelarvamuslikku kodanikku oma puhtuse, sõbralikkuse ja festivalikaaslastega, keda pole iial igav vaadata. Pikad ja võimsad juuksed (meestel), neoonvärvid, needid ja tätoveeringud - seda kõike saime näha!\nSamas kinnitas üks T-särkide, plaatide ja muu nänni müüja Publikule, et kui keegi peaks ilmuma kohale sellises outfitis, mis sobib pigem ööklubisse, oleks see ka täiesti okei. Selliseid meil seal ometi kohata ei õnnestunud. Samuti puudusid tavaliste festivalide püsi-VIPid, kohata õnnestus vaid Kosmikute bassimeest Kõmmarit, Metsatöllu poisse ja melomaan Robert Kõrvitsat.\nHard Rock Laagri esimese päeva artistidest tasus tõeliselt oodata ja nautida peaesinejat Testamenti USAst ja Endstille'i Saksamaalt, kes panid ööpimeduse saabudes terve taevalaotuse vappuma. Ülejäänud päevavalguses esinenutest soovitab Publik kindlasti edaspidi silma peal hoida Forgotten Sunrise'il ja Catafalcil, teise päeva maiuspaladeks on kindlasti Maxtraktor, Pedigree, Marduk ning rahvusvaheliste läbimurde saavutanud Talbot, kes esineb sel aastal muide ka Roskile festivalil.\nEt Hard Rock Laagrit nautida, ei pea seal olema 12 aastat kohal käinud. Väga paljud raske roki sõbrad on laagrile sama truud kui koer oma kondile ja esinejate nimekiri pole sugugi peamine, mis rahva kohale meelitab. See on pigem nende teema, kes otsustanud paaril viimasel aastal sellesse suurde metalperekonda astuda. Vabalt võib kinnitada, et legendaarsemaid sumisemisi toimub telklaagris, kus rahvas on rahumeeli püsti ajanud lisaks oma magamisasemetele ka lauad, toolid, grillid, varjualused ja sättinud sisse lausa ühiste mängude ala. Võetakse vaikselt napsu, arutletakse muusika üle. Kõigil on aega maa ja ilm ning just täpselt selline üks festival olema peabki!\nVaata peatselt valmivatest videotest, mida metalrahvas Publiku toimetajale jutustas!


Kes on tellinud amazon.de-st? - Perekooli Foorum\nEsileht › Ajaviite- ja muud jutud › Kes on tellinud amazon.de-st?\nTeema: Kes on tellinud amazon.de-st?\nTäpsemalt lastele jalanõusid. Kas müügilolevate jalatsite suurused vastavad amazoni pakutavale suuruste tabelile? Ma vaatan, et sealse tabeli järgi peaks mu lastel olema palju suuremad jalatsid kui neil praegu reaalselt on. Muidugi on eri tootjatel eri mõõdud, aga amazoni suuruste tabel on kõigile tootjatele sama. Nüüd ei teagi, mis suurust tellida. Mu vanemal poisil on praegu jalanumber 30-31, lasteaias sandaalid on veel 29, aga amazoni tabeli järgi ei julgeks küll järgmiseks sügis-talveks väiksemat kui nr 33 tellida. Aga äkki on saapad ilmatusuured, mis mööndustega ülejärgmisel talvel jalga lähevad? Väiksemal on praegu jalanõud 27-28, aga amazoni tabeli järgi ei julgeks kevadeks nr 29 kummikut tellida – jääb sügiseks väikseks. Kuidas on kogemused sealsete suurustega? Inglise amazon on veel kraad kangem – seal antakse võrdlus Euroopa suurustega, aga ei mingit vihjet sisetalla pikkusele või jalanõu sisse sobiva pöia pikkusele.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 25.03 21:35; 25.03 22:13; 25.03 23:32;\nRE: Kes on tellinud amazon.de-st?\nNo mul siiani kõik korrad täppi läinud. Olen ostnud seda suurust, mida muidu ka ostaksin, st et ma seda tabelit polegi vaadanud. Aga nüüd siis vaatasin ja minu lapsele ostetava jalanõu suurus vastab küll seal tabelis olevale sisetallapikkusele. No järgmiseks talveks ostaksingi ju suurema numbri, kui laps praegu kannab. Kuidas järgmiseks talveks ette ostetud jalanõud talvel jalga klappima hakkavad, see selgubki alles järgmisel talvel. Loodetavasti on kõik ok.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 25.03 22:04; 25.03 22:47;\n[tsitaat]No mul siiani kõik korrad täppi läinud. Olen ostnud seda suurust, mida muidu ka ostaksin, st et ma seda tabelit polegi vaadanud. Aga nüüd siis vaatasin ja minu lapsele ostetava jalanõu suurus vastab küll seal tabelis olevale sisetallapikkusele. No järgmiseks talveks ostaksingi ju suurema numbri, kui laps praegu kannab. Kuidas järgmiseks talveks ette ostetud jalanõud talvel jalga klappima hakkavad, see selgubki alles järgmisel talvel. Loodetavasti on kõik ok.\nAga äkki oskad oma laste jalanõude sisetaldade ja laste jalataldade pikkuse järgi öelda, kui palju selle tabeli järgi kasvu- ja avarusvaruks on jäetud?\nIse küsid, ise vastad:) Amazoni tabel on kõigile tootjatele sama, aga tegelikult on erinevatel firmadel siiski veidi erinevad mõõdud.\nAga äkki oskad oma laste jalanõude sisetaldade ja laste jalataldade pikkuse järgi öelda, kui palju selle tabeli järgi kasvu- ja avarusvaruks on jäetud? [/tsitaat]\nKusjuures ei oska kahjuks. 🙁 Sest ma tõesti ostes üldse seda tabelit ei vaata. Üritan kirjeldada oma meetodit: Kui laps kannab praegu näiteks sandaale 24 ja need on suuruselt parajad või hakkavad väikseks jääma, siis ostan talle lihtsalt sandaalid suurusega 25 (kui kohe kanda tahab), kui näiteks alles suveks ostan, siis võtaks tõenäoliselt suurus 26. Seda sisetalla pikkust ma üldse ei vaata, sest jalatsil on nii palju muid omadusi, mis määravad selle, kas see sobib või ei. Sisetald võib ju paras olla, aga kui ikka jalatsi liist üldse ei sobi, siis on sisetallast üksi vähe. Neti teel ostes riskingi sellega, et võib juhtuda, et ei sobi. Kahjuks on ka ühel ja samal firmal erinevaid liiste ja pole sealgi alati kindel, et asi sobib. Amazonis loen ka neid klientide jäetud kommentaare, kui seal ikka paljud ütlevad, et jalats ei lähe suurusesse, siis see tõenäoliselt nii ka on. Just eile jätsin sellepärast ühed mega nunnud saapad ostmata 🙁 Kui nüüd kummikut vaadata, siis tavaliselt on kõikidel kummikutel suht suur liist ja minu lapsed kannavad kummikuid pigem suurus väiksemat kui suuremat. Seega kummiku tõenäooliselt ostaksin täpselt selle numbri, mida laps praegu kannab.\nAga kõiki ostetud jalatseid ja nende sisetaldu praegu mõõtma hakata mul kahjuks küll aega ei ole.\nMina olen sealt oma lapsele ca poolteist aastat jalanõusid ostnud ja siiani olen numbriga puusse pannud ainult ühe firma jalatsitga (kapt’n sharky’s oli kohe väike kuigi laps kandis tegelikult veel number väiksemaid teise firma jalatseid). Nii et seega olen jäänud juba tuntud firmade juurde (ecco, viking, primigi), mille sobivust tean une pealt.\nNtx on tal hetkel 18cm jalatald. Sügissaapad olid viking nr.28, talvesaapad olid ecco nr 29, sandaalid on lasteaias primigi nr.29, k/s jalatsid ostsin ka nr 29, natuke on seal otsas varu ka veel.


Lakmé – Vikipeedia\n„Lakmé” on Léo Delibes’i ooper kolmes vaatuses Edmond Gondinet’ ja Philippe Gille’i libretole Pierre Loti romaani Rarahu ou Le mariage de Loti („Rarahu või Loti pulmad”, 1880) ja Théodore Pavie "Les babouches du Brahamane" („Braahmani sussid” järgi. Helilooja parim ja populaarseim ooper. Tuntud lopsaka idamaise õhustiku ja seda edasi andva tundelise muusika poolest.\n3 Peamised osad\n6 Lakmé rolli esitajaid\nDelibes komponeeris ooperi 1881–1882. aastal. Paljud 19. sajandi teise poole ooperiloojad üritasid rahuldada publiku huvi idamaise õhustiku vastu, kuid nähtuna seda läbi läänelike silmade. Sellest soovist lähtusid ka „Lakmé” autorid. Nimi Lakmé on prantsuskeelne variant sanskriti keelesest Hindu rikkusejumalanna Lakshmi (Laxmi) nimest. Ooper sisaldab populaarset lilleduetti („Sous le dôme épais”) sopranile ja metsosopranile, mida esitatakse sageli kontsertnumbrina. Teose kuulsaim aaria on kellukeste aaria „Où va la jeune Hindoue”, mis on ekstraklassi sopranitele meelepärane kontsertaaria. Ooperis on ka Prantsusmaa teatrites etendatud ooperitele tüüpiline balletistseen.\nEsietendus toimus 14. aprillil 1883 Pariisi Opéra-Comique`is (Salle Favart). Rollide loojad olid Marie van Zandt (Lakmé), Jean-Alexandre Talazac (Gérald), Arthur Cobalet (Nilakantha), Lison Frandin (Mallika) ja Auguste-Armand Barré (Frédéric). Dirigeeris Jules Danbé.\nTeos võeti innukalt vastu ning kujunes hooaja naelaks. Pärast esiettekannet Opéra Comique'is esitati oopust samas teatris aasta lõpuni veel ligi 40 korda. Tükk püsis selle teatri repertuaaris ligi 80 aastat järjest. 23. juunil 1909 toimus seal selle 500 ja 13. mail 1931 1000 etendus. Levis väljatulekul kiiresti paljudesse maadesse. Eestis on olnud Estonia mängukavas 1930, 1934 ja 1951 ning Vanemuises 1946.\nLakmé (sopran), preestrinna, Nilakantha tütar\nGérald (tenor), Briti ohvitser\nNilakantha (bass-bariton), Braahmani preester\nFrédéric (bariton), ohvitser, Géraldi sõber\nMiss Ellen (sopran), Géraldi mõrsja\nMiss Rose (sopran), Elleni kaaslane\nMistress Bentson (metsosopran), koduõpetaja\nMallika (metsosopran), Lakmé ori\nHadji (tenor), Nilakantha ori\nTegevus toimub 19. sajandi lõpus Indias Briti valitsemise ajal. Inglismaa on kindlustanud oma ülemvõimu ja tõrjunud Indiast prantslased välja. Paljud hindud pidid inglaste surve tõttu praktiseerima oma usku salaja. Taustaks on 1857–80. aastatel toimunud India talurahva ja tööliste ülestõus, ehkki sellele konkreetsetele ajaloolistele sündmustele ooperis ei viidata.\nI vaatus. Hindud käivad oma rituaale toimetamas püha Braahmani templis ülempreester Nilakantha juures. Hindud on kogunenud koidu ajal vana templi õuele pidama igahommikust palvust. Nilakantha on kirglik India vabaduse eest võitleja ja vihkab inglise kolonisaatoreid. Tema tütar Lakmé on isa ideede truu pooldaja. Lakmé ja teda ümmardav ori Mallika jäävad templisse suundujatest maha ja lähevad jõe äärde lilli korjama. Kui nad jõele lähenevad, eemaldab Lakmé oma ehted ja asetab need pingile. Läheduses peab seltskond ülbeid inglasi pidu. Nende hulgas on kuberneri tütred Ellen ja Rose, nende kasvatajanna mistress Bentson ja Inglise armee ohvitserid Gérald ja Frédéric. Briti tüdrukud näevad ehteid ja tahavad omale samasuguseid. Inglased tungivad hindu templi õuele. India olusid tundev Frédéric hoiatab korduvalt seltskonda, kuid teda ei kuulata.\nSeiklushimuline Gérald on kuulnud ülistavaid lugusid suursugusest ja kaunist hindu neiust Lakmést. Ta jääb pärast seltskonna lahkumist templi õuele, et joonistada üles Lakmé ehted, mida jõe äärest leiti. Gérald kavatseb lasta samasuguseid valmistada oma mõrsjale Ellenile pulmakingiks. Kuuldes Lakmé ja Mallika häält näeb neid naasevat templi hoovi. Gérald peidab end. Mallika lahkub mõneks ajaks Lakmest. Gérald jälgib Lakmé tegevust ja on temast võlutud. Ta väljub peidupaigast, et neiuga kohtuda, kuid too on inglase suhtes põlglik ja avaldab oma viha. Lakmé hüüab välismaalaste sissetungi pärast hirmunult abi. Kuid Géraldi sõnad võidavad peagi puhtahingelise Lakmé poolehoiu. Lakmé ja Gérald hakkavad armuma. Saabuvad braahmanid ning nende preester Nilakantha vannub templirüvetajatele kättemaksu.\nII vaatus. Tegevus toimub bazaaril. Nilakantha on end riietanud kerjuseks. Ta läheb turult templirüvetajaid otsima. Seal sunnib Nilakantha Lakméd laulma kellukeste laulu, et meelitada tundmatut ennast näitama. Lakmé ei valitse oma tundeid ja täidab isa soovi. Gérald ei taha kuulata oma sõbra Frédérici keelitusi, et parem on lahkuda. Kui Gérald esile astub, minestab Lakmé ja annab samas ära maskeerunud isa. Braahmanid jälgivad Géraldi kohtumist Lakméga. Naine tajub ohtu ja soovitab armastatul põgeneda, kuid on juba hilja. Nilakantha pistoda tabab inglast. Hoop ei ole surmav. Lakmé ja tema teener Hadji päästavad Geraldi ja viivad ta salajasse varjupaika metsa. Lakmé hoolitseb seal Géraldi eest ning soovib igavest armastust ja abielu ohvitseriga.\nIII vaatus. Gérald pole abiellumisest huvitatud, sest ta on kihlatud kuberneri tütrega. Frédéric tuletab sõbrale meelde kohustust rügemendi ees. Väeüksus peab asuma retkele ülestõusnud hindude vastu. Gérald otsustab ühineda oma väeosaga, kuid tal pole julgust seda Lakméle öelda. Lakmé saab eksimustest aru, et on reetnud oma maa ja usu armudes vaenlase ohvitserisse. Ta mürgitab end ogaõuna lehti süües. Gérald pöördub veelkord tagasi ja leiab eest surija. Nilakantha on meeleheitel tütre kaotuse pärast, kuid ei suuda kättemaksu lõpuni viia.\nLakmé ja Nilakantha palvus "Blanche Dourga”\nKoor „A l’heure accontumée”\nLakmé ja Mallika lilleduett „Viens, Mallika”\nGéraldi aaria „Prendre le dessin d`un bijou”\nLakmé aaria „Les fleurs me paraissent plus belles”\nLakmé hällilaul „Sous le ciel tout étolé”\nNilakantha aaria „Lakmé, ton doux regard”\nLakmé legendiaaria (kellukeste aaria) „Où va la jeune Hindoue”\nGéraldi ja Lakmé duett „Lakmé! Lakmé! C`est toi!”\nNilakantha ja Lakmé duett kooriga „Amid chants of cheerfulness”\nLakmé, Gérald duett "Ils allaient deux à deux”\nNilakantha, Lakmé ja Géraldi lõputertsett "C'est lui! C'est lui!\nLakmé rolli esitajaidRedigeeri\n20. sajandil on Lakmé rolli parimateks esitajateks olnud Leila Ben Sedira, Lily Pons, Mado Robin, Joan Sutherland, Pierette Robin, Mady Mesplé, Natalie Dessay, Emma Matthews, Sabine Devieilhr jt.\nTiit Made. Ooperimaailm I köide, Tallinn, 2012\nThe New Grove Dictionary of Opera, vol II, London, 2004\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Lakmé&oldid=5437033"\nLehekülje viimane muutmine: 27. august 2019, 14:41\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:41, 27. august 2019.


Vahejuhtum Atlantis H2O Aquapargis: kultuuride kokkupõrgete lahendused ei tohi toimuda euroopaliku kultuuri arvelt - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Lugeja kirjutab » Vahejuhtum Atlantis H2O Aquapargis: kultuuride kokkupõrgete lahendused ei tohi toimuda euroopaliku kultuuri arvelt\nVahejuhtum Atlantis H2O Aquapargis: kultuuride kokkupõrgete lahendused ei tohi toimuda euroopaliku kultuuri arvelt\nLugeja kirjutab, 02.10.2019\nBurkiniga mosleminaine Prantsusmaa rannas.\nUutele Uudistele kirja saatnud inimene vahendab oma elamusi Atlantis H2O Aquapargis ehk Viimsi Veekeskuses, kus euroopaliku kultuuriruumiga harjunud inimesed peavad juba arvestama islami kommetega, sealhulgas ka võõraste agressiivsusega.\n“Lausa vastik, jagan oma kogemust, et lastega pered oskaksid edaspidi seda kohta vältida. Minu jaoks jääb sellise koha külastamine viimaseks korraks.\nSinna on imbunud 12-13-aastased moslemitest poisid, kes saavad seal niisama lõbutseda, aga sama seltskonna õed ja naissugu on riietunud burkadesse ning vaatavad basseiniservalt pealt. Üks selline tõenäoliselt naine oli vees, olles riietunud nii, et polnud näha ka mitte varbad.\nIntsident leidis aset 28. septembril 2019. Olin koos poja ja mehega ujulas. Kaasas oli veel poja lasteaiakaaslasest sõber, kes oli mehe järelvalve all teises kohas liugu laskmas. Minu 6-aastane poeg kasutab veel ujumisrõngast.\nJärsku vaatasin õudusega, et täielikult burkas naine on vees ja ütlesin talle, et meil ei ole nii kombeks. See talle muidugi ei meeldinud.\nSamas moslemite kambas oli veel 2 vanemat poissi (12-13-aastased ja arvatavasti 2 õde). Järsku märkasin, kuidas need kaks õde hakkasid minu lapsel ujumisrõngast ära tirima ja üks neist proovis teda vee alla lükata. Sekkusin kohe ja mees läks administraatorilt aru pärima, et mis ajast meil sellised võivad ujulas viibida? Vastuseks sai ta, et see on ujumisburka ja teha pole midagi.\nMis nähtus see selline on, et kui kutsud moslemit avalikus ujulas (H2O Viimsi Aquapark) korrale, võtavad sellised kavva uputada 6-aastane laps? Ja Spa keskuse töötaja lubab ujulasse potentsiaalseid mõrtsukaid, kellel on nägu kaetud? Ja keegi ei vastuta?\nSelline olukord tekitab mitmeid küsimusi: mis siis, kui me poleks osanud koheselt reageerida? Mis õigustab potensiaalsete mõrtsukate ujulasse laskmise – pole ju teada, mida selliste riietus sisaldab? Võib-olla nuga, et laste ujumisrõngaid katki lõigata – need lapsed ei oska ju veel iseseisvalt ujudagi! Pluss veel traumaatiline stress, kus lapsele tuleb hiljem selgitada, mis juhtus ja miks juhtus! Mõelgem selle peale, kellel on alaealised lapsed! Vabandan väga, kui ägestun, aga see on minu meelest suur probleem siin riigis!\nMis ujulaid puudutab, siis leidsin sama teema aastast 2016. (“Mosleminaise ujumisriietus tekitas Eesti mehes küsimusi“, tarbija24. 4. august 2016). Kes on see ekspert kinnitamaks, kas tegu on oli ujumisburkaga või tänavaburkaga? Tundub nii, et Eestis on sellised ujulates juba lubatud.”\nLoe ka “Prantsuse Rivieral keelatakse julgeoleku huvides burkinid”.\nToimetuselt. Selle vahejuhtumi lahendus ei tohi toimuda eestlaste (ja kogu euroopaliku kultuuriruumi) arvelt – ei mingeid jutte sallivusest ja mõistvast suhtumisest teistesse kultuuridesse. Lahendus on ainult üks – võõrad võtku meie kombed ja väärtushinnangud omaks või kadugu siit. See konflikt karmide islami kommete ja euroopaliku vabaduse vahel pole ainult Eesti ja “rassistlike eestlaste”, vaid kogu Euroopa probleem.\nKui veekeskustes lahendatakse see probleem moslemitele “mõistvalt” ja eestlastele hukkamõistvalt, siis juhtubki, see, mille eest hoiatab kirjasaatja – meie inimesed loobuvad sellistes kohtades käimisest. Tehtagu moslemitele omad spaad või võtku nemad üle euroopalikud kombed. Veel parem aga – ärgu tulgugi siia!\nLoos on ära märgitud ka võõraste laste agressiivsus, milles pole samuti alust kahelda – suur osa neist tuleb sõjapiirkondadest ja agressiivsest usukeskkonnast, kus konflikte lahendataksegi tugevama õigusega, mis kandub ka laste omavahelistesse suhetesse. Uued Uudised nõustuvad selle emaga – võõraste ja vaenulike kommete pealetung meie riigis on juba väga suur probleem.\nTeemad: Atlantis H2O Aquapark moslemid Viimsi


kaks eesti tudengit ühendkuningriigis\nTere Jälle Kallis Lugeja!\nPole Sulle juba ammu rääkinud, kuidas mul läheb.\nSuure Kurbusega pean tunnistama, et Katrinit õnnestus mul suve jooksul vaid paar korda näha ja tema tegemistest tean viimasel ajal väga vähe. Loodan, et tal läheb hästi ja ehk ta ka kunagi meile kirjutab, kus ta on ja millega tegeleb.\nNüüd aga katsun mõne reaga kokku võtta selle, mis rahvusvahelise õppe tandril viimasest postitusest saati juhtunud on. Arvestades seda, et viimati kirjutasin siia samuti Ühendkuningriigi pinnalt enne kui veel suveks Eestissegi sõitnud olin, on seda päris palju. Samas veetsin ma enamuse sellest ajast Teiega koos ja seega teate te enamust Eestimaa pinnal juhtunust ehk pareminigi kui mina.\nKohvri sain igatahes edukalt tagasi ja ka hiinannale sai tema oma tagastatud. Peale selle, et mu kohvri lukud nüüd nii hästi kinni ei käi (sest vaene hiinlanna pidi kohvri lahti kangutama, et sealt mu isikuandmeid leida), ei ole nagu kaotatud midagi.\nLondonis oli mul esialgne plaan seal mõnda aega töökoha suhtes ringi nuuskida ja ehk suveks sinna tööle jääda. Tegelikkuses pean aga tunnistama, et puudus igasugune motivatsioon selle nimel pingutada. Küllap olin alateadvuses otsustanud koduriiki tagasi pöörduda. Tagantjärele ei pane ma seda ka imeks, sest selleks ajaks vajasin hädasti puhkust küllalt kurnavast kooliaastast.\nNädal, mis mul Londonis olekuks plaanitud oli, kulus kiiresti. Kaks või kolm päeva kulus mul küllaltki ajulagedalt uue filmikaamera ostmisele. Lukeri soovitusel leidsin ühe päris põneva poekese kesklinnas, mis kasutatud foto- ja filmitehnikaga tegeleb. Eri pangakaartidelt raha edasi-tagasi sokutamine ja ka tõik, et esimene kaamera, mille ostsin, töövõimetuks osutus, muutsid kaameraostu mitmepäevaseks küllaltki väsitavaks protseduuriks. Kokkuvõttes tasus kogu see mitmepäevane Greenwich - kesklinn liinil logistamine ja peamurdmine end aga ära, sest kaamera sain korraliku ja suvel õnnestus teda ka omajagu kasutada. Sellest aga hiljem.\nMa ei mäleta enam väga täpselt, aga lõpuks loobusin vist Londonis töö otsimisest üldse ja puhkasin viimased päevad Greenwichis. Luker tutvustas mulle kenasid kohalikke pubisid ja ka mõnda kaugemat, mis mööda Thames Walki Greenwichist pea tunni tee kaugusele jäävad.\nPaari päeva pärast saabus aga kauaoodatud tagasilennu aeg. Iseenesest ei ole Londonist Eestisse lendamine mulle kui puruvaesele tudengile väga meeldiv tegevus, sest odavlend London - Tallinn marsruudil stardib hommikul väga vara. Minu öömaja asupaik Londonis ja lennu kellaaeg tähendavad kombineeritult seda, et kõige praktilisem on hilja õhtul kõige hilisema rongiga lennujaama sõita ja öö seal veeta.\nMeenub, et metroos olid hilja õhtul mingisugused jamad ning pidin pool tundi tunnelis seisvas rongis ootama ja seejärel kusagil äärelinnas asuvas jaamas maapealsele rongile ümber istuma. Kesköö paiku poolunisena ja pikast metroos loksumisest kurnatuna ei ole Londoni äärelinnade metroo- ja rongijaamad just meeldiv kogemus. See, et naaberperroonil segaduses õpetajad eestlastest koolilaste rühma hallata üritasid, tegi asja veidi lõbusamaks. Metroojaamast lennujaamani sõitsin vist rongis jänest.\nTuleb välja, et lennujaamas ööbimisel on taktika väga oluline. Mina jõudsin Gatwicki liiga hilja ning kõik pikad pingid ning seinaääred olid juba magajaid täis. Magasin pingil istudes.\nLend ja see, kuidas Tallinnast Tartusse jõudsin, on meeles ähmaselt. Bussijaama viis mind nooremapoolne taksojuht. Vaevalt, et palju vestlesime, küllap olin selleks hetkeks päris kurnatud ja ainuke asi, mis meelel, oli Tartusse jõudmine.\nEsimene asi, mis Tartust selgelt meeles on, on kuldne ja kihisev Premium, mille emaga La Dolce Vita-s einestades jõin. Siinse Fostersi ja muu lakega ei anna seda võrreldagi.\nSiit edasi peaksin aga suve rekonstrueerimiseks oma pildiblogi kronoloogilises järestuses kõrvale võtma. Meeles on see, et esimese paari nädalaga õnnestus meil Pearuga kahe peale pimik kokku ajada, ja seda mitte üldse kalli raha eest. Seda sai suve jäädvustamisel ka küllaltki aktiivselt kasutatud.\nLisaks oli mul julgust ühel ilusal juuniõhtul viia jalutama neiu, kellega juba kevadvaheajal Tartus olles kohtunud olin. Tagantjärele tark tegu. Kuivõrd meil siin aga romantikablogi ei ole ja küllap teist enamus sellest ka üht-teist teavad, siis sellel rohkem pikemalt peatuma ei hakka. Kui uudishimu väga põletab, siis mind your own fucking business või küsige nendelt, kes teavad.\nSuve meeldejäävamatest sündmustest võib ära mainida Matsi ja Liisa kolimise, Folgi, jalgrattamatka lõuna-eestis, puhkused Matsirannas ja Nõval ning lugematud olengud sõpradega.\nNüüd aga pisut ka sellest, mis siin möödunud kahe kuu jooksul saanud on.\nMäletan, et esimest korda oma uude koju jõudes pidin mõnda aega Robi ootama, sest temal olid võtmed. Nosisin kohvri otsas istudes kala ja kartulit.\nMinu toas, nagu ka ülejäänud majas, valitses paras segadus. Remont ei olnud veel päris läbi. Minu voodil lebas muruniiduk ja remondimehed olid mööbli segiläbi hunnikustanud. Esimese öö pidin magama üle maja otsitud kardinates, sest voodipesu mul ju ei olnud.\nEsimene nädal kulus meil kõigil sisse kolimiseks, maja korda seadmiseks ja vajalike vidinate hankimimseks. Minul oli veel vaja tegeleda oma asjade endisest ühikast kätte saamisega.\nNüüdseks olen muiduigi juba sisse elanud. Kool käib vähemalt samasuguse tempoga, nagu eelmisel aastal, ja armu ei anta. Õnneks võtan juba paari nädala pärast nädalakese puhkust ja siis pole ka jõulud enam kaugel. Selleks ajaks on pool ülikoolist põhimõtteliselt läbi.\nNüüd sai pisut kirjutatud.\nPostitaja: Paul kell pühapäev, september 28, 2008 Kommentaare ei ole:\nakadeemiline aasta lõppenud!\nMinu esimene akadeemiline aasta University of Gloucestershire's on läbi. Võib öelda, et tegemist oli väga eduka aastaga.\nKäesolevaga soovin jaksu ja jõudu kõigile meie Eestis õppivatele kolleegidele, kes minu teadmiste järgi praegu kõige paksema sessi käes higistavad.\nNüüdseks olen oma ühikatoast juba välja kolinud, istun sugulaste juures Londonis ja sõidan varsti oma kaotatud kohvrile järele.\nNimelt võttis keegi hiinlannast daam eile bussijaamas bussist enda kohvri asemel minu oma ja sõitis sellega koju. Ega ma talle seda väga pahaks pane, sest haarasin isegi esiotsa tema kohvri, kuid suured vinni puhhi kleepsud selle pinnal panid mu kärmelt taipama, et tegu pole õige asjaga. Õnneks oli täna hommikuks läbi shanghai jõudnud minu e-postkasti õige kiri ja peatselt peaksin oma kohvri kätte saama. Enne õhtut ma aga ei hõiska ja vaatame, kuidas asi tegelikult läheb.\nPostitaja: Paul kell laupäev, mai 17, 2008 Kommentaare ei ole:\nja nüüd: kuu aega ühe postitusega.\nTuleb pikem lugemine. Varuge aega ja võileibu.\nKuivõrd meil siin selles blogis selline rahvusvaheline teema on, mõtlesin katsuda teile koguda oma hajusad mõtted teemal "kaks ja pool nädalat Shanghais". Pilte muidugi panen oma tavalisse pildiblogisse, mille leiate paremalt.\nNüüd tagantjärele mõeldes ei teeks ju paha kergelt üle käia ka nädalavahetusest Lyonis ja pea kahest nädalasdt kaunite inimestega kaunil kodumaal. Pisut ka siis nendest ehk kokkuvõtvalt möödunud pisut üle kuu pikkusest perioodist eemal Cheltenhamist.\nJa nüüd veel rohkem tagantjärele mõeldes mainin ära ka nädalavahetuse Londonis Marustete perekonnaga. Käisime hiinalinnas söömas, naisi (vist) Portobello Marketil turutamas ja eksisime kuhugi võssa ära.\nKäisime kristjaniga pool päeva niisama ringi vahtimas ja muidugi ei saanud mänguasjapoes legost peenist ehitamata jätta.\nVõtan siis kronoloogilises järjekorras ja vaatame, mis välja tuleb.\nEsiteks siis transiit Chelt. - London.\nArmastet kodulinnast (see nüüd oli muidugi nali ja huumor) lahkusin 13. märtsil. Bussisõit möödus rahulikult ja ei ilmutanud mingitki märki sellest, mis mind ees ootas.\nSel korral oli mul Londonis ööbimine küllaltki keerukas ja väheproduktiivne tegevus. Nimelt pidin ma sel korral ööbima mitte oma tavalises pesas, vaid logistiliselt veidi keerulisemalt ligipääsetavas kohas. Ja kõike seda umbes kahe tunni une nimel, et kell kaks hommikul tõusta alustamaks seiklemist kella viieks hommikult Gatwicki jõuda.\nOlles lasnud kohalikel end õhtul toitlustada (ja äitäh selle eest!) tõusingi enne koitu, et kahe bussiga (sest metroo ju nii vara ei tööta ja üleüldse on pool sellest pidevalt remondis) kohvrit vedades läbi öise londoni logistada.\nÕnneks oli vahepeatuses piisavalt klubist tulnud vintis kebabilätsutajaid ja väga ebaturvaline tunne ei tekkinud. Puhta kokkujuhtumusena vahetasin busse New Cross Gate peatuses, kus paari nädala eest Kristjani ja kambaga seigelnud olin.\nKergelt masendav on see, et hommikul seitsmese lennu peale jõudmiseks tuli kell kaks üles tõusta, aga mis teha. Väga pikki ootepause kuskil ei tekkinud ja seega ei saaks öelda, et paanikas äratuse liiga varajaseks oleksin pannud.\nOlles linnaliinidega Victoriasse jõudnud, istusin sealt Gatwicki viiva mikrobussi peale. Jagasin bussi pundi tundub et Londonis õppivate rahvusvaheliste umbes minuvanuste noormeestega, kes täiesti juhuslikult samuti Lyoni mingisugusesse laagrisse sõitsid. Arutasid pikalt ja laialt, kes kunas ja kuidas naisi saab. Öise une pikendamise kõrvalt nägime, kuidas Bentley katki sõideti. Onu kimas lihtsalt ristmikust punasega üle ja otse raudaia otsa. Ei saanudki nagu täpselt aru et miks.\nLend Lyoni möödus suuremate sündmusteta, nähtavasti magasin. Edasi buss kesklinna ja tramm Kristjani - Liisi (ülikooli)linnakusse. Trammis jämmisime kodutu mustanahalisega. Tal oli mängumobiiltelefon, kust ta viisijuppe lasi ja siis ise peale ümises. Kahjuks läks ta teises peatuses maha.\nPeale pikka aega vanu sõpru näha oli hea meel.\nNende elamisest niipalju, et üldtasemelt minu urkaga võrreldav, kuigi neil on kahesed toad. Linnak ise meenutab mulle sadat aakrit tallinna linnahalli. Vananev ja lagunev ebafunktsionaalne moest läinud betoonarhitektuur.\nNädalavahetus Lyonis oli tuus. Tutvusin mõningate Liisi - Kristjani kolleegidega, nägin ära kurikuulsa kevadrullikoha (soovitan!) ja palju muud. Vaatasime üle mõlemad Lyoni kuulsad kirikud ja kolasime vanalinnas. Linn jättis väga hea mulje ja silmagi pilgutamata elaks seal mingi aja. Üüriks mõne postkaartlikult poollagunenud korteri mäeküljel, timmiks veini (ja õlut!) ning elaks boheemlasseelu.\nKäisime läbi kohalike eestlaste seltskonnaga, kes tundusid väga mõnusad inimesed.\nÜldiselt oli atmosfäär täpselt selline, nagu ma ootasin. Vaadake suvalist prantsuse suvefilmi ja peaksite aimu saama. Igatahes lähen kunagi tagasi.\nNüüd tuleb mulle meelde, et ka Lyoni-käigust peaks ehk veel mõned pildid üles panema.\nSeejärel aga üle Berliini Lyonist Tallinna. Berliinis sadas lund. Tallinnas oli ka külm. Sellegipoolest on Eestisse tagasi jõudmine väga mõnus tunne. Teadev proffessionaalimuie tuleb nagu iseenesest huulile.\nJõudsin nii efektiivselt bussijaama bussile, et isa, kes lennujaama vastu tulemisega viis minutit hiljaks jäi, jõudiski mulle alles bussiuksel järele.\nBussis kohtusin Tarmoga, vaatasime filmi ja lebotasime tagaistmel.\nTartus käisime emaga söömas. Meil on mõnus dolcevita-traditsioon kujunenud. Seal on jätkuvalt väga head söögid.\nKuna Mats & co pirises midagi akadeemilise töö nimel, siis esimesel õhtul Tartus rohkem midagi ei teinudki.\nPildide abil järge ajades tundub, et teise päeva vedelesin niisama kodus, õhtul käisime vanaema pool ja seejärel Matsi pool nagu ikka tola tegemas. Sai indiaani pokker ära mängitud, vanad sõbrad ära nähtud, esimesed eesti õlled tehtud ja oli tore.\nKolmandal päeval tundub et oli (vot see on see jama et kui kuu aja sisse aasta jagu mälestusi kuhjub siis päris täpselt ei mäleta, millal mida tegid.) perekondlik lõunasöök vanaema juures. Võibolla käisin ka õhtul Matsi juures, sest ma nagu mäletaks, et olin seal korra ilma kaamerata ka, aga siis pole jällegi piltide võimalik järelselgitust teha, niiet need kes paremini teavad, võivad ise öelda.\nSiis oli meil Kairi juures söömine ja Munade värvimine. Kuna Kristjanit ei olnud, otsustasin fallosnaljad enda peale võtta. Tutvusin Annaga, keda mõned teist teavad ja mõned vist ei tea. Väga Huvitav Inimene. Otsustasin ennast järgmisel päeval tema juures toimuvale üritusele kutsuda.\nJärgneva mainimisväärne üritus ongi (vist) viiendal päeval eelnimetatud üritus. Tutvusin uute Huvitavate Inimestega ja Märt pärast rääkis, et olime päris purjus olnud. Mina muidugi jätkuvalt salgan kõike.\nSiis olime jälle Matsi juures ja mängisime juba täiustatud tikkude süsteemiga indiaani pokkerit.\n27. märtsil oli minu Järelsünnipäev Eesti inimestele. Ega mul siin inglismaal suuremat sünnipäevapidu polnudki ja seega oli ka see vaja ära pidada. Tulid sõbrad kokku ja oli tore, aga sellel üritusel olite te ju ka ise kohal ja seega mida siin ikka rohkem kirjutada.\n30. Märtsi õhtul oli Tammuri sünnipäev.\n1. aprilli õhtul vastu teist oli meeldiv õhtupoolik Anna seltskonna ja kanaga. Käisime Romaniga Maailmas joomas. Kui ma vaid mäletaks, mis selle joogi nimi oli. Päris peen cointreau-põletamise rituaal. Kui kõik lahkusid, saatsime Anna koju ära, vestlesin mõned minutid Liisaga ta köögis ning vantsisin rõõmsal meelel koju. Vist läks sel ajal ka juba valgeks.\nTeisel aprillil veetsin viimase õhtu sõpradega Matsi juures et alustada järgmisel päeval teekonda ööbimisega Tallinnas Shanghai poole.\nTartust lahkumine on mulle iga kord raske. Seekord bussis istudes ja bussijaamast välja veeredes mõistsin kui palju ma oma sõpru austan ja armastan. Nii neid, keda tunnen juba esimesest eluaastast vanemate kaudu, kui neid, kellega alles sel korral Tartus kohtusin.\nKui iganes raske Tartust lahkumine ja elu siin ei oleks, on tagasitulek iga kord seda magusam.\nEt me kohtumimsed ei lõpeks!\nTallinna jõudsin vist õhtupoolikul, kohtusin korraks Maarjaga ja kobisin magama. Tõusta oli vaja vara.\nShanghaisse jõudsin 3 lendu ja umbes 24 ärkvelolekutundi hiljem. Kuna ajavahe tõttu jõudsime kohale hommikul, olin õhtul hotellis voodisse varisemise ajaks üleval olnud 36 tundi. Ei olnud nii hull, kui oleks võinud arvata.\nÜldmulje linnast on väga positiivne. Katsun sel suvel tagasi minna.\nKogu Shanghais-oleku vältel elasime Dong Hua (ehk Shanghai Tekstiiliülikooli) hotellis. Nende linnak on nii suur, et oma hotell on mõistlik lahendus. Ainult ühe öö olime Suzhou ülikoolis (Suzhou asub shanghaist rongiga umbes tunni kaugusel).\nEsimene elamus Shanghais oli maglev-rong lennujaamast linna. Tippkiirus meie sõidul 417 km/h. Seda, et sakslased selle süsteemi arendamisest turvakaalutlustel loobunud on, meile muidugi ei öeldud. Hiinlasi väike ebastabiilsus hirmutavat ei tundunud.\nÕhtul oli pisukene bankett ülikooli inimestega ja läksimegi magama. Laias laastus võib öelda, et Shanghai kandi bankettidel kõlbab süüa umbes pool pakutavast. Ülejäänu haiseb, võdiseb või on muul moel küllaltki ebameeldiv.\nTeisel päeval vaatasime üle galerii, kus hiljem näituse tegime. Selle käigus saime esimesed kogemused linnas liiklemisest. Õnneks on kõik metroo- ja tänavasildid ka inglise keeles nii et navigeerimine polegi väga keeruline.\nJärgmine päev oli meil piltide järgi vaadates vaba. Käisime otsimas Shanghai ekvivalenti vanalinnale, aga ei leidnud seda vist. Väga põnev oli sellegipoolest. Vaatasime ära linnaarengumuuseumi. Tenniseväljakusuurune Shanghai makett.\nEsimesel nädalal pakkusid lektorid igaks õhtuks pubi, kus kokku saada ja neis ka käisime.\nVist kolmandal päeval tutvusime Dong Hua ülikoolilinnakuga ja Sam nikastas jala. Ma ei saagi täpselt aru, kuidas selleks terve päev läks. Võibolla oli ka tai-chi tund samal päeval.\nJärgmisel päeval üleülikooliline pingpongiturniir. Ka meie osalesime. Õhtul projekt kohalike hiina tudengitega järgmisel päeval kohtusimegi inimestega, kellega koos suure osa ülejäänud ajast koostööd tegime.\nMoodustati meeskonnad kahest kohalikust tudengist, ühest fotograafist ja ühest taani majandustudengist. See taani kool on päris põnev värk ja vääriks eraldi käsitlemist, aga ma praegu ei viitsi. Saime kätte oma ülesande ja käisime kohalikus pelmeeniurkas plaani pidamas. Pooleteisenädalase töö tulemusena pidi valmima näitus üldteemaga sotsiaalne innvovatsioon, kus iga meeskond mingit pisemat alateemat käsitles. Meie teema oli sotsiaalne innovatsioon ja kuritegevus.\nSamal päeval tegime ka kolm intervjuud, millest said meie projekti alustalad. Käisime muu hulgas ka kohalike ameeriklastest muusikaprodutsentide katusestuudios. Sain maja katusele ronida ja pilti teha. Vaade ja fiiling olid hingematvad.\nVahemärkusena tõik, et leidsime endale piljardiklubi kus nii mõnelgi õhtul käidud sai.\nEdasi möödusid päevad töiselt. Lisaks põhiprojektile kuritegevuse vallas veetsime ühe reede kohalikus galeriis näitust teha. Lisaks varem inglismaal valmis tehtud fotodele tegime koha peal installatsioone jne. Kogu selle asja vahel jõudsime õhtuti ka väljas käia.\nTeisel vabal päeval nägin ära maailma suurima rulapargi, mis ei olnud sugugi nii muljetavaldav, kui ma oleksin lootnud. Tegime rulafotot poistega.\nSiis sõitsime kaheks päevaks (ja üheks ööbimiseks) Suzhou ülikooli. Reisi tipphetk oli meeskonnakaaslasega kohalikus hiina peres käimine pisikeses külas keset loodust. Täiesti vastupidine kogemus Shanghaile. Pildistasin projekti jaoks nende last.\nSiis suure projekti lõppnäitus ja tulimegi ära.\nMulje täiesti kustumatu ja kindlasti lähen tagasi. Ehk juba sel suvel.\nPostitaja: Paul kell pühapäev, aprill 20, 2008 1 kommentaar:\nesimene juubel tsiviliseeritud euroopas\nEsmalt suur tänu kõigile, kes mind eile elektoonilisel vm. teel meeles pidasid. Ikka on hea teada, et keegi veel mäletab mind kaugel mere taga.\nTeiseks, palju õnne 90. sünnipäevaks meie Vabariigile.\nVastupidiselt viimase paari aasta traditsioonile, ei ole mul 2008. issanda aastal Eesti Vabariigi Iseseisvuspäeval suuremat pohmelli. Ma loodan, et ma kellegi lootusi sellega väga ei petnud, (kas nii saab eesti keeles öelda?) aga teid kedagit polnud ju siin ja brittide traditsiooniline kostüümidesse riietumine ja ennast (rõvedates briti) klubides umbe joomine pole väga minu rida. Mina ikkagi olen võtnud põhimõtteks end kostümeerida ainult tõsiste sündmuste nagu rebaste retsimine jm. puhul.\nVeetsin suuresti koduse päeva, tegin õlut ja pitsat ning nautisin mittemidagitegemist. Poisid tõid veel õlut juurde ka ja ühesõnaga peeti mind ka siinpool tiiki meeles.\nSuurem pummeldamine on plaanis: a) londonis ja b) Vabariigi pinnal millalgi märtsikuus. Sellest viimasest kuulete kõik kindlasti ka lähemalt.\nPostitaja: Paul kell pühapäev, veebruar 24, 2008 Kommentaare ei ole:\nKuigi praegu on hall uni ja silmad eriti lahti ei püsi, sest olin eile neljani tööl ja pidin täna vara tõusma, et raamatukokku printima jõuda, võib üldiselt öelda, et asjad lähevad pigem ülesmäge.\nRahaliselt on seis muidugi täpselt sama hägune, nagu ta koguaeg olnud on. Hetkel on raha vähe, aga vähemalt on olemas mingisugune idee, kust teda juurde tulla võiks ja esimesed sammud uue töö(koha) poole on tehtud. Sellest aga juba siis, kui millestki päriselt rääkida on.\nHakkan vist kohaliku eluga enamvähem ära harjuma. Kui eestist lahkumise must masendus mööda sai, hakkas päris mõistlik. Üldiselt hakkab tekkima mingisugune perspektiivitunne ja ei tundu enam ilmvõimatu, et siin kolm aastat vastu pean. Hakkab tekkima mingisugune idee sellest, kuidas seda elu siin elada ja mida edasi teha.\nPostitaja: Paul kell pühapäev, jaanuar 13, 2008 1 kommentaar:\nhaigla kommipoe tasemel\nTäna õnnestus mul siis osa saada siinsest NHS-ist. No kokkuvõtvalt võib öelda, et tervishoiusüsteem haiglas toimib täpselt sama halvasti kui meil, Eestis. Samas nagu absoluutselt kõigega siin Suurbritannias - bürokraatiat on viis korda rohkem kui kuskil mujal!\nAlustan siis sellest, et teatud sportlikel põhjustel, millel ma pikemalt ei peatuks, suutsin ma laupäeval nii õnnetult kukkuda, et väänasin mingi kõõluse paremal jalal välja (ma tean, et see on äärmiselt detailne ja asjatundlik kirjeldus:D aga see pole üldse oluline praegu). Kuna täna ikka kõndida ei saanud, sundisid kõik mind arsti juurde minema. Kõigepealt taksoga GP juurde. Registratuuris küsiti kümme minutit minu käest küsimusi, alates sellest, miks ma sinna tulin üldse, lõpetades küsimustega, mis ma hommikuks sõin ja kas mul on ikka väga valus. No ei ole, ma niisama tulin juttu rääkima. Pärast pikka paberimajandust öeldi, et tegelikult peaksin ma minema hoopis haiglasse. Aga nad tänasid mind informeerimast! Tore on, rõõm on minupoolne.\nEdasi siis taksoga haiglasse, jälle registratuuri. Seekord polnud mu probleem neile üldse nii oluline (ilmselt nad teadsid, et keegi niikuinii niipea minuga ei tegele). Kõigepealt siis mingi ankeet. Tehti kindlaks, kuidas ma haiglasse tulin? Taksoga. Kas ma enne GP juures käisin? Kahjuks küll. Kuidas mu nimi on? N-I-G-U-L (ja kirja sai ikka Nigol). Sünniaastaks märgiti 1998, ma olin meelitatud (arst vaatas küll pärast veidi kahtlaselt). Ja alles siis jõuti küsimuseni, et mis mul siis viga on.. Kuna mina väga hästi neid tervisega seotud termineid ei teadnud, seletas olukorda Luke. Siis paluti istuda ja oodata, kuni kutsutakse.\nOotasime kaks ja pool tundi, aga see oli peaaegu et kõige suurem kultuurišokk! Esiteks, kuna enamik arste-õdesid pole kaugeltki mitte kohalikud ega üldse eurooplasedki, siis oli kõigil töötajatel "aega küll". Ühesõnaga toodi kiirabiga kohale üks vanem mees ja seletati valveõdedele paaniliselt midagi südame ja teadvuse kaotamise kohta. Kiirabiarstid lahkusid siis ja kaks õde ka (arvatavasti kellaviie teed jooma) ning see mees lamas voodis tilgutite all (välisukse ees, kus kõik traumapunkti patsiendid ootasid ja kus oli metsikult külm!) vähemalt veerand tundi enne kui ta minema kärutati. Ma tõsiselt mõtlesin, et see asi ei lõppe hästi..\nTore ja täiesti teistmoodi kogemus minu jaoks oli naine, kes hiiglasuure käruga mööda ootesaali ringi sõitis ja kõigile komme, šokolaadi, limonaadi, kartulikõrpse jms pakkus (nagu suvel Pärnu rannas jäätist müüakse!).. minul küll kõiki neid traumasid nähes väga isu ei tekkinud, aga britte see ei heidutanud. Üks toekam tädi kui teine, aga suu käis kogu aeg!\nLisaks sellele pakkus parajalt tsirkust ka üks arsti ootav vanatädi, kes iga kord, kui õde mõne patsiendi nime hõikas, karjus: "Good luck, my dear!" Lõpuks kutsuti mind ka, aga enne kui ma arsti näha sain, pidi vanemõde täitma veel kaks paberit (kusjuures küsimused oli 90% samad, mis enne!). Viimaks sain siis arsti vastuvõtule minna. Kena ja viisakas noormees oli, aga kahjuks teadmistega ta mind väga ei vapustanud. Röntgenit teha ei viitsitud, ütles mulle selle asemel äärmiselt targad sõnad: "I'm afraid that for the next two or three weeks you just have to tolerate the pain while walking." Cheers! Täpselt see info, milleks ma kõik need tunnid ootasin!\nPostitaja: Kati kell teisipäev, detsember 11, 2007 1 kommentaar:\nÜldiselt pean tunnistama, et minust saab ilmselt eesti esimene täiskohaline proffessionaalne nostalg. Kahekümneviieselt pikk habe ees ja elan minevikus. Ma ei tea kas see tuleb sellest, et praegu on elu raske ja kõik helged mälestused on veel seoses eestiga, või millest, aga praegu on küll tunne, et vanasti oli elu parem ja rohi rohelisem.\nKuigi rõvenilbetest eksamitest ja tont teab veel millest (mitte et ma isiklikult oleksin pidanud või viitsinud nendeks väga pingutada) on möödas ju vähem kui aasta, aga härma-aegu meenutan juba rõõmsa ohkega nagu oma vanemaid jmt. korduvalt olen näinud tegevat. Tuli meelde järjekordne passimine aulas mäletamata põhjustel, kui rolpa ja kristjan moderntantsu tegid. Rolpa mängis vist klaverit ja krissu tantsis. Geniaalne. Selle saare peal ma selliseid pärle veel kohanud ei ole.\nAga tegelikult ei tahtnud ma üldse sellest rääkida, vaid pisut pajatada sellest, mis vahepeal toimunud nii reaalselt kui ka plaanide ja ideede vallas.\nPeale eelmiskordset kirjutamist olen veel korra londonis käinud, seekord vanematega. Üldiselt ongi mul viimastel nädalatel olnud skeem kaks nädalavahetust tööd - üks londonis. Vanemad käisid mul siin Cheltenhamis ka külas, ööbisid ühe öö kohalikus hotellis ja laupäeval sõitsime koos läbi Oxfordi Londonisse. Vaatasime ära ka Gloucesteri katedraali, mis oli päris muljetavaldav, vististi üks suuremaid euroopas kui mitte terves maailmas ja sigavana. Ühesõnaga kui teist keegi siiakanti kunagi satub, soovitan ära vaadata. Kui ma nüüd midagi sassi ei aja, siis nad vist filmisid mingisuguse Potteri-filmi osad ka seal, äkki saate sealt kaeda.\nLondonis veetsime tegelikult sugulaskondliku õhtu, sest ööbisime mu onutütre juures.\nÜldse on mul Londoniga see hea, et saan seal mõistuse piires tasuta ööbida eelmainit sugulase diivanil. Nende vaatepunktist see muidugi ehk nii hea ei ole.\nNüüd on olnud kaks Cheltenhami-nädalavahetust, mil lootsin töötada, aga ei antud vahetusi. Ma ei tea kas nad on midagi sassi ajanud või ei jätku lihtsalt kõigile töötajaile tööd. Hetkel ma selle pärast väga pead ei murra (kuigi ilma tööta ei tule ka palka ja süüa aga vast pean jõuludeni vastu), sest kavas on selle töö pealt võimalikult kiiresti ära saada. Muidugi praktikas võib karta, et akadeemilise aasta lõpuni e. kevadeni tuleb kindasti ära kannatada, aga saame näha. Ei näe põhjust oma nädalavahetuse-öid purjus brittide higi järgi lehkavais pimedais koridorides raisata kauem kui vaja.\nKuivõrd sain nüüd selle nädalavahetuse sellest puhata ja tundub, et ka järgmine nädalavahetus tööd mulle ei leidu, siis on olukord talutav. Küll aga tuleb söömise pealt kokku hoida.\nÜlejärgmine nädalavahetus tuleb aga rõõm suur, sest veedan ühe õhtu Londonis, ning lendan siis juba tagasi kodumaale teie kõigiga kohtuma.\nMida ma aga kogu selle aja jooksul siin Cheltenhamis teinud olen? Esiteks muidugi ohtralt koolitööd. Sellest siin üldiselt väga puudust nagu ei tule. Esimesed ühesa nädalat kestnud sissejuhatav moodul (olgu küll mainitud, et tegelikult toimuvad alati kaks - kolm moodulit paraleelselt) lõppes, ning sellega seonduv paberitöö sai vormistatud ja hindamisse antud. Seisneb see siis tööraamatu e. workbooki ja portfolio vormistamises. Kui nad tagasi saan, ehk teen neist ka mõne klõpsu ja panen siia üles. Üldiselt võib öelda, et mooduli tulemusena valminud piltides olen ma küllaltki pettunud ja oleksin tahtnud paremini teha, aga oma eesmärgi ehk minusse uute teadmiste sisestamise täitsid nad ideaalselt. Tootsin omajagu saasta, aga sain palju targemaks.\nNüüd algas digifoto moodul ja selle raames õpetatakse meile järeltöötlust ja erinevate piltide kokku monteerimist. Tõotab tulla põnev.\nKoolivälist elu mul tänu tööle ja muudele mõnudele eriti ei ole. Leian küll pea igal õhtul aega, et mõni film ära vaadata (korrusekaaslaste filmikogu on muljetavaldav - ja täiesti legaalne), aga nädalavahetuseti suuremaid projekte ette võtta ei saa/jõua/viitsi.\nEile ehk laupäeva õhtul oli SU baaris ühikate ühine jõuluõhtu. Selle raames esineti, britid said jälle erinevaid totrusi selga panna, ja oldi muidu lõbusad - kes rohkem, kes vähem. Üldiselt selline aktuse ja õllejoomise vahepealne üritus rõhuasetusega õllejoomisel. Mis iseenesest pole muidugi paha.\nKui Kati minust ette ei jõua, kirjutan teile peatselt jälle. Kui me just enne Eestis ei kohtu.\nPostitaja: Paul kell pühapäev, detsember 02, 2007 Kommentaare ei ole:


VIDAXL TUGITOOL, MUST, KANGAS, müük, kuulutus 83401197 - Kuldne Börs\nVIDAXL TUGITOOL, MUST, KANGAS\nID: 83401197, muudetud 11:42 24.03.2020\nTugitool toob igasse ooteruumi, kontorisse ja eluruumi elegantset õhustikku. Graatsiliselt kaarjad käetoed muudavad tugitooli igale ruumile luksuslikuks ja stiilseks lisandiks. Diivani kangast polsterdus, ergonoomiline seljatugi ja käetoed pakuvad äärmiselt mugavat istumiskogemust. Kompaktne disain tagab selle tugevuse, vastupidavuse ja pikaajalise kasutamise. Puhake tugitoolis teetassiga ja veetke mõnusalt aega! Pange tähele, et komplekti kuulub ainult tugitool, jalapinki pole kaasas.


Filmifestival ootab meeskonda uusi noori – Kuulutaja\nIga aasta veebruaris aset leidev Rakvere Gümnaasiumi filmifestival kutsub kõiki 15–21aastaseid noori kandideerima 2020. aasta festivali meeskonda.\nOn paratamatu, et meeskond uueneb igal aastal liikmete muutuva elukorralduse tõttu. Seepärast on praegustel ürituse läbiviijatel südamesoov anda väärikalt teatepulk üle usinatele ja särasilmsetele inimestele, kes filmifestivali traditsioone jätkaksid.\n„Filmifestival on täpselt sama eriilmeline, nagu on seda organiseeriv meeskond, mistõttu soovime, et huvitatud end julgelt kirja paneks,“ sõnas Rakvere Gümnaasiumi filmifestivali üks peakorraldaja Mona-Liis Lipp, lisades, et kandideerima on oodatud kõik noored hoolimata elukohast, huvialadest või varasemast kogemusest filmindusega.\nTeise peakorraldaja Eleriin Miilmani sõnul on 2020. aasta festivali peakorraldajad juba teada ja nüüd on järgmiseks oluliseks sammuks leida sobiv meeskond. „Seadsime eesmärgiks tulevase meeskonna varajase komplekteerimise, et saaks ruttu noored korraldamisesse kaasata ja tagada võimalikult sujuva ülemineku,“ ütles Miilman.\nNii praegused peakorraldajad kui ka suurem osa meeskonnaliikmeid on filmifestivali organiseerimisega tegelenud juba mitu aastat. „Meeskonda registreerudes ei pea piirduma vaid üheaastase korraldamisega – aastad on näidanud, et soovitakse korraldamise juurde jääda kauemakski,“ sõnas Lipp.\nKandideerimiseks tuleb täita vorm, mis on leitav nii filmifestivali kodulehelt filmifestival.eu kui ka Facebookist.\n2018. aasta meeskond koos vabatahtlikega.


Kasutatud Manitou mt1340 teleskooplaadurid müügiks - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Manitou > Manitou mt1340\nKasutatud Manitou mt1340 müügiks\nSiin on nähtaval kõik kasutatud teleskooplaadurid mis on müügiks. Saate neid sorteerida tootmisaasta, hinna, töötundide või riigi järgi. Lisaks saate vaadata kõiki teisi kasutatud Manitou mt1340, MT 1340 SL, MT 1340 SL T U, MT 1340 SL T teleskooplaadurid grupeeritud mudeli järgi.\nManitou MT 1340 SLÜldine hinnang: 4\nManitou MT1340SLT UltraTäismass: 10790, Tõstevõime: 4000, Tõstekõrgus: 1300, Mootor: Perkins 1104 C - 44 TURBO 4 cyl. diesel 100HK , Käigukast: Converter\n2006 3 147 h\nManitou MT 1340 SLT UltraVeoskeem: 4x4, Tõstevõime: 4000, Tõstekõrgus: 1300, Kabiini tüüp: Kinnine\n32 789 EUR\nManitou MT 1340 SLVeoskeem: 4x4/x 2 (lülitatav)\n2004 5 280 h\nManitou MT 1340 SLTTüüp: Jäik\nPoola, pl, Lublin\n21 742 EUR\n19 872 EUR\nManitou MT 1340 SLT TURBO - 13m / 4t.Jõuallika tüüp: Diisel, Tõstevõime: 4000, Tõstekõrgus: 1300, Kabiini tüüp: Kinnine\n2004 2 839 h\nManitou mt1340 specs\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Manitou mt1340, MT 1340 SL, MT 1340 SL T U, MT 1340 SL T teleskooplaadurid müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Manitou mt1340, MT 1340 SL, MT 1340 SL T U, MT 1340 SL T teleskooplaadurid. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


FOTOD: Tõnu Kark, Jaagup Kreem ja Koit Toome käisid uusi Harley-Davisone kaemas - Kroonika\nTõnu Kark Harley-DavidsonilFoto: Harley-Davidson Eesti\nMaailma tuntuim mootorrattabränd Harley-Davidson esitles täna mitmete tuntud motofanaatikute osalusel ühe tõeliselt vinge ja päikeselise demotuuriga oma uusi sõidukimudeleid.\nTallinnast Meremõisa randa ja tagasi täristanud demotuuril osalesid Koit Toome, Tõnu Kark ja Jaagup Kreem ning Kanal2 "Motoreporteri" tiim eesotsas Tanel Talvega.\n2013. mudeliaasta värskeimate masinate seas pandi hääled muuhulgas sisse ka uuele linna-chopperile Breakout Softail. Lisaks Breakout'ile sai sõita ja uudistada ka teisi Harley-Davidsoni mudeleid kuuest erinevast tooteperekonnast.\nHarley-Davidsoni Eesti esinduse juhi Imre Laheääre sõnul on Harley-Davidsoni mootorrattad Eestis üle ootuste populaarsed ning järjest rohkem noorema põlvkonna motohuvilisi on neid Ameerikast pärit 110-aastase ajalooga mootorrattaid eelistama hakanud. Laheäär usub, et Harley-Davidson on muutumas populaarsemaks ka noorema generatsiooni seas. Laheäär lisas, et nii sooja vastuvõttu, kui esimese müügiaasta jooksul eestlaste poolt laekus, ta oodata ei osanud. “Harley-Davidson on oma valikusse lisanud viimastel aastatel mitmeid selliseid mudeleid, mis on suunatud noortele – peamiselt Sportster perekonda kuuluvad mootorrattad. Need on sportlikud mudelid, mis on saadaval ka mõnevõrra taskukohasema hinnaga, olles “jaapanlastega” hinna poolest konkurentsis,” ütles Laheäär. Harley Davidsoni mootorratast on võimalik programeerida ka kuni 35 kW ilma lisaseadmeid paigaldamata, mis annab võimaluse ka algajatele motojuhtidele Harley-Davidsonidega sõita.\nDELFI VIDEO: Koit Toome: emana on Kaia selline noor ja kreisi (9) 29.04.2013\nTanel Talvele Brasiilia naised muljet ei avaldanud: ilusaid nägi vaid punaste laternate tänaval (20) 18.01.2013\nEestis on Harley-Davidsoni austajaid omajagu, neist aktiivsemad on moodustanud Harley Davidson Club Estonia, kuhu kuulub rohkem kui 30 HD omanikku. Lisaks kuuluvad Harley-Davidsoni omanikud Harley Owners Groupi, kuhu kuulub üle 700 000 rattaomanikku üle maailma ning seda ettevõtmist toetab ka Harley-Davidsoni mootorrattatehas.\nJuuni lõpuks valmib Tallinnasse uus Harley-Davidson esindusbutiik, kus saab tutvuda nii uute mudelitega kui ka suure valiku Harley-Davidson aksessuaaridega.


Satinelle epilaator, Philips, HP6423/00 | Nordelectronics\nLogi sisse või https://nel.ee/ice-maker-water-hookup-kit/ | märts 30, 2020\nNel.ee > Tooted > Ilu ja Tervis > Kehahooldus > Epilaatorid > Satinelle epilaator, Philips\nTänu Philips Satinelle’i epilaatorile saate nautida kauapüsivat siledust. Eemaldab ka 0,5 mm pikkused karvad õrnalt koos juurega. Karvutu nahk püsib kuni neli nädalat. Kaasas 3 tarvikut ja väike puhastushari.\nID: 154558 Tootekood: HP6423/00 Kategooriad: Epilaatorid, Ilu ja Tervis, Kehahooldus\nRaseerimispea järgib nahalähedasemaks raseerimiseks bikiinipiiri ja kaenlaaluste kontuure.\nEemaldage raseerimispeale paigaldatud piirlikammi abil bikiinipiirkonnast pikemad karvad, enne kui seda epileerite või piirate.\nVäike kott hoiustamise lihtsustamiseks.\nÕrnad epileerimiskettad eemaldavad karvad ilma nahka tõmbamata. Õrnemaks epileerimiseks.\nAinulaadsed epileerimiskettad eemaldavad isegi 0,5 mm pikkused karvad.\nLisakiiruse seade õhukestele karvadele ja raskesti ligipääsetavatele kohtadele.\nEpileerimispea saab parema hügieeni saavutamiseks lahti ühendada ja voolava vee all pesta.\nVäike puhastusharjake epileerimisketastelt lahtiste karvade eemaldamiseks.\nÜmar kuju istub hästi käes ja muudab karvaeemalduse mugavamaks.\nvärvus: valge ja shampanja\nkomplektis: raseerimisotsik, piiramis otsik, puhastusharjake; hoiustamis kott


Te ei saa ennast treeninguks saada? Sel suvel on suurepärane võimalus harjuda ennast spordiga ja õpib korraga kolm distsipliini: jalgrattasõit, jooksmine ja ujumine. Urban Tri kõrge intensiivsusega treeningud ootavad kõiki, kes otsivad uusi spordialasid, tahavad pumbata vastupidavust, jõudu ja kiirust ning väljakutseid ise sel suvel osaleda linnavõistlustel ja võita. See on võimalus armuda uue spordiga ja tõestada endale, mida sa suudad. Ja ma kasutan seda.\nMinu nimi on Oia, olen 26-aastane. Ma olen Pc-artiklite autor, kirjutan ja tõlkin artikleid. Hiljuti olen ka videot teinud: pildistan YouTube'i kanaleid ja redigeerin neid.