Istutustööd - Haljastuspluss\nKoduhoovile on võimalik anda jumet tänu üldisele kujundusele ja ka läbi erinevatele taimeliikide. Istutamine annab selle võimaluse lisamaks sellised lilled, puud või põõsad nagu ise soovid.\nKui tahad luau enda unistuste aeda ning soovid saada parimat tulemust, siis oleme valmis aitama. Oleme istutustöödega pikalt tegelenud ning garanteerime hea tulemuse.\nLilled loovad aias imelise aura, mõnusaid aroome ja kauneid värve. Enamasti sõltub istutusaugu laius ja sügavus just taime enda juurestikust, ehk auk peab olema nii suur, et juured vabalt ära mahuksid. Istutustööd tuleb teha nii, et juurekael jääks umbes 2-3 sentimeetrit maapinnast alla.\nIstutusauk tuleb segada kompostmullaga ning, kui maapind tundub kuivem, tuleb lisada augule vett.\nPärast ümberistutamist tuleb kärpida puhmikuid 2/3 , kuna närbuva lehemassi eraldamine aitab kaasa taime toitaine varustamisele. Kindlasti tuleb taimi pärast istutamist kasta.\nKuna põõsaste istutustööd on investeerig, mis kestab aastakümneid, siis peaks sobivat kohta kasvamiseks hoolega valima. Enne istutamist tule teha selgeks, kuidas liiguvad aias vari ja valgus ning, kus on tuule- ja külma koridorid. Viimase faktorina segab kaarte muld. Neid aspekte arvesse võttes saad aimu, millised taimed sinu aeda sobivad.\nArvesse tasub võtta, et enamus põõsastele meeldib kõige rohkem olla poolvarjus ning nõrgalt happelises mullas.\nIstutustöödel tuleb kaevata auk taimest veidikene suurem ning augu põhja tuleb panna komposti või head sõnnikud. Soovi korral saab lisada ka mineraalväetist. Kui istutatakse ainult üks põõsas, võib selle sättida lihtsalt, kuid kui soovitakse istutada gruppi või luua põõsastest eraldushekki, tuleks teha eraldi istutusala. Istutustööde ala peab olema võimalikult hästi ette valmistatud ning eemaldada tuleb ka kõik juurumbrohud.\nPeale istutamist tuleb taimed katta multšiga. Suurespildis on põõsaste rajamine väga töömahukas ja lihtsale aiapidajale frustreeriv tegevus. Kuid siiski tasub see ennast hiljem igati ära, sest edasised hooldused on kõvasti lihtsamad.\nKõik algab istiku valikust, soovitame valida väiksemaid istikuid kuna need lähevad kindlamini kasvama. Kui on soovi istutada suuremaid puid siis nendega kaasneb ära kuivamise oht ning ühtlasi on töö maht on palju suurem. Taimed tuleb valida hoolikalt kuna pikalt konteineris olnud taimede juured võivad olla keerdund.\nPaljasjuursed puud on soovitatav istutada kevadel kuna selle ajal on taim veel puhkeseisundis. Teine variant oleks istutada sügisel enne esimese öökülmasid. Kui tegemist on puuga millel on juurepall, siis on istutustöödeks parem aeg kevad. Okaspuude parim istutusaeg on augustist septembrini.\nEnne istutustöösi leotame vees puu juurestiku, sest see soodustab istiku kasvama hakkamist.\nIstutamisel kaevame augu, mis on vähemalt 2x sügavam ja laiem kui puu juurestik. Istutusaugu seinad tuleb kobestada ning jälgida, et augu põhja ei jääks vesi pidama. Vastasel juhul tuleb augu põhja puurida mõned äravoolu augud. Hiljem tuleb augud täita kruusaga, mis aitavad veel ära liikuda.\nPeale augu kinni ajamist tuleb muld puu ümber jalaga tugevalt kinni tallata. See tagab meile selle, et juured jäävad tugevalt mulda ning saavad sealt koheselt hea ühenduse toitainetega. Lisaks tehakse puu ümber kastmisnõgu, mis täidetakse keskmiselt 20-40 liitri veega taime kohta. Kokkuvõteks on kastmine taimedele üks olulisemaid faktoreid nii kaua kuni juured on võraga samale piirile arenenud.\nKoduhoovi haljastus ja muud istutustööd võivad olla rasked ja keerulised. Eriti, kui puuduvad täpsed sellealased teadmised ja kogemused. Üksi on küll tore asja kalla pusida, kuid kannatada võib saada kvaliteet. Soovitud lõpptulemus pole see mida oodati.\nKirjuta või helista ning küsi nõu, jagame omalt poolt soovitusi ning meie jaoks on tähtsaim see, et saaksime teie kodule lisada väärtust, mis kestab! Ära oota ning võta ühendust juba täna!


aripaev.ee reklaamtekst • Allikas: www.aripaev.ee • 10. september 2014\nTurismi kõrgkuul juulis peatus majutusettevõtetes rohkem turiste kui aasta tagasi samal ajal. Juulis peatus majutusettevõtetes 440 000 turisti, mis oli 4% enam kui eelmise aasta juulis, teatas statistikaamet. Suurenes nii sise- kui ka välisturistide arv.\nJuulis peatus majutusettevõtetes 292 000 välisturisti, mis oli 3% enam kui eelmise aasta juulis. Välisturistid moodustavad jätkuvalt kaks kolmandikku turistide koguarvust. 63% turistidest saabus naaberriikidest Lätist, Soomest ja Venemaalt. Venemaa turiste oli majutusettevõtetes 5% vähem kui eelmise aasta juulis, samas Läti ja Soome turiste vastavalt 2% ja 1% rohkem.\nMitmetest Euroopa riikidest saabus enam turiste kui aasta tagasi juulis — Saksamaalt 8%, Rootsist ja Suurbritanniast kummastki 13% rohkem. Samas Leedust, Hispaaniast, Itaaliast ja Norrast saabunud turiste peatus majutusettevõtetes vähem.\nJätkuvalt suureneb Aasia riikidest saabunud turistide arv. Juulis peatus majutusettevõtetes viiendiku võrra rohkem turiste ka Ameerika Ühendriikidest. 63% majutusteenuseid kasutanud välisturistidest peatus Tallinnas. Populaarsuselt järgmised sihtkohad olid Pärnu, Tartu ja Saare maakond, kus peatus vastavalt 14%, 6% ja 5% majutusettevõtete teenuseid kasutanud välisturistidest. 80% välisturistidest olid puhkuse- ja 14% tööreisil.\nJuulis kasutas majutusettevõtete teenuseid 148 000 siseturisti ehk 11 000 enam kui eelmise aasta samal kuul. Harju maakonnas peatus ligi viiendik, Pärnu maakonnas 15% ja Saare maakonnas 10% majutusteenuseid kasutanud siseturistidest. 70% siseturistidest olid puhkuse- ja 15% tööreisil.\nJuulis pakkus külastajatele teenust 1304 majutusettevõtet. Külastajate käsutuses oli 23 000 tuba ja 55 000 voodikohta. Ühelgi varasemal aastal pole külastajate käsutuses olnud nii palju tube ja voodikohti. Juulis oli täidetud 58% tubadest ja 50% voodikohtadest. Kõrgeim oli tubade täitumus Tallinnas ja Pärnus, vastavalt 84% ja 81%. Ööpäev majutusettevõttes maksis keskmiselt 34 eurot ning oli 2013. aasta juuliga võrreldes kahe euro võrra kallim. Tallinnas ja Pärnus maksis ööpäev majutusettevõttes riigi keskmisest rohkem.\nAutor: aripaev .ee


Rahvusvaheline suhtlus – Tööandjate Keskliit\n+372 699 9304\n+372 505 4570\nEuroopa tööandjate keskorganisatsiooni BusinessEurope ja rahvusvahelise tööandjate katusorganisatsiooni IOE liikmena esindame oma liikmete huvisid rahvusvahelisel tasemel.\nBusinessEurope ühendab 40 riigi tööandjate organisatsiooni kaudu üle 20 miljoni väikese ja keskmise suurusega ning suurettevõtte. BusinessEurope räägib aktiivselt kaasa Euroopa tasandi poliitikate kujundamisel ning on Euroopa Komisjoni ja Euroopa ametiühingute keskorganisatsiooni ETUC-i läbirääkimispartner.\nIOE on rahvusvaheline tööandjate katusorganisatsioon, mis esindab tööandjate huvisid rahvusvahelisel tasemel, peamiselt rahvusvahelises tööorganisatsioonis ILO. IOE-sse kuulub 146 tööandjate organisatsiooni 139 riigist üle kogu maailma.\nEesti Tööandjate Keskliit esindab tööandjate huvisid ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees (EESC), mis on Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi nõuandev organ. Meie esindaja EESC-s, Eve Päärendson, kes on Tööandjate rühma juhatuse liige ja EMSKi EL-Jaapani Seirekomitee president.\nBIAC (Business and Industry Advisory Committee to the OECD) on ettevõtjate hääletoruks OECD juures. Eesti Tööandjate Keskliit on BIAC-i liikmesliit alates 2010. aastast, mil Eestist sai OECD liikmesriik.\nRahvusvahelisel tasandil poliitikaid kujundades konsulteerime oma liikmetega, korraldame liikmetele õppereise teistesse riikidesse ning teiste riikide kogemusi tutvustavaid seminare ja koolitusi.\nMEIE ESINDAJAD RAHVUSVAHELISEL TASEMEL\nBusinessEurope liikmesorganisatsioonide Presidentide Nõukogu\nCouncil of Presidents of BusinessEurope\nBusinessEurope’i liikmesorganisatsioonide tegevjuhtide nõukogu\nExecutive Committee of BusinessEurope\ntel +372 699 9301\nEesti Tööandjate Keskliidu alaline esindaja BusinessEurope’s\nPermanent Delegate in BusinessEurope\nEesti Tööandjate Keskliidu rahvusvaheliste suhete juht\ntel +372 6999 304\nEesti Tööandjate Keskliidu esindaja BusinessEurope’i transpordi töörühmas\nTransport Working Group of BusinessEurope\nEesti Rahvusvaheliste Autovedajate Assotsiatsiooni reisijate veo ekspert\nNarva mnt 91, 10127 Tallinn\ntel +372 606 2047\ntel +372 699 9304\nTööandjate grupi ja juhatuse liige\nTööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni (SOC) liige\nTööstuse Muutuste Nõuandekomisjoni (CCMI) liige\nMajandus- ja Rahaliidu, Majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni (ECO) liige\nVälissuhete sektsiooni liige ja Euroopa-Jaapani seirekomitee president (2009-2012; 2018 – 2020)\nVKEde kategooria liige\nprof Raul Eamets\nLossi 36-128, 51003 Tartu\nEuroopa Täiend- ja Kutsehariduse Edendamise Keskus (CEDEFOP)\nEesti Tööandjate Keskliidu haridusnõunik\ntel +372 699 9302\nTelliskivi 60/1, Tallinn 10412\nABB AS keskkonna- ja tööohutusspetsialist\nAruküla tee 59, Jüri, Rae vald, 75301 Harjumaa, Estonia\ntel +372 680 1715, mob +372 5680 1715\nEesti Tööandjate Keskliidu õigusnõunik\ntel +372 699 9306, mob +372 508 2850\nEuroopa Sotsiaalfondi komitee\ntel +372 699 9303\ntel +372 699 9306\nSotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise nõuandekomitee\ntel +372 606 2043\nMob: +372 566 87086\nRiigimetsa Majandamise Keskuse peajurist\ntel +372 676 7811, mob +372 501 0811\nRahvusvahelise Tööorganisatsiooni ILO Eesti nõukogu\nEstonian Council of International Labour Organization (ILO)\nEesti Laevaomanike Liidu esindaja (AS Tallink Grupp personali- ja arendusdirektor)\ntel +372 640 9850\nEesti välisesindajad välisriikides\nEesti saatkonnad ja konsulaadid (link: http://vm.ee/et/riigid/eesti-saatkonnad)


Maaleht: Elektriliini talumise tasu võiks siduda puidu hinnaga - Omanikud\nMaaleht: Elektriliini talumise tasu võiks siduda puidu hinnaga\nElektriliini talumise eest imeväikest tasu saavad maaomanikud pakuvad välja, et hüvitis võiks võrduda aasta jooksul keskmiselt juurde kasvava puidu hinnaga. Seitse aastat tagasi metsaomanikuks hakanud Roman Šmeljov ei kahetse Narva jõe läänekaldale Kuningakülla 70 hektari metsa soetamist.\nKoos jõeäärse, RMK-lt renditud luhapealsega on tema majandada 110 hektarit. Seal karjatab ta lambaid, lõhub metsast võetud puud halgudeks ning müüb Kiviõli ja Jõhvi rahvale kütteks. Väike saeraam võimaldab ka saematerjali toota.\nIse perega hoopis Ahtmes elav ja metsa kõrvalt lilleäriga tegelev Šmeljov ei tee erilist probleemi asjaolust, et tervenisti 15 hektarit tema metsamaast on n-ö liinialune. Seda on aga rohkem kui Eesti keskmine metsaomand.\nTema valdusi poolitavad kaks kõrvuti jooksvat 330kilovoldist Eesti Energia kõrgepingeliini. Liinidealune maa on liivane, kiviklibune ja künklik. Lisaks on kummalgi pool 25 meetri laiune kaitsetsoon.\nMidagi siin siiski kasvab. "Iga kolme aasta tagant on hooldajad liiniperimeetri lagedaks võtnud, eelmisel aastal said nad 650 m3 hakkpuitu," räägib Šmeljov.\nSamas: omanik ise on saanud elektriliinide talumise kompensatsiooni vaid korra - tema enda kinnitusel 7 senti hektari kohta. Maamaksu peab omanik aga ikka maksma.\nEnamik trassialuste maade omanikest pole aga hüvitamistaotluse esitamisega hakanud jändamagi - talumistasu oleks absurdselt väike.\nVõtku riik maa rendile\nEesti Erametsaliidu juhatuse liikmel, Metsatervenduse OÜ juhatajal Ants Erikul on korraliku talumistasu kehtestamiseks pakkuda lihtne skeem.\nEesti keskmine puidu juurdekasv on 5,4 tihumeetrit hektari kohta aastas. Liiniomanik peaks maksma maaomanikule summa, mille viimane oleks saanud metsa juurdekasvu arvelt.\n"Sellisel puhul võtaks riik, või kes see liiniomanik parasjagu on, selle maa justkui rendile ja niidaks seal kas või iga päev võsa," selgitab Erik.\nTema sõnul määrati liinide talumise tasu kümmekond aastat tagasi, aga see muutus kohe farsiks.\nAnts Erik kinnitab, et metsaomanike järgmine käik on minna Erametsaliidus koostatud ettepanekutega majandusministeeriumisse.\nNüüd, oktoobrikuu lõpus saatis MTÜ Eesti Erametsaliit majandus- ja kommunikatsiooniminister Urve Palole pöördumise, millele ministeerium lubas õigeaegselt vastata.\nPöördumises juhitakse tähelepanu, et praegu "...puuduvad ühtsed aluspõhimõtted, juhised maaomanikule ning elektripaigaldise omanikule, kuidas käituda uute elektriliinide rajamisel ja olemasolevate liinide rekonstrueerimisel, hooldamisel ja talumisel".\nMinisteeriumil palutakse kokku kutsuda ümarlaud, kus võiksid valmida aluspõhimõtted nii maaomanikele kui ka liinirajatiste omanikele.\nMKMist kinnitati, et Eleringi eestvedamisel käibki juba koos töörühm, et ühtne talumistasu metoodika välja töötada.\nLiinialuste maade problemaatika hõlmab talumistasu kõrval veel kaht valdkonda: uute liinide rajamine ja vanade uuendamine ning liinikoridori hoolduse korraldamine. Näitena kirjeldab Erik liinihooldustööde praktikat.\nOmanik peab nõudma\nEsmalt saadab hooldustööde hanke võitja maaomanikule teavituse, millal plaanitakse töid teha. Reeglina ei kirjeldata, millist sortimenti raiutakse, millises ulatuses, mis saab puidust.\nEriku väitel peab juhul, kui puude rinnasdiameeter ületab 8 sentimeetrit, võtma metsateatise, kui tegu pole ohtliku puuga. "Kas seda tehakse?" küsib Erik. "Vaevalt!"\nSeadus ütleb, et liinide alt ja kaitsetsoonist raiutud metsamaterjal kuulub maaomanikule.\n"Hooldaja peab aga teadma, mis konkreetses liinilõigus täpselt asub ja kasvab, millise sortimendi ja kui palju ta sealt välja võtab," selgitab Erik. "Ta peab maaomanikule välja pakkuma kõik võimalikud tegutsemisvariandid."\nPõhimõtteliselt on Metsatervenduse OÜ juhataja sõnul säärastel puhkudel võimalikud kolm varianti.\nEsiteks: hooldaja ostab materjali kasvava metsana ära.\nTeiseks: hooldaja töötab materjali üles, lõikab mõõtu ja veab kinnistu piires kokkulepitud kohta.\nKolmandaks: kinnisasja omanik teeb töö ise ja hooldaja maksab selle talle kinni.\nNing metsal võiks ka rohkem kasvada lasta. "Liinialused lastakse iga paari aasta tagant võsalõikuriga üle, samas võiks puud kasvada peaaegu traatideni," pakub Erik. Praegu tohib puu ladvaots olla traatidest nelja meetri kaugusel. Lubatud võiks olla kaks või isegi poolteist meetrit.\nHulk küsitavusi on ka uute liinide rajamisel. Riik ostab omanikult trassi alla jääva maa, aga nõnda tehakse maaüksus liiniga pooleks, mis vaieldamatult kahandab mõlema tüki väärtust.\nErik paneb ette, et sellisel juhul peaks liini rajaja maksma maaomanikule turuhinnast 20-30% rohkem.\n"Kõik teevad ju äri ja tahavad teenida. Ka uue liini rajamisel tasub teha tähtajaline leping 30-50 aastaks. Siis saame jälle kokku ning vaatame hinnad ja muud tingimused üle," räägib Erik maaomaniku soovituslikust käitumisest.\nTema sõnul nõudma peab. "Suured liiniettevõtted on tädi Maali vastu vaenulikud, ründavad ja ebaõiglased. Aga pärast selgub, et kes taipas küsida ja nõuda, see ka sai; kes ei taibanud, jäi tühjade pihkudega."\nEriku sõnul ei saa ka keegi omanikku sundida, et kasvatagu liinialusel maal näiteks teravilja või pidagu lambaid. Metsaomaniku keskmist kahju hektari kohta, mille ta saab, omades majandamiskeeluga metsamaad, võib aga hinnata 200 eurole aastas.\nJustiitsiministeeriumi teatel on Riigikohtu menetluses tsiviilasi tehnovõrkude ja -rajatiste talumise eest hüvitise saamiseks.\nTegu on ühe konkreetse tsiviilasjaga, kuid Riigikohtu lahend võib luua pretsedendi ja olla seega aluseks, millistest põhimõtetest edaspidi lähtuda.\nKohus pidi otsuse tegema oktoobris, kuid leidis, et see on tähtis küsimus, mida peab lahendama tsiviilkolleegiumi kogu koosseis.\nUue tehnovõrgu rajamine\n- Maaomanik võiks küsida lepinguga kaasnevate kulude katteks 150–200 eurot.\n- Kuni kompensatsioonisüsteemi väljatöötamiseni võiks küsida ühekordset tasu eramaa kasutamise eest näiteks 2500 eurot hektari kohta.\n- Kuna kinnisasja omanikul on maa sihtotstarbeline kasutamine piiratud, peaks maamaksu tasuma elektripaigaldise omanik.\n- Maaomanik ja tehnovõrgu omanik peaksid sõlmima kokkuleppe, kuidas viimane omanikule maamaksu hüvitab.\n- Kinnisasja omanikule tuleb kompenseerida ka maa taas kasutuselevõtu kulu metsamaana.\n- Uue metsakultuuri rajamise kulu on minimaalselt 1500 eurot hektari kohta.\nVana liini hooldamine\n- Elektripaigaldise omanik (hooldaja) ostab kasvava metsa ära.\n- Elektripaigaldise omanik töötab metsamaterjali üles ja veab ligipääsetavasse kohta.\n- Kinnisasja omanik teeb töö ise, paigaldise omanik maksab ülestöötamise ja väljaveo kulud.\n- Olemasolevate liinide puhul peaks nende omanik hüvitama maaomanikule saamata jäänud tulu metsa- ja põllumaa puhul 200 euro ulatuses hektari kohta aastas.\nAllikas: Erametsaliit, Metsaleht\nJustiitsministeeriumi eraõiguse talituse nõunik\nVõrguettevõtja saab uue elektriliini teise isiku kinnisasjale rajada kahel õiguslikul alusel – kas eraõigusliku tehingu (servituudi) abil või haldusakti (sundvalduse) alusel.\nKui tehnovõrgu talumise kohustus tuleneb servituudist, tuleb kõik tingimused, sh tasu suurus ja tasumise kord pooltel kokku leppida. Seadus tasu suurust ei reguleeri.\nKui kinnisasja omanik ei ole servituudi seadmisega nõus või ei jõua pooled tasu osas kokkuleppele, on võrguettevõtjal võimalik taotleda kinnisasjale sundvalduse seadmist. See toimub samadel tingimustel nagu kinnisasja sundvõõrandamine, seda reguleerib ka sama seadus – kinnisasja sundvõõrandamise seadus.\nSundvalduse seadmisel tuleb kinnisasja omanikule maksta “õiglane ja kohene“ hüvitis. Kuna kinnisasja omand jääb senisele omanikule alles ja mingil määral saab ta seda edasi kasutada, on hüvitis mõnevõrra väiksem kui sundvõõrandamise puhul.


Brinks Security Töö - Tips for you - Tipsed.Com\nBrinks on suur globaalne firma, mis pakub erinevaid teenuseid julgeoleku valdkonnas.Nagu näiteks, et firma pakub hulgaliselt töökohti inimestele, kellel on tugev kõlbeline ja kalduvust kaitsev teenuseid.Kuna Brinks on palju filiaale kogu maailmas, seal on palju võimalusi taotleda tüüpi tööd, mida sa soovid.\nBrinks "eesmärk on pakkuda kvaliteetset kaitse- ja turvateenused ettevõtted, üksikisikud ja nende vara.Brinks on palju standard ettevõtte töökohad, nagu info tehnoloog, raamatupidaja, sekretär ja avalike suhete spetsialist, kuid suurema osa oma töökohti keskenduvad turvalisus.Ettevõte on väga tuntud oma töökohta rahatöötlusega, sõjaliste operatsioonide, kvaliteedi tagamise, ohutuse, transpordi, turvaline logistika, turvalisus ja kaitse.Need positsioonid vajavad keskkooli kraadi, laitmatu taustakontroll ja ajalugu eetilist käitumist.Paljud töökohad - näiteks need, mis hõlmavad soomustatud veoautod või valuuta -\nvaja spetsiaalseid oskusi, nagu tulirelva koolitus, rahuldav sõidu ajalugu, põhilised matemaatika ja raamatupidamise oskused ja võime tõsta raskeid esemeid.\nBrinks pakub erinevaid teenuseid, mis kuuluvad julgeoleku valdkonda.Ettevõte veab objekte, näiteks väärtuslikke isiklikke esemeid, ehteid, teemandid, sularaha ja münte.Samuti täitmine sularahaautomaadid, kui nad otsa saama, ohutult hävitab isiklikke dokumente, kinnitab igapäevane hoiused, annab järelevalve abi äritegevused, kauplused ettevõtte faile ja rajad teemantide saadetiste turvaliselt.\nRohkem kui 70000 inimest töötavad Brinks maailma rohkem kui 100 riigis.Brinks on kohad Põhja-Ameerikas, Lõuna-Ameerikas, Euroopas, Aafrikas, Lähis-Idas, Austraalias, Aasias ja Vaikse ookeani saartel.\ntaotlemiseks tööd Brinks, külasta firma kodulehel ja vajuta "Töö".Sealt saab otsida töökohti nii USAs kui ka välismaal.Veebilehel on ka võimaldab teil laadida ja esitada oma CV.\n"GI Jobs" ajakirja panna Brinks USA oma iga-aastase nimekirja 100 kõige sõjalis-sõbralik tööandjate 2013. Brinks on üks ainult viis ettevõtet teha seda nimekirja igal aastal alates selle loomisest2003.\nKuidas Design 3D Köök Adobe Photoshop


Florist Colonia (Köln), Uruguay - JardinFloral.com\nLillekauplus Colonia (Köln)\nFlorist: Colonia (Köln). Parim valik lilled koos aega Kohaletoimetamisteenused meie lillepoodi Colonia (Köln). Oleme pühendunud Colonia (Köln) lillepoodi, kes pani kõik, et anda teile parima võimaliku kvaliteedi rahuldada oma nõudeid. meil teenida teid nagu sa väärid kompliment ja olete meie florist Colonia (Köln).\nLillede kohaletoimetamine Colonia (Köln), Uruguay. Meie suurepärane teenindus mõjutab teid, kui te tunnete rahulolu meie õie kohaletoimetamise teenus Colonia (Köln). Läbi meie lilleaed saadetud andmed on niivõrd erinevad, et areneda oma suhet, kuigi ta saadab lilled Colonia (Köln).\nSaada lilled Colonia (Köln). Kasutades meie lillede Colonia (Köln) ja kõik osa Uruguay, mis te näidatakse tekitatakse tohutut rõõmu oma lähedastele. Alati saama armastusest ja anna õnne saates meie florist lilled Colonia (Köln), Uruguay.


Eesti ja maailm lahkuval aastal – 50 : 60 – Diplomaatia\nViimastel aastatel on saanud juba tavaks, et kujuneda võivate olukordade hindamisel kasutatakse sageli terminit 50 : 60. Enamasti räägime siis küll tuleviku ära arvamisest, kuid ega mööduvagi tähendus pole sageli silmale selge. Ja seda väga lihtsal põhjusel – juba ammu, võimalik, et mitte kunagi varem, pole maailma ajaloos olnud korraga sündmuste mõjutajaks nii mitmeid eritasandilisi tegureid, et ükski tavavalem või teoreetiline hindamismudel ei kipu päris hästi töötama.\nSeda põnevam on mõistagi maailm meie ümber ning seda keerukamad on otsused, mida riigid peavad tegema oma välispoliitikat kujundades. Ilmselt oleks kõike seda mugavam analüüsida naljaga pooleks umbes samalt kõrguselt ja kauguselt, mida hiljuti tunnetas Austria imemees Felix Baumgartner. Ometi eelistan siiski maalähedasemat horisonti – teen seda eeskätt läbi Eesti prisma.\nEesti välispoliitilise positsiooni tugevuse määrab ära meie kodune eesmärgiselgus ning võimekus kõige paremal viisil oma mõjuhoobasid kasutada. Kirjutasin mõni aeg tagasi Postimehe arvamusloos (“Eesti välispoliitika võrgustunud maailmas”, 5.11.), et kiire dünaamikaga ning võrgustunud maailm sunnib meid eemalduma mugavustsoonist ja selgemalt määratlema, mida me oma piiratud ressurssidega tegema peame või teha saame.\nEesti lähtekoht on ajalooliselt mõistetav – meie tänaseks peamiseks välispoliitiliseks keskteljeks on oma liitlaste ja sõprade ringi hoidmine ning kasvatamine. Põhimõte “mitte kunagi enam üksi” on tagatud meie kuulumisega eeskätt Euroopa Liitu ja NATOsse. Seepärast on arusaadav, mis on meie välispoliitiliste püüdluste esirinnas – Euroopa ühtse tuleviku kujundamine ja püsivate üleatlandiliste suhete tugevdamine.\nSellest vaatevinklist omandab Euroopas täna toimuv meie jaoks erilise tähenduse. Euroopa Liit on olnud oma aja kestel pidevas muutumises ning kriisid on olnud justkui lahutamatuks osaks kontinendi rahumeelsel eemaldumisel suurtest sõdadest. Ometi on just viimastel kuudel arenev debatt senisest põhimõttelisem, sügavamate juurte ning kaugemale etteulatuva mõjuga.\nKui Euroopa varasemate sisekriiside ajal oli läänemaailm laiemalt globaalpoliitika konkurentsitu mõjukeskus, siis eriti viimase kümnendiga on Hiina, India, Brasiilia, Mehhiko, Pärsia lahe äärsete riikide ja teiste esiletõus löönud maailma poliitilise kaardi segamini.\nSõja-eelset Euroopat hästi tundnud Ameerika kirjanik ja kunstnik Henry Miller pani juba 1934. aastal tähele, et “Euroopas harjub inimene mitte midagi tegema. Sa kükitad päev läbi ühel kohal ja halised. See nakkab. Määndab.” Milleri arvamus võib pahandada ja ehk ongi veidi utreeritud, sest pelgalt must-valge pole Vana Maailm kunagi olnud. Ometi saab tänase tarkuse pinnalt öelda, et Ameerika Ühendriikide laia selja taga on Euroopa riigid viimase poolsajandiga muutunud enesega petlikult rahulolevateks. Heaoluriigi mudel on nakkav, kuid selle pidamine on kallis ning peab tulema millegi arvelt. Täna teame, et selleks on konkurentsi- ja kaitsevõime.\nMida aeglasem on Euroopa just nüüd otsuste langetamisel, seda suurem on eelis uutel kasvavatel turgudel ja mõjukeskustel oma reegleid peale suruda. Viimati oli Euroopa ehk võrreldavas olukorras vahetult pärast Teist maailmasõda. Veel enne ilmasõda Euroopa suhtes tõrjuv olnud Winston Churchill muutis kontinendi varemetel oma meelt ning kuulutas 9. septembril 1946 Zürichis peetud kõnes: “Me peame looma miskit Euroopa Ühendriikidele sarnast. Üksnes nii võivad sajad miljonid töötajad tagasi võita lihtsad rõõmud ning lootused, mis teevad elu elamisväärseks.”\nKogu lahkuva aasta on küpsenud debatt Euroopa tuleviku üle. Seejuures on see ehteuroopalikult ettevaatlik ning teravaid nurki vältiv. Samas on selge, et ilma põhimõttelisema otsustamiseta varsti enam edasi ei saa. Nii ei varja Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso enam seda, et lahenduseks saab olla euroala riikide suurem lõimimine eeskätt rahandus- ja majanduspoliitika valdkonnas.\nEestis küsiti valimiste eel sageli – kumb kandidaatidest oleks parem meile? Vastus sellele triviaalsele küsimusele oli siis ja on ka nüüd lihtne – Eesti ja Ameerika Ühendriikide suhted on sedavõrd kindlal strateegilisel alusel, et demokraatlikud valimised meil või neil ei mõjuta kahepoolsete suhete seisu. See mõistagi ei tähenda, et maailmapoliitika nüansid või ka suuremad hoovused ei mõjutaks USA enda peamisi prioriteete.\nWashingtonil on viimase aastaga väljakutsete hulk suurenenud. Esimene ja peamine küsimus president Obamale on ikkagi kodumaine rahandus- ja majandusseis, kus endiselt kollitavad püsivalt kasvav võlakoorem (üle 100 protsendi SKTst ehk praegu üle 16 triljoni dollari) ja eelarve puudujääk (ka see on astronoomilised üks triljon dollarit).\nVabariiklaste ja demokraatide järsult lahknevad seisukohad olukorrale lahenduste leidmisel ei tee Obama elu sugugi lihtsaks ning see annab pigem vihje sellele, et kurnav parteidevaheline lõhe USAs kipub pigem edasi süvenevat. Viimaste valimiste järel püsib Kongressi mõlemas kojas sama seis – esindajatekoda kontrollivad vabariiklased ning senatit omakorda demokraadid.\nLahkuva aasta sündmused Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas summutasid optimismi, mida eriti läänemaailmas 2011. aastal üles köeti. Petlikud lootused araabia kevadele kui “Berliini müüri langemisele araabia maailmas” pole ennast õigustanud ning pigem on täkke läinud nende ennustused, mis rääkisid sellest, et poliitiline ärkamine Tuneesiast Süüriani on loonud islamistlikele jõududele juurdepääsu võimule. Halvimal juhul, nagu seda näeme Süürias, on riik langenud täielikku kaosesse.\nAasta olulisemad valimised regioonis toimusid mõistagi Egiptuses, kus suvel tõusis presidenditoolile Muslimi Vennaskonna esindajana Mohammed Morsi. Araabia maailma mõjukaima riigi uue põhiseaduse koostamine on jõudnud lõppfaasi ning selle ellurakendamisest võivad sõltuda edasised sisearengud ka teistes riikides.\nMorsi on suutnud murda armee rõngaskaitse ning laiendanud oma võimuvolitusi. See on esile kutsunud eeskätt liberaalide pahameele ning protestimeeleavaldused Kairos ei kipu vaibuma. Hetkel on veel vara hinnata, kas Morsi sammud on olnud ettenägelikud ja tema võimu kindlustavad või murendab turbulents presidendi jalgealust.\nIgatahes on rahvusvaheline kogukond huvitatud teatud stabiilsuse tekkest ja püsimisest Egiptuses, sest sellest sõltub nii riigi majanduse käekäik kui ka regionaalne julgeolek. Morsi peamureks on vaieldamatult riigi kiirelt kasvava elanikkonna töö ja toiduga varustamine. Igal aastal tuleb tööturule üle miljoni noore egiptlase, kuid nendest saab rakenduse vaid veidi üle poole. Rahulolematus tööpuuduse pinnalt võib aga eelolevatel aastatel veelgi tugevdada salafistide ja teiste äärmuslikemate islamirühmituste positsioone.\nHiljutine Iisraeli ja Hamasi konflikt Gaza ümber näitas, et president Morsi suudab keerulises rahvusvahelises pingeseisundis toimida usaldusväärse partnerina. Egiptuses on viimasel aastal silmnähtavalt jõudu kogunud arvamus, et aeg oleks üle vaadata või koguni tühistada 1979. aastal sõlmitud rahuleping Iisraeliga. Samas on Morsi suutnud survele vastu seista, sest selle hind on väga kõrge – miljarditesse dollaritesse küündiv USA sõjaline abi.\nEgiptuse naaberriigis Liibüas toimuv on ehk isegi ilmekamaks näiteks sellest, kui keeruline on kauaaegse diktatuuri alt väljumine. Liiati siis veel islamiäärmusliku surve tingimustes. USA suursaadiku Chris Stevensi ja tema kolleegide ettekavatsetud tapmine Benghazis 11. septembril oli šokeeriv sündmus.\nOlgugi, et Liibüas on suudetud hõimudevahelisi vastuolusid ohjeldada ja vältida sisemise konflikti laienemist, on Liibüa just see, kust on viimase aasta jooksul liikvele läinud väga suur hulk kolonel Gaddafi varutud relvastust. Need on otsaga jõudnud nii Mali mässuliste, Hamasi raketiründajate kui Vaba Süüria Armee käsutusse.\nSuur hulk vabalt liikvel ja heal tasemel relvastust on võimaldanud ka Al-Qaeda harurakukestel tõsta oma aktiivsust Malist Süüriani. Viimastel andmetel on Süüria mässulistest peaaegu kümnendik ehk umbes 10 000 meest Al-Qaedaga lähedase rühmituse Jabhat al Nusra võitlejad. Üksi see tõdemus paneb tõsiselt mõtlema, mis saab Süüriast siis, kui see konflikt lõpuks läbi saab. Hetkel pole aga verevalamise lõppu ega lõpplahendust näha.\nSüüria režiimi üks suurimaid toetajaid Iraan on jätkuvalt kogu laiema Lähis-Ida üks pingetekitajaid. Euroopa Liidu poolt selle aasta juulist kehtestatud laiaulatuslikud sanktsioonid on küll avaldanud Iraani majandusele piiravat mõju, kuid ametlik Teheran ei ole oma tuumaprogrammi suhtes vähimalgi määral meelt muutnud. See aga tähendab, et Iisraeli peaministri Benjamin Netanyahu poolt ÜRO Peaassambleel tõmmatud punane joon tiksub iga päevaga lähemale.\nEuroopa Liidus kurdetakse, et USA on üha enam pööramas selga Vanale Maailmale ning suurendamas oma kohalolekut Aasias. Paraku näitab see vaid Euroopa hajaliolekut. Küsimus ei ole ju selles, et Ühendriigid oma vahetus naabruses strateegilisi eesmärke taotlevad, vaid Euroopas endas, kes peaks samuti ühispoliitika kaudu Aasias nähtavam olema ja samas kodus tõsisemalt kaitsekulutustele tähelepanu pöörama. USA osakaal NATO kulutustes küünib täna juba nelja viiendikuni, mis pole pikemas perspektiivis alliansile kuigi tervislik.\nAasia uue tõusu südameks on eriti viimasel kümnendil olnud Hiina. Lahkuv aasta valmistas seal ette uue presidendi Xi Jinpingi võimuletuleku. Ametlikult vormistatakse võimuvahetus tuleva aasta kevadel ning siis on ka paremini tajutav, millise suuna Peking uue liidri juhtimisel võtab. Rahvusvaheliselt on esmaküsimuseks, kuidas Hiina käitub Lõuna-Hiina mere territoriaalvaidlustes ning laiemalt, milline saab olema kiirelt enesekindlust koguva suurriigi vastutustunne globaalsetes sõlmküsimustes.\nNagu viitasin, on Venemaa välispoliitika üheks keskmeks integratsioonitõmbe suurendamine endise Nõukogude Liidu territooriumil. President Putini eesmärk on käivitada 2015. aastaks Euraasia Liit, mis kujuneks omamoodi vastukaaluks Hiina ja Euroopa Liidu vahel. Moskva surve oma naabritele on seeläbi kasvav ning eriti puudutab see Euroopa Liidu ja NATO-suunaliste lõimimiste takistamist. See omakorda viitab, et Euraasia Liit pole sedavõrd atraktiivne ning ei paku seal osalevatele riikidele võrdse kohtlemise võimalust.\nSisemised arengud Ukrainas ja vähesel määral ka Gruusias viitavad üleminekuperioodi raskustele, kuid mõlemas riigis on endiselt peaeesmärgiks tihedam lõimumine Euro-Atlandi ruumiga. Moldova on idapartnerluse riikidest olnud ehk edukaim, kuid nemadki peavad veel tõsiselt pingutama, et aasta pärast Vilniuses toimuval tippkohtumisel loodetud vilju lõigata. Euroopa Liit ja NATO peavad olema aga suutelised nägema eeskätt oma tegevuses pikaajalisi strateegilisi eesmärke suhetes idapoolsete naabritega ning suutma vältida blokeerimispoliitikat. Viimane töötaks vaid Moskva huvides.\nLõpetuseks ei saa üle ega ümber võrgustunud maailma üha enam siduvast teemast – digitaalruumi kasvust ja seeläbi küberturvalisuse olulisusest. Mõlemal juhul on ka Eestil täita oma arvestatav roll.\nLahkuv aasta pakkus minu arvates kolm märgilise tähendusega sündmust, mis pikemate kommentaaridetagi viitavad suurtele käimasolevatele muutustele. Esiteks teatas entsüklopeediakirjastus Britannica, et lõpetatakse 244 aastat kestnud trükiversioonide väljaandmine. Sellel aastal oma 80. tegevusaastat tähistav nädalakiri Newsweek teatas, et alates uuest aastast pakutakse lugemist üksnes online-versioonis. Augusti keskel tabas aga maailma ühe mõjukama kompanii – Saudi Aramco enam kui 30 000 arvutit massiline küberrünnak. Õnneks jäi naftatootmine püsti ning maailmamajandus šokeerimata. Selleks korraks. Kas järgmine kord on võimalus 50 : 60?


Selgitus seoses otsusega lubada Haabersti ristmiku hõberemmelgalt eemaldada võimalikke linnupesasid | Keskkonnaamet\nAvaleht Uudised Selgitus seoses otsusega lubada Haabersti ristmiku...\nTänaseks raiutud hõberemmelgas Tallinnas Paldiski mnt1 61. Foto: Liis Treimann (PM)\nMöödunud nädalavahetusel jagati sotsiaalmeedias aktiivselt Keskkonnaameti vastuskirja Nordecon AS-ile, milles viimasele anti nõusolek võimalike linnupesade eemaldamiseks Haabersti ristil langetatavalt hõberemmelgalt. Selgitame, et ohuks ei pidanud Keskkonnaamet mitte piirkonnas olevaid linde, vaid otsus väljastati elanikkonna ohutuse tagamiseks liiklusolukorra parandamise mõistes. Luba anti seoses ristmiku ääres oleva konkreetse hõberemmelgaga, millelt linnupesi ei olnud leitud.\nNordecon AS pöördus Keskkonnaameti poole 20. juunil – ajal, kus avalikkuses oli suurt tähelepanu saanud Paldiski mnt 161 asuv hõberemmelgas ja selle raiumine tööde jätkamiseks. 20. juuni seisuga sellelt puult linnupesasid ei olnud leitud, kuid loataotlus Keskkonnaametile igaks juhuks siiski edastati, et pesade leidmisel oleks võimalik nende teisaldamine.\nKeskkonnaameti spetsialist, kes antud piirkonna menetlustega on olnud seotud ning on muuhulgas põhjalike ornitoloogialaste teadmistega (sh on ta Eesti Ornitoloogiaühingu liige juba 15 aastat), hindas olukorda ning otsuse kujundamisel arvestas järgmisi aspekte: munade või poegadega pesade leidmine juuni lõpus konkreetselt puult on ebatõenäoline, kinnitus lindude pesitsemise kohta puudus ning kuna kõnealuse hõberemmelga läheduses oli pidev inimvool, oli ka kaheldav, et linnud valiksid kõnealuse puu teise kurna tegemiseks käesoleval hooajal. Juuni keskpaigaks on säärastes looduslikes tingimustes pesitsevad linnuliigid (nt vares, rohevint, metsvint, rästad jne) valdavalt oma pesitsuse lõpetanud ja pojad lennuvõimestunud või lennuvõimestumas.\nEeltoodut arvestades pidasime võimalikuks ehitaja soovile positiivselt vastata ega pidanud elustiku seisukohast vajalikuks töid takistada. Puu reaalsel mahavõtmisel ühtegi pesa ei leitud.\nRõhutame siiski, et linnupesade eemaldamise nõusolekut vaatleb Keskkonnaamet alati suure erandina. Üldjuhul on sellise loa väljastamine olnud seotud näiteks koolimajade või lasteaedadega, kus poegi kaitsvad emalinnud on inimesi rünnanud. Sellistel puhkudel on antud luba küll pesade eemaldamiseks, kuid üldjuhul on tingimuseks, et seda saab teha kuni pesadesse munade munemiseni või kuni vanalinnud loobuvad uuesti pesade tegemisest. Kordame veelkord üle, et ka kõnealuse remmelga puhul oli lindude eeldatav esimene pesitsusperiood juba lõppenud.\nTunnistame, et vastuskirjas oleks pidanud meie kaalutlusotsuse põhjendused olema põhjalikumalt välja toodud ning oleme sellest näitest õppinud. Tunnustame inimesi, kes loodusest hoolivad, kuid sotsiaalmeedias tõstatatud isiklikud rünnakud ning äärmuslik käitumine ei ole aktsepteeritav. Samas juhime tähelepanu, et Haabersti hõberemmelgaga seotud luba ei ole kuidagi seotud Viimsis kuuseheki raidega. Viimsi kuusehekist pesade eemaldamiseks Keskkonnaamet luba ei ole andnud.


Ulmekirjanduse BAAS - Aleksandr Gromov - Narabotka na otkaz\nNarabotka na otkaz\najakirjapublikatsioon: «Uralski sledopõt» 1994; nr 2 – nr 4\n1. Mir Kapli\n2. Vaterlinija (1998)\n5.11.2000, kell 19:08\nKusagil kosmose sügavustes asuv planeet Prokna on rikas maavarade poolest ja sinna on jõudnud inimeste ekspansiooni mitme laine esindajad. Tingimused planeedil on karmid (muuhulgas on atmosfääris parajal hulgal ammonjaaki, mistõttu inimesed peavad läbi tegema keerulise "naturalisatsiooni" protsessi). Ekspansiooni esimese laine esindajate järglased on metsistunud ja muutunud uueks liigiks, hilsemad saabujad on planeedi pinna ära jaganud erinavate riigikeste vahel, mis hädavaevu püsivad relvastatud neutraliteedi piirides.\nPlaneedil on ka rahvusvaheline bioloogiajaam, mis uurib metsikut selvat ning on avastanud sealt mingi ilmselt aruka rassi - (variadondid). Samas, et paermini ligi pääseda maakidele, kaevandab üks riikidest hiigeltunnelit läbi mäestiku, see tunnel hakkab aga ähvardama variadonte.\nRomaanis on ka teine liin, mis teistkordsel lugemisel tundus tähtsamgi. Aeg-ajalt märgatakse erinevates piirkondades saladuslikke "musti laevu", mis tunduvad eiravat mõningaid füüsikaseadusi. Kõige järgi tundub, et inimesi jälgitakse, ja kes teab, võib olla ka sekkutakse nende ellu.\nSellistes tingimustes tegutsevadki romaani "Narabotka na otkaz" tegelased, keerukusi ning saladusi tuleb pidevalt juurde, lõpuni välja. Karm ja julm lugu, hindeks kindel viis.\n9.11.2000, kell 16:14\nGromovi vististi esimesena kirjutatud romaan? Sama aastanumbriga "Mjagkaja possadka" tundus igastahes mõnevõrra kypsem ja professionaalsem. Eeskätt syzee poolest, mida käesolevas teoses.. suurt nagu ei olegi.\nTaust, yleyldine närune bardakk, kus kõik joovad, looderdavad, tõmbavad kohalikust seenest valmistatud narkotsi ninna ja vägistavad oma eeskujulikult disainitud rinnapartiidega blondiinseid bioroboteid, oli muidugi priima.\nYlejäänud seniloetud Gromovi romaanid on mulle siiski rohkem meeldinud. Yldarvestuses siiski tugev neli.\n9.12.2002, kell 11:48\nHästi kirjutatud asi, millel süzheega tõepoolest asi pisut nutune oli. Kusjuures see mulje pärast teist lugemist ei muutnud. Kuidas sa sellist raamatut hindad? Nõrk neli, ma arvan.\n22.01.2004, kell 20:58\nSiiani ainus Gromovi romaan, mida ma mitu korda olen alustama pidanud. Algus lihtsalt ei köitnud, ja ega asi hiljem palju põnevamaks ei läinudki. Natuke häiris seegi, et nii öelda “põhiline point” tuli välja alles teose viimastel lehekülgedel või ma lihtsalt ei osanud seda varem näha. Samas on tegemist autori kohta tavaliselt ühiskonnakriitilise teosega.\nKui muude siiani loetud Gromovi asjadega võrrelda siis on kõige nõrgem teos ... samas on ju ka tegemist debüütromaaniga.


Kinnisvara, Herne-Tartu - Flatfy.ee\nAnda üürile korter - Herne 15, Supilinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nAnda üürile korter, 2 tuba - herne 25, Supilinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nKorteriomand, puitmaja Lisainfo: panipaik, eraldi sissepääs, kinnine hoov, mööbel, pakettaknad, parkett Anname üürile pikemaks ajaks hubase, täielikult möbleeritud 2-toalise korteri. Korter asub Supilinnas Herne tänaval ja on eraldi sissepääsuga. Oma gaasiküte reguleeritavate radikatega. Helista Varje tel nr. 58040621 Avatud köök/elutuba, eraldi magamistuba, garderoobinurk, wc/dušš. Korteris on olemas kõik vajalik koheseks sisse kolimiseks - mööblist sööginõudeni, pesumasinast triikrauani. Parkimine kinnises hoovis, värav avatav puldiga. Korteri juurde kuulub kinnistu õuel asuv panipaik 4m2. Kommunaalarved mai ca 50 €/dets ca 80 €. Korter on vaba. Lepingu sõlmimisel kuulub tasumisele esimese kuu üür, garantiiraha ning bürootasu.\nMüüa korter, 2 tuba - Herne tn 57-4, Supilinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nKorteriomand, kivimaja Lisainfo: rõdu 7 m², parkimine tasuta, panipaik, uus elektrijuhtmestik, kõrged laed, planeering läbi mitme korruse, kinnine hoov, katusekorter, pakettaknad, parkett Köök: avatud köök Sanruum: dušš, uus torustik Küte ja ventilatsioon: gaasiküte, kombineeritud küte Side ja turvalisus: Internet, telefon, kaabelTV, turvauks, trepikoda lukus, naabrivalve Ümbrus: teed heas seisukorras, naabrid ümberringi, Emajõgi jõgi 200 m, ümbruses eramud ja korterelamud, asub keskuses Pakkuda tõeliselt eriline 2-3-toaline korter kõrgelt hinnatud romantilisse Supilinna! Tegemist on hästi päikselise korteriga. Korteri muudab eriliseks selle teisel tasapinnal asuv lisa ruum, mida saab kasutada kas kodukontorina või siis teise magamistoana. Korteris on kohati laed ca 5 meetri kõrgused. Korteril on ka mõnusalt suur ja avar rõdu. korteri juurde kuulub 1 parkimiskoht sisehoovis ja panipaik. Majas on säästlik kombineeritud küttelahendus. Küttena on vesi-põrandaküte läbi hübriidsüsteemis õhk-vesi soojuspump koostöös gaasiküttega, mis tagab madalaimad kulud kütteperioodil. Daikin Altherma hübriidsoojuspump tähendab õhk/vesi soojuspumba ja gaasi kondensatsioonikatla ühendamist üheks energiasäästlikuks kütteseadmeks. Seade kasutab ära gaasikatla ja õhk/vesi tehnoloogia parimaid omadusi. Uste ja akendena on kasutusel kolmekordse klaaspaketiga argoontäitega puitaknad ja puituksed. Majas kokku kõigest 5 korterit! Tule tutvuma!\nMüüa korter, 3 tuba - Herne tn 57-2, Supilinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nKorteriomand, kivimaja Lisainfo: rõdu 15,6 m², parkimine tasuta, panipaik, uus elektrijuhtmestik, kõrged laed, kinnine hoov, terrass, pakettaknad, parkett Sanruum: dušš, saun, uus torustik Küte ja ventilatsioon: põrandaküte, gaasiküte, kombineeritud küte Side ja turvalisus: Internet, telefon, kaabelTV, trepikoda lukus, naabrivalve, turvauks Ümbrus: ümbruses eramud ja korterelamud, teed heas seisukorras, asub keskuses, naabrid ümberringi, Emajõgi jõgi 200 m Pakkuda väga hea planeeringuga 3-toaline korter kõrgelt hinnatud romantilisse Supilinna! Tegemist on hästi päikselise korteriga. Antud korteris on ka tavapärasemalt kõrgemad (2,75 m) laed, mis muudavad korteri avaramaks ja veel erilisemaks. Enamus korteri aknaid avanevad vaiksesse sisehoovi, seal asub ka avar ja päikseline terrass. korteri juurde kuulub 1 parkimiskoht sisehoovis ja panipaik. Majas on säästlik kombineeritud küttelahendus. Küttena on vesi-põrandaküte läbi hübriidsüsteemis õhk-vesi soojuspump koostöös gaasiküttega, mis tagab madalaimad kulud kütteperioodil. Daikin Altherma hübriidsoojuspump tähendab õhk/vesi soojuspumba ja gaasi kondensatsioonikatla ühendamist üheks energiasäästlikuks kütteseadmeks. Seade kasutab ära gaasikatla ja õhk/vesi tehnoloogia parimaid omadusi. Uste ja akendena on kasutusel kolmekordse klaaspaketiga argoontäitega puitaknad ja puituksed. Korteriomandi suurus on 79,7 m2, korter ise on suurusega 64,1 m2. Majas kokku kõigest 5 korterit! Tule tutvuma!


Piisab ühe vastase alistamisest ja Nõmme Kalju teeniks esimese Eesti klubina üle miljoni euro - Sport\nPiisab ühe vastase alistamisest ja Nõmme Kalju teeniks esimese Eesti klubina üle miljoni euro\nNõmme Kalju fännid.Foto: Jaanus Lensment\nEuroopa Jalgpalli Liit UEFA saab tänu meeletutele tuludele jagada raha kõikidele eurosarjades osalevatele klubidele. UEFA nö solidaarsusmehhanismid on aastate jooksul ikka suurenenud ja see tähendab, et ka Eesti klubide teenistused on kasvanud\nEelmise suve eel viidi eurosarjades läbi reform, mis tagas Eesti meistrile senisest suurema auhinnaraha. Mullu Eesti meistrina eurosarjas mänginud FC Flora kaotas nii Meistrite liiga esimeses eelringis ning ka Euroopa liiga teises eelringis. Vaatamata sellele teeniti Eesti klubide jaoks rekordiline euronoos 800 000 eurot.\nEesti klubide eelmised parimad rahalised tulemused kuulusid Nõmme Kaljule, kes hooajal 2013/14 jõudis Meistrite liiga kolmandasse eelringi ja sai seal kaotamise järel mängida Euroopa liiga play-off'is. Toonaseks teenistuseks oli 725 000 eurot. Hooajal 2016/17 pääseti Euroopa liigas kolmandasse eelringi ja raha saadi 630 000 eurot.\nSel hooajal osaleb Eesti tiimidest Meistrite liiga eelringis Nõmme Kalju ja sellega on tagatud samuti vähemalt 800 000 eurot.\nSumma tuleb kokku nii. 260 000 eurot saab iga riigi meister, kes ei jõua alagrupiturniirile. 280 000 makstakse Meistrite liiga esimeses eelringis mängimise eest. Meistrite liiga esimeses eelringis kaotav meeskond saab osaleda veel ka Euroopa liiga teises eelringis ja seal mängimise eest on tagatud samuti 260 000 eurot.\nKalju vastaseks Meistrite liiga esimeses eelringis on Põhja-Makedoonia meeskond Shkëndija. Kui Kalju peaks selle vastase alistama, siis lisandub nende eurokontosse koheselt 380 000 eurot ehk summa läheks esimese Eesti klubina üle miljoni euro.\nSelle paari võitjat ootab Meistrite liiga teises eelringis ees Glasgow Celtic (Šotimaa) või FK Sarajevo (Bosnia ja Hertsegoviina).\nKui Kalju peaks aga Shkëndijale kaotama, siis langetakse Euroopa liiga teise eelringi, kus nende vastaseks on Dudelange F91 (Luksemburg) või FC Valletta (Malta). Kui Kalju peaks selle duelli võitmata, siis lisanduks nende puhul 800 000 eurole veel 280 000 eurot ehk summa läheks samuti üle miljoni euro.\nÜlejäänud kolm Eesti klubi mängivad Euroopa liigas. Nii FC Flora, FCI Levadia kui ka Narva Trans saavad esimeses eelringis mängimise eest 240 000 eurot. Teise ringi jõudmise korral lisanduks summale 260 000 eurot. Kolmandasse ringi jõudmise puhul 280 000 eurot ning play-off'i jõudmise puhul veel 300 000 eurot (selle summa saab ainult play-off'is kaotaja, play-off'i võitja saab juba 2,9 miljonit eurot).


KULTURISMI JA FITNESSI EUROOPA MEISTRIVÕISTLUSTELT EESTILE 4 MEDALIT - Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liit\nSäravaima tulemuse tegi Arida Muru, kes juunioride bikiinifitnessi pikkuskategoorias -166cm võttis kulla. Lisaks astus Arida võistlusesse kõikide juunioride bikiinifitnessi kategooriate võitjatega, edestas ka neid ning pälvides absoluutse juuniorite Euroopa meistri tiitli.\nBikiinifitnessi pikkuskategoorias -166cm sai tasavägises heitluses Helena Mang pronksi. Jane Tammearu pääses kategoorias +172cm finaali ehk kuue parima sekka ning võttis 6. koha.\nMedali võttis ka Ott Kiivikas, kes esmakordselt masters kulturismikategoorias (mehed vanuses 40-44) võisteldes sai pronksmedali. Seenioride -90kg kulturismiklassis oli sel aastal ühendatud kategooriate tõttu tase eriti kõrge. Kiivikas lunastas kindla pääsu poolfinaalidesse, kuid finaalist jäi lahutama üks koht.\nKlassikalises kulturismis võistlesid Rain Kuusnõmm ja Siim Savisaar. Rain võttis kategoorias -168cm viienda koha ning Siim -180cm neljanda. Lisaks võistlesid mõlemad mehed esmakordselt EM-i kavas olnud Games klassikalises kulturismis, kus pääsesid esmalt poolfinaalidesse 15 parima sekka ning Raini lõppkohaks jäi 9. Siim Savisaar võistles ka finaalis ning saavutas tugeva 5. koha Oma rahvusvahelise tiitlivõistluse debüüdi tegi Meinart Möls klassikalise kulturismi juunioride kategoorias, kus poolfinaalis võisteldes saavutas kõrge 10. koha.\nRannafitnessi juunioride kategoorias võistlenud Nikita Dvorkin pääses esmalt napilt poolfinaali ehk 15 parima sekka, kuid esitas edukalt enda tugevusi poolfinaalis ning lõpetas jäi suurepärase 4. kohaga. Rannafitnessi seenioride klassis võistles Janno Uus, kes võistles poolfinaalides ning võttis 13. koha.\nFitnessi juunioride kategoorias esindas Eestit Lisanna Laanela, kes ühepunktilise kaotusega jäi napilt välja finaalist ning lõpetas 7. kohal. Lisanna jaoks oli tegemist esimese rahvusvahelise tiitlivõistlusega.\nBodyfitnessis esindasid Eestit 4 sportlast. Juunioride kategoorias Alice Mikk, kes võistles poolfinaali 12. kohale. Nii mastesite arvestuses kui ka naiste kategooriates võistles Esta Pilt, kes mastersites sai 8. koha ning seenioride vanuseklassis pikkuses -158cm platseerus 15. kohale. Lilian Rannu ning Tatiyana Pudovkina võistlesid -168cm pikkuste naistega ning hea vorm tagas kindla pääsu poolfinaalidesse. Lõppkohaks jäi Lilianil 11. ning Tatiyanal 15.\nLisaks võistlesid bikiinifitnessis poolfinaali kohtadele mitmed sportlased.\nKõige lühemas, -158cm kategoorias võistles poolfinaalis Karina Polovnikova (15. koht). Pikkuskategoorias -160cm Jekaterina Remets (9. koht).\n-172cm pikkuste naiste seas võistles poolfinaalides Kristina Nuut (15. koht) ning kõige pikemate, üle 172cm naiste seas Mari Pukk (10. koht)\nBikiinifitnessi juunioride kategooriates võistlesid poolfinaalides Karina Polovnikova (9. koht) ja Julia Tšižova (11. koht)\nKoondist esindasid ka Janika Aavamägi, Tuuli Jõgar, Agne Kiviselg, Lisett Luts, Silja Rämson ja Julia Smoli, kes kahjuks kõrgetasemelises konkurentsis poolfinaalidesse ei pääsenud.\nLisaks toodi kaasa ka 2015. aastal peale dopingukontrollide tulemusi medalikohale tõusnud Peep Reinarti pronks ning Oleg Anissimovi hõbedamedali asemel kuld.\n8. mai 2017 in Uudised


Veebruaris registreeriti Läänemaal 24 sündi - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Veebruaris registreeriti Läänemaal 24 sündi\n15. märts 2022 09:30\nSiseministeeriumi rahvastiku toimingute osakonna andmetel registreeriti veebruaris Eesti perekonnaseisuasutustes kokku 859 sündi, kellest 443 on tüdrukud ja 416 poisid.\nEelmise aasta veebruaris registreeriti 993 sündi.\nVeebruaris olid populaarsemad eesnimed tüdrukutele Mia 12 nimega ning Amelia, Anna, Aurora, Eva, Lenna, Paula ja Rosanna viie nimega. Poistele pandi enim nimeks Mattias, Miron, Sebastian ja Trevor kuuel korral ning Aleksandr, Keron ja Oliver viiel korral.\nEelmine artikkelTänasest leevenevad koroonapiirangud\nJärgmine artikkelLääne-Nigula vallas löödi meest\nJaanuaris registreeriti Läänemaal 13 sündi\nSeptembris registreeriti Läänemaal 18 sündi


Külm mähis – värskendab, ergutab, tapab tselluliit!\nKehahooldus » Tselluliit » Külm mähis – värskendab, ergutab, tapab tselluliit!\nWrapid on nagu omamoodi tselluliidivastase ja modelleerimine ravi on suunatud puhastus, väljaviimist organismist toodete lõhkuda ja töötlemise rasva ladestumist, säilitades naha elastsuse, väga paikset perioodil aktiivse vähendada kaalu, eriti juhul kui kasutatakse express-programm), toonuse taastamine piimanäärmete ja kudede kõhu eesseina, viia välja organismist liigse vedeliku eemaldamine turse, tugevdada immuunsust. Wrapid on kuum, isotermiline ja külmalt. Külm mähis tselluliidist, nagu sa oled juba aru saanud, on muutunud teema jaoks eraldi vestlus.\nTunnistusi saab kasutada pakendamine loetakse:\ngynoid lipodüstroofia mingigi (see sama "tselluliit");\nliigse rasva ladestumist;\niseloomunõrkus või turses nahk.\nStandardkursus pakendamine sisaldab 6-12 pakendamine, ettemaksuna 1 kuni 3 korda nädala jooksul, kestus, iga seansi — 30 minutit kuni 1 tund.\nOn isotermiline mähkmed (kui segu temperatuur on võrdne keha temperatuuri) kasutatakse kõige sagedamini mineraalainete analoog-mastering komponendid, kuhu kuuluvad pruunvetikas ekstraktid, mere-il, kaoliin (kosmeetiline savi). On jahutusvee mähkmed, mis täidavad salongides läbi spetsiaalsete anti-tselluliit segud, kohaldatakse koosseisud koos väljavõtteid fucus, elulõngad, rohelise tee ekstraktid, meresool ja peamine eeljahuti koostisosa — mentooli, millega kaasneb ka vasotooniline ja lümfisüsteemi kanalisatsioon mõju.\nPeamine eelis külma ja isotermiline pakendamine enne külmade on see, et kuumad tselluliidivastane mähis on rangelt keelatud läbi viia, kui veenilaiendid, kuperoos ja muude veresoonkonna patoloogiad. Siis kui külm mähis on lubatud isegi siis, kui on väga halvas seisukorras ja veresooni.\nKodustes tingimustes on ka võimalik täita külm wrapid, ja rakendada neid samu komponente, mida kasutatakse ja salongides.\nNäiteks asustajad (nt vetikate wrapid.\nNeid vajate mikroniseeritud vetikad või tallus, pruunvetikas (saab osta online või edasimüüjatelt). Vetikad tohiks leotada vees toatemperatuuril, mitte mingil juhul ei ole ega jäta vett vähemalt pool tundi. Pärast seda tuleb ettevaatlikult panna vetikad probleemsed valdkonnad ja kinnitusvahendite kasutada ei ole film, mis tõstab temperatuuri, ekspansiivne või marli, sidumismaterjalid, tagavad õhuringluse ja nõruta mõju.\nSoovi korral on võimalik osta valmis segu plastifitseerimine wrapid, mis sisaldab mentooli ja vetikad.\nKategooria külma kuuluvad ka wrapid savi, millest täpsemalt saad lugeda weberi artikkel meie kodulehel. Rangelt öeldes, kehamähised savi võivad olla nii isotermiline, nii kuumalt või külmalt. Siin kõik sõltub seonduvad osad ja viis joonist.\nNii, kui savi segu segunevad kofeiin (eriti ampullid) või Capsicum, samuti eeterlikud õlid küte efektiga , tüüp kaneeli, peale maski panna kile ja sooja teki, siis on mähis kindlalt osutub kategooria kuum.\nAga kui sama summa samadel kosmeetiline savi mis tahes värvi segatakse pulber vetikad, meresool, eeterlikku õli, piparmünt, väljavõtteid maitsetaimi ja t. p.), ja kohaldada seda nahka ei pakendamine peal midagi, mähkimine savi läheb heakskiidu külma.\nVeel üks variant külm mähis on saadaval täitmiseks isegi kõige eelarve piiratud olukordades. Tema jaoks on sul vaja on äädikat, veini või õunamahla, vett ja marli või laialdased sidemed.\nVesi segada äädika vahekorras üks-ühele, võib-olla segu, lisa paar tilka piparmündi, apelsini -, greibi-või eukalüpti eeterlikud õlid. Tuul ümber probleemsele marli või sidumismaterjalid ja seejärel hoolikalt niisutage neid (või marli, sidumismaterjalid) seguga, vesi ja äädikas. Hoida selline mähis tuleks vähemalt tund aega, kui selle aja sidumismaterjalid kuiv, niisutage neid taas. Niiskus, mis muuhulgas tagab täiendava jahutav mõju, on väga kasulik täpsustamiseks kaua ja vähendada turse.\nEt saavutada suuremat tõhusust täitmisel külma pakendamine tuleb eelnevalt täita algoritm koolitus:\npuhastada nahka vann või dušš, kasutades geeli, kreemi või seep — oma äranägemise järgi;\nmenetluse eemaldada surnud rakud epidermise lihtsalt öeldes — koorimine. Soovitavalt kasutada selleks kas valmis võserikud, millel on oma koosseisus anti-tselluliidi komponendid on identsed pakendamine, kas keedetud ise. Selgitame — kui pakendamine, mida te kavatsete teha, on olemas meresoola ja/või kofeiini, siis oleks tore lisada just selliseid komponente ja segatakse, et koorida.\nKui sa soovid, et ühendada koorimine koos tselluliidivastase massaažiga, siis tehke seda protseduuri kuiva nahka, käed kergelt niisutada veega. Juhul liiga tugevat hõõrumist niisutada ja naha probleemsele, et mitte vigastada nahka.\nPärast seda, kui olete täitnud koorimine ja minema uhutud jäänud segu, tuleb hästi kuiva nahka ja kuiva puhta külma on (see on oluline, et nahka tuleb lasta jahtuda pärast sooja või kuuma duši all) naha kanna segu wrapid. Kanda saab kätega või spetsiaalse spaatliga. Hästi sobib tavaline hari juuste värvimist, see on piisavalt tihe ja lai.\nUjukit aeg-ajalt segu nahale pikapeale, peske seda sooja (mitte kuuma) veega, ja niiskele nahale kandke anti-tselluliit õli segu.\nSelleks, et mõju menetlused on osutunud mitte lihtsalt "märgatav", kuid maksimaalselt võimalik, püüa kinni järgmistest reeglitest:\nRegulaarsus ja järjepidevus. Kui kursus koosneb 10 protseduurist täidetavad kaks korda nädalas, tähendab — viie nädala jooksul sa järjekindlalt ja hoolikalt teed kõik vajalik.\nVastavus joomise režiimi. On suurepärane, kui on tund-poolteist, kuni mähis on sul võimalik juua umbes 500 ml puhast joogivett. See kiirendab väljavool liigse vedeliku, suurendades mõju korras.\nViia väljas tselluliidivastaseid protseduure suurenev füüsiline aktiivsus ja korrigeerida toidu harjumusi.\nJa lõpetuseks — traditsiooniline pakkumine. Kui oled oma tuttavad või lähedased tegid külmad wrapid tselluliidist, jagage meiega nii, nagu see oli ja mis mõju neil on õnnestunud saavutada.\nPange tähele teisi meetodeid, et võidelda tselluliidi vastu ja probleemsele nahale:\nPaljud tegurid kinnitavad tõhusust konserveeritud massaaži: tagasiside kursuse läbinud massaaži naiste ja imetlusega pilgud mehed, kergus ja hea tuju.\nHarjutused - tõhus, taskukohane ja tõestatud vahend edukalt võidelda tselluliidi kodus.\nVaakum massager - kaasaegne vahend, mis võimaldab toota stimulatsiooni vereringe ja tükeldada need ekstra rasva ladestumist erinevatele kehaosadele.\nTselluliit on õhuke naised tekib mitmetel põhjustel: geneetiline eelsoodumus, suitsetamine, väheliikuv eluviis, stress, kitsas riietus, hormoonne mõju, ebaratsionaalne toitumine.\nMesoteraapia puudutab kõige tõhusaid meetodeid, mida ravis tselluliidi ja võidelda venitusarmid ja kortse.\nMeeldis artikkel? Jaga sõpradega sotsiaalsete võrgustike:\nKüsida meie foorumis


Kui peres kasvab kolm last: Toetusrahast enam loevad ümbritsevad inimesed « Hiiu Leht\nKui peres kasvab kolm last: Toetusrahast enam loevad ümbritsevad inimesed\n21.jaanuar, 2020 Uudised\nEhkki poliitikud armastavad väita, et peredesse on hakanud rohkem lapsi sündima tänu 2017. aastal kasvanud toetusrahale, toovad Hiiumaal mullu kolmanda lapse sünnitanud pereemad välja hoopis muud põhjused.\nRandmaade kodus kasvab kolm last. Peagi viieseks saav Nora ja temast kaks aastat noorem väikevend Herman käivad juba lasteaias, pereema Käti on mullu augustis sündinud Lukasega kodune. “Minge vaadake, mis issi teeb! Muidu ei kuule tädi Helen\npärast salvestiselt, mida ma üldse rääkisin,” teatab pereema Käti (29) kahele vanemale lapsele.\nTõsi, kõrval köögis on vaikne: abikaasa Raul teeb süüa, pere pesamuna kiigub enda väikeses toolis. Elutoas on lugu teine: Nora ja Herman võtavad parajasti diivanit tükkideks. Ise ütlevad, et ehitavad liumäge.\n“Lasteaiaga oleme me väga rahul,” ütleb Käti, kui lapsed on vaiksemaks jäänud. “Eriti tore on see, et Kärdlas on üks lasteaed. Mul on palju lihtsam lapsi hommikul lasteaeda viia ja mis veelgi olulisem, ka lapsed näevad päeva jooksul õues mängides üksteist. See on neile kindlasti oluline.”\nPeale Kärdla Ühisgümnaasiumi lõpetamist 2010. aastal läks Käti Tallinna Ülikooli inglise keelt õppima, hiljem täiendas end Tartu Ülikooli magistrantuuris. Noor naine teadis juba siis, et tahab pärast kooli lõpetamist Hiiumaale õpetajaks tulla.\nNii läkski ja naine tuli Hiiumaale inglise keelt õpetama. Juba mõni aeg hiljem jäi ta esimest last oodates koduseks. Neli aastat hiljem on pere kasvanud lausa viieliikmeliseks. Oma aega jagatakse Kärdla ja Kalana vahel.\n“Õnneks on mul hästi tugev tugisüsteem. Vanaemad aitavad meid rõõmuga. See on kindlasti ka üks põhjuseid, miks olen julgenud kolm last nii väikese vahega sünnitada,” ütleb Käti.\n“Pealegi plaanisime me algusest peale, et meie peres saab kasvama vähemalt kolm last. Seega polnud me just kuigi palju ka arvestanud, mis see rahaline toetus täpselt oleks,” lisab ta. “Rohkem mõtlesime ikka sellele, et tahaks, et meil oleks palju lapsi ja et neil oleks tore koos kasvada.”\nKolmandaid lapsi sünnib rohkem\nNimelt annab riik kolme lapsega peredele toetusraha 520 eurot. 60 eurot esimese ja teise lapse eest ning 100 eurot kolmanda lapse eest. Sellele lisandub 2017. aasta juulis kehtima hakanud 300eurone lasterikka pere toetus.\nSellega tõusiski varasem riigi rahaline tugi märkimisväärselt. Esmapilgul näib see töötavat, sest ka kolmandate ja järgmiste laste sündimus tõusis juba järgmisel, 2018. aastal. Statistikaameti andmeil oli 2018. aastal kolmandana perre sündinud laste arv 2818. Seda on 530 last rohkem kui aasta varem ja üle 800 lapse võrra enam kui 2014. aastal. Kolmandate laste osatähtsus sündides oli 2014. aastal 15 protsenti, kuid 2018. aastal 20 protsenti.\nEhkki statistikaamet jagab andmeid 2019. aasta kohta alles kevadel, küsis Hiiu Leht vastavad numbrid välja sotsiaalkindlustusametist.\nVärskeima, 2019. aasta statistika järgi sündis kolmandaid ja enamaid lapsi mullu saarel mõnevõrra vähem kui aasta varem, ent siiski rohkem kui toetuse-eelsetel aastatel.\nSamas ei ole pilt kaugeltki nii mustvalge: ehkki poliitilisel tasandil räägitakse eeskätt lapsetegemist motiveeriva toetuse positiivsest mõjust, ei saa kõrvale jätta muidki tegureid. Näiteks on oluline roll naiste vanuselisel jaotusel.\nStatistikaameti juhtivanalüütik Alis Tammur kommenteeris, et ehkki Hiiumaa andmetest nähtub, nagu oleks kolmandate ja järgmiste laste sündimine viimasel aastal vähenenud, on Hiiumaa rahvaarv väike ja sünde alla saja. See tähendab, et juhuslikul kõikumisel on suur osatähtsus.\n“Kui üldiselt langeb Eestis esimeste laste sündide osatähtsus ja kõige rohkem sünnib teisi lapsi, siis Hiiumaal on endiselt just esimesi lapsi kõige rohkem ja teiste laste sündide hulk alles kasvamas. Järelikult saab kolmandate laste sünni tõusu oodata mõne aasta pärast,” lisas Tammur.\nTema sõnul ei saa toetuse mõju kindlasti allahinnata. “Riigi seisukohast vaadates on aga nii, et kui majanduslik olukord on stabiilne või majandus kasvab, sünnib ka rohkem lapsi. Seetõttu on kolmandaid lapsi juba mõnda aega sündinud varasemast rohkem ja mitte ainult seetõttu, et vanemas sünnituseas on praegu rohkem naisi,” rääkis Tammur.\nLapsed vajavad kasvamiseks vanemate aega\n“Eks lisarahast on laste kasvatamisel ikka abi, kuid ma tahaks loota, et keegi raha pärast siiski lapsi ei tee. Palju kergem oleks see raha teenida töötades kui kolme last kasvatades,” ütleb Kertu Kaubre (30). Temalgi kasvab kodus samuti kolm last. Vanim poiss Roger on seitsmeaastane, noorim poeg Remus vaid kahekuune. Tütar Rahel on kahe aastane.\nPereema tunnistab, et 2017. aastal suurenenud toetusrahast on kindlasti abi, vähemalt veel. Laias laastus kulubki see raha tema sõnul kas otseselt või kaudselt laste peale. “Isegi vee-, elektri- ja autokütuse kulu on lastest sõltuv, sest nemadki pesevad end ja nõuavad öösel põlevat tuld ja vajavad lasteaeda ning kooli sõidutamist,” räägib ta.\n“Loomulikult tuleb ka ühe piima asemel kolm osta ja jalanõusid seisab me esikus ligi kümme paari. Ka lasteaed ja huviringid maksavad,” räägib Kertu.\nSellegipoolest ei olnud raha tema sõnul esimeste mõjutajate hulgas. “Pigem mõjutas mu otsust kolmas laps saada see, et ma elan Hiiumaal. Ma kahtlen, et oleksin Tallinnas elades teisegi lapse saanud,” ütleb ta.\nKa Kertu ütleb, et Hiiumaal on lastega hea elada. Eelkõige seetõttu,et lapsed vajavad kasvamiseks vanemate aega. Tallinnas kulub see väärtuslik aeg tema sõnul igale poole mujale: ummikutes istumisele ja poes järjekordades seismisele.\n“Siin ma saan oma lapsi tunduvalt rohkem ise kasvatada,” leiab ta. “Kui paljud peavad miinuseks,et siin teavad kõik kõigist kõike, siis mind see ei häiri. Aga mul muidugi pole ka midagi varjata. Minu meelest on armas minna näiteks perearstikeskusesse lapsele arstiaega panema ja ilma ütlematagi nad teavad su lapse nimesid ja arst mäletab su lapse haiguseid. Kõik probleemid ja mured saavad kiired lahendused, sest inimestel on aega või neil on võimalus see aeg tekitada,” räägib naine.\nKui on ka vaja mõne spetsialisti tõttu mandrile sõita, siis see pole tema hinnangul teab mis probleem. Mandrilgi on keeruline pikkade järjekordade tõttu eriarsti vastuvõtule saada.\n“Näiteks käib üks mu laps Tallinnas hambaarsti juures, sest siin ei nõustunud suud lahti tegema. Kui tuleb käia, siis tuleb. Pigem sätimegi muud vajalikud käimised ka sinna hambaarsti päeva ja ongi tore põhjus, miks ikka sunniviisiliselt end rutiinist välja rebida.”\nKommentaar Riina Solman (Isamaa), rahvastikuminister\nVanemahüvitise süsteem muutmisele?\nKolmandad lapsed on viimasel ajal hoogsalt sündima hakanud ja raske on nii suurt ja äkilist muutust seletada millegi muu kui 2017. aastal jõustunud lasterikka pere toetusega. Majanduse hea käekäik ning palgakasv aitasid kindlasti samuti kaasa.\nÄsja lõppenud 2019. aasta kohta pole veel täpset statistikat, kuid sünniregistri kolme esimese kvartali esialgsete andmete kohaselt positiivsed muutused jätkusid.\nKuigi laste sündimine sõltub lapsevanematest, nende soovidest ja võimalustest, on ka riigil täita oluline roll. Riik on soodustanud laste järjestikuseid sünde, pakkudes majanduslikku kindlustunnet peredele, kus lapsed sünnivad järjestikku alla 2,5aastase vahega. Samas on senine elu näidanud, et alati 2,5 aastast ei piisa.\nKui järgnevat last ei õnnestu selle aja jooksul saada, eelistatakse sageli tööle naasta, et teenida välja uus vanemahüvitis. Järgneva lapse sünd lükatakse edasi ning on oht, et erinevatel asjaoludel jääb ta ka hiljem sündimata.\nOn oluline, et regulatsioonid ei mõjutaks peresid soovitud järjestikuseid sünde majanduslikel kaalutlustel edasi lükkama. Seepärast soovib rahvastikuminister pikendada järjestikku sündivate laste puhul samas suuruses vanemahüvitise maksmist 2,5aastalt 3aastase sünnivahemikuni.\nEttepanekut toetab ka asjaolu, et lapsehoolduspuhkusel on võimalik olla kuni lapse kolme aasta vanuseks saamiseni ning lapsevanemalt ei saa eeldada sel perioodil tööle naasmist. Samuti võivad naisel olla olulised meditsiinilised põhjused pikema sünnivahemiku hoidmiseks.\nTeine oluline ettepanek, mille soovime teha sotsiaalminister Tanel Kiigele (Keskerakond), puudutab lapsevanema haigus- ja hooldushüvitise maksmise tingimuste parandamist lapsehoolduspuhkuselt tööle naasmise järgselt.\nKuna lapsehoolduspuhkuselt tööle naasval lapsevanemal puudub eelneva kalendriaasta sotsiaalmaksuga maksustatav tulu, arvutatakse tema hooldus- ja haigushüvitis alampalgalt. Haige lapsega koju jäämine või ka vanema enda haigestumine mõjutab seega olulisel määral pere sissetulekut ja majanduslikku kindlustunnet. Raskused tööturule naasmisel võivad vähendada ka hilisemat perelisa soovi ning seega mõjutada sündimust.\nSildid: kolmas laps


Jaotusvõrk investeeris mullu elektrivõrku üle 60 miljoni euro\n2010. majandusaastal investeeris Jaotusvõrk elektrivõrku kogu võrguteenuse osutamisest teenitud ärikasumi, mida oli pisut üle 60 miljoni euro. Kokku ehitas Jaotusvõrk 2010. aastal 762 kilomeetrit maakaablit ja 772 uut komplektalajaama.\nUue elektrivõrgu ehitusmaht hõlmas 1054 kilomeetrit. Metsi läbivaid ja suuremat tarbijate hulka toitvaid keskpinge maakaableid rajas Jaotusvõrk mullu 405 kilomeetrit. Sellele lisandub 357 kilomeetrit asulatest kaugemal asuvaid ja üksikuid majapidamisi elektriga varustavaid madalpinge maakaableid. Uut õhuliini ehitas Jaotusvõrk 292 kilomeetrit. Pingekvaliteedi probleemid lahenesid 257 objektil, kokku pea 900 kliendil. Pingekvaliteedi tõstmine tähendab sisuliselt uue alajaama ehitamist lähemale kliendi tarbimiskohale.\nJaotusvõrgu juhataja Tarmo Mere nimetab mulluse suurima õnnestumisena ka mastivõimsuslüliteid. „Eelmisel aastal jõudis lõpusirgele mastivõimsuslülitite paigaldamine. Need lülitid lokaliseerivad rikke ja takistavad selle levikut kogu liinile. Kokku töötab Jaotusvõrgu elektrivõrgus 222 lülitit ja eelmisel aastal hoidsid nad ära 223 000 kliendikatkestust. Seega jäi ühes päevas toimumata keskmiselt 610 elektrikatkestust," rääkis Mere ja lisas, et see tulemus näitab, et lülititesse investeerimine oli õige otsus.\nElektrivõrgu hooldusesse ja remonti suunas Jaotusvõrk 2010. aastal üle 14 miljoni euro. Ettevõtte tööjõukulud jäid möödunud majandusaastal 2009. aasta tasemele.\nElektrivõrgu uuendustööd toimusid kõigis maakondades, kuid suurimaid investeeringuid tehti Harjumaal, Lääne-Virumaal, Tartumaal, Viljandimaal ja Järvamaal.\n2010. aasta suurim investeerimisprojekt oli piirkonna alajaama uuendamine Viljandi maakonnas, Pärsti vallas, Mustivere külas. 54-aastase alajaama jaotusseadmed olid amortiseerunud ja põhjustasid piirkonnas palju rikkeid. Novembrikuus lõpetatud tööde maksumus oli üle miljoni euro ja sellega paranes elektrivõrgu töökindlus rohkem kui 10 000 Viljandi linna ja maakonna elaniku ja ettevõtte jaoks.\nUlatuslikum maakaabelliini ehitamine toimus Lääne-Virumaal, Võsul. Seal ehitas Jaotusvõrk maakaabliks pea 12 kilomeetri ulatuses metsaalal paiknevaid õhuliine ja rajas liinidele 6 uut alajaama. Tööde maksumus oli üle 31 tuhande euro ja sellega paranes elektrivarustuse kvaliteet 860 tarbija jaoks.\nMöödunud majandusaastal uuendas Jaotusvõrk ligi 1,3% elektrivõrgust, mida on rohkem kui 60 000 kilomeetrit. Võrgu iga-aastane vananemismäär on ligi 3%.


PALKTÖÖSUHTEDMAJANDUSEVOdTARK TÖÖANDJA\tTöösuhted\nIndividuaalsed töösuhtedKollektiivsed töösuhtedÜmarlaudade teemadTöösuhted meediasBlogidNoorte tööhõive ümarlaud\tKollektiivsed töösuhted\nTöötajate usaldusisiku seadus Eesti Ametiühingute Keskliit\nKollektiivse töötüli lepitaja põhimäärus\nÜmarlaud Toetusstreik, poliitiline streik ja seadus\t03.04.2012\t7.–9. märtsil toimus õpetajate seaduslik streik, millega nõuti haridustöötajate palgatõusu. Samal ajal toimusid 5.–9. märtsil aga ka toetusstreigid ja poliitilised streigid ettevõtetes, kus tööandja ja töötajate vahel puudus töötüli, põhjustades seega segadust töökorralduses, samuti otsest majanduslikku kahju. Toetusstreikides osales 7000 töötajat.\nTööandjate keskliidu liikmed Eesti Raudtee ja Eesti Energia pöördusid streigi ebaseaduslikkuse tuvastamiseks kohtusse, Edelaraudtee plaanib ametiühingutelt tekkinud kahjud sisse nõuda, Estonian Airil õnnestus kokkuleppel ametiühingutega toetusstreik ära hoida.\nTööandjate keskliit korraldas teisipäeval, 17. aprillil Tööandjate Majas (Kiriku 6) ettevõtete juhtidele ümarlaua "Toetusstreik, poliitiline streik ja seadus", kus räägiti toetus- ja poliitilistest streikidest, mille korraldamine on selgelt reguleerimata.\nÜmarlaua juhatas sisse keskliidu juhataja Tarmo Kriis, külalisena osales üritusel sotsiaalminister Hanno Pevkur.\nÜritust modereeris keskliidu jurist Marek Sepp, kes andis ülevaate kollektiivse tööõiguse probleemidest ning tutvustas Eesti streigiõiguse ja huvikonflikti uuringuid.\nOma kogemusi jagasid EVR Infra ja EVR Cargo (Eesti Raudtee), Narva Elektrijaamad (Eesti Energia), Edelaraudtee ja Estonian Air.\nÜmarlaua kokkuvõtet saavad lugeda registreeritud kasutajad ümarlaudade kokkuvõtete rubriigist kollektiivsete töösuhete alt. Vaata kasutaja taotlus.\nRiigikogu muutis kollektiivlepingu seadust\t14.03.2012\t14. märtsil võttis Riigikogu 53 poolthäälega vastu õiguskomisjoni algatatud kollektiivlepingu seaduse muutmise seaduse (153 SE).\nSeadusmuudatuste eesmärk on viia kollektiivlepingu seaduse regulatsioon kooskõlla põhiseadusega ja sätestada protseduurireeglid, mille järgimisel on tähtaja möödumise tõttu kehtivuse kaotanud kollektiivlepingu pooltel võimalik kollektiivleping üles öelda ja selle edasikehtivus lõpetada.\nSeadusmuudatuse kohaselt loetakse kollektiivlepingu tähtaja möödumisel kollektiivleping tähtajatuks, kui kumbki kollektiivlepingu pool ei teata vähemalt kolm kuud enne kollektiivlepingu tähtaja möödumist kirjalikult teisele poolele, et ta ei soovi lepingu pikenemist. Kollektiivlepingu tähtajatuks muutumise korral on pooled kuni uue kollektiivlepingu sõlmimiseni või kollektiivlepingu lõppemiseni selle ülesütlemise tõttu kohustatud täitma kollektiivlepingu tingimusi.\nTähtajatu kollektiivlepingu võib kumbki lepingupool üles öelda, teatades sellest teisele poolele ette vähemalt kuus kuud. Alates kollektiivlepingu ülesütlemisest teatamisest lõpeb kollektiivlepingust tulenev töörahu pidamise kohustus. Seadus jõustub 2012. aasta 1. mail. Käesolevas seaduses sätestatut kohaldatakse ka nendele kollektiivlepingutele, mis on sõlmitud enne 2012. aasta 1. maid. Seaduse vastu hääletas 40 Riigikogu liiget.\nTööandjad: kollektiivsete töösuhete seadustik vajab kiiret remonti\t14.03.2012\tEesti Tööandjate Keskliidu pressiteade\nMöödunud nädala streigid näitasid selgelt puudujääke kollektiivsete töösuhete regulatsioonis. Tööandjate keskliidu hinnangul on tööturu osapoolte õigused ja kohustused seaduses ebapiisavalt reguleeritud. Tööandjad kutsuvad sotsiaalpartnereid üles sarnaselt töölepingu seadusega kokku leppima kollektiivse tööõiguse põhimõtetes, millest kõige kriitilisem on kollektiivsete töötülide lahendamise kord.\nKollektiivse tööõiguse uuring töötülide kohta - A legal analysis on proceedings on conflict of interests in estonia\nKollektiivse tööõiguse uuring streikide kohta - Legal analysis of certain aspects of collective labour law: strike\nRiigikogu menetluses on kollektiivlepingu seaduse muutmise seaduse eelnõu\t14.02.2012\t15. detsembril 2011 algatas Riigikogu õiguskomisjon kollektiivlepingu seaduse muutmise seaduse eelnõu (153 SE), mis peaks lihtsustama kollektiivlepingu lõpetamist.\nEelnõu eesmärgiks on viia kollektiivlepingu seaduse regulatsioon kooskõlla põhiseadusega ja sätestada protseduurireeglid, mille järgimisel on tähtaja möödumise tõttu kehtivuse kaotanud kollektiivlepingu pooltel võimalik kollektiivleping üles öelda ja selle kehtivus lõpetada.\nKollektiivlepingu lõpetamise küsimus oli arutusel ka tööandjate kollektiivsete töösuhete ümarlaudadel, kus leiti, et see on kindlasti üks probleem, mis pärsib kollektiivsete töösuhete arengut. Teadmine, et sõlmitud lepingut ei ole võimalik seaduse kohaselt lõpetada ja tingimused kehtivad edasi, ei julgusta tööandjaid lepinguid sõlmima. 24. jaanuaril oli eelnõu esimesel lugemisel, 13. veebruaril arutas eelnõu õiguskomisjon ning tegi eelnõusse mõned muudatused, vt muudatusi. Istungist võtsid osa ka sotsiaalministeeriumi, TALO, Eesti Kaubandus-Tööstuskoja, Tööandjate Keskliidu esindajad ning Eesti Ametiühingute Keskliidu (EAKL) esimees Harri Taliga. Komisjon otsustas esitada eelnõu täiskogu istungi päevakorda 22. veebruariks.\nAmetiühingud sooviks kollektiivlepingu lõpetamist siiski keerukama protsessina näha ja on sellekohased ettepanekud õiguskomisjonile esitanud. Kuna nendega ei ole arvestatud, siis on ametiühingud ähvardanud aktsioonidega.\nVaata ka eelnõu menetlemise kohta pikemalt Riigikogu leheküljelt ... Viimasel kollektiivsete töösuhete ümarlaual arutati tööandjate ettepanekuid kollektiivsete töösuhete raamistiku muutmise osas\t25.05.2011\t17. mail 2011 toimunud viimasel kollektiivsete töösuhete ümarlaual osalesid ka sotsiaalministeeriumi tööala asekantsler Egle Käärats ja tööelu arengu peaspetsialist Mariliis Proos. Ümarlaual arutati kollektiivsete töösuhete praktikas ilmnenud kitsaskohti ning ministeeriumi poolt kavas olevaid samme, ülevaate ümarlaudadel räägitust tegi projektijuht Kadri Seeder.\nEgle tõdes, et kõik välja toodud kollektiivsete töösuhete õigusraamistiku kitsaskohad on ka ministeeriumile teada, kuid lahendust tuleb veel oodata. Kui läbirääkimiste osapooled oleksid tugevad ja kokkulepped peaksid, ei peaks seaduses kõike nii täpselt kirjeldama, paraku tänasel päeval see nii ei ole. Ametiühingud on praegu töösuhete regulatsioonides eelistanud pigem seda, et kohustused, õigused, vastutus jms on kirjas seaduses, kui et see poolte vahel kokku lepitakse. Ka riiklikul tasandil on läbirääkimised soiku jäänud, mis on ilmselt signaaliks ka teistele tasanditele.\nProjekti kokkuvõte, materjalid, intervjuud ekspertidega ja tööandjate ettepanekud on saadaval registreeritud kasutajatele. Veel artikleid...\nÜmarlauad: intervjuud ekspertidega\nKollektiivsete töösuhete ümarlauad tööandjatele\n<< Algus < Eelmine 1 2 Järgmine > Lõpp >>\tLehekülg 1 / 2\tmai 2013


Homme avatakse Veneetsia arhitektuuribiennaalil Eesti ekspositsioon\nNeljapäeval, 5. juunil avatakse Veneetsia arhitektuuribienaali Eesti ekspositsioon, mis käesoleval aastal kujutab endast e-riigi avaliku ruumi tulevikku vaatavat projekti. Noorte Eesti arhitektide Johanna Jõekalda, Siim Tuksami ja Johan Tali kureeritud “Vaba ruum” (“Interspace”) uurib, kuidas füüsilise ja digitaalse avaliku ruumi üheks tervikuks saamine tulevikus linnaruumi korraldamist mõjutada võiks. Veneetsia arhitektuuribiennaalil Eesti paviljon avatakse pidulikult 5. juunil kell 17.00 ning see jääb külastajatele avatuks 7. juunist kuni 23. novembrini 2014.\nEesti ekspositsiooni teeb eriliseks see, et esmakordselt täiendab kohapealset ekspositsiooni Veneetsias ka e-riigi virtuaalpaviljoni veebis. See on veebikeskkond, mis võimaldab külastada näitust ka digitaalselt ning teha digitaalsete külastajate ruumikasutus näituseruumis reaalajas nähtavaks. “See on meie viis rääkida sellest, et e-riigis on kohalolek ja ruumikasutus saanud uue tähenduse ning seetõttu peaks uue tähenduse saama ka e-riigi ruumi kujundamine. Viibides erinevates füüsilistes ruumides, võivad inimesed paikneda siiski samas inforuumis ja vastupidi,” selgitavad kuraatorid.\nEesti ekspositsiooni arhitektuuribiennaalil produtseerib Eesti Arhitektuurikeskus ning seda rahastavad Eesti Kultuuriministeerium, Kultuurkapital ja Euroopa Regionaalarengu Fond. “Interspace – vaba ruum” näitust toetavad kuldsponsor Metro Capital, suurtoetajad Ruukki Products, Eventus Ehitus ja KSA Silmakeskus ning toetajad Sadolin, Elmaks Hulgikaubandus, Eesti Arhitektuurimuuseum, Reinis Adovicš (WARP), Lugemik, Makerlab ja Silman Elekter, samuti 206 hooandjat ja kümned vabatahtlikud.\nEesti ekspositsioon XIV Veneetsia Arhitektuuribiennaalil: www.vabaruum.ee\nEesti ekspositsioon vaba ruum Facebookis: https://www.facebook.com/vabaruum


Noortemalevad, kutselaborid ja noorteinfo – kuidas need aitavad noortel tööelu paremini tundma õppida? - Tööandjate Keskliit\nMalev on paljudele noortele esimeseks töökogemuse saamise võimaluseks. Malevate korraldamisel kasutatakse mitmeid erinevaid sõnastusi, nt õpilasmalev, töömalev ja noortemalev.Kuna tänapäeval on malev suunatud kõikidele noortele, olenemata sellest, kas nad õpivad või ei, saab kõiki toimuvaid malevaid nimetada noortemalevateks. Oma piirkonnas korraldatud malevas saavad osaleda kõik 7-26- aastased noored, kuid kõige rohkem osaleb malevas 13-19. aastaseid noori.\nMalevas ühendatakse töötamine ja mitteformaalne õpe. Tavaliselt enne lõunat tehakse tööd ja peale lõunat tehakse õppekäike, osaletakse koolitustel ning korraldatakse muid ühistegevusi. Maleva rühm koosneb vähemalt kaheksast noorest ja ühest rühmajuhist. Malevaid on kahte tüüpi: ööbimisega, kus koos rühmaga elatakse kogu maleva periood koos ning ööbimiseta, kus töö- ja ühistegevused toimuvad päevasel ajal – ööseks lähevad noored koju. Maleva pikkus algab ühest nädalast ja kestab tavaliselt 3 nädalat. Malev on hea keskkond sotsiaalsete oskuste omandamiseks, noorel iseenda leidmiseks ja suhtlemisoskuste harjutamiseks. Malevas käinud noorel võib olla tulevikus eelis tööturul, kuna tal on juba noorena omandatud esimene töökogemus ning malevakogemuson kandideerimisdokumentides väärtuslik.\nKui tööandjal on võimalik noortele tööd pakkuda, siis võib ta tööle võtta nii kogu malevarühma, kui ka vaid mõned noored rühmast. Malevlastele eest vastutab töö ajal tööandja (sh ka tööohutusalane juhendamine) ja ka töötasu tehtud töö eest tuleb kasusaajal maksta. Tavaliselt on iga malevarühmaga kaasas ka vastava koolituse saanud rühmajuht, kes vastutab noorte igapäevase tegevuse eest, rühmajuht koordineerib rühma tegemisi ning motiveerib noori töö ajal. Kui tööandja soovib malevanoori palgata, siis tasub ühendust võtta kohaliku omavalitsusega – tavaliselt saab just sealt kogu info omavalitsuses toimuvate malevate kohta.\nKutselaborid ehk ameteid tutvustvad töötoad\nNoorte karjääriteadlikkuse toetamiseks ja töömaailma tutvustamiseks katsetati noorsootöös uudsel viisil ametite tutvustamistVälja töötati kolmes eri valdkonnas n.ö kutselaborid ehk töötoad, mis rändavad sinna, kus viibivad noored. Tutvustatakse metalli- ja puidusektorit läbi mobiilsete töökodade, mille eestvedaja on Merkuur OÜ. Töötubades saavad noored katsetada erinevaid seadmeid ja ise nende toel luua erinevaid tooteid nt mälupulga korpust,disainida puidust kella või lampi. Nii saavad noored aimu nt cnc-pingi operaatori ametist kui algteadmisi inseneri elukutsest. Tervisesektori ametite – õe ja bioanalüütiku ameti tutvustamiseks töötati välja hoopis virtuaalreaalsel tehnoloogial põhinevad töötoad – nii saab noor virtuaalselt töövarjuks minna ametiesindajatele ja pärast lähemalt praktikutelt-töötoa läbiviijatelt täpsustavaid küsimusi küsida ning samuti harjutatakse mõned töövõtted läbi. Neid töötube korraldab Tartu Tervishoiu Kõrgkool. Kolmanda valdkonnana tutvustatakse noorsootööd. Ka noorsootöötajale saab minna virtuaalselt töövarjuks – sel viisil näeb noor selle ameti mitmekesisust. Virtuaalreaalsuse tehnoloogia lahendustega on võimalik tutvuda ka Töötukassa kaudu külastades nende Tallinnas asuvat uut Karjäärikeskust.\nVirtuaalreaalsuse tehnoloogia kasutamine annab suurepärase võimaluse tuua noortele lähemale just neid ameteid, mille kohta noored vähe teavad ja kuhu muidu võib neil olla keeruline või suisa ohtlik töövarjuks minna.\nNoorteinfo ja www.teeviit.ee\nNoorteinfoportaal Teeviit vahendab ja koondab noortele infot kuue teema lõikes koostöös ametite, asutuse, organisatsioonide ning noorte endiga, sealjuures kajastatakse läbi kuufookuste erinevaid ameteid ja elukutseid noorte ning noorte ettevõtjate, tööandjate kogemuslugude kaudu. Seajuures ei puudu ka karjääri, töötamise, seadusandluse, rahatarkuse alane info, mis on igale noorele töötajale oluline. Teeviit portaal tegutseb teemakuude plaani alusel, mille leiad siit teeviit.ee/teeviit-teemakuud-2021/, see tähendab, et iga kuu on fookuses üks konkreetne teema, mille kajastamisse kaasatakse teemapartnereid ja asutusi, tuuakse esile olulist infot ja kajastatakse kogemuslugusid. Portaali külastas 2020 aaastal üle 200 000 unikaalse külastaja.\nTäiendavaks noorte informeerituse toetamiseks kutsuti 2020. aastal Haridus- ja Noorteameti noorteinfoportaali Teeviit poolt ellu koostöös Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendusega noorteinfo töötoad, mille eesmärk on pakkuda noortele praktilise töötoa vormis – nii otsese suhtluse teel kui ka digitaalselt – spetsiifilist infot näiteks karjääriplaneerimise ja rahatarkuse teemadel. Töötoas on noorel võimalus arendada infootsinguoskusi, saada käsitletava teema kohta uusi teadmisi ning kasulikke materjale. Kokku on 13 temaatilist töötuba, mis on mõeldud noortele vanuses 7-26 aastat ning jõuavad 2021 aasta lõpuks eeldatavasti 5000 nooreni. Töötoad on ja noortele praktiliseks tööriistaks erinevate teemade käsitlemisel, mida on võimalus vastavalt vajadusele ja noorte huvidele ise täiendada, näiteks lisada uuringuid, juhendmaterjale, raporteid, videoid, joonised jms.\nAutor: Epp Reedik, Haridus- ja noorteameti noortevaldkonna korraldamise osakonna suunajuht


Investor Hans H. Pank: algajate kauplejate foorumid on kui meteoroloogide suvepäevad | Rahageenius\nInvestor Hans H. Pank: algajate kauplejate foorumid on kui meteoroloogide suvepäevad\n15. november 2018 kell&nbsp09:39\nSelleks, et tuhandete aktsiate seast õige valik teha, tuleb vahepeal aeg maha võtta.Foto: AP Photo/Richard Drew / SCANPIX\nAinuüksi Nasdaqi börsil on suurusjärgus 4000 aktsiat, millega kaubelda. USA-s kokku 10 000 kanti ja maailmas kokku vast umbes 50 000. Kuidas jõuda nende õigeteni?\nÜks võimalus on otsida vihjeid analüütikute arvamusavaldustest.\nEnne kui seda teed lähen, peaks keegi mulle küll selgitama, et mis point on hullult edukatel analüütikutel oma raudpolt kindlat infot tasuta mööda ilma laiali jagada?\nKoppelil oma panka ju ei ole\nMina ei usu hästi, et kuskil pangakontorites igavleb punt ema Nostradamus-Teresasid, kes oma laialt käes olevat vaba aega pärlite sigade ette külvamisega sisustavad.\nMa võtan küll tõsiselt Peeter Koppeli hinnanguid uute autode ostusoovituste või Windsor-tüüpi lipsusõlme sidumise osas, aga kui ta saaks finatsturgudest nii palju aru kui arvatakse, siis ta töötaks omanimelises pangas.\nAga asi võib olla ka puhtalt minus, sest ega ma ei julge ka eriti osta hambapastat, mida hambaarstid televiisoris soovitavad, kuna nad ju tasuvad mu hambavaluga oma Volvode liisinguid.\nKollektiivne tarkus pulbitseb foorumites\nVõimalus on ka otsida vihjeid aktsiakauplejate foorumites ja kommentaariumites. selle põhjal mingeid otsuseid teha. Näiteks Yahoo Finance kommentaarium on selline koht, kuhu on asjaarmastajad kokku tulnud.\nPõhimõtteliselt on seal nagu aastaringselt kestev järgmise päeva ilma ennustamise võistlus meteoroloogide suvepäevadel – kõik karjuvad täiesti rändom numbreid ja pärast uhkustavad, kui kogemata pihta said. Samas positiivse küljena annab see koht võimaluse leida oma otsustele kinnitust, olgu need siis millised iganes, sest mõni loll tegi ikka samamoodi nagu sina.\nVaatan hoopis tulemusi\nLühidalt öeldes, olles aru saanud, et kedagi uskuda ei maksa, valin ma oma kauba ettevõtete kvartaalsete tulemuste avaldamise kalendrist (https://finance.yahoo.com/calendar/earnings). Iga päev avaldab ports ettevõtteid oma tulemused ja nende hulgast oma valik teha palju lihtsam kui 50 000 hulgast.\nLisaks on päris suur tõenäosus, et peale avaldamist aktsia hind hüppab kuskil suunas olenevalt siis tulemuste sisust ja kui päev enne avaldamist oma ost sooritada, siis saab oma tegevuse tagajärje teada juba järgmisel kauplemispäeval ja siirduda uutele jahimaadele.\nMillised konkreetsed aktsiad valida, et nad ikka õiges suunas hüppaks, on juba keerulisem protsess, mis sisaldab fundamentaalandmete analüüsi, täringu veeretamist, aastaaruannete lugemist ja musta kuke vere tilgutamist kolme tee ristil.\nTulen mõne konkreetse tehingu juurde tagasi juba lähipostitustes.\nMärksõnad: börs, Hans H Pank, investeerimine, Nasdaq


ÄP seminar: riik võib osta erasektorilt mitmeid IT-teenuseid - Äripäev\nÄP seminar: riik võib osta erasektorilt mitmeid IT-teenuseid\n05. september 2001, 13:54\nRiik võiks anda mitmed avaliku sektori IT-funktsioonid erasektorile, ütles äsja Äripäeva seminaril teede- ja sideministeeriumi riigi infosüsteemide osakonna juht Arvo Ott.\nOtt tõi näiteks, et avalik sektor saab erasektorist hankida raamatupidamisesüsteeme, andmehoidlaid ja andmekogude tagavarakoopiaid, andmekogude teenuste vahendamist, tarkvarahaldust ja e-riigihangete süsteeme.\nOti ütlusel peaks riik ostma IT-teenuseid nii era- kui ühissektorist. Teenuse kvaliteedi saavutamisel on parimaks meetodiks teenustasu sidumine teenuste kvantiteedi ja kvaliteediga, lisas ta.\nTäna kell 15 Tallinnas Sakala keskuses lõppeval seminaril 'Kas IT-teenuste rentimine on kasulikum kui ostmine' on seni esinenud Microlink Süsteemide tegevjuht Karel Kannel, EMT IT-juht Tiit Tammiste, Neteksperdi juht Armin Laidre ja IT Grupi omanik Jaak Ennuste.\nÄripäeva korraldataval seminaril osaleb ligi 140 inimest.


Haigused, mis põhjustavad teie kehakaalu langust - Diagnostika Kaalulangus haigusest\nHerpes Sellel viirushaigusel on palju ilminguid. Lööki Kesknärvisüsteemi vereringehäired insultid võivad häirida neelamist bulbaarse sündroomi arengu tõttu, mis tähendab peaaegu alati parenteraalset või tuubisöötmist, mis muutub kehakaalu langetamise eelduseks kuni kahheksiani.\nSee tähendab, et järsk kaalulangus võib viidata organismi talitlushäiretele - alates vaimsetest häiretest kuni süsteemsete haigusteni. Mis on kõige sagedasemad kaalulanguse põhjused, mis peaksid vallandama ärevuse, mitte m6 slimme ravi Selgitab "Mail. Ru Health". Vaimsed häired Kiire kaalulangus võib viidata mitmesugustele vaimsetele häiretele.\nKaotatud söögiisu on üks depressiooni sümptomitest, mis viitab põhimõttelise huvi kaotamisele naudingute vastu. Teine kiire ja märgatav kaalulangus võib olla üks esimesi skisofreenia tunnuseid. Selle põhjuseks on asjaolu, et patsiendi kaalulangus haigusest maitsetest ja lõhnadest muutub, samuti asjaolu, et isegi lihtsad igapäevased ülesanded on sellisele patsiendile rasked - poodi minna, toitu valmistada.\nNiisiis, ilma elustiili muutmata, võib hüpertüreoidismiga patsient hakata kiiresti kaalust alla võtma. Kaalulangus haigusest, kilpnäärme funktsiooni suurenemine võib suurendada ka söögiisu, mistõttu mõned hüpertüreoidismiga patsiendid ei kaota kaalu ja mõned isegi võtavad kaalus juurde.\nKui inimesed hakkavad tarvitama kaalulangus haigusest normaliseerivaid ravimeid, normaliseerub nende ainevahetus. Need, kes on need lisakilod varem kaotanud, hakkavad taastuma.\nMõned patsiendid isegi lõpetavad ravi, kaalumine kaalutõus kaalulangus haigusest ravimite kõrvaltoime. Tegelikult on normaalne kaalulangus haigusest kõik kilpnäärme ületalitluse tõttu kaotatud kaalulangus haigusest. See lihtsalt viitab sellele, et haigus on kontrolli alla saadud.\nKui patsiendil on vähenenud söögiisu ja ta ei kaalulangus haigusest süüa tahket toitu, saab kalorite puudujääki täiendada spetsiaalsete vedelate söögikordade asendajatega.\nKahjuks võib kiire kaalulangus ilma nähtava põhjuseta olla üks vähi sümptomitest. Sageli saab esimeseks nähtavaks märgiks inimese jaoks ebatavaline kõhnus. Vähi korral areneb dramaatiline kaalukaotus kaalulangus haigusest, et inimene kaotab söögiisu.


Majesteetlikud Alpid | Tensireisid\nKohtumine Tallinna lennujaamas infoletist vasakul oleva kassa juures kl 04.30. Lend Tallinn-Helsingi kl 06.05-06.40; Helsingi-Milano (Malpensa) kl 08.00-10.05 (NB! Kohalikud ajad. Palun kontrollige lennuaegu paar päeva enne reisi). Sõidame mööda Maggiore järve kallast. See piklik veteväli ulatub otse mägede jalamile ning isegi üle piiri Šveitsi Alpidesse. Siinses vahemerelises kliimas kasvavad jõudsasti korgi-, viigi- ja oliivipuud, datlipalmid ning bugenvillead ja kameeliad. Järve keskel asuvad võluvad Borromeo paradiisisaared, mis said oma nime järve tähtsaimalt patroonilt kardinal Carlo Borromeolt. Jõuame Stresa kuurortlinnakesse, kus on palju villasid ja parke. Soovijad saavad teha Maggiore järvel laevasõidu Isola Bella saarele. Külastame siin asuvat saare tõmbenumbrit 17. saj. Borromeo paleed ja selle Itaalia stiilis aedu. Uhked terrassid, purskkaevud, grotid ja kujud ning nende vahel jalutavad paabulinnud. Tagasi Stresasse jõudes vaba aeg. Soovijad saavad ka ujuma minna. Sõit öömajja Varese lähedale. Majutus 2 järgmist ööd ***hotelli (2-sed toad).\nHommikusöök. Sõit Šveitsi Graubündeni kantonisse. See on Šveitsi kolmkeelne kanton, ainus piirkond, kus räägitakse tänini retoromaani keelt. Ületame suurel Alpe läbival teel paikneva 2065 m kõrguse San Bernardino kuru. Sõit põhjapoole Hinterrheintali oru kaudu. Via Mala on suurim ja muljetavaldavam kuristik Graubündeni kantonis. 300 meetri sügavune Reini jõe kanjon oma “keerisepottidega”. Jalutame 321 trepiastet alla galeriidesse ning vaateterrassile. Suusakuurort Davos on lähedalt seotud Thomas Manniga, kes sai siit inspiratsiooni raamatuks “Võlumägi”. Sõidame üle 2383 m kõrguse Flüela kuru. Sõit öömajja Obsteigi. Õhtusöök (ettetellimisel, lisatasu eest). Öömaja ***hotellis (2-sed toad).\nHommikusöök. Innsbruck on nii Tirooli liidumaa pealinn kui ka piirkonna kultuuri- ja turismikeskus. Jalutuskäik linnas. Triumfikaar, Maria Theresia tänav – esindustänav, millelt avaneb kaunis vaade kaljuse tipuga 2334 m kõrgusele Nordkette mäele. See on muutunud üheks Innsbrucki visiitkaardiks, mida kannavad mälus kõik seda paika külastanud inimesed. 15. sajandist pärit raekoda, mida kutsutakse ka linnatorniks. Linna üks embleemidest on Kuldkatusega maja. Toomkirik – Püha Jakobi katedraal. Hofburgi loss, millest Maria Theresia radikaalse ümberehituse tulemusena sai kaunis hilisbarokse ja õukondliku rokokoo stiilis palee, andes tunnustust Habsburgide dünastia enneolematust hiilgusest. Hofkirche, kus Maximilian I tühja hauda valvavad üleelusuuruses pronkskujud. Sõit Swarovski Kristallimaailma. Sürreaalne unistustemaailm, mis on saavutanud rahvusvahelise kultuskoha maine. Mäekünka sisse on ehitatud „Imede kambrid“, kus kõik sillerdab, helgib ja särab. Hiiglase sees asuvas muuseumis näeme kuulsate disainerite loomingut, samuti erinevate kunstnike installatsioone ja teoseid, mis on täis Swarovski kristalle. Räägitakse, et Swarowski kristallimaailma sisenedes suudab inimene seal olles unistada vaid kõige kaunimatest asjadest. Tänapäevase tipptehnoloogia tulemusel lihvitud kristallid on paigutatud kõikvõimalikesse kompositsioonidesse ja esitlustesse alates kunstist kuni ruumikujunduseni. Meid ootavad maailma suurim, 300 000 karaadine kristall, muljetavaldav 595 detailist koosnev kristallist kuppel, kuhu sisse minnes kogeb, mismoodi on võimalik peegeldada sillerdavat lõpmatust. Alexander McQueeni disainitud kristallidest kuusepuu, maailma kalleim sein, mis on valmistatud kristallidest, ning muidugi Swarovski ehteid läbi aastakümnete jpm. Soovijad saavad kristalltooteid ja ehteid ka kaasa osta. Majutus 2 järgnevat ööd Tirooli-stiilis hotell-külalistemajas (2-sed toad). Õhtusöök (hinna sees). Tirooli õhtu koos muusika ning rahvatantsudega.\nHommikusöök. Veedame hommiku Kaisergebirge mägedes. Asitzbahni köisraudtee viib meid üles 1760 m kõrgusele. Sõit koosneb kahest etapist. Võimalus teha väike matk mägedes või nautida mäel kohvikutes avanevaid imelisi vaateid. Sõidame Baieri piiri ääres asuvasse Tirooli liidumaa suuruselt teise linna, tervisekuurorti Kufsteini. See on armas koht Inni jõe kaldal oma munakivisillutisega tänavatega vanalinnaga. Šlaagri klassika, kindlus, mille eest on peetud palju lahinguid, fassaadimaalingud, mis panevad muigama, aastasadade vanused kõrtsid. Aega jääb ka lõunasöögiks. Sõit lennuväljale. Lend München-Helsingi kl 18.50-22.15; Helsingi-Tallinn kl 23.45-00.20 (NB! Kohalikud ajad. Palun kontrollige lennuaegu paar päeva enne reisi). Reis lõpeb Tallinna lennujaamas.\nlennujaamamaksud 121 € (14.08.2019 seisuga, võivad muutuda),\n3. päeval õhtusöök (va. joogid) 16 €,\nBella saar (koos giidituuriga) 15.50 €\nMini-Šveits 15.50 CHF, 13.50 CHF üle 65a, 10.50 CHF 6-15a\nKufsteini kindlus 12.50 €, 7.50 € 6-25a


Viis põhjust, miks mehed võiksid joogat harrastama hakata | Liigume\nViis põhjust, miks mehed võiksid joogat harrastama hakata\nLiigume.ee, 4. september 2020, 17:13\nJooga pole tingimata just kõige intensiivsem trenn ning seetõttu ei kipu mehed seda massiliselt harrastama. Kuid asjata - lisaks mugavustsoonist väljatulekule on sellel treeningviisil meestele veel mitmeid häid mõjusid. Mõned neist toob välja Men’s Health.\n1. See võib parandada su seksuaalelu\nNaisteleht | Blogid\nJooga võib ravida enneaegse seemnepurske probleemi. India teadlased võtsid luubi alla enneaegse purske murega mehed, osad neist pandi kolmeks kuuks joogat tegema ja osadele anti vastavaid ravimeid. Selgus, et kõik joogaharrastajad raporteerisid ajastuse paranemist. Ravimitarvitajatest kinnitas seda 82%.\n2011. aastal väljaandes Journal of Sexual Medicine ilmunud uuringu kohaselt paraneb 12 nädalat joogat harrastanud meestel üleüldine seksuaalne funktsioneerimine: näiteks kirglikkus, rahuldustunne, sooritus, kontroll seemnepurske üle ja orgasm.\nUuringu autorite hinnangul on põhjuseks kombinatsioon erinevatest jooga kasuteguritest: see tugevdab vaagnalihaseid, parandab tuju ja vähendab ärevust.\n2. See muudab sind tööl produktiivsemaks\nCenters for Disease Control and Prevention (USA haiguste kontrolli ja ennetamise keskus) korraldas uuringu, milles osales 85 000 tööinimest. Leiti, et selliseid vaimsel teadlikkusel põhinevad harrastused nagu jooga parandavad tööalast heaolu ja vähendavad selliseid produktiivsuse alaseid probleeme nagu läbipõlemine.\n3. Sa saad stressist üle\nJooga mõjutab stressiga toimetulekut. Leitud on, et see toimub rakutasandil: uuringute käigus on avastatud, et jooga vähendab kindlate põletikku tekitavate geenide aktiveerumist ja nood kipuvad seda tegema just stressi puhul.\n4. Sul on parem uni\n2013. aasta uuring näitas, et eeskätt vanematel joogaharrastajatel on vähem unehäireid ja neil kulub magamajäämiseks vähem aega. Lisaks on neil seeläbi vähem vajadust unerohtusid tarvitada. Ka on une kvaliteet joogavabade inimestega võrreldes parem.\nOma rolli võivad siin lisaks jooga pakutavale vaimsele ja füüsilisele pingutusele mängida ka hingamisharjutused: need tugevdavad hingamisteede lihaseid ja vähendavad nii und rikkuvaid seisundeid nagu norskamine ja uneapnoe.\n5. Paranevad liikuvus ja rüht\nSu liigesed ja lihased sageli kanged ja valusad? Põhjus: istud liiga palju ja teed päevast päeva samu liigutusi. Ka võib rolli mängida viis, kuidas sa raskusi tõstad. Jooga aitab neid efekte leevendada. Uuringute teatel kogevad kaheksa nädalat joogat teinud mehed vähem kangust alaseljas ja jalakõõlustes ning suuremat õlgade paindlikkust.


Pealinnapere hakkas mahetalunikeks - Tänane leht\nJärvik surus PRIAt kolme ettevõtja huvides, Ratas teab sellest juba augustist (84)\nEbatavaline libedus niitis kogu Tallinnal jalad alt\nEesti ärimehe vana laevafirma on segatud SEB rahapesuskandaali (10) Majandus\nEesti ärimehe vana laevafirma on segatud SEB rahapesuskandaali (10)\nTalverehve ootavad suured muutused\nRail Balticu rongi kisub kraavi poole (11)\nKiiret palgatõusu veab ametnikkond (4)\nÖöseks kuivale jäävate pubide omanikud: Tallinn suunab inimesed kasiinodesse (4) Välismaa\nTürgi ähvardab Baltimaade ja Poola kaitseplaani (3)\nBriti veokitragöödia ohvrid jõudsid Vietnamisse\nAjakirjaniku mõrva juurdlus raputab Malta valitsust\nPostimees Strasbourgis: Von der Leyen sai loa tüürida eri suundades kiskuvat ELi (2)\nKOHALIK VAADE. Kas rassism ja antisemitism tulevad Itaalias tagasi? (2) Arvamus\nJuhtkiri: piilupart juhib Rail Balticu kraavi (5)\nRait Maruste: kokkuleppemenetluse võlud ja valud\nTäna Vabadussõjas: aasta aega sõda\nErkki Bahovski: vähemused huumori keerises (6) Meie Eesti\nTasuta gripisüst ajendas eakaid vaktsineerima (1)\nKadri Tammepuu: muutumise maailmameister gripp Kultuur\nAndke armu, meile (1)\nPÖFF: Film ja maalikunst sulavad ühte\nPÖFF: Mure kaduva pärast Sport\nToyota hankis kogemust, kiirust, tarkust ja andekust\nPärnakatele eurosarjas mõru mekiga rutiinne võit\nDončić ja Co Leetu mängima Maa Elu\nNädala mõte: kas kuusikud kaovad?\nLihasöömist küll taunitakse, kuid tarbimine ei vähene (2)\nRMK metsades töötavad autojuhid vajavad peagi kutsetunnistust\nParim noortalunik: põllumees rassib ööd-päevad, muidugi tekitab toiduraiskamine tuska (1)\nKahjuritõrjujad upuvad töösse: tänavu on erakordselt palju hiiri ja rotte (4)\nLendoravaid ohustab Eestis väljasuremine\nIlmajutt: tundes kohalikku ilma, võib saada vihjeid saabuvast ilmast\nKõrvitsast saab maitsva koogi\nKuldvunts ehk toa-ženšenn on kuulus ravimtaim\nTumedad laigud vahtralehtedel – ohtlik seenhaigus või hea märk?\nPärt Uusbergi suurvorm valmis koostöös rahvusülikooliga\nKüllaltki lahendatavas olukorras hakati otsima tüli (5)\nEndises nakkushaiglas peab saama ülehomseks plats puhtaks\nViktoria paneb oma äärmuslikel sünnitustel arstid ja ämmaemandad proovile\nPÖFFi film: Kui leiva toob lauale oma hääl\nÜlikooli peahoone säras saja aasta eest nagu täht keset pimedust ja masendust (3) Meelelahutus\nPealinnapere hakkas mahetalunikeks\n28. november 2019, 1:00 3 min lugemist\nPalu mahetalu perenaisel Mariin Manglusel tulevad teadmised kogemuse kaudu. Näiteks ei hakanud tänavu maisile külge kahjurid, ent selle leidsid üles pererahvale märkamatuks jäänud loomad, kes paljud tõlvikud teradest tühjaks sõid. FOTO: Tiit Efert\nNoor linnapere tegi poolteist aastat tagasi elus suure muutuse ja kolis Viljandimaale Palu mahetallu. Eeskätt laste huvides maalekolimist ei ole hetkekski kahetsetud.\nVeel eelmise aasta alguses elas tervislikke eluviise propageeriv ja toortoitudest retseptiraamatu koostanud Mariin Manglus koos elukaaslase Raido ja kahe lapsega Stroomi ranna lähedal korteris. Ka linnas elades tundis perekond huvi ökotoodete vastu. Nii seadiski perepea Raido end ökokogukondade uudiskirja saajate nimekirja. Sinna laekus läinud aasta veebruaris kuulutus, kus pealinlase jaoks kaugel ja tundmatul Viljandimaal otsiti mahetalu pidajat.\nKuulutuse peale saatis Raido Mariinile 2018. aastal pärast vabariigi aastapäeva e-kirja, mille pealkiri oli „Lähme maale elama”. Mariin vastas kohe, et see oleks väga äge. „Elu oli paigas, tütar käis Tallinnas lasteaias,” meenutas Mariin.\nRaido vastas kuulutusele. Palu mahetalu omanik on Soomes elav Mikko Rahtola, kes oli seal ise elanud. Nüüd soovis ta, et keegi talu eest hoolitseks ja talumaadel mahepõllumajandust viljeleks. Ise ei plaaninud ta talusse tagasi kolida.\nMariin ja Raido võtsid jalge alla teekonna Võrtsjärve läänekaldal asuvasse Mõnnaste külla ja olid valmis kõikvõimalikeks üllatusteks. Märtsiilm oli kõle ja lumi maas. Palu taluhooned näisid ajahambast puretud. Kõigest hoolimata tekkis Mariinil ja Raidol hea tunne.