Kreatiin ja valk, gainer või valk - kumb on parem? - kalorite tabelidLoe Edasi\nPõhiline kalorite tabelid Kreatiin ja valk, gainer või valk - kumb on parem?\nKreatiin ja valk, gainer või valk - kumb on parem?\nKreatiin ja valk\nGainer ja valk\nValk ise on väga kasulik toode ja koos teistega võib treenimise mõju märkimisväärselt suurendada, viies seeläbi eesmärgi lähemale. Väga sageli ühendavad nad valku kreatiiniga. Selle põhjuseks ei ole üksteist tugevdava efekti olemasolu, mis on tingitud otsesest interaktsioonist, vaid mitme lihasmassi suurendamise mehhanismi katvus korraga. Samuti pole nende võtmisel funktsioone ja ühendusi, isegi sageli segatakse need ühte kokteili - mugavuse ja kasutuskiiruse huvides. Selleks, et valgu ja kreatiini kasutamine oleks kõige optimaalsem, peate nende juhistega eraldi tutvuma.\nKuid valik valgu ja gainerite vahel tekitab sageli palju küsimusi. Näiteks millised erinevused nende vahel on, mida on parem valida ja kas valida ">\nGainer on ka valk, isegi sageli valkude kombinatsioon, kombineerituna süsivesikutega. Viimased vastutavad energia eest, olles peamine " kütus " koos efektiivse lihasmassi komplektiga. Kuivamisetapile eelnev etapp pole kaalutõstjaid suurendamata täielik, sest sel ajal lihased aktiivselt üles ehitatakse - vundament pannakse edasiseks jõutööks. Gaineri valgukomponent ei lase lihastel laguneda ja aitab kaasa ka nende massi suurenemisele. Selles etapis pole gainer asendamine valguga võimalik. Kuid valke on vaja pärast treeningut, päeval ja öösel. See tähendab, et te ei peaks nende toodete vahel valima - parem on neid kombineerida. Valige õigesti valgu ja gainerite optimaalne kombinatsioon ja nende tarbimisviis ning saavutage lihasmass.\nKuid „ kuivamise ” etapis või madala süsivesikusisaldusega dieediga, kasutades rasvapõletajaid ja L-karnitiini, tuleks unustaja tugevdaja, eelistades valgukogust. Selleks peate valima õige koostise ja kasutamise ajakava, samuti on võimalik mitmekesistada sporditööstuse teiste toodetega, näiteks aminohapetega.\nJärgmine ArtikkelPuder kulturismis\nKreatiin ja valk Valk ise on väga kasulik toode ja koos teistega võib treenimise mõju märkimisväärselt suurendada, viies seeläbi eesmärgi lähemale. Väga sageli ühendavad nad valku kreatiiniga. Selle põhjuseks ei ole üksteist tugevdava efekti olemasolu, mis on tingitud otsesest interaktsioonist, vaid mitme lihasmassi suurendamise mehhanismi katvus korraga. Samuti pole © Copyright 2021


Kingfisher Hilli mõrvad | Elisa Eesti\nElisa Raamat Kõik raamatud Kingfisher Hilli mõrvad\nMaailma nupukaim detektiiv, Agatha Christie romaanide „Mõrv Idaekspressis” ja „Surm Niilusel” legendaarne tegelane Hercule Poirot naaseb Sophie Hannah’ romaanis „Kingfisher Hilli mõrvad”, et lahendada uus põrgulik müsteerium. Poirot sõidab Richard Devonporti palvel elitaarsesse Kingfisher Hilli elurajooni tõestama, et Richardi kihlatu Helen ei tapnud tema venda Franki. Juba bussis hakkab juhtuma ülimalt kummalisi asju, mis tekitavad Poirot’s kahtlusi. Tema hirmud leiavad kinnitust: esimene mõrv ei jää viimaseks ja tal tuleb hakata kahtlusaluseid ükshaaval välistama. Ajal, kui süüdimõistetud Helenit ootab võllas, püüab Poirot ohtrate keerdkäikude kiuste välja selgitada, kes ja miks õigupoolest mõrvas Frank Devonporti, keda kõik armastasid. Sophie Hannah on rahvusvahelist tunnustust võitnud autor, kelle sulest on ilmunud mitmeid menukaid psühholoogilisi põnevikke. Tema romaane on avaldatud enam kui 51 riigis ja nende järgi on tehtud telefilme. Agatha Christie pärandifondi heakskiidul avaldas ta esimese Hercule Poirot’ romaanina „Monogrammimõrvad” (2014), millele järgnesid „Suletud kirst” (2016) ja „Kolme neljandiku mõistatus” (2018). Kirjastus: Varrak,\nMaailma nupukaim detektiiv, Agatha Christie romaanide „Mõrv Idaekspressis” ja „Surm Niilusel” legendaarne tegelane Hercule Poirot naaseb Sophie Hannah’ romaanis „Kingfisher Hilli mõrvad”, et lahendada uus põrgulik müsteerium. Poirot sõidab Richard Devonporti palvel elitaarsesse Kingfisher Hilli elurajooni tõestama, et Richardi kihlatu Helen ei tapnud tema venda Franki. Juba bussis hakkab juhtuma ülimalt kummalisi asju, mis tekitavad Poirot’s kahtlusi. Tema hirmud leiavad kinnitust: esimene mõrv ei jää viimaseks ja tal tuleb hakata kahtlusaluseid ükshaaval välistama. Ajal, kui süüdimõistetud Helenit ootab võllas, püüab Poirot ohtrate keerdkäikude kiuste välja selgitada, kes ja miks õigupoolest mõrvas Frank Devonporti, keda kõik armastasid. Sophie Hannah on rahvusvahelist tunnustust võitnud autor, kelle sulest on ilmunud mitmeid menukaid psühholoogilisi põnevikke. Tema romaane on avaldatud enam kui 51 riigis ja nende järgi on tehtud telefilme. Agatha Christie pärandifondi heakskiidul avaldas ta esimese Hercule Poirot’ romaanina „Monogrammimõrvad” (2014), millele järgnesid „Suletud kirst” (2016) ja „Kolme neljandiku mõistatus” (2018). Aasta


HKHK-s on kontoritöö praktikandid Iirimaalt - HKHK rahvusvaheline koostöö\nOn 3. Feb 2020\nIn Erasmus+, Iirimaa, välispraktikandid\nHKHK-sse saabusid Erasmus+ programmi raames külalised Iirimaalt, Dublini Dundrum Kolledžist. Kolm täiskavanud ôppijat, kelle erialaks on raamatupidamine ja bürootöökorraldus veedavad meie juures kaks nädalat ning osalevad erinevates tundides ja mitmetel ôppekäikudel. Samuti vôtavad nad osa Padisel toimuvast keelelaagrist, kus tutvustavad HKHK ôpilastele iirimaa elu ja kultuuri.\nKaks ôpetajat, kes ôpilasi saatma tulid, kiitsid meie värviküllast koolimaja ja maitsvaid ôpilaste valmistatud toite. Üheskoos arutati ka meie ôpilaste praktikavôimalusi Dublinis ja edaspidist koostööd. HKHK-s on praegu kokku 7 välispraktikanti, lisaks iirlastele veel 4 noort puutöö ôpilast Prantsusmaalt. Märtsist on oodata veelgi rohkem välisôpilasi, nii koka-, hooldustöö ja puiduerialadelt. HKHK-s on elu huvitav


Vahetada või mitte? Heidenau K60 Scout - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 22 Jaan 2018, 12:10\nVahetada või mitte? Heidenau K60 Scout\nLugemata postitus #1 Postitas Macintosh » 15 Juun 2017, 21:39\nMul on Tiigril hetkel all Heidenau K60 Scout (50/50 rehvid), plaan minna augustis kaheks nädalaks Prantsusmaale. Kahekesi sadulas. Sõit on 99,9% asfaldil.\nKüsimus: kas ma peaksin vahetama rehvid ümber asfaldirehvide vastu või mitte? (Pilot Road või Michelin Anakee 3 vms.)\nLugemata postitus #2 Postitas Margusxx » 15 Juun 2017, 21:44\nKui peas selline küsimus juba keerlema hakkas siis on Sul kahtlusi/kõhklusi seoses heidenauga? Seljuhul mõtekas millegi siledama vastu vahetada.\nLugemata postitus #3 Postitas Alterjor » 15 Juun 2017, 21:48\nKäisime nüüd suve alguses Norras ja tuttaval oli sammuti K60 all ja sõit oli asfaldil. Kulus ikka jube kähku ja läks ka kanti. Suutis küll kandi maha sõita enam vähem kui sai päev läbi kallutatud headel teedel. Tutikast rehvist sai peaaegu otsakorral rehv. Tema sõnade järgi pole mõtet sedasi rehvi ja raha kulutada. Odavam tuleb teised rehvid osta ja vahetada. Seda siis muidugi kui sõidad rattaga tihedamini kui ainult pühapäeval.\nLugemata postitus #4 Postitas Macintosh » 15 Juun 2017, 21:55\nMargusxx kirjutas: Kui peas selline küsimus juba keerlema hakkas siis on Sul kahtlusi/kõhklusi seoses heidenauga\nMa ei tea kuidas nad vihmaga ja täislastis asfaldil käituvad - suvel sõidan ma igasuguse ilmaga ning paduvihmas sõit pole midagi mida ma väldiks. Samuti puudub mul arusaam kuidas nad kuluvad.\nLugemata postitus #5 Postitas romulus » 15 Juun 2017, 21:57\nOlen sarnase küsimuse juures, kas panna augustis Nordkapi tripi jaoks alla uus K60 või miskit muud. Otsustasin uut proovida ja taha tripi ajaks TKC70 panna. Ette jätan TKC80, sest see juba olemas. Iseenesest kui kui hulluks ei kalluta on K60 asfaldil täitsa ok. Kui sul teda reisi läbisõiduks jätkub, siis ma jätaks K60 alla. Ma lihtsalt pean nii või naa miskit ostma.\nLugemata postitus #6 Postitas Härg » 15 Juun 2017, 22:17\nIse just tulin tutikate K60 tega pikemalt otsalt. Mul on ees lihtsalt K60 , mitte Scout ja see undab asfaldil päris mõnuga. Lisaks tundusid tugevas vihmas sõites üsna libedad olevat. Korra sain pigiläraka peal üsna korraliku sapsu.\nSamas kruusa ja pori peal pole mul enne nii häid rehve olnud.\n4500 kilomeetriga mingit ulme kulumist küll ei märganud. A mul oli palju kruusa ka seal.\nAinult asfaldi sõiduks paneks vist pigem midagi muud alla.\nLugemata postitus #7 Postitas Piipz » 16 Juun 2017, 08:31\nScout undab ka päris hästi, umbes 110ga sõites (üle ja alla selle väga mitte).\nAga kui on 99% asfaldit, siis ei ole K60-l mõtet.\nMa olen ühe pikema tiiru teinud Metzeler Tourance'iga ja see oli ideaalne pikamaarehv, lihtsalt teelt välja väga ei kannatanud minna. Muidu aga väga bueeno.\nSee jutt tegelikult oli natuke offtopic, sest kui sul juba all on K60, siis pole küll väga mõtet vahetama hakata enam.\nLugemata postitus #8 Postitas Erci » 16 Juun 2017, 08:37\nLugemata postitus #9 Postitas yeekim » 16 Juun 2017, 08:51\nAugustini on aega küll ja veel.\nKui selleks ajaks veel miskit järgi on, arvesta eesolevat kilometraaži ja võimalusel sõida rehvid "lõpuni".\nVõi siis enne trippi uued...\nLugemata postitus #10 Postitas Macintosh » 16 Juun 2017, 11:18\nErci kirjutas: Ma sõidaks ka lõpuni. Ma K60 ga korduvalt matkamas käinud, ei kurda. Ma muidugi väga pirts pole ka...\nMul on suuri raskusi nende siledaks sõitmisega, värsked rehvid all, kevadel panin. Arvestades, et K60 Scoudi kilometraaziks pakutakse ~15K tuleks veel omajagu sõita.\nMinu küsimus pole mitte, kas sõita rehv lõpuni vaid, kas vahetada ~5000km asfaldisõidu jaoks selleks otstarbeks loodud rehvid parema sõidukogemuse huvides.\nLugemata postitus #11 Postitas stev666 » 16 Juun 2017, 12:19\nSoovitan ära vahetada...tourance asfaldile parim. Muda ja märga kruusa pole proovinud, kuid kuiv kruus 120-140km/h pole probleem\nLugemata postitus #12 Postitas Erci » 16 Juun 2017, 15:47\nÜtleme nii et kui Sa oled rinka stiilis kallutaja ja Alpides ikka megalt hakkad kurve võtma, siis vaheta. Kui sõidad nagu matkaja, kohvrid jm jutud, kurve võtad keskmise kiirusega, siis ära vaheta. K60-ga pole ka kuival asfaldil probleeme kohvri maha kallutamisega. Pigem jääb mees seal alla. Lisakulu vaid see vahetamine.\nLugemata postitus #13 Postitas Macintosh » 16 Juun 2017, 15:52\nK60-ga pole ka kuival asfaldil probleeme kohvri maha kallutamisega.\nAga märjal? (see huvitab mind kõige rohkem).\nLugemata postitus #14 Postitas Alterjor » 16 Juun 2017, 15:56\nEi tohiks probleemi olla. Minu pilot road 4, mis võiks olla siis hea vihmarehv, läks peaaegu ääreni vihmaga ja ees sõitis siis K60'ga ehk kindlasti ei saanud ta väga alla jääda kallutamisega.


Ideekonkursi "Kunst tuulikul" võitis "Lembe lend" | Tuuleenergia\nIdeekonkursi “Kunst tuulikul” võitis “Lembe lend”\nTuuleenergia blogi - Tuul May 9, 2014\nIdeekonkursi „Kunst tuulikul“ ja autasu 500 eurot võitis Viljandist pärit ning Kuressaare ametikoolis teabegraafikat õppiv 20 aastane Helena Kapp oma tööga „Lembe lend“. Rahvusvaheliseks tuulepäevaks ehk 15. juuniks valmib ideekavandist juba ka päris töö.\nŽürii leidis, et nii nagu tuulik sümboliseerib keskkonnasõbralikult toodetud energiat, saab tuulikule maalitav võilill väga elegantseks sümboliks tuule ja energia kulgemisele. Rõhutades tuuliku sihvakust ja kasutades oskuslikult torumasti taustana toetab võidutöö ka arhitektuuri ennast.\nKoostöös kunstiakadeemia ja kaasaegse kunsti arenduskeskusega korraldatud konkursi eesmärgiks oli leida huvitavaid ideid Viru-Nigula tuulepargis ühe tuuliku kunstiteoseks muutmiseks.\nTeisele ja kolmandale kohale jäid Mihkel Trei tööga „Lehma muster“ ja Per William Petersen oma ideega „Inimskulptuur“. Lisaks otsustas žürii ära märkida autor Meru töö „Hõljuv tuulik“, mis paistis silma erilise lähenemise poolest tekitades illusiooni maa kohal hõljuvast tuulikust. Kõikidele mainitutele saadab Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon tänumeened. Ideekonkursile laekus kokku 46 tööd, täname südamest kõiki osavõtjaid!\nVaata kõiki konkursile laekunud töid\nLisa konkursi kohta


Tartusse Emajõe äärde võib tulla Korstna väljak - Ehitusuudised\nVõistlusala asub Tartu kesklinnas Turu ja Väike-Turu tänava ning Emajõe vahelisel alal ligi 3,5 hektaril. Kvartalisse on kavandatud spaa-hotell ning bürood ja korterid. Linna üldplaneeringu alusel on tegemist valdavalt ärimaaga, planeeringualal on hea juurdepääs nii tänavalt kui ka Emajõe äärselt kallasrajalt.\nKatlamaja kvartali avaliku planeeringuvõistluse esimeses etapis laekus 10 tööd, mille hulgast valis žürii välja kolm paremat.\nPlaneeringuvõistluse teise etappi pääsesid: „Liivakell“ (AB Ansambel, autorid Toivo Tammik, Andres Mägi, Veiko Vahtrik); „Mikro-Makro“ (Kauss Arhitektuur, autorid Urmo Mets, Lisette Tiirik); „Lõpused“ (Arhitekt Must, autorid Ott Alver, Alvin Järving, Mari Rass, Sander Paling, Heleriin Vaher).\nTartu linnavalitsuse arhitektuuri ja ehituse osakonna juhataja Tõnis Arjuse sõnul on katlamaja territooriumi väljaarendamine oluline samm linna keskuse ja Emajõe äärse atraktiivsemaks muutmisel. „Žürii töö oli väga põnev, kuna esitatud kümne töö hulgas oli ala mõtestatud kõikvõimalike erinevate lahendustega. Edasijõudnud kolmele osalejale antakse täiendavaid suuniseid edasiseks tööks ja lõpliku otsuse langetamine saab kahtlemata olema keeruline,“ kommenteeris Arjus.\nÜhe võidutöö autori, Tallinna Tehnikakõrgkooli õppejõu ja arhitektuuribüroo Ansambel arhitekti Toivo Tammiku sõnul on vana katlamaja kvartal ja seda ümbritsev maa-ala läbi planeeritud eelmistel kümnenditel ning hoonete vaheline avalik ruum kõikuva kvaliteediga, meenutades äärelinna kaubanduskeskuste keskkonda. „Sisuliselt lõikab see kesklinna jõest ära, silma torkab ka kergliiklusteede poolik lahendus," märkis Tammik.\nVõistluse esimeses etapis välja valitud kolme töö autoritega jätkatakse koostööd ja lõplik paremusjärjestus selgub hiljemalt 31. maiks.\nGiga Investeeringud OÜ koostöös Tartu Linnavalitsusega kuulutas planeeringulahenduse ideevõistluse välja aasta algul, et leida katlamaja kvartalile parim võimalik linnaehituslik lahendus.\nVõidutöö on aluseks detailplaneeringu lahenduse koostamisel ja ehitusõiguse määramisel.


Maailma suurimal tehnikamessil osalenud Eesti ettevõtted soovitavad eestlastel seal osaleda | Digigeenius\nMaailma suurimal tehnikamessil osalenud Eesti ettevõtted soovitavad eestlastel seal osaleda\nPaar nädalat tagasi toimus Las Vegases maailma suurim tehnikamess CES, millel oli sel korral ametlikult esindatud ka kaks Eesti ettevõtet:Natufia Labs ning Starship Technologies.\nMõlemafirma esindajate sõnul oli messil osalemine nende jaoks kasulik ning nad soovitavad CESist võtta osa ka teistel Eesti ettevõtetel.\nStarship Technologies kaasasutaja Ahti Heinla sõnul möödus CES Starshipi jaoks hästi. “Oli mitmeid huvitavaid kohtumisi. Kuna sinna tuleb suur osa tehnoloogiaäri maailmast kokku, siis kohtusime näost-näkku mõne päeva jooksul mitmete inimestega, kellega varem vaid e-kirju vahetatud. Meie puhul on näost-näkku kohtumine päris oluline, kuna päriselus roboti näitamine on hoopis teine tera kui asjast e-maili teel rääkimine,” ütles Heinla.\nPositiivselt räägib CESist ka Natufia Labsi turundusjuht Nick Sushkov, kelle sõnul ületas ettevõtte messi ajaks seatud eesmärgid. “Me jäime CESiga rahule. Iga päev saime meediakajastust erinevate meediaväljaannete poolt üle terve maailma. Saime uusi ärikontake ning potentsiaalseid koostööpartnereid,” sõnas Sushkov.\nCESi suurimaks õppetunniks peab Sushkov seda, et nad said konstruktiivset tagasisidet inimestelt, kes on tehnoloogia osas sama kirglikud kui nemad ise. Lisaks sai Natufia mitmeid kontakte, mille abil saavad nad oma toodet veelgi täiustada.\nHeinla kinnitusel Starship endale CESi jaoks ühtegi konkreetset eesmärki ei seadnud. “See on osa meie turundusest ja äriarendusest – olla kohal tähtsamatel üritustel, isegi siis, kui üks või teine konkreetne üritus ei peaks kõige paremini minema. Starship’i kutsutakse aastas umbes 500 üritusele, millest umbes 100 ka osaleme. CES on nendest mõistagi üks suuremaid,” sõnas Heinla.\nMõlemal firmal onkindlasti kavas võtta CESist osa ka järgmisel aastal.\nNatufia ja Starship soovitavad Eesti ettevõtetel mõelda CESi peale\nHeinla leiab, et mõnedel Eesti ettevõtetel on kindlasti kasulik CESil osaleda, kuid mõnedel teistel jällegi mitte. “Kindlasti ei ole CESil osalemine selline asi, et tuled lihtsalt kohale ja kohe hakkavad iseenesest sinu suunas mingid pudrumäed ja piimajõed liikuma. Aga seda teab nagunii igaüks, kes mõnel sellisel üritusel osalenud on. Lõppkokkuvõttes on küsimus kasu ja kulu vahekorras. Starship saab kasu, kuna CESil näevad meid potentsiaalsed kliendid, investorid, ajakirjanikud, koostööpartnerid. Kulu on eelkõige aeg ja raha. Starshipi jaoks tasub CES ära, mõne teise jaoks ei pruugi ära tasuda,” leiab Heinla.\nLisaks juba mainitud ettevõtetele väisas tänavust messi ka Räniorus resideeruv Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) välisinvesteeringute nõunik USAs Andrus Viirg, kelle hinnangul oli Starshipi boks väga hästi lahendatud ning neist peaksid teised Eesti ettevõtted õppust võtma.\nTäpsemalt toob Viirg välja boksis olevad ettevõtte esindajad, kes saavad messikülastajatega suhelda. “Leidsin, et oluline on ka kohalike inimeste (inglise keelt emakeelena rääkivate inimeste toim.) kohalolek boksis,” teatas Viirg.\nNõunik leiab, et ühel päeval võiks CESil olla ka ühtne Eesti demoala, kus ühe ala peal oleks koos vähemalt üle kümne Eesti ettevõtte, nii nagu seda on seni EASi toetusel tehtud Barcelonas toimuval Mobile World Congressi (MWC) messil. Riiklike demoaladena jäid talle tänavusest messist meelde Iisraeli ning Prantsusmaa.\nSelles osas, kas EASil on kavas hakata Eesti ettevõtete osalemist CESil toetama ei anna Viirg ühtegi lubadust. Tema sõnul on USAs toimuvate messide osas hetkel keskendutud San Fransiscos toimuvale TechCrunch Disruptile ning Austinis peetavale SXSW. Nõuniku sõnul sõltub nimetatud üritustel osalemine ettevõtete huvist ning vajadusest ja ka EASi eelarvelistest vahenditest.\nMärksõnad: Ahti Heinla, Andrus Viirg, CES, EAS, mess, MWC, natufia, natufia labs, Nick Sushkov, starship, Starship Technologies, tehnikamess\nVR-Estonia keskkond ei toimi nii nagu peaks. EAS tühistas hanke ja algatas eelmise osas analüüsi


Oruliilia - kevadlill Punasest raamatust: kirjeldus, tüübid, fotod - Maitsetaimed 2021\nOruliiliad - õitsemisperioodid, raviomadused ja hooldusfunktsioonid + 82 fotot\nÕrnad, riietatud pehmetesse valgetesse ja mõnikord kahvaturoosadesse kroonlehtedesse, tekitavad maikellukesed kõiki purjus lõhnaga. Harva omasugused, nad on kantud Punasesse raamatusse.\nIlusatest maikellukestest saab lillepoodide jaoks omamoodi muusa, kunstnikud saavad inspiratsiooni natüürmortide loomiseks, fotograafid uut tüüpi fotograafia jaoks - professionaalne lillefotograafia. Parfüümid, lemmikloomad, kodumasinad, kohvikud ja restoranid on nimetatud nende järgi..\nEriti populaarsed on fotod maikellukestest, roosidest ja nartsissidest lillepoodide akendel. Kasutatakse laialdaselt parfümeerias.\nÕitsvate maikellukeste tagaküljed\nRahvasuus tuntakse neid ka kui: konvalia, mai- ja põldliilia, Mayevka, Cheremka.\nTaimed võlgnevad oma nime silmapaistva botaaniku Karl Linnaeuse töödele. Lille "orus kasvav liilia" sõnasõnaline tõlge.\nPäritolu on mitu. Ühe neist väitel on see nimi laenatud poola sõnast "lanuszka", kuna lehed on metsahirve otstega sarnased. Muul viisil on see kahe sõna "viiruk" ja "hingata" kopuleerimine terava ja lõhnava aroomi tõttu.\nOruliilia on mitmeaastane metsa taim, mis kasvab põhjapoolkeral. Enamasti leidub jahedas või niiskes kohas.\nMetsas jalutades võib mõnikord kohata terveid maikellukese lehtede palle, kuid kellad ise pole nähtavad. Kogu põhjus on see, et risoomi elu maksimaalne periood on kuni 21 aastat.\nEsimene õitsemine toimub 7–8-aastaselt, 10–12-aastaselt kaotavad nad selle võimaluse. Uued tumerohelised lehed moodustuvad igal kevadel, õitsemisvõime ilmneb 2-3 aasta pärast.\nKui loete, selgub, et õitsemine toimub lühikese elu jooksul ainult 2-3 korda. Õitsemise aeg ühe kuni kahe nädala jooksul.\nVõimas lõhn ja õietolm meelitavad mesilasi ja kimalasi. Lille viljadeks on ümmargune oranž või punane marja. Taim ise on mürgine, kuid kaasaegses meditsiinis kasutatakse seda laialdaselt. Kasutatud iidsetest aegadest.\nMaikellukese kasvatamine ja paljundamine peaks toimuma tavapäraste ohutusmeetmete kohaselt väga hoolikalt.\nunetus ja neuroosid\non osa allergia ravimitest\nkõrge palaviku ja peavaludega\nkoletsüstiidi raviks ja põletikuliste protsesside eemaldamiseks\nRavimlillel põhinevate ravimite võtmine alles pärast arstiga konsulteerimist ja rakenduse annuse ranget järgimist.\nKimp liiliadest ei tohiks olla väikeses kitsas ja kinnises ruumis. Eriti magamistoas või väikese lapse toas. Selle taime armastajad peavad sageli ruumi ventileerima. Tugeva aroomi tõttu võite lihtsalt mürgitada.\npeavalu ja sage pearinglus kuni teadvusekaotuseni\nunisus ja üldine halb enesetunne\npisaravool ja esimesed allergia tunnused\nkrambid ja jäsemete tuimus\ntemperatuuri tõus ja rõhu tõus\nEsimesi sümptomeid märgates pöörduge viivitamatult arsti poole, kuna tagajärg võib lõppeda surmaga.\nvisake lilled veega või kaaliumpermanganaadi lahusega minema, põhjustage okserefleks ja puhastage kõht;\nkeha seestpoolt puhastamiseks juua mis tahes sorbendi (aktiivsüsi, sorbex) ravimit;\npange klistiir, kuni puhas vesi on täielikult vabastatud.\nMetsaelaniku lõhn on värske, hapuka järelmaitsega, vaevumärgatava õrnusega. See sobib hästi jasmiini, liilia ja looduslike roosidega.\nMetsas leiame tugeva aroomi tõttu selle hõlpsasti üles, kasvab tavaliselt rühmadena või tervetena.\nMaikelluke kohaneb hästi mis tahes ilmastikutingimustega. Kuid ei salli mustandeid ja otsest päikesevalgust.\nKodus on lille istutamine väga lihtne. Maikellukesi saab istutada oma marjade abil või risoomi jagades. Aktiivselt kasutatakse uute sortide kunstlikku aretamist.\nNegatiivne külg on madal külmakindlus ja hiline õitsemine. Esimesel juhul 6 aasta pärast, teisel 3 aasta pärast.\nParim periood istutamiseks on sügise keskpaik. Maa on eelnevalt ette valmistatud, kasutada saab väetisi. Iga koduperenaine külvab isemoodi, kuid üldiselt peate iga lille istutama 10-15 cm kaugusele, 15 cm sügavale maasse ja puistama kerge maaga 1-2 cm.\nValage toatemperatuuril põhjalikult veega. Talvel katke sooja hoidmiseks mis tahes materjaliga. Istutada saab ka kevadel, kuid selline lill on valus ja ei õitse praegusel hooajal..\nNad ei vaja hooldust. Aeg-ajalt peate lihtsalt hoidma niiskust, eemaldama umbrohtu ja vabastama maapinda.\nMaikellukesed on väga agressiivsed taimed, üldises kimp nihkub ja viib kiire närbumiseni, teiste õite surma.\nCloudflare Ray ID: 5b1b91147b310bfd • Teie IP: 95.214.9.114 • Performance & security by Cloudflare\nOruliilia lilled - kohapeal hooldamise, paljundamise ja kasvatamise tunnused (100 fotot)\nPärast pikka talve on nii mõnus tunda sooja päikesekiirt, kuid see pole ainus kingitus, mida seekord meie jaoks valmistatakse. Puud õitsevad ja maa täitub esimeste õitega. Kui kevad on oma kohustused juba täielikult täitnud, saate täiel määral nautida teist tema loomingut - maikellukeste õisi.\nEga need imelised taimed inspireerivad luuletajaid ja kunstnikke luuletusi, laule või maale looma. Oreliiliate foto on väga populaarne, kuna need kehastavad lihtsust, hellust, armastust ja ilu. Neid mainitakse kreeka, slaavi legendides ja müütides..\nPaljude poolt armastatud habras lill on tegelikult väga vastupidav. Taim ise võib ulatuda 30 sentimeetri kõrgusele, juur on piisavalt tugev, hoolimata sellest, et see tundub habras ja õhuke. Lilles olevad lehed võivad olla 1–3 tükki ovaalsed, veidi pikliku kujuga.\nNad säilitavad oma rikkaliku värvuse juuni lõpuni, seejärel muutuvad järk-järgult kollaseks ja närbuvad. Neil on matt ülaosa ja sile põhi. Maikellukese õisikuvars on piisavalt pikk, see tõstab õisikud lehtede kohale.\nÕrnad valged, lõhnavad õisikud laetakse 8–12 tükki, need sarnanevad pintslisse kogutud väikeste kelladega, suurus on umbes 4–5 sentimeetrit. Juuni keskpaigast hakkavad nad tumenema ja ilmuvad munasarjad, mis lõpuks moodustavad lõpuks väikseid 3–5 tükilisi vilju.\nPunakasoranžil marjal on mürgised omadused, mistõttu on parem neid mitte kasutada. Vaatamata sellele ei muutu lill vähem populaarseks. Kevade nägemiseks ja suveks maikellukimbuga kohtumiseks peate teadma, kuidas maikellukesi kodus kasvatada.\nSoodne aeg ja tingimused maabumiseks\nMaikellukesed kasvavad oma mürgiste võimete tõttu väga tihedalt, kui teised lilled suudavad välja tõrjuda, seetõttu on soovitatav neid kasvatada teistest õitest eraldi. Lillede istutamise aeg on soodne valida sügisel enne külma tekkimist.\nVäikeste lillede maandumiskohta eelistatakse varjulises piirkonnas, põõsaste või puude all. See annab neile vajaliku varju ja hoiab ära päikese mullast niiskuse kiire eemaldamise..\nMaastik ei tohiks siiski olla liiga pime, nende õitsemiseks on vaja päikesekiiri. Juurte juurdumiseks tuleb neid piisavalt hästi joota..\nKuidas maikellukesi korralikult hooldada\nSee taim on tähelepanuväärne ka selle poolest, et lillede hooldamine ei nõua palju pingutusi, kuna see on eelkõige metsaelanik, seega peate selle jaoks valima sarnased tingimused.\nKuiva ilmaga võib see end piisavalt hästi tunda, kuid kui maas pole piisavalt niiskust, ei kasva see nii rikkalikult. Sellisel juhul on vaja kasta ja toita spetsiaalsete väetistega. Talvel maikelluke külma ei karda ja saab enda eest hoolitseda.\nKui peate lilli siirdama\nOruliiliaid on tavaks istutada pistikutega, harvemini seemnetega. Esimese siirdamismeetodi jaoks lõigatakse risoomi ülemine osa maha ja istutatakse väetistega maasse, väetamiseks kasutatakse lehehuumust. Jätke istutatud risoomide vaheline kaugus umbes sama suur kui kaks peopesa.\nSügisel kasvu kiirendamiseks varutakse neid pistikutega, valides suuremad tipud ja istutatakse pottidesse, ladustatakse väikestesse kasvuhoonetesse. Soojusta potid sambla või liivaga, kata peaaegu täielikult.\nSoojas lilli kasvatades hakkavad vähem kui kuu aja pärast taimed õitsema ja lilli saab ka talvel. Protsessi kiirendamiseks peaks kasvuhoone õhutemperatuur olema ligikaudu toatemperatuurist kõrgem..\nMaikellukesed on imeline ravimtaim, mida kasutatakse rahvameditsiinis. Arvatakse, et see lõhnav lill aitab kõiki vaevusi. Ravivahendina tugevdab see kardiovaskulaarsüsteemi, aitab tursete, samuti kilpnäärme haiguste korral. Kasulik mälu parandamiseks, intellektuaalseks arenguks ja isegi raseduse ajal.\nÕitsemise ajal kasutatakse õite, lehtede ja varte tinktuuri, tavaliselt kogu taime tervikuna. Kui kasutate maikellukeste raviomadusi kodus, ei ole soovitatav neid välja tõmmata, vaid lõigake need ainult lahti, et mitte kahjustada risoome, umbes 5 sentimeetri kaugusel maapinnast. Pärast seda kuivatatakse see õrnalt kuivatites.\nKuivatatud lehti keedetakse ka teena, toimides diureetikumi või verepuhastajana. Ärge unustage, et lilli peetakse mürgisteks ja neid tuleb hoolikalt kasutada..\nNad on õrnema soo seas üha populaarsemad, mistõttu kasutavad lillemüüjad nende lilledega sageli kimpe. Maikellukest võib julgelt nimetada kevade, helluse sümboliks, pole üllatav, et paljud pruudid eelistavad neid oma pulmas. Kasutatakse iseseisva kimpuna ja kombineeritakse teiste lilledega.\nNäeb hea välja pulmade soengus, peigmehe boutonniere'is, kompositsioonides või kujunduses. Traditsiooniliselt kaunistavad sellised kimbud kuninglikke pulmi..\nOluline on teada, et sellised kimbud on väga tugeva aroomiga ja võivad põhjustada peavalu; väikestes ruumides on parem mitte pikaks ajaks lahkuda ja aeg-ajalt ventileerida.\nPeapea aroom liiliad\nMaikellukesed pole mitte ainult ilusad, vaid paeluvad ka oma lõhnaga, mida paljud kuulsate parfüümimajade tootjad laialdaselt kasutavad. Vaatamata sellele pole neil suurt hulka eeterlikku õli, seetõttu kasutatakse parfüümide tootmiseks sünteetilist meetodit, mis annab täpsemini edasi meeldivat, õrna ja värsket lõhna..\nTeadlased väidavad, et nende valgete pungade lõhn tõstab meeleolu, täidab positiivseid emotsioone ja sisendab enesekindlust. Kui olete kuulnud lille aroomi, ei saa te neid õrnu ja pehmeid noote unustada..\nHoolimata asjaolust, et paljud inimesed tunnevad seda lille ja on levinud maailma põhjaosas, on see loetletud punases raamatus. Enamasti seetõttu, et inimesed kasutavad seda müügi ja ravimite jaoks ebaratsionaalselt.\nTihti juhtub, et olles kogunud teatud arvu lilli, võite hävitada terve koloonia, sest isegi kui kogu niit on kaetud maikellukestega, võib see olla üks terve organism. Seetõttu on oluline muretseda nende ohutuse pärast..\nKevadise meeleolu lahutamatu element võib rõõmustada kõiki oma iluga veel palju aastaid. Valged kui pärlid on maikellukesed, kui me neid hoolikalt kohtleme ja hellitame..\nÕrn kevadlill - maikelluke\nMais saabub kevad täielikult omaette, aiad ja metsad on kaetud rohelusega ning õhk on täidetud värske, põneva lõhnaga. See õitseb maikellukest, mis on nii aednike kui ka eluslooduse austajate lemmik.\nRohtset mitmeaastast taime, mille esmakordselt kirjeldas Carl Linnaeus, võib tänapäeval leida metsast, seda kasutatakse aiakruntide kaunistamiseks ja varakevadiseks sundimiseks ning kasvatatakse potikultuurina. Tänu aretajatele ilmus lillepoodide käsutusse üle tosina oruliilia sortide, mis fotol ja kirjelduses erinevad silmatorkavalt metsikult kasvavast esivanemast.\nEsimene maikellukese kui perekonna kirjeldus kuulub Linnéusesse. 18. sajandil liigitati taim liiliaks ja sai nime Lilium convalium, mis ladina keeles tähendab "maikelluke". Siis muutsid teadlased kultuuri kuulumist enam kui üks kord üldtunnustatud klassifikatsiooni ühele või teisele jaotisele..\nPraegu kuuluvad maikellukesed, nagu ka teised aiapidajatele hästi tuntud taimed, näiteks Kupena, Linnuliha ja Polüanteed, ulatuslikku Asparagaceae sugukonda. Ka lille praegune nimi on muutunud..\nMaikelluke sai tänapäeval nimeks Convallaria või Convallaria. Inimeste seas on maikelluke tuntud ka teiste nimede all, näiteks metsakell, mai- või metsliilia, gladõš, noorenenud, niidukirss, koerakeel või jänesekõrvad.\nKuigi botaanikud tunnustavad ametlikult ainult maikellukese Euroopa sorti, tunnustatakse Aasia põhja- ja idaosas ning ka Põhja-Ameerika mandril kasvavaid populatsioone üha enam iseseisvana..\nSamal ajal on taimede väljanägemise erinevused minimaalsed, kuid elupaikade märkimisväärne kaugus ja nende vahelise suhtluse puudumine on hea põhjus rääkida kolme ja mõnikord isegi nelja maikelluliigi olemasolust:\nMai maikelluke (C. majalis), kes elab peaaegu kõikjal Euroopa mandril;\nKeiske maikelluke (C. keiskei), mis kasvab Kaug-Idas, Hiinas ja Mongoolias ning mida leidub ka Hindustani läänes.\nmägine maikelluke (C. montana), mis hõivab metsaalasid Ameerika Ühendriikide idaosas;\nTaga-Kaukaasia maikelluke (C. transcaucasica), kasvab Kaukaasias, Taga-Kaukaasias, sealhulgas Türgi territooriumil.\nKus kasvab maikelluke\nMaikelluke on tagasihoidlik, meil on suurepärane kohanemisvõime, nii et tal õnnestus läbi saada erinevates kliimavöötmetes ja looduslikes tingimustes. Pealegi on taim kõikjal:\nnäitab suurt varjunditaluvust;\neelistab toitaineterikast mulda;\nLooduses võib maikellukest leida lehtpuudest ja segatüüpidest, harvemini männimetsadest. Maapealse osa ja õitsemise kiire areng toimub ajal, mil mulda kastetakse veel sula veega, puude ja põõsaste lehestik pole veel täielikult avanenud ning kõrrelised pole tõusnud. Sellistes tingimustes annavad talvitavad risoomid mitmeaastastele kõik kasvuks vajalikuks. Ja juba mitu aastat ilmub tihe kardin vaid mõne sileda pikliku elliptilise lehe roseti asemele.\nArvestades võimet haarata uusi territooriume, peab aedades, kus kasvab maikelluke, selle pindala olema rangelt piiratud. Vastasel juhul võib taim mitu kasulikku põllukultuuri mitme hooaja jooksul välja tõrjuda..\nVaatamata vastupidavusele ja kohanemisvõimele on hävitamise oht kõigi looduslike maikelluliikide sortide poolt. Põhjus peitub mitte ainult lillede ilus ja tugevas aroomis, vaid ka taime kasulikes omadustes. Seetõttu võetakse Venemaal, paljudes Euroopa riikides ja Ameerika Ühendriikide Kentucky osariigis liik ametliku kaitse alla..\nKuidas maikelluke välja näeb: taime kirjeldus\nÕitsev maikelluke on paljudele hästi teada. Mitmeaastane ürdikultuur ei tähenda aga ainult graatsilisi kellalilli ja nahkjad siledaid lehti..\nSuurem osa taimest, nimelt hargnenud võimas juurestik, on madalas maa all peidus. Horisontaalsete helepruunide risoomide ja neist ulatuvate arvukate väikeste juurte tõttu on maikelluke:\ntalvetab hästi ja isegi siis, kui muld külmub, taastub see kiiresti;\nüks esimesi, kes ärkas kevadise kuumuse saabudes,\npaljuneb edukalt vegetatiivselt.\nTaime õhustik koosneb lühenenud võrsetest ja lehtede rosetist. Pealegi asuvad kõige madalamad, arenemata leheplaadid mullakihi all. Päris lehed ilmuvad kasvades. Esiteks rullitakse need kokku tihedasse torusse, mis tõuseb järk-järgult maapinnast kõrgemale ja avaneb. Laia lansolaadiga siledad leheplaadid on tumerohelist värvi, pikisuunalise venatsiooniga ja teravate otstega.\nKui kaks või kolm lehte on täielikult moodustunud, algab pungade areng, muutudes peeneks õitsvaks võrseks, mis kannab korraga 6–20 ümardatud punga. Taime kõrgus sõltub liigist ja sordist. Metsikud taimed on reeglina tagasihoidlikumad kui aiaisendid ja Euroopa maikellukesed, mille pikkus ei ületa 15–20 cm, on madalamad kui Aasia ja Taga-Kaukaasia kolleegid, kelle kõrgus on kuni 30–50 cm..\nKuna õitsemine toimub eelmisel hooajal asetatud pungadel, sõltub selle hiilgus hoolduse kvaliteedist ja maikellukese jaoks loodud kasvutingimustest.\nLooduses ja paljudes kultiveeritud sortides on perianthid lihtsa, miniatuurse kellakujulise kujuga. Ümardatud tupes, mille kõrgus on 4–9 mm, on kuus tolmu ja lühike püstol.\nEsimesed oruliiliad avanevad varre alumises osas, siis on kord keskmises ja ülemises pungas..\nSõltuvalt kliima- ja ilmastikutingimustest võib see juhtuda mai teisest kümnendist juunini. Keskmiselt kestab õitsemine kaks kuni kolm nädalat.\nKuidas maikelluke paljuneb\nKui ilm pole liiga kuum, katavad valged lõhnakellad kogu harja ega kao pikka aega, võimaldades moodustada palju munasarja. Kui maikellukesed õitsevad, täidab õhk uskumatult tugeva lõhna. See lõhn meelitab lilli paljud mesilased ja muud tolmeldajad..\nPutukate edukas töö viib ümarate marjade ilmnemiseni, mille küpsemisel suureneb nende suurus ja värv muutub rohelisest pruuniks ning seejärel suve keskpaigaks erkoranžiks või punaseks. Toas on puuviljad jagatud kolmeks kambriks, mis sisaldavad 1-2 suurt seemet.\nMarjad ei kiirusta kukkumist ja muutuvad sageli lindude ja näriliste toiduks. Tänu sellele ilmuvad maikellukesed edukalt sealt, kus seda taime pole varem leitud. Kuid tõenäoliselt ei sobi see aretusmeetod neile, kes soovivad maikellukese lilli näha mitte fotol, vaid oma aias..\nKui maikelluke kasvatatakse seemnetest, õitseb taim alles 6–7 aasta pärast. Seetõttu eelistavad lillekasvatajad kultuuri vegetatiivset paljundamist juurte pistikute abil..\nPärast uude kohta viimist juurdub tugev jagunemine leherosettide alustega kiiresti ja hea hoolduse korral rõõmustab teid 1-2 aasta pärast lõhnavate kellalilledega.\nOreliiliate tüübid ja sordid koos lillede fotoga\nGraatsilised lõhnavad lilled on pikka aega inimeste tähelepanu köitnud. Juba ammu enne Linnéed olid maikellukesed tuntud tänapäeva Euroopa riikides, Venemaal, Aasias elavatele rahvastele. Seda tõendab taime mainimine muistse roomlaste ja sakslaste, slaavi hõimude legendides, samuti kultuuri kasutamine meditsiinilistel eesmärkidel..\nAlates 16.-17. Sajandist, kui Prantsusmaal ja teistes osariikides tekkis mood kimpude valmistamiseks ning kostüümide ja soengute lillede kaunistamiseks, olid maikellukesed sobival hetkel. Nad mitte ainult ei näidanud end täiuslikult, vaid toimisid ka loodusliku lõhna- ja maitseainena, omamoodi parfüümina, mis varjab ebameeldivaid lõhnu.\nNõudlus lillede järele oli nii suur, et metsast pärit taimed rändasid aedadesse ja lillepeenardesse. Tänu hoolikale valikule ilmusid juba siis suureõielised Convallaria grandiflora sordid. Neid taimi eristavad peenikesed varred, mis kõrguvad rohelise lehestiku kohal ja kannavad kuni 20 suurt valget punga.\nKasvatajate teine saavutus on oruliiliate välimus, mille lilled on maalitud mitte traditsiooniliselt valgeks, vaid kahvaturoosaks või sireliks. Foto annab visuaalse pildi sellest, kuidas Convallaria Rosea maikelluke välja näeb.\nSoovimata tulemusel pikemalt peatuda, on selle hämmastava kevadkultuuri entusiastid loonud froteekollaga Convallaria Prolificans rühma. Nende taimede harjad näevad välja eriti suurepärased, säilitades samas täielikult nii vastupidavuse kui ka suurepärase aroomi..\nOriginaalse lehestikuga maikellukesed pole aiaõieliste austajate seas vähem nõutud. Need on kirjud vormid, mille leheplaadid on olenevalt sordist kaunistatud kontrastsete toonide joonte, triipude või löökidega..\nAiaorgiliilia Hardwick Halli eristavad lehed, millel on lai, ebakorrapärane kollane ääris.\nAlbostriata maikellukese taimed on õitsemise ajal kahekordselt dekoratiivsed ja jäävad pärast uskumatult atraktiivset tänu helekollastele triipudega kaetud leheplaatidele.\nVeel kuldseid peegeldusi Aurea sordi lehtedel. Mõnel leherohelisel rohelusel jääb värv ainult õhukeste triipude kujul, ülejäänud on värvunud piimakollaseks. Valgus, nagu maikellukese lillede fotol, võib olla lille kandvaid võrseid.\nAias kasutatakse oruliiliaid aktiivselt puude ja kõrgete põõsaste võra all olevate alade haljastamiseks. Mai õitsemine võimaldab territooriumil elustuda, samal ajal kui suured taimed ei ole veel täies mahus jõustunud.\nMitmeaastane pinnakattekultuur ei vaja erilist hoolt, see talvetab Venemaa Venemaa osas kergesti, sobib hästi selliste populaarsete liikidega nagu akvileegia, iirised ja veidi varem õitsevad sinipead. Pealegi langeb suve keskpaigaks maikellukeste dekoratiivsus. Lehestiku värskuse säilitamiseks kastetakse taime ja eksperdid soovitavad ülejäänud marjad lõigata saadud marjadega, et mitte nõrgendada järgmise aasta õitsemist..\nMaikellukesi saab kasvatada siseruumides ning õite varajase ilmumise saate saavutada ka sügisel potti ladustatud tervislike risoomide istutamise teel.\nKui maikellukesed kogutakse kimpude jaoks, on parem eelistada harju, mis pole täielikult avanenud. Lõikamine toimub hommikul või õhtul, kui otsest päikesevalgust pole. Tugeva lõhna tõttu ei tohiks maikellukese õisi jätta eluruumidesse, eriti laste- ja magamistubadesse..\nMaikellukese lilled: hooldus, istutusomadused, foto\nPaljud inimesed seostavad kevadet esimeste õite ilmumisega: tulbid, maikellukesed, nartsissid ja muidugi lumikellukesed. Mõned neist rõõmustavad võluva aroomiga, teised - suurepärase väljanägemisega ja kolmandad ühendavad mõlemad suurepäraselt. Just sellele viimasele võib maikellukesi omistada nende pisikese ja õrna, justkui portselanist, kellukestest ja püsivalt peadpööritava lõhnaga. Paljude jaoks tundub see pehme roheliste lehtede raamitud lumivalge kimp varakevadel tõeliselt vapustav. Mida me võime öelda võimaluse kohta neid imelisi lilli mitu päeva oma aias näha? Vahepeal on neid üsna lihtne kasvatada ja isegi algaja aednik saab sellega hakkama..\nSee on liilia perekonna taim, mida iseloomustab võimas roomav risoom, hoolimata madalast osast. See muudab lille püsivaks, suuteline aja jooksul haarama üha uusi alasid, muutudes mitme aasta jooksul hämmastavalt ilusaks heinamaaks. Suured õrnad lehed ja väikesed valged õied, nagu helmed, halvendavad kõrget õhukest vart - nii näeb välja paljudele tuttav mailiilia (ametlik nimi on Convallaria Majalis). Tänu aretajate tööle saab aga täna osta selle kevadlille ebatavalisi sorte. Näiteks triibuliste lehtedega Convallaria Albostrita või õrnroosade õitega, mõnikord kahekordse servaga Convallaria Rosea näeb välja väga ebatavaline..\nMaikellukese õied on absoluutselt tagasihoidlikud: piisab, kui istutada need üks kord püsivasse kohta ja siis hoolitsevad nad ise. Tänu võimsale juurestikule ja võimele paljuneda seemnetega kasvab taim üsna kiiresti. Aasta jooksul annab see tavaliselt kuni 15-25 cm kasvu juurestikus ja vastavalt sellele suureneb põõsaste arv. Seetõttu tõuseb maikellukeste puhul suuremal määral teine probleem: nende kasvu pidurdamine.\nMaikellukese jaoks on kõige sobivam koht põõsaste ja puude ääres, viimase abinõuna, mitte kaugel müürist või aiast. See on tingitud asjaolust, et lill on usaldusväärselt kaitstud kõrvetava päikese ja tugeva tuule eest - need ei meeldi talle. Hästi valitud asukoht tagab maikellukese pika ja rikkaliku õitsemise igal kevadel. Vastasel korral peatub see täielikult või kellade arv ühel põõsal väheneb märgatavalt.\nSoolasood ja märgalad on tingimused, mille korral maikelluke õis ei kasva, kuid tõenäoliselt ei jõua nad ühessegi aeda. Seetõttu on hea maa üles kaevata ja sinna huumust tuua. Parim variant maikellukeseks on kerge, võib-olla keskmise happesusega kerge liivsavi.\nIstutamiseks valitakse pungade või lehemägedega risoomiga taimed. Parem on seda teha siis, kui taime lehed hakkavad loomulikult kolletuma, mitte näiteks mullast välja kuivades. Auku kukkunud juured tuleks sirgendada, istutussügavus, olenevalt istutusmaterjali suurusest, peaks olema umbes 1,5-3 cm. Piserdage idude kohal maapinda kuni 2 cm kihiga.\nKui taime ründab tüüpiline köögiviljamädanik, aitab fungitsiididega pihustamine. Kui parasiidid mõjutavad põõsaid, on haiguse leviku vältimiseks parem kahjustatud taimi mitte säästa ja hävitada..\nNagu juba märgitud, võib maikelluke soodsates tingimustes väga kiiresti uusi territooriume hõivata, võrsudes kuni 40 cm sügavusele maasse. Ja et aed ei muutuks mitme aasta jooksul suureks niidiks, millel on üks maikelluke, peate selle eest hoolitsema isegi istutusjärgus. Kindlaim viis on aia paigaldamine mulda kogu lillepeenra ümbermõõdule (sobib näiteks kiltkivi või rauast leht), süvendades neid umbes poole meetri võrra.\nOruliilia - kõik selle osad ja eriti erkpunased marjad, mis võluvate portselanikellade asemele ilmuvad pärast nende närbumist - on mürgised. See nõuab lilledega töötamisel kindaid ja erilist hoolt: ümberistutamine, rohimine jne. Kui peres on lapsi, on vaja neid võimalusel kaitsta maikellukestega "suhtlemise" eest, kuna lapsed armastavad lummavat lõhna sisse hingata ja eriti proovida maitse marja ahvatlev kauni vaatega.\nToataimede armastajad saavad soovi korral ka talvel nautida lille kaunist vaadet ja imelist lõhna. See on täiesti teostatav, kui sügisel hoolitsete heade seemikute valimise ja oruliilia sundimiseks teatud kuupäevaks, näiteks uusaastaks või 8. märtsiks vajalike tingimuste loomise eest..\nSelleks, et tulevane taim annaks varasema ja rikkaliku õitsemise, on soovitatav see potti istutamiseks ette valmistada, nimelt hoida risoome nädala jagu 5-6 kraadi juures (külmik sobib siia üsna hästi). Lisaks on arvutus lihtne. Istutamine potti viiakse läbi umbes kuu enne soovitud õitsemist. Parem on seda teha nii: lõigake juured 12 cm-ni ja asetage sooja vette. 14-15 tunni pärast saab neid istutada niiskesse mulda. Läbipaistmatu purgiga kaetud pott jäetakse piisavalt sooja kohta (kuni 30 kraadi), kuni ilmuvad õievarred. Nüüd pole peamine unustada mulda iga päev pritsida, et see ära ei kuivaks..\nMaikellukese õied juba moodustunud lehtedega ja siis pungad tunnevad end aknalaual suurepäraselt, peate lihtsalt meeles pidama nende regulaarset jootmist.


Tere ja Farmi kasvatasid eksporti - Tööstusuudised\nPeamised sihtturud olid sealjuures Soome ja Läti, eksootilisematest riikidest saadeti kaupa ka näiteks Kasahstani ja Afganistani. Toorpiima ostsid Tere ja Farmi Piimatööstus esimeses kvartalis kokku 40 000 tonni, teatas ettevõte.\n„Tulevikku vaatame optimistlikult ning oleme kindlad, et keskendudes oma põhitegevusele, suudame kasvada nii kodu- kui eksportturgudel, “ märkis Katre Kõvask. „Oma töös kasutame jätkuvalt nii Tere kui ka Farmi kaubamärki, mis mõlemad tuntud ja hinnatud nii Eestis kui eksportturgudel. Jätkub töö ka tootearendusega ning loodame veel selle aasta sees üllatada paljude põnevate uudistoodetega. Kõik meie kolm piimatööstust töötavad hea koormatusega, samas on meil ka piisavalt kasvuruumi, tagamaks ettevõtete arengut.\nTere AS ja Farmi Piimatööstus on Eesti juhtiv piimatööstuste grupp, mille ühine turuosa värskete piimatoodete turul on ligikaudu 42% ja mis varub päevas kuni 450 tonni piima. Nii Tere kui ka Farmi kaubamärgid on tuntud ja armastatud, pakkudes tootevalikut, mis küündib 400 erineva tooteni. Ettevõtete gruppi kuuluvates tootmisüksustes ja keskkontoris töötab kokku 541 inimest. Tere ja Farmi 2017.a. konsolideeritud käive oli 106 miljonit eurot, millest eksport moodustas 16%.


Pandivere RR 2011\nPandivere 21. Rattaralli\nStart ja finš asuvad Väike-Maarja keskväljakul vallamaja ees.\nVäike-Maarja turismiinfo (kliki siia...)\nStart matkadistantsile kell 12:05\n1km pikkuse lastesõidu start kell 12:10 (M/N6)\n2km pikkuse lastesõidu start kell 12:20 (M/N8)\n2km pikkuse lastesõidu start kell 12:30 (M/N10)\n2km pikkuse lastesõidy start kell 12:40 (M/N12)\nLastesõitude autasutamine kell 13:00\nRattaralli autasustamine kell 15:00\nPõhidistants 82,7km (1 ring)\nLühike distants 25km (1 ring)\n1km - M/N6\n2km - M/N8\n2km - M/N10\n2km - M/N12\nLastesõidud pikkusega 1km ja 2km vastavalt laste vanusele.\nSuur batuut koostöös SkyParkiga (seatakse ülesse juhul kui vihma ei saja)\nLiiklusõpperada - ohutut liiklemist õpetav vigursõidulinnak koos liiklusõpetajaga. Soovi korral on lastel võimalik sooritada ka jalgratturi juhulubade eksamit. NB! Eksam vajab mõningast õppimist - edukaks sooritamiseks soovitame käia ühel Filter Maanteekarikasarja etapil harjutamas ning alles järgmisel eksamit sooritamas.\nkuni 18.05.2011 kuni 19.05.2011 Võistluspäeval\n1km ja 2km lastesõidud Võistluspäeval\nM/N6, M/N8, M/10 Tasuta\nPisiperele võimalust tasuta osaleda 1km ja 2km pikkustel lastesõitudel\nDiplomi ja esemelise või rahalise auhinnaga autasutatakse absoluutarvestuse 6. kiireimat võistlejat nii 82,7km distantsil kui ka 25km distanstil. Samuti autasustataks iga vanuseklassi kolme parimat järgnevalt:\nKeskmine Eestimaa maapiirkonna asfalt - krobeline, ilma suuremate aukudeta\nPandivere Rattaralli on looklevatel teedel peetav rattasõit, mis kulgeb vaheldusrikkal maastikul. On nii sirgeid ja lagedaid jõulõike kui ka metsa vahel käänutavaid teid; samuti jäävad rajale ka mõned küllaltki suure kõrgustevahega tõusud. Kui püüda hinnata raja raskusaset, võiks öelda keskmine. Kindlasti mitte ei ole oodata siin pundi ülikiiret lagunemist, ent suurt grupifinišit kah mitte – raskeid kohti rajal jätkub. Kuna rada on küllaltki kiiresti muutuv, siis annab trassi varasem läbimine siin kindlasti mõningase eelise.\nRaja kirjeldus: Start antakse Väike-Maarja keskuses paiknevalt vallamaja esiselt platsilt, kust hakatakse liikuma Rakvere suunas. Sõidetakse kuni Tamsalu teeristini, millelt pööratakse vasakule – teele, mis viib ratturid alevist välja. Pärast Ärina küla on esimene tagasihoidlik tõus, ent üldiselt kulgeb trass kuni Tamsaluni siledal. Ületatakse Tamsalu viadukt, misjärel ootab ees parempööre ja seda saatev mõõdukas laskumine. Järgmine olulisem kurv paikneb Nõmmkülas ning sedapuhku on see paremale. Kindlasti tuleb õnnetuste vältimiseks siinkohal pöörata tähelepanu ka ristmikul asuvale eraldussaarele. Edasi jätkub rada kerge tõusuga Saiakopli külas paikneva raudteeülesõidukohani, peale mida läbitakse järjekordne parempööre ning laskutakse Vahakulmu külas asuva vana vesiveskini. Järgmine pidepunkt on Saksi küla, kus tuleb taas kord pöörata paremale - satutakse rajalõigule, mida läbitakse 15 kilomeetri pärast uuesti, ainult et vastupidises suunas. Peatselt ollakse nüüd ka raja kõige madalamas osas – kunagises jõe orus, mida mööda sõidetakse 6 kilomeetrit. Vahetult peale orgu tuleb algab aga esimene tõsisem tõus, peale mida sõidetakse edasi kuni Järvajõe külani. Asula juures paikneb vasakpööre, mis on saadetud mõõduka tõusu poolt kuni Lasila karjäärini. Seejärel tuleb juba tuttav Saksi teerist, kattuv rajaosa ning parempööre Neeruti mägede suunas. Läbitakse Pariisi küla ning suundutakse Rakvere–Tartu maantee poole. Assamalla küla juures satutaksegi nimetatud magistraalile, mida mööda veeretakse umbes kaks kilomeetrit. Kui põhimaanteelt on paremale maha keeratud, siis suundutakse Porkuni poole. Peatselt satutakse taas kord ürgorgu ning võetakse raja teine märkimisväärseim tõus, mis lõppeb Uudekülas. Mäeharjalt keeratakse vasakule ning suundutakse tagasi Väike-Maarjasse. Alevisse sisenedes ootab rattureid ees veel vaid üks parempööre, misjärel avaneb vaade finišisirgele.\n2009 Mikk Vaaks\n2008 Kalle Kriit\n2007 Siim Holtsmann\n2006 Mirko Põldma\n2005 Janek Kask\n2004 Janek Kask\n2003 Janek Vasemägi\n2002 Mirko Põldma\nvarem kui 2002 - kes seda enam mäetab\nPandivere Rattaralli on rahvaspordiüritus – rattaliidu võistlejalitsents ei ole osalemiseks kohustuslik. Starti on oodatud kõik soovijad


Minkide värvusmutandid ja nende kasvatamine – Kombinatsioonitüübid\nAleuudi terassinimink, sinine iirismink (Aleutian Steel, Blue Iris, Iris Sapphire aapsps)\nAleuudi terassinimink, sinine iirismink\nhallikasbeež, suitshalli varjundi ja kahvatusinise aluskarvaga mink. Silmade värvus pruunikaskollane. Üks enamkasutatavaid heleda karvkattega diretsessiivseid mutante.\nPastellhõbesinimink, plaatinablond mink (Pastel Silverblue, Pastel Silver bbpp)\nhelebeež mink, silmad roosad, kollakasrohelise varjundita. Vähelevinud.\nSoklotpastellmink, hele pastellmink, daunmink, soome topaasmink (Socklot Pastel, Down, Finnish Topaz tstsbb)\nkarvkatte üldtoon kahvatuõrn-beežikas kerge pruunika varjundiga. Aluskarv valge, ainult aluskarva tipud on veidi helesinise varjundiga. Viimane koos kattekarvade pruuni varjundiga loobki õrnroosa karusnaha mulje.


KUMMIBOX OÜ – Partnerweb\nRehviteenindus: rehvide ja velgede müük, rehvitööd.\nKUMMIBOX OÜ on 1998 a loodud ettevõte.\nMeie peamised tegevusalad on autokaupade müük ja autoteenindused, rehvide ning velgede müük ja rehviteenindused.\nMeil on Tartus 2 kauplus-teenindust ja Valgas 1 kauplus-teenindus. Kaupu müüme üle Eesti.\nAutokauplusi ja -teenindusi reklaamime CARBOX kaubamärgi all, rehvikauplusi ja -teenindusi KUMMIBOXi nime all ning Valgas oleme liitunud CARSTOPi ketiga.\nLisa KUMMIBOX OÜ jälgimisse\nTartumaa, Tartu, Kastani 54-1, 50410


Real: Vangid arutada kasutamist N-sõna - Otseülekanne Lockdown\nValitsus nimi: Kenneth Key\nRegistreeri arv: A70562\nAeg Serveeritakse:33 aastat\nLause:888 aastat (Natural Life)\nPraegune Charge:Armed Robbery, Röövimine\nTeise nimega:Blue & Ananyah Ben Yisrael\nVangla Liitumine:N / A\nRingi mõju:Jamel Miller\nReal: Vangid arutada kasutamist N-sõna\nMa osaleda klassi siin Stateville Correctional Center (Joliet, IL) nimetatakse Edasine õppimine / Creative Writing. Klass koosneb lugedes erinevaid suuri autoreid ja kirjutamine, mis väljusid ja mõelda kirjanduses. Loeme Black Boy Richard Wright ja arutati seda klassi. Eriti, kasutamine sõna neeger ja küsimus, kes saab ja ei saa kasutada sõna. Pole see arutelu oli sündinud vestlus noor vend nimega Toney Cole R-47028. Tony on 31-aastane Chicago. Ta kannab karistust nelikümmend aastat mõrva ja mõrvakatse. Ta on kandnud vanglakaristust 11+ aastat. Meie vestlus klassis tuli tegelik intervjuu. Vangla, Olen tuntud heebrea Y'Israelite nimi Ananyah.\nAnanyah: Lugesid raamatut Black Boy?\nToney: Tead, ma tegin, ja ma pean ütlema, Richard Wright raamat Black Boy seal oli rida ta kasutas, mis pani mind mõtlema tänapäeva ühiskonnas ja kasutada sõna neeger.\nAnanyah: Mis line oli, et?\nToney: Joon, milles ma olen viidates on: “Kui ma ei soovi, et teised rikuvad mu elu, kuidas ma vabatahtlikult rikkuda ennast?”\nAnanyah: Nii et kui te tõstatasin küsimuse, et ise kuidas see sind tundma?\nToney: Ma tundsin, et see avaldus ütles kogu palju see N-sõna.\nAnanyah: Mida sa selle all mõtled? Nad ütlevad, et see on kasutatav termin armastusevõitmine täna inimesed pikkus ja laius Ameerikas ja nüüd välismaal.\nToney: Täna on meil paar põlvkonda ütle seda sõna ja siis öelda asju nagu see on lahe, võtsime nõelamine välja, või on see tähtaeg hellitussõna, aga ma ise kunagi aru, kuidas keegi võiks teha põlglik sõna armastust ja stingless.\nAnanyah: mõned ütlevad, see lihtsalt sobib, Mis on suur asi?\nToney: Helista mulle hull, aga see lihtsalt ei tundu, et see sobiks mulle. Nüüd ma olen täiesti teadlik, et meie inimesed on võime omakorda Raskes olukorras juhitavuse ühe. Nagu kuidas orjad kasutada sõna otseses mõttes saada sissekannet orjapidajatega köök- tead siga julgust, chitterlings, seakõrvad, kana pärismaoga, ja muud asju, mida ei tohtinud süüa, ja nad sõid.\nAnanyah: Ja ikka.\nToney: Aga see oli puhtalt ellujäämise, Mitte midagi rohkemat. Aga meie pimedus mõned meist jätkata selle traditsioon kohe täna.\nAnanyah: Aga lähme tagasi selle sõna neeger.\nToney: Jah, tagasi see sõna neeger. Õigekirja see, kuidas te, see oli kunagi mõeldud armastust. Kuidas saab minna alates “Ma armastan seda nigga” kuni “Bitch nigga” paari kaks hingamist? Kes sa räägid?\nAnanyah: Ma olen alati mõelnud, et mina.\nToney: See lihtsalt ei sobi! Nüüd ei saa mind valesti, Ma kasutan sõna ennast nii kombeid rääkida. Aga ma kiiresti aru saamas, silmakirjalikkus meil kasutajate sõna samuti kahjulik toime Sõna ise.\nToney: Kui armastus ei olnud tähtajaga hellitussõna oleks ainult kasutatud negatiivne kontekstis. Sa ei saa öelda, see on minu laps ja siis keerata paremale ümber ja öelda lapsele ma vihkan sind. Sa oleks hea hull. Just nagu siis, kui öelda asju nagu “Nigga, et see on halb lits” või “et lits on kuum.” Me Heli hull. Aga kuna me oleme nii harjunud kõnekäänud, me ei kuule, kui hull meil heli. Nüüd kujutage ette, kuidas algatajad sõna neeger, kes mõistavad tõelise olemuse tähenduse ja kavatsused, Vaata meid.\nAnanyah: Nagu me oleme kõige rumalam inimest planeedil.\nToney: Aga see pole hull asi see kõik. Hull osa on see, et me püüame öelda inimestele, kes saavad seda kasutada ja millal seda kasutada. Ma ise ütlevad, et me ei saa teha kedagi lõpetada, öeldes, et sõna nii kaua, kui me ütleme seda.\nAnanyah: Ma tunnen teid, et vend.\nToney: Sa ei saa hullu midagi, kui valge inimene helistab neeger. Ma mõtlen sa võtsid nõelamine välja. Miks sa ei naerata ja ütle tagasi valge inimene, “Mis värk neeger?”\nAnanyah: Nüüd, kui oleks midagi kogeda.\nToney: Ma mõtlen, et see on tähtaeg hellitussõna õigus? Ma saan aru, meie ajalugu teha halbu asju hea, kuid seal on midagi, mida me peaks rahule jätma. Ja kasutamine see sõna ja teiste väänik sõnad on asjad, mis tuleks maha jäänud.\nAnanyah: Ma ei nõustu teiega enam. Iga lõpliku mõtted?\nToney: Jah, Lõpetuseks ma jätan teid selle. Kuna me hoiame kasutab sõna neeger ja vabandusi kasutada sõna neeger, me võiksime sama hästi alustada öeldes olime loodusliku metslased töötab alasti, Swinging puud, ja et orjus oli suurim asi juhtuda, et meil. Ma lihtsalt ütlen, kuigi. Ja sügavalt usklikud inimesed, kes ei nea, aga kasutada sõna neeger- iroonia! Õhk on paks ta. Jälle, kui me ei soovi, et teised rikuvad meie elu, kuidas saaks me vabatahtlikult riku end?\nMa arvan, et peame kaaluma sõnad, mida me kasutame. Sõnad on energia ja sügava võimu. Kui kasutatakse sõnu negatiivne kontekstis need avalduvad negatiivsed reaktsioonid, tulemused, ja on sageli kahjulik teised. Sõnad vales suud annab ühe volitused määratleda ja rünnak. Olgem oma sõnu hoolikamalt valima.\nSee on palju lihtsam muuta, mida sa teed, kui muuta seda, mida teine teeb.\nEsimene samm muutuvad kõik on teadma ja aktsepteerima, et olete valinud seda, mis see on. Muutke. #RaiseUP\nTee vanduma kunagi kasutage N-sõna!.\nNegro, Nigga, ja teadlik mustanahalisi\nkinnipeetavate vang otsing Illinois föderaalvanglas gangsta Stateville Correctional Center jõugud New Jersey muutma lockdown kuritegu Äratab Meedia parandusmaja mass-vangistus Tewhan Butler inmate search Vangide tänavate jõugud Bloods Erilist Management Unit SMU Tõsta UP vangla vang lokaator live from luule Otseülekanne Lockdown USP Lewisburg üksikvangistuses Chicago


Uudised — Aunman\nKöögitehnika õpib tänapäeval suhtlema täiesti uuel viisil – nii teiste seadmete kui ka inimesega Belgia Novy premium-õhupuhastid olid seni hinnatud peamiselt töökindluse, väärt disaini ja madala mürataseme poolest. Nüüd on Novyl taas midagi toredat pakkuda – nimelt InTouch funktsioon. See tähendab, et ka õhupuhastit saab nüüd mugavalt induktsioonpliidi plaadilt sisse lülitada ja juhtida. Tõepoolest, ei […]\nJuba rohkem kui seitse aastat populaarsust kogunud Fenix nanomatt mööbliplaat on saanud Aunmani tehnoloogide ja disainerite koostööna ilusa täienduse – kombineerides seda tammepuiduga, omandab köögi- vannitoa ja esikumööbel moodsa ja samas ajatult elegantse välimuse. Kui Itaalia firma Arpa Industriale 2013. aastal Fenixi avalikkuse ette tõi, saavutas see materjal kohe ülemaailmse kuulsuse: nad olid suutnud […]\nEesti mainekaima kinnisvaraarendaja Merko ja premium-mööbli valmistaja Aunmani koostöö jõudis järjekordse tähiseni: Pikaliiva kvartalis valmis teine näidiskorter. Sarnaselt esimesele näidiskorterile on ka see sisustatud Aunmani eritellimusmööbliga. Erinevalt Pikaliiva eelmisest näidiskorterist on disainer Maarja Mets sel korral loonud minimalistliku ja uus-skandinaavialiku atmosfääri, mida iseloomustavad puhtad jooned, ümarad vormid ja detailid ning minimalistlik paigutus. […]\nAunmani disainer-kliendihaldur Amanda-Johanna Joa, kelle teeninduskogemus pärineb Uus-Meremaalt, jõudis köögi-, esiku- ja vannitoamööbli kavandamiseni hoopis nahakunsti juurest. Seetõttu rõõmustab ta alati, kui märkab mööbli juures isikupära suurendavaid nahast aksessuaare. Kuidas sai sinust Aumani disainer-kliendihaldur, õppisid ju hoopis teist eriala? Eesti Kunstiakadeemias õppisin nahadisaini, spetsialiseerusin nahast aksessuaaridele. Peale ülikooli otsustasin minna laia maailma rändama, elasin […]\nVannitoamööbli materjalid muutuvad üha kaunimaks, ka kõige nõudlikum klient leiab sobiva pinnakatte ja värvi. Just seetõttu tuleb meile tihti viimasena meelde vannitoamööbli niiskuskindluse kontrollimine. Ent just sellest tuleb alustada, kui soovid, et mööbel peaks aastaid vastu – ja näeks ka kaunis välja. Kõige enam levinud materjali, mööbliplaadi viimistlus, on läinud üha kvaliteetsemaks. Enam ei ole […]\n2020 Igal aasta algul teeb köögikujundaja Hiie Härm ülevaate kõige kuumematest köögitrendidest. Ent tõeliselt moekas köök ei tähenda trendide järgimist pimesi – veelgi tähtsamad on kasutusmugavus ja inimese isiklik maitse. Sest köök on midagi, mis peabki olema äärmiselt personaalne, ütleb Hiie Härm. Hiie Härm, kuidas hoida tasakaalu uusima moe ja ajas püsiva köögistiili vahel? […]\nVaata videost, kas Aunmani kliendid olid sellel aastal ikka head lapsed…:) Maagilist pühadeaega soovib Aunmani pere!\nPopulaarse Pikaliiva elamukompleksi vastvalminud näidiskorter on sisustatud eestimaise Aunmani eritellimusmööbliga. Tegemist on piirkonna arendaja Merko Ehituse ja Aunmani esimese koostööprojektiga. Sisearhitekt Maarja Metsa (Kaks Tooni) kavandite järgi valmistas Aunman erilahendusena köögi- ja esikumööbli, samuti magamistoa riidekapi lahenduse ning teleriseina elutuppa. „Kuna minu ideeks oli luua hubane, trendikates pehmetes toonides ning luksuslike detailidega näidiskorter, tundus, […]\nMis juhtub, kui uut köögimööblit hakkavad plaanima arhitekti haridusega reklaamifirma omanik ja kõva kogemusega projektijuht? Joel ja Anneli Volkovi kodus oli tulemuseks mitte ainult ilus, vaid ka haruldaste lahendustega kompleksne tervik. Ei mingit kahtlust. Pärast mitut-teist Kivimäe kodus elatud aastat olid mõned asjad Joeli ja Annelit nõnda palju häirima hakanud, et kaaluti koguni uue kodu […]\nÕnneks eksivad need, kes ütlevad, et premium-klassi köögi- ja vannitoamööblit saab tellida ainult Itaaliast või Saksamaalt. Mööblikontserni Baltest esindusbränd AUNMAN võttis kätte ja tõestas, et ka Eestis tehakse tippkvaliteediga eritellimusmööblit väga hästi. Seda kinnitab seegi, et Viljandist pärit mööbel on jõudnud Eesti kodude kõrval üha rohkematesse Soome, Rootsi ja Prantsusmaa kodudesse. Lugege edasi : AUNMAN: MAAILMATASEMEL KÖÖGI-, […]\n12 nippi, mida tuleks köögi valgustamisel kindlasti arvestada\nHektor Light’i kommentaariga Olles kodu südameks, vajab köök valgustuse planeerimisel teistest ruumidest erinevat lähenemist. Ühelt poolt on vaja piisavalt tugevat kohtvalgustust piirkonnas, kus toitu ette valmistatakse – olgu selleks siis köögisaar või mõni muu koht. Teisalt peab valgustus aitama luua sooja ja hubase keskkonna, kus on tore olla nii iseendal kui külalistel. Kui on plaanis […]\nShaker-stiil: ajatu kodudisaini võti\nOled ehk kuulnud shakeritest? See on ristiusu sekt, mis loodi Inglismaal 1700ndail aastail ning hiljem kolis selle keskus koloniaalajastu Ameerikasse. Nad uskusid kõvasse töötegemisse ja tugevasse kogukonda – liigne materialism oli üsna soovimatu nähtus. Tänapäeval on shakerid pigem tuntud oma ajatu disainiga köögimööbli poolest – selgub, et nende stiilis on rohkelt ka tänapäeval rakendatavaid kujundusideid. […]\nKuidas tänapäevane köök alguse sai\nKuidas on seotud omavahel moodne köök ja legendaarne, tänapäevasele Ameerikale paljuski aluse pannud romaan „Onu Tomi onnike“? Tutvustame portaali Dusty Old Things ülevaadet köögi evolutsioonist viimase pooleteise sajandi jooksul. Nagu ütlevad prantslased: „Otsige naist!“ Selgub, et tänapäevane köök sündis paljuski tänu „Onu Tomi onnikese“ autori Harriet Beecher Stowe’i ja tema õe Catharine Beecheri koduteemalisele raamatule […]\nMeil on suur rõõm teada anda, et ajakiri Pere ja Kodu pühendas hulga leheruumi disainer Irene Pressi kodusele köögile. Irene on Aunmani väga hea koostööpartner ning inimene, kes disainis Aunmani esindussalongi kõik köögid, garderoobid ja vannitoad. Ja mitte ainult. Nüüdseks on tema kujundatud ja Aunmanis valminud eksklusiivmööbel jõudnud juba ka paljudesse kodudesse. Irene räägib ausalt, […]\nModernne, industriaalne, skandinaavialik, shabby chic – erinevate sisekujunduse stiilide nimekiri on oi pikk! Paraku on paljude jaoks on oma kodu jaoks lemmikstiili väljavalimine ning erinevate stiilide kombineerimine tõeline väljakutse. Et see kõik oleks nüüdsest mugavam, on Austraalia sisekujundusfirma Rochele Decorating koostanud peamiste sisekujundusstiilide lühitutvustuse. Tänu sellele on stiilimaailmas orienteerumine nüüd märksa lihtsam. MODERNNE STIIL (MODERN) […]\nMeile meeldivad inimesed, kes tahavad ja suudavad mitte millestki midagi luua. Mõelda midagi välja. Märgata vanu kulunud asju ning anda neile uus elu. Anni Arro uue köögistuudio asemel oli vanasti kopsakas, ligi 80-ruutmeetrine garaaž. Nüüd on sellest saanud mõnus kokkamise ja toidu nautimise koht maast laeni akende, auväärse söögilaua ja suure köögisaarega. Kes kokkamisega […]\nPrantsusmaal vägagi levinud vinüültapeet väärib suuremat tähelepanu meilgi. See on lihtne viis, kuidas muuta köök ning vannituba rõõmsaks ja põnevaks. Vinüültapeet on õigusega muutunud tänapäeval üheks oluliseks disainielemendiks, ütlevad Scandinavia tapeedisalongi spetsialistid. Vinüültapeet, nagu nimigi ütleb, on kaetud tugeva vinüülikihiga, tänu millele kannatab materjal niiskust, veepritsmeid ning harjaga pesemist. Seetõttu sobib see tapeet eeskätt kööki […]\nSelle imearmsa köögi valmimislugu jagab sisearhitekt Irene Press Siin on tegemist klassikalises stiilis köögiga, üsna ajatu disainiga. Uksed on värvitud profiiluksed.Emotsiooni muudab see, milline toon ustele valida. Kui uksed oleksid näiteks hallid, võiksime öelda, et tegemist on skandinaavialiku köögiga. Kui valged, siis inglise stiiliga. Antud juhul aga annab roheline sellele köögile pisut slaaviliku lähenemise. Tööpinnaks on […]\nVilleroy & Boch, keraamiliste valamute valmistaja aastast 1748, on jätkuvalt uuenduste lainel. Sel kevadel on pandud märksa suuremat rõhku TitanCeram valamutele. Miks? Lühike vastus kõlab nõnda: see on ilus ja elegantne; see on moodne; see on vastupidav ja praktiline. TitanCeram – nagu nimigi ütleb – on keraamikasegu, millele on lisatud titaani. Sellest materjalist on tehtud […]\nMida punane vein ja sidrun marmorpinnaga teevad? Heledast marmorist töötasapinnad on köögis tõeline kingitus neile, kes hindavad oma kodus looduslikku ja kaunist kivi. Samas räägitakse punase veini ja sidruniplekkidest õudusjutte. Palusime Eesti ühe juhtiva marmori maaletooja Marmi Futerno spetsialistidel praktikas katsetada, kuidas happelised toiduained marmorile mõjuvad. Siin on värsked tulemused. Sissejuhatus Meie test on üsna […]\nIntervjuu sisearhitekt Irene Pressiga. Kuidas muuta tühi ruum hubaseks mööblisalongiks ja mida on üldse vaja, et neljast seinast sünniks üks tore pood, kontor või kodu, räägib Aunmani uue mööblisalongi kujundanud sisearhitekt Irene Press. Irene, millest algab ühe mööblisalongi disainimine? Aunmani salongi loomine algas loo leidmisest, millele aitasid palju kaasa Brand Manuali inimesed. Lihtsalt niisama üht […]


Haamer sai noorte olümpial 4., Tugi 6. koha – Eesti Kergejõustikuliit\nHaamer sai noorte olümpial 4., Tugi 6. koha\nBuenos Aireses toimuvatel noorte olümpiamängudel jäi teivashüppaja Eerik Haamer pingelises lõppmängus kõrges konkurentsis neljandaks, odaviskaja Gedly Tugi sai kuuenda koha ning sprinterid Ken-Mark Minkovski ja Ann Marii Kivikas 200m distantsil vastavalt 14. ja 15. koha. Ühtlasi oli see kergejõustiklaste jaoks noorte olümpiamängude viimane võistluspäev.\nTeivashüppevõistlust alustas Eerik Haamer tänu laupäeval hüpatud Eesti U18 rekordile 5.15 teiselt positsioonilt – nimelt peetakse noorte OM-il kergejõustikuvõistlused kõigil aladel kahe etapina, kus osalevad kõik sportlased ning lõppkohad selguvad kahe võistluspäeva tulemuste summeerimisel. 17-aastane Haamer hüppas lõppvõistlusel küll 5.12, kuid uut rahvusrekordit eeldanud 5.17 jäi alistamatuks. Väga kõva võistluse tegid aga esimese päeva kolmanda ja neljandana lõpetanud konkurendid, kes püstitasid isiklikud rekordid – prantslane Baptise Thiery, kes esimesel etapil sai kirja 5.05, hüppas lõppvõistlusel koguni 5.32, ja jaapanlane Kazuki Furusawa, kellel esimesest päevast 5.10, ületas 5.22. Avapäeval kõrgusega 5.20 juhtima läinud venelane Dmitriy Kachanov leppis teisel etapil 5.12-ga. Kahe päeva tulemusi summeerides tuli noorte olümpiavõitjaks Thiery, teiseks Furusawa, kolmandaks Kachanov ning Haamrile jäi neljas koht. Nende nelja selja taha jäänud võistlejad enam 5 meetrit ületada ei suutnud.\nHaamri treener Jarko Koort tunnistas, et neljas koht on valus. „Teised hüppasid hästi, piir tuli ette ja enda nö valuläve tuli kombata olukorras, kus kaalul oli medal. Eeriku mõlema võistluse tulemused 5.15 ja 5.12 on paremad kui senine isiklik ja senine Eesti U18 rekord, nii et oma hüppas ära, aga koht jääb loomulikult kripeldama,“ ütles Koort.\nOdaviskaja Gedly Tugi ületas keerulistes tuuleoludes – tugev tuul oli kord vastu, kord tagant – kolmandal katsel 52.60, mis oli päeva seitsmes tulemus. Laupäevasest esimesest voorust oli tal kirjas 52.65 – tolle päeva kuues tulemus. Kokku andsid kahe võistlusvooru tulemused 17-aastasele Tugile noorte olümpiamängude 6. koha. Võitis mõlemal päeval ainsana 60 meetri joone ületanud kreeklanna Elina Tzengko, kes esimeses voorus viskas 63.34 ja teises 61.74. Tugi jäi kohaga rahule, aga oleks soovinud tehniliselt paremini visata. “Visked olid halvad, aga tulemus ei olnud kõige halvem,” ütles Tugi.\nAnn Marii Kivikas püstitas tänases 200m jooksus isikliku rekordi 24,53 (senine 24,70). Arvestades ka esimese jooksuvooru tulemust 25,43 teenis Kivikas 15. koha. „Nii jooksu kui ajaga olen rahul, aga kogu aeg oleks võinud parem olla. Ilmselt läks esimene jooks sisseelamiseks ja alles teine õnnestus,“ arvas Kivikas. Võit läks Islandi jooksjale Gudbjorg Jona Bjarnadottirile, kelle ajad kahes jooksus olid vastavalt 23,55 ja 23,47.


Mandaadita peaminister ja presidendi otsus ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nALUMISE SAHTLI KANDIDAAT: Mart Soidro uuris Indrek Tarandilt ja Eerik-Niiles Krossilt, kuidas peaksid vahetuma valitsused valimistevahelisel perioodil.\nAeg lendab linnutiivul. Sul võivad olla ju ilusad plaanid, näiteks mõtiskleda vabariigi aastapäeva eel vanade võitluskaaslastega presidendi institutsioonist ja võimalikest seadusemuudatustest riigipea valimisel. Aga siis saadab eurovolinik Siim Kallas kirja juhtivatele erakonnakaaslastele ja teatab, et ta oleks huvitatud teatepulga ülevõtmisest „nii parteiliinis kui ka täidesaatva organi töös“. Veel hilissügisel oli Kallas seenior huvitatud presidendiametist (LP, 2. XI 2013), nüüd paelub teda olla peaminister Eesti Euroopa Liidu eesistumise ajal 2018. aastal.\nPartei juhtorganitest irdunud Meelis Atonen oli vaimustuses, käis ühest avalik-õiguslikust saatest teise ja näitas isegi lauale seatud vigurite abil, millised koalitsioonid on tõenäolisemad ja paremad Eesti rahvale („Ringvaade“, 12. II 2014). Mõni päev hiljem kõnetas üliõnnelik Kärt Anvelt Kuku raadio „Nädala tegijas“ transpordivolinikku kindlas kõneviisis kui järgmist peaministrit ja soovis selles raskes ametis edu.\nKõik nii õnnelikud ilmselt ei olnud. Me ei tea, kui üksmeelselt (või pika hambaga?) otsustas terve plejaad poliitilisi broilereid erakorralisel juhatuse koosolekul, et peaminister Andrus Ansipi tagasiastumise korral volitab erakonna juhatus Siim Kallast moodustama järgmist valitsust (ERR, 21. II 2014).\nKohtusin Indrek Tarandi ja Eerik-Niiles Krossiga 23. veebruari pärastlõunal ühes isevärki majas, kus esimesel korrusel on pagariäri ja pandimaja ning ülakorrustel korterid vaatega Pika Hermanni tornile. Seda vestlust kokku kirjutades meenus, et täpselt veerandsada aastat tagasi lehvis seal viimast korda Eesti NSV „mereväelipp“. Mingi mees sehkendas nüüdki seal tornis, loodetavasti heade kavatsustega.\nUnustasime sel pärastlõunal jälgida otseülekannet „Vanemuise“ kontserdisaalist, kus peaminister andis teada, et paneb vastlapäeval ameti maha. Meieni polnud ka jõudnud presidendi kantselei avaldus „Peaministrikandidaadi saab põhiseaduse kohaselt määrata ainult Vabariigi President ja volitused valitsuse moodustamiseks saab talle anda ainult parlament. Ühelgi teisel moel ei ole seda võimalik otsustada.“\nSündmused arenevad kiiresti. Paar kuud tagasi oli Siim Kallas väga huvitatud veel presidendiametist…\nTarand: Aga nüüd on ta huvitatud Euroopa eesistuja ametist, et näidata sakslastele, kui mitu korda ta on kangem mees.\nKa veerandsada aastat tagasi otsisid Siim Kallas ja Andrus Ansip oma elus uusi väljakutseid. Rahva Hääle peatoimetaja asetäitjast sai Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees ning EKP Tartu rajoonikomitee orgosakonna juhatajast ÜE Estkompexim Tartu osakonna juhataja. Seekord tahavad nad omavahel ameteid vahetada…\nTarand: Euroopas ei leia voliniku lahkumine kolm kuud enne Euroopa Parlamendi valimisi ilma mõjuva põhjuseta mingit mõistmist. See näitab, et õigus on neil, kes kritiseerivad seda tohutut volinike armaadat, mis seoses laienemisega on tekkinud. See on järjekordne kinnitus sellele, et nende hulk peaks olema tunduvalt väiksem, sest neil ei ole seal midagi teha.\nKross: Lissaboni leping näeb isegi ette selle vähendamist.\nTarand: Kallas peaks tegema selge soti ja teatama, et soovib sellest kuupäevast lahkuda.\n26. veebruaril teatabki Siim Kallase abi Hanna Hinrikus, et kui ettepanek volinikule tehakse, siis võtab Kallas valitsuse moodustamiseks palgata puhkust. Kohast Euroopa Komisjonis loobub Kallas aga alles siis, kui riigikogu on ta peaministriks nimetanud.\nKross: Kindlasti ei saa ta olla üheaegselt volinik ja peaminister. Aga kas ta saab olla üheaegselt peaministri kandidaat ja volinik? Tõlgendamise küsimus.\nTarand: Kallas peaks selgesõnaliselt teatama, et tahab teha Eestis valitsust ja ei saa Euroopas enam raudteeprojekte ja jõelaevandust kureerida.\n„Kirjutan teile, härra Barroso, lahkumisavalduse!“ (Naerab)\nPraegu on aga olukord, kus Kallas tahaks Eestis valitsust moodustada ja kui riigikogu ei anna talle seda volitust, läheb ta Brüsselisse tagasi volinikuks. Sellist olukorda ei tohi olla! Nad peavad oma portfelli kokku pakkima, kui tahavad rahvuslikel valimistel kandideerida.\nTranspordivolinik ilmselt kardab, et kordub stsenaarium, mil president Lennart Meri poolt peaministrikandidaadiks määratud Kallas kogus 1994. aasta 13. oktoobril riigikogus vaid 40 poolthäält, 55 parlamendisaadikut oli vastu tema saamisele valitsusjuhiks. Kallas jättis ka toona tagaukse lahti ja jätkas kuni 1995. aasta riigikogu valimisteni Eesti Panga presidendina. Aga see selleks. Olen kindel, et seekord ei teki riigikogus Kallase nimetamisega mingeid probleeme. Läbi huumoriprisma: IRL-il ei maksa pujäänitseda, sest Reformierakonna ukse taga teevad sotsid juba sooja. Mitte keegi ei ole huvitatud erakorralistest valimistest.\nTarand: Arvan, et peale Reformierakonna oleks kõigil võita. Kõik kolm on rohkem valimisteks valmis ja parema trendiga kui reformierakondlased. Tõsi, nad ei pruugi ise nii mõelda.\n(Krossilt) Mis dokumendi alusel IRL töötab? online casino Kui valitsus astub tagasi, peab partei uues olukorras nõu.\n(Pilkavalt) Kas teid on ajalehe vahendusel kutsutud Siim Kallase koalitsioonivalitsusse?\nKross: (Pahuralt) Minu meelest ei ole meid siiani isegi ajalehe vahendusel kutsutud. Kõik on lahtine.\nTarand: Võib-olla on nad ise midagi ikka ajalehtedes vihjanud? Tuleb kontrollida! Aga teil peaks ju tekkima siis parteisisene demokraatlik arutelu!\nKross: Esiteks me hetkel ei tea, kuidas uue valitsuse kokkupanek kavatsetakse mängida. Kas koalitsioonileping kehtib või ei kehti? Ja ega koalitsioonilepingusse pole ühtegi nime sisse kirjutatud, jagatud on vaid ministrite portfellid. Ja peaministriportfell kuulub Reformierakonnale.\nTarand: Just. Äkki tuleb uus koalitsioonileping sõlmida?\nKross: Ma ei tea, kas valitsuse tagasiastumisega koalitsioonileping lõpeb või mitte. Kui tuleb uus peaministrikandidaat, peab tulema kutse koalitsiooniläbirääkimistele. Erakonna volikogu peab andma mandaadi läbirääkimisteks.\nMuidugi ei kehtinud Reformierakonna jaoks 2011. aastal sõlmitud koalitsioonilepe. Siim Kallas teatas pärast Reformierakonna volikogult volituste saamist, et ei välista koalitsiooni ühegi parlamendierakonnaga.\nTarand: Arvan, et Reformierakond laiab liiga palju. Nii ei ole seda ikka viisakas teha, olenemata sellest, kas oled mees metsast või mees komisjonist. Ühe partei juhatus ei saa ruulida üle kõigi põhiseaduslike institutsioonide ja legitiimsete erakondade.\nAinuke asi, milles neil on õigus: peaminister on viinud meid majanduslangusesse, on väsinud ja ei soovi enam valitsust juhtida. Muidugi peab tagasi astuma!\nEks nüüd hakkab president konsulteerima ja selle põhjal ütleb, kellele ta teeb ülesandeks valitsust moodustada. Praegu on ju kõik tagurpidi – mängima on hakatud näitemängu lõpust.\nKuidas valitsusvahetus peaks siis välja nägema?\nKross: Üldiselt on ju valitsuse moodustamine üles ehitatud eeldusel, et see toimub pärast valimisi. See on otsene demokraatlik legitimatsioon. Valija on andnud erakondadele oma mandaadi, neil on enamus riigikogus ja nad moodustavad valitsuse. Kui see vahetus toimub valimiste vahel, nagu nüüd meil, kus peaminister ei taha enam peaminister olla, siis ta astub koos valitsusega tagasi. Edasise jaoks on põhiseaduse paragrahv 89, mis pealtnäha üsnagi täpselt kirjeldab, mis edasi saama hakkab. Mida see uus olukord põhiseaduse mõtte järgi tähendab, seda võib põhiseaduse kommentaarist mingil määral aimata. Minu jaoks on üks probleem selles, et meil on üks taoline vahetus 1997. aastal olnud.\nSelle vahega, et Mart Siimann oli siis VIII Riigikogu liige, kui ta peaministri kandidaadiks sai. Tõsi, ta mandaat oli väga õhuke – 484 häält. Toompeale pääses ta kompensatsioonimandaadiga ja oli üldjärjestuses Tiit Madissoni järel 208.\nKross: Siimann oli siiski valimistel osalenud ja tol hetkel ka Koonderakonna aseesimees. Kui lugeda põhiseaduse kommentaari, mis ütleb, et kui peaminister astub tagasi, nimetab president peaministrikandidaadi, enim hääli saanud erakonna liidri. Või selle erakonna liidri, kellel on n-ö hääled koos ja kel on võimekus valitsust moodustada.\nPärast 1999. aasta valimisi oli Savisaarel küll kõige rohkem hääli, aga tal ei olnud parlamendis enamust. Laaril seevastu oli. Kui lugeda nende tarkade meeste arutlusi põhiseaduse kommentaarides, siis Lennart talitas ilmselt legitiimselt.\nTäna on aga olukord, kus tuleb üks mees, kes on küll väga lugupeetud, aga ise valimistel ei osalenud. Ei ole vähemasti esialgu erakonnas kõrges ametis, ei liider ega isegi aseesimees…\nSee mees on Reformierakonna auesimees, Eerik! Ja 2001. aastal „parandas“ ta Lennart Mere vea, sõlmides koalitsioonileppe Savisaarega. Aga see selleks. Kuidas president Ilves peaks talitama?\nKross: Mul isiklikult on kerge probleem, ma ei saa aru, kust tuleb see legitimatsioon? Hea küll, Reformierakonnal on õigus valida oma liidriks, keda nad soovivad. Kui see on tehtud ja praegune peaminister soovib lahkuda, on see põhiseadusepärane, et uus liider saab ka nende peaministrikandidaadiks.\nKui ta saab parlamendilt volitused valitsuse moodustamiseks, hakatakse mängima mängu, justkui oleksid toimunud valimised ja kogu poliitiline maastik mängitakse ümber. Toimuvad koalitsiooni läbirääkimised ja ühtäkki on kõik kombinatsioonid võimalikud. Ma ei ole kindel, kas see on põhiseaduspärane.\nTarand: Ma ei ole selles samuti kindel.\nKross: Tundub nagu uue võimustruktuuri või kombinatsiooni tekitamine ilma valimisteta.\nTarand: Minu arvates presidendi roll põhiseaduse järgi selles seisnebki, et ta keeldub sellise kandidaadi esitamisest ja palub esitada kandidaat, kes on valimistel osalenud.\nKross: Põhimõtteliselt saab president kellele iganes teha ülesandeks moodustada valitsus. Aga selle aluseks peaks olema otsene seos viimaste riigikogu valimistega, mitte mingi erakonna juhatuse paber.\nReformierakond lähtub põhimõttest, et põhisedus ei sea piirangut, et valitsuse liige peaks olema valitud riigikogusse. Põhiseadus rõhutab võimude lahususe põhimõtet, et valitsuse liige ei tohi olla samaaegselt riigikogu liige…\nTarand: (Ei lase ennast triviaalsetest käibetõdedest segada) President võib esitada kaks korda kandidaadi, kes ei saa vajaminevaid poolthääli riigikogus kokku. Ja kolmas kord läheb selle kandidaadi esitamise õigus riigikogu kätte.\nKross: See on tõlgendamise koht. Kas see teine kandidaat võib olla sama kandidaat või mitte. Selle üle on võimalik vaielda.\nTarand: Igal juhul, kui president esitab kaks tüüpi või ühe tüübi kaks korda ja see ei leia riigikogus toetust, siis kolmas kord tuleb kandidaadi esitamine riigikogu kätte. Kui see neil ei õnnestu, tulevad erakorralised valimised. Riigimehelik käitumine nii riigikogu liikmetelt kui ka presidendilt oleks siirduda erakorraliste valimiste juurde. See nõrgendab ju valitsust, kui selle moodustab inimene, kellel puudub riigikogu valimistelt saadud mandaat.\nKross: (Kainestavalt) Presidendi ülesanne on siiski nimetada peaministrikandidaat, kes on võimeline valitsust moodustama.\nTarand: (Ei jäta jonni) Nõus. Aga ta ei saa alluda ka sellisele sõnastusele: „Reformierakonna juhatus volitas Siim Kallast valitsust moodustama.“\nPärast meie vestlust on Reformierakonna retoorika muutunud. Tuure on vaiksemaks keeratud ja presidendi institutsiooni suhtes lugupidavamaks muututud.\nLehe trükkimineku ajal võtab president Toomas Hendrik Ilves peaminister Andrus Ansipilt vastu tagasiastumisteate, kuid ei alusta veel parlamendiparteidega konsultatsioone uue peaministrikandidaadi määramiseks. Istub hoopis koos ametliku ja äridelegatsiooniga lennukisse ning sõidab visiidile Jaapanisse, kust naaseb 8. märtsil.\nVastlapäeval teavitas Ansip oma tagasiastumisest ka riigikogu, kuid tegi seda esialgu kirjalikult, sest korralisi istungeid sel nädalal parlamendis ei toimunud. Suuliselt informeerib Ansip tagasiastumisest riigikogu 10. märtsil. Sel kuupäeval algavad ka kõigi eelduste kohaselt konsultatsioonid kõigi parlamendierakondade esindajatega.\nIndrek Tarand: Riigimehelik käitumine oleks siirduda erakorraliste valimiste juurde. See nõrgendab ju valitsust, kui selle moodustab inimene, kellel puudub riigikogu valimistelt saadud mandaat.\nKirjutas: Mart Soidro


Laura raamatusoovitused: legendidest ja müstilisest mõisast - Kultuur - Postimees Juunior: põnevad lood koolielust ja laiast maailmast\nLaura raamatusoovitused: legendidest ja müstilisest mõisast\nLaura Lehiste jagab lugemissoovitusi. FOTO: Mihkel Maripuu\nLaura seekordsed raamatuleiud räägivad poisist, kes peab põhikoolis käies toime tulema raske haigusega, suursuguse ajalooga Tallinna vanalinnast ning saladustest kõhedas vanas mõisas.\nELU HAIGUSEGA. «Vidusilm»\nRoss on 7. klassi õpilane, kel avastatakse pahaloomuline silmakasvaja. Seetõttu peab ta käima kiiritusravis ning iga päev on talle katsumuseks. Kuidagi peab ta hakkama saama oma emotsioonide ja mõtetega. Sel teekonnal on talle toeks isa, isa uus naine ning parim sõber Abby. Rossi ema nimelt suri vähki, kui poiss oli kolmene.\nKõige raskem on tal koolis. Ei möödu päevagi, kui keegi teda imelikult ei vaataks. Samuti noritakse poissi tema vasaku silma pärast, mis on teistsugune ja natuke kissis. Narrimise alla satub ka Rossi kaabu, mida ta peab kandma päikesevalguse eest varjumiseks. Olukord läheb keerulisemaks, kui poisi juuksed välja hakkavad langema.\nHaiglas käies saab Ross tuttavaks sealsete töötajatega. Tänu kiiritustehnik Frangile avastab poiss enda jaoks muusika. Ta hakkab Frangi juures kitarritunde võtma ning rokkmuusika ja kitarrimäng saavad tema väljapääsuteeks haigusest.\nÜsna pea selgub, et kiiritusraviga saab vähki leevendada, kuid lõpuks kaotab Ross siiski nägemise. Poiss elab seda väga üle. Tal on nii raske, kuna silm valutab iga päev, nägemine muutub hägusemaks ja haiglaskäigud üha tüütumaks. Paari nädala pärast saab Ross veel ühe halva uudise – Abby kolib paari kuu pärast ära.\nKuidas hakkab Rossil koolis minema? Mis saab tema haigusest? Kas ta jätkab kitarrimängu? Seda ning palju muudki saad lugeda raamatust. Minu meelest on see päris tõsine raamat. Selles on detailselt kirjeldatud, mis toimub vähihaige inimese peas. Hästi on välja toodud, kuidas mõni päev võib olla ilus ja muretu, samas kui teine on masendavalt raske. Samuti on kirjutatud, kui tähtis on sõprade ja pere toetus keerulises olukorras.\nLOOD JA LEGENDID. «Lukas, Luurih ja lonkav linn»\nAutor: Kristin Kongi\nLehekülgede arv: 104\nLukas on lõbus ning uudishimulik 8-aastane poiss, kes saadetakse suveks linna vanaemale külla. Just nimelt linna, sest vanaema elab Tallinna vanalinna südames. Lukas ning vanaema on väga huvitatud ajaloost – vanadest hoonetest, legendidest, muistenditest ja sõjakäikudest. Iga päev avastavad nad Tallinna ajaloo kohta midagi uut ning külastavad põnevaid kohti. Näiteks kohtuvad nad Pika Hermanni, Paksu Margareeta, Bremeni torni ja Kolme Õega.\nÜhel ööl aknast välja vaadates märkab Lukas tänaval kutsikat. Poiss teab, et väiksed loomad ei tohi üksi öösel õues viibida ning otsustab minna koerakest päästma. Õue jõudes saab aga selgeks, et kutsika päästmine pole sugugi kerge. Koer jookseb kogu aeg eest ära.\nÜhel hetkel kaotab Lukas koera silmist. Alles siis märkab ta, et on jõudnud liiga kaugele. Tal pole kedagi, kellelt abi või teed küsida. Kuid siis kuuleb ta sõbralikku häält, mille omanik pole keegi muu kui Vana Toomas. Nagu võluväel ärkavad ellu ka teised kujud ja hooned. Linnatänavad täituvad lärmiga, kui kõik majad ja pronksmehed läbisegi rääkima hakkavad. Just nii õpibki Lukas kõiki neid tundma. Ta saab teada, kui riiakad on tegelikult Kolm Õde, aitab Pikka Hermanni tema murega ja edastab kirjakese Paksule Margareetale. Igast järgnevast päevast kujuneb omaette seiklus. Lukas ja vanaema naudivad suve ning saavad uusi teadmisi.\nMinu meelest on see väga õpetlik ning tore raamat. Lõbusatesse juttudesse on sisse kirjutatud Tallinna vanalinna ajalugu. Lisaks toredale lugemisele saad rohkem tuttavaks meie pealinnaga. Lood ei ole väga pikad ning on üsna põnevad. Vägagi sobilik just nooremale lugejaskonnale.\nKUMMALISED SALADUSED. «Hester Hilli mõistatus»\nSihtgrupp: 11-aastased ja vanemad\nKaksikud Meg ja Frank saadetakse suvevaheajaks onu Elioti juurde. Onu elab kauges külas ühes vanas mõisas. Ega lapsed sinna väga minna ei taha, sest mõis on neis alati kõhedust tekitanud. Kuid see on ainuke pääsetee vanemate juurest, kes on kogu aeg tülis ning vaidlevad.\nKui lapsed rongiga kohale saabuvad, sajab vihma. Onu, kes lubas neile autoga vastu tulla, hilineb. Seni lähevad Meg ja Frank vana jaamahoone katuse alla. Jaamahoone on juba ammu aega lukus, kuid pakub sellegipoolest varju. Siis näeb Meg midagi imelikku – hoone akna taga nagu seisaks üks tüdruk. Meg pilgutab silmi, kuid siis on tüdruk kadunud...\nLõpuks jõuab onu kohale ning sõidutab nad Hester Hilli mõisa. See on väga vana ning näeb natuke õudne välja. Kaksikutele näidatakse toad kätte. Samuti saavad nad tuttavaks ühe tüdrukuga, kelle nimi on Lily.\nPeale paari nädalat seal viibimist hakkavad asjad imelikuks minema. Meg kuuleb öösiti lapse nuttu. Raamatud ja maalid hakkavad riiulitelt ja seintelt alla kukkuma. Ilm aina halveneb ja torm tõuseb. Külarahvas räägib midagi Suurest Õnnetusest. Ühel päeval otsustavad lapsed minna keldrisse asja uurima. Nad avastavad sealt salajase põrandaluugi. Luugist läheb alla pikk redel, millest edasi läheb käik. Meg, Frank ja Lily lähevadki käigust läbi, kuni jõuavad ukseni. Nad astuvad sisse ning satuvad kohta, mis on väga sarnane Hester Hilliga. Frank arvab, et nad reisisid ajas, kuid keegi ei usu teda. Siis aga näevad nad veidi aja pärast seinal kalendrit aastaarvuga 1915.\nKas Meg nägigi jaamahoones kummitust? Mis on Suur Õnnetus? Miks kuulis Meg lapse nuttu? Kas nad tõepoolest reisisid ajas? See on väga põnev raamat. Selles on just parasjagu jubedust ja seiklusi. Kindlasti sobib neile, kes armastavad fantaasialugusid. Raamatusse on sisse põimitud ka pereprobleemid – kuidas need mõjutavad lapsi ning kuidas nad nendega toime tulla üritavad.


Koger & Partnerid kritiseeris suurpanku - Ehitusuudised\nAutor: Kadri Bank • 1. juuli 2010\nKoger & Partnerid kritiseeris suurpanku\nSEB ja Swedbank pärsivad ettevõtte tegevusvõimekust ja Eesti vajaks kohalikul kapitalil põhinevat panka, kirjutab AS Koger & Partnerid oma värskes majandusaasta aruandes.\nEttevõtte suuromaniku Andres Kogeri poolt allkirjastatud aruanne hindab Eesti ehitustegevuse turgu olematuks ning teatab, et ettevõte rakendab siinsel turul ajutiselt passiivset strateegiat.\nAruande järgi domineerivad ehituses alapakkumisega riigihanked, millel Koger & Partnerid on otsustanud mitte osaleda, "kuna kasumi teenimine on muutunud võimatuks".\nKogu riigihangete turg on osutunud kahjumit genereerivaks süsteemiks ja puudub usk selle tendentsi pöördumisse enne suurt riigihankemulli lõhkemist,“ seisab aruandes.\n"Normaalses majandustegevuses peaksid olema sellised pangatooted nagu garantiid ja faktooring Eesti riigi vastu madala riskiga kergesti kättesaadavad tooted. Kahjuks hindavad meie peapartnerid SEB ja Swedbank neid täna ülisuure riskiga toodeteks, millistega pärsitakse oluliselt ettevõtte tegevusvõimekust Eesti turul,“ on aruandes kirjas.\nEttevõtte arvates on Eestis puudu “Eesti kapitalil põhinev Eesti ettevõtlusse uskuv, vastutustundlik ja Eesti majandustegevuse mootoriks olev pank.“ Ilma pangapoolse koostöösoovita hakkab ettevõtte arvates toimima naturaalmajandus, „mis ei ole kahjuks tänases turumajanduses jätkusuutlik.“\nEestis tegutsemise alternatiivina on Koger & Partnerid osalenud sel aastal Soome riigihangetel ja otsinud tegutsemisvõimalusi Venemaal. Soomes on võidetud kolm hanget, Venemaal on projekteerimisel 10hektariline elamukvartal, kus ehitustegevust loodetakse alustada septembrist.\nKoger & Partnerid teenis 2009. aastal 5,7 miljonit krooni puhaskasumit, tulles aastaga välja 93,6 miljoni kroonisest kahjumist.\nTänavu märtsis lahkus ettevõtte juhi kohalt firmat kolm aastat tüürinud Andres Pärloja. Ohjad võttis enda kätte grupi suuromanik Andres Koger. Ettevõte põhjendas Pärloja lahkumist kulude kokkuhoiuga.