Ülle Meistri Jukust... - "Suusatades ..." - leheküljed kõigile !\nÜlle Meistriga - Juku tegemisest ...\nTuntud kunstniku ja teeneka illustraatori Ülle Meistri joonistatud lasteraamatute ja kooliaabitsate pilte tunneb mitu põlvkonda eestlasi. Aga see, kuidas ühest tema joonistatud tegelasest - mäenukil seisvast ja suusatamisest mõnu tundva poisiklutist sai suusaraamatu JUKU SUUSAKOOL kangelane, pole eriti räägitud. Ning veel sedagi, et lisaks ühele JUKULE tuli Ülle Meistri pliiatsi alt veel paarsada suusatavat last välja võluda...\nNii sündiski laste suusaraamat JUKU SUUSAKOOL , millest nüüdseks on tehtud kolm trükki ja õpetatud suusatamise A-d ja O-d mitme põlvkonna lastele\nJUKU pole jäänud ainult Eesti piiresse ja on leidnud sooja vastuvõtu eri poolel maailmas. Eelkõige võlub just särav suusapiltide keel, mis on olnud kõikjal ja kõigile arusaadav\n1998.a. Nagano OM päevil jõudis JUKU Suusakool ka Jaapani lasteni, kellele tekst ei pruukinud midagi öelda, aga pildid see-eest seda enam / Foto : K. Zilmer\nSedapuhku tahaks meenutada vestlusi Ülle Meistriga (ÜM) ja eelkõige ehk just seda, kuidas ta vaimustus suusaraamatu tegemisest vahepeal minust enamgi ja iga kohtumine oli seda huvitavam, et arutatud mõte oli saanud just temapoolse edasiarenduse . Noh, nii öelda - kunstiinimese oma ja mulle oli see äärmiselt meeltmööda....kogemus\nAlljärgnevalt siis mõned arutlused ja Ülle pakutud lahendused ( imelised joonistused )\nMina (KZ) : Üritaks suusaraamatut mitte kohe suusatamisega alustada. Mul on otsitud üks imeilus Olivia Saare luuletus ja ka teksti. Äkki oskate midagi omalt poolt panna ?\nÜM : Eks ma mõtlen pisut...\nKui lehekülge nägin, siis veendusin, et maailmas ei alga ükski suusaraamat nii kaunilt ...\nKZ : Siin joonistusel hakkas silma, et üks laps ei lasku just kõige õigemini...\nNo ütleme, et - nagu lastud vares...\nÜM - Äkki tohib mõni ikka valesti ka sõita ?\nMinu kui suusaõpetaja suu oli niimoodi delikaatselt lukku pandud\nKZ : Sinna kellamängu pildile võiks numbrite 3,6 , 9 ja 12 kohale vastava harjutuse joonistada...\nÜM : Kellal on ju 12 numbrit, peaks ikka seda ka arvestama\nJärgmiseks korraks oli Ülle otsinud igale kellaajale oma tegevuse ja saigi ilus SUUSAKELL\nKZ: Kukkumise leheküljel on alumise poole osas teil vaba voli tegutseda...\nÜM : Ma siis teen midagi\nKust teadis küll Ülle, et just niimoodi kukutakse ja ukerdataksegi ? Fantastiline !\nKZ : Matka teksti kirjutasin rohkem lugemiseks ja ühise suusasõidu kirjelduseks\nÜM : Kas lõkketegemine sobiks, see meeldib lastele vahel isegi rohkem kui suusatamine\nKZ : Uisutehnika ei leidnud päris sobivat pilti, ilmselt pean vist ise mõne asendi ette näitama ...\nÜM : Oot-oot, ma viskan kohe ka mõne joone paberile ....\nNiisuguseid loomingulisi hetki sai Ülle Meistriga koostööd tehes üle elatud. Vahel tundus, et kas ma oma soovidega ikka üle ei pinguta, aga kuskil poole raamatu peal sain aru - Ülle oli Juku asjust minust ehk enamgi sisse elanud...\nLõpptulemus sai nii kaunis ja särav, et kui USA suusaliidu tegevjuht Luke raamatut nägi , oli ta hetkega uurimas - äkki saaks Jukust Johnny teha...\nPoole aasta pärast tegutseski Johnny juba ameerika suusaklubide lasteprogrammide tõelise staarina, olles näiteks uisutehnika ühe pioneeri Bill Kochi suusaklubis CD- ROM-il kingituseks kõigile klubiliikmetele\nMul ei jää kõigi nende meenutuste puhul öelda midagi muud, kui\nTÄNUD , ÜLLE !


Kommentaarid: Hemorroidid ja anaallõhed lõplikult minema!\nHemorroidid ja anaallõhed lõplikult minema!\nMadli123/ 24. november 2015 09:30\nSoovitan super head proktoloogi Vitaclinikas,olen väga rahul,lisan siia ka lingi http://vita.ee/teenus/proktoloogia/\nPatsient/ 12. juuli 2015 02:18\nKatsuge esmalt proktoloogi vastuvõtule pääseda. Mul läks 3 kuud. Ja siis ei saanud ka päris proktoloogi vastuvõtule vaid teda asendava gastro-kirurgi juurde.\npeenemad ravimeetodid/ 26. juuni 2015 07:51\nei botoxit ega laserravi saa haigekassakindlustatud s.t. maksate ise kinni, kuigi sots. maksu taota ka nii, et vähe pole- rikaste privileeg\nhow to poop right/ 25. juuni 2015 23:32\nHow toilet posture affects your health https://www.youtube.com/watch?v=pYcv6odWfTM\n6 kuud pärakulõhega/ 25. juuni 2015 21:38\nEi parane see lõhe midagi 8 nädalaga.Minul võttis paranemine aega 6 kuud. 2 korda käisin proktoloogi juures kes ütles et opereeritakse alles siis kui 10 kuu jooksul paranemist ei toimu.\nMingist Botxist ega laserravist polnud juttu.Minul soovitas kirurg 2 kuud Forlaxi võtta.See lõpuks aitas.\nVana taimetark/ 25. juuni 2015 22:05\nProovige raudrohu teed ja tinktuuri!\noh/ 25. juuni 2015 21:36\nMul olnud nii lõhe kui hemorroid ja hemorroid on lausa nauding anaallõhe kõrval. Ei taha meenutadagi neid aegu. Pärast sünnitust piinlesin mitmeid kuid kuni lõpuks julguse kokku võtsin ja proktoloogile läksin. Sain salvi määrimiseks, paari kuuga olid valud kadnud. Sellest 1,5 aastat möödas ja praegugi igal hommikul vetsus käies tunnen suurt kergendust ja tänutunnet sellest kui hea on ikka kakada mõnuga :)\nMinge kindlasti arsti juurde. See oli nii diskreetne külastus, olin külili, tõstsin seelikusaba üles ja aluspüksid langetasin põlvini, alles siis tuli arst kardina taha. Vaatas, katsus, 5 sekundit ja ütles et võib riidesse panna. Polnud nii, et öökis ja ähkis, et mis rõve hais ja kole auk. Kusjuures meesarst oli. Ärge häbenege minna! Kahetsen, et ise nii pikalt häbenesin.\nNii ja naa/ 25. juuni 2015 21:20\nIse pole arst ja ei oska ka hinnangut enese tervisele anda. Aga seesinane anaallõhe -moodi asi nagu on. Ja ei ole ka. Harva (tõesti nii) esineb peale suuremat punnitamist selline kehasisene lõikav valu, mis närib sind umbes veerandtunni kestel. Kusagil seal pärasooles.. Aga verd ei tähelda ja kõik laheneb iseenesest. Selline nõme kutsumata külaline.\n30 aastat hemarroidiga/ 25. juuni 2015 21:13\nSain sisemisest hemarroidist rõngaga lahti, kuigi istuda paar päeva ei saanud ja valutas ka. Välimisele tehti lôikus, lamasin terve nädala. Kuid tulemus on väga hea. Soovitan soojalt.\n25. juuni 2015 19:18\n25. juuni 2015 19:44\nMuidu, hemorroidid on rohkem naiste haigus. Järeldusi tee ise\nlöhe/ 25. juuni 2015 19:13\nMul on olnud löhe. Ei soovita vaenlaselegi.... 1 asi mis tehke on minge arsti juurde. Pärast ravite 5 x hullemat\nJutukeseken/ 25. juuni 2015 18:27\nSiin selline väga positive jutuke, tegelikult neid rõngakesi pandi EEstis juba 10 või isegi enam aastatid tagasi, see ika tõelise haiguse puhul ei aita, pigem kirurgikine ja pärast valulik taastumine. Aga helge tuleviku nimel tasub ära kannatada kevadise karu esimise väljahetie valu.\nloll jutt/ 25. juuni 2015 17:24\nlateksirõngaga ei saa tegelikult hemorroidist lahti, see vähendab ainult selle mõõtmeid, selle pärast kui on võimalik lase alati kirurgiliselt eemaldada!


Juhtkiri: Eesti Post tuleb Tallinna Börsile? Ootame pikisilmi! - Logistikauudised\nAutorid: Äripäev, Редакция специальных проектов Äripäev, Электронный справочник Äripäev • 25. aprill 2011\nÄripäeva teada on riik Eesti Posti osas põhimõttelist otsust langetamas. Kuid kas see tähendab osaluse müümist mõnele rahvusvahelisele suurkontsernile, näiteks Soome riigile kuuluvale Itellale, või hoopis aktsiaemissiooni ja Tallinna Börsile tulekut?\nÄripäev pooldaks Eesti Posti aktsiaemissiooni. See annaks kodumaisele tarbijale motivatsiooni eelistada partnerina kodumaist börsifirmat. See annaks kodumaisele investorile võimaluse oma raha taas mõnda rahvaettevõttesse kasvama panna. On ju selgemast selgem, et Tallinna Börs kui selline on viimaste aastatega üsna õblukeseks kuivanud. Börsilt lahkujaid on olnud enam kui uustulnukaid. Samuti on selgemast selgem, et Eesti Post vajab muudatusi.\nSest praegune Eesti Post pole ju tegelikult kuigi lihtsalt lahterdatav ettevõte. On ta klassikaline kirjakandefirma või hoopis logistikaettevõte? Oma põhitegevuselt teenib Eesti Post kahjumit, mullu 400 000 eurot. Eelmisel aastal langes nii kirjade ja pakkide kui ka perioodika ja pensionide kojukande maht. Maailm me ümber on muutumas, pea see aegki käes pole, kui viimanegi paberkiri internetti kolib. Ja nii kurb kui see ka pole, pole paberajalehtedegi tulevik kuigi roosiline.\nSeega on Eesti Postist täiesti loogiline uusi turge, uusi tegevusharusid otsida. Logistikast teenis Eesti Post mullu juba tervelt viiendiku oma aastakäibest. Siin on arenguruumi ning börsiletulek annaks ehk investeeringuteks vajaliku lisaraha. Seni on nad ju laienenud kinnisvara müügist saadud rahast.\nLaienenud on Eesti Post aga uljalt, pea sama uljalt kui me kodumaine energeetikagigant Eesti Energia. Keda samuti pikisilmi Tallinna Börsile oodatakse. Eesti Post on kolmandikuga osaline Kasahstani Elektronpostis. Eesti Post teatas eelmisel suvel, et katavad kogu Baltimaad pakiautomaatide võrgustikuga. On ju, vähemalt esmapilgul, sama võõristama panevad sihtriigid ja sama suurejoonelised plaanid nagu Eesti Energial?\nSamas, kogu Euroopa, kaasa arvatud Läti-Leedu postiturg avaneb juba 2013. aastal. Selles valguses on Eesti Posti praegune laienemisiha ju igati tervitatav. Ning nende investeeringuvajadused samuti mõistetavad. Raha on aga siinsamas Eestis täitsa olemas, Äripäev usub küll, et Eesti Posti emissioon märgitaks täis.\nSeepärast arvabki Äripäev, et mõlema nimetatud riigifirma arengule tuleks börsiletulek kasuks. Piltlikult öeldes on neil mõlemal siin koduturul igav hakanud, seepärast trügivadki mujale. Kuna uusvana IRLi-Reformierakonna valitsuskoalitsioon lubas oma värskes valitsusliidu programmis "kaaluda" ka valitud riigiettevõtete noteerimist börsil, siis arvamegi, et nüüd võiks sõnadelt tegudele asuda. Või vähemalt kaaluma hakata.\nPealegi, börsiletulekuga kaasneks ka läbipaistvus. Kui Eesti Energia käitub juba ammu sama avalikult kui börsiettevõte, kuna nende suured laenuandjad on seda nõudnud, siis Eesti Post paistab küll praegu silma pigem läbipaistmatusega. Konkurendid (nii kirjakande- kui ka logistikaturult) spekuleerivad, et Eesti Posti hinnakujundus pole kuigi selge, nad vihjavad, et postifirma doteerib ühelt tegevusalalt teenitava rahaga teisi, kahjumlikke tegevusi. Ka nende kahtluseusside mahasurumiseks sobib börsiletulek kenasti. Seega - Eesti Post Tallinna Börsile!


Good luck, girls! Miss Raplamaa 2014 – ANNA ELISABETH\nÜtlen ausalt, et viimane kord kui ma missivalimisi jälgisin või neist lugu pidasin oli siis, kui ma olin seitsmeaastane ja Kristiina Heinmets missikrooniga pärjati. Siis oli veel säilinud see Miss Estonia võlu. Nüüd aga valitakse miss kusagil vanalinnas kangi all ja üritus pole isegi avalik. Järsku ilmub välja uus Miss Estonia, aga kes ta valis, kus ja millal? :D Igatahes, minu usk meie missivõistlustesse taastus, kui hakkasin paari viimase aasta jooksul rohkem jälgima Miss Raplamaa üritust. Imeilusad eesti tüdrukud, keda näeme meedias juba pikalt enne suursündmust. Nad külastavad koos põnevaid paiku, neile õpetatakse tantsimist ja nad osalevad isegi militaarseiklustel, patseerivad moeshow’del… Neile on võimalik algusest peale kaasa elada ja leida oma lemmik! Minu poolest võiksime me hoopis ühe Raplamaa kaunitari meid suurtel rahvusvahelistel missivalimistel maailmasse esindama saata! :) Mul oma kindlat lemmikut pole, aga kui pealiskaudselt ja piltide järgi hinnata, tuleb ausalt tunnistada, et nad kõik on IMEILUSAD ja on näha, et neis on peidus midagi säravat ja silmapaistvat!\nJuba HOMME, 5. aprillil valitaksegi Raplas Sadolin spordihoones Miss Raplamaa ja seda juba 20. korda, mis seob kauni missivalimise ka uhke juubelipidustusega. Õhtut juhivad Kadri Adamson ja Juss Haasma, akustilise kontserdiga esineb Koit Toome. Lisaks näeb laval disainerite Marilin Sikkal ja Tiina Talumees kevadist loomingut ning Mummu Bear’i mütse! :)\n05/04/2014 at 09:51


1 tk Sidrun (värskelt riivitud koor)\nJahuvabad küpsised ei taha hästi koos püsida. Seega lase neil enne maha jahtuda ja alles siis tõsta plaadilt serveerimisalusele. Sellest kogusest saad küpsiseid 250 grammi.\n2. Riivi sidrun ja lisa võivahu hulka.\n3. Sega omavahel riisi- ja mandlijahu ning sool ja sega taina hulka. Tõsta külma seisma.\n4. Rulli tainas õhukeseks ja lõika meelepärasteks tükkideks.\n5. Küpseta ahjus 180 kraadi juures 10–15 minutit.\n* Jälgi küpsiseid, et need kõrbema ei läheks – sidruniküpsiste maitse on sedavõrd õrn, et liiga pruuniks muutudes kaob pool nende võlust.\n* Jahtunult on neil küpsistel ka parem maitse.


Mõtle raamidest välja\nMõtle raamidest välja Iga veetilk uuristab aja möödudes kivisse augu ja proovima peab. Märtsikuu kolmandal laupäeval kogunesime naiskodukaitsjatega Tartu malevasse, et osaleda kõrg- ja kutsekoolide värbamiskoolitusel. Osalesid huvilised Tartu, Võrumaa ja Sakala ringkonnast. ← Eelmine Võrkpall treenib naerulihaseid Järgmine → Ka kohvikann ja pesumasin naeravad! Mõtle raamidest välja\nAvaleht > Ringkonnad > Sakala > Sündmused > Arhiiv > Mõtle raamidest välja\nKerstin Käärik 18. märtsil 2014\nIga veetilk uuristab aja möödudes kivisse augu ja proovima peab. Märtsikuu kolmandal laupäeval kogunesime naiskodukaitsjatega Tartu malevasse, et osaleda kõrg- ja kutsekoolide värbamiskoolitusel. Osalesid huvilised Tartu, Võrumaa ja Sakala ringkonnast.\nPäevakavas olid ettekanded ja ajarünnakud. Virge Prank-Vijard, Heino Elleri nim Tartu Muusikakooli üldainete osakonna juhataja ja Liine Maasikase, Tartu Kutsehariduskeskuse karjäärinõustaja ettekanded hõlmasid kutsehariduse õppekavade reformi, koolikeskkonda ja õpilasi. Siin koorus välja hea mõte pakkuda kutsekoolidele praktikakohti, et saada juurde uusi liikmeid.\nAjurünnakut võimalike lähenemisviisidega juhtis Liisa Aru. Minule oli see blokk kõige põnevam, sest siin said tahvlile kirja kõik seinast-seina mõtted: vormis mehed, väärtus, lähme külla, plakat, perekond jne. Kirjapandut kommenteeris Triin Tõnsing, kelle sõnul võiks rohkem mõelda raamidest välja. Vaja oleks ka poolutoopilisi mõtteid, sest Naiskodukaitse organisatsioon pakub tegevusi nii ajule, hingele kui kehale.\nRühmatöös mõtlesime, kuidas agiteerida kutse- ja ülikoolide tudengeid. Siin pakuti välja väga erinevaid ideid: koostöö tudengiorganisatsioonidega, osalemine tudengipäevadel, asutuse suvepäevade meditsiiniteenistuse tagamine, NKK voldiku tudengi (rebase) kotti lisamine, fotovõistluse väljakuulutamine, õpetajate päeval tegevuse pakkumine õpetajatele jne. Sujuvalt sai mõelda ka asjadele, mis meid tutvustaks: raamatu järjehoidja, pabertaskurätid NKK ümbrises, sõrmuse kott, NKK nädal, heakorratalgud.\nKirja sai tõesti palju häid mõtteid ja siit tuli kohe järgmine küsimus – kust leida inimressurssi? Kui teeme mitme inimesega suure ürituse ja osavõtt jääb liiga leigeks, sest noortel puudub aeg ning huvi, siis, kuidas mõjub see meie organisatsioonile? Samas uuristab ka iga veetilk aja möödudes kivisse augu ja proovima ikka peab.\nViljandimaal on kolm kooli, kus saab NKK tegevust tutvustada: Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskool, Viljandi Ühendatud Kutsekeskkool ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia. Suur tänu Tartu ringkonna naistele kes aitasid asjalikult sisustada järjekordset laupäeva ja andsid mitu huvitavat ideed igapäevatööks.\nVõrkpall treenib naerulihaseid\nPäevakavas olid ettekanded ja ajarünnakud Virge Prank-Vijard, Heino Elleri nim Tartu Muusikakooli üldainete osakonna juhataja ja Liine Maasikase, Tartu Kutsehariduskeskuse karjäärinõustaja ettekanded hõlmasid kutsehariduse õppekavade reformi, koolikeskkonda ja õpilasi Iga veetilk uuristab aja möödudes kivisse augu ja proovima peab. Märtsikuu kolmandal laupäeval kogunesime naiskodukaitsjatega Tartu malevasse, et osaleda kõrg- ja kutsekoolide värbamiskoolitusel. Osalesid huvilised Tartu, Võrumaa ja Sakala ringkonnast.


WATEVA albumiesitluse pidu - Tallinn Creative Hub\nOleme valmis saanud oma debüütalbumi “Disposable Society”, mille valmimine võttis aega üle kahe aasta ning mille sisse oleme pannud hulganisti higi, vaeva ja ekraaniaega. Kes on juba kuulanud, see teab, et tegu on üsnagi sinemaatilise teosega. Albumit kirjutades kujutasime ennast ette 5000 aastat tulevikus.\n“Kui olime mannaga stuudios, hakkasime rääkima kliimast ja praegusest olukorrast maailmas üleüldiselt. Iga albumil olev lugu esindab hetke kellegi elust, mis tulevikumaailmas veel endiselt Maa peal olemas on ja jutustab erinevatest perspektiividest lühikesi lugusid. Album on saanud mõjutusi ka viimase kahe aasta jooksul maailmas toimunust – seletamatust ilust keset kaost.”\nKuna suur töö selja taga, siis võiks ju korra kokku saada ja väikese peo teha?\nKutsume teid kõiki 16. oktoobril Kultuurikatlasse, kus tulevad esitlusele uued albumi lood, vanad head Wateva lood ja veel kõige-kõige uuemad, senikuulmata lood. Lisaks toome lavalaudadele mitmed külalisesinejad.\nPidupäeva puhul oleme endale kõrvale kutsunud oma kõige lemmikumad artistid Eestist.\nVanusepiirang / Age Limit: 18+\nUksed / Doors: 22:00 – 04.30\nInfo: PS Music Events FB / info@prosolutions.ee\nPiletiinfo / Ticket info: help@ticketer.ee\nKorraldaja jätab endale õiguse teha muudatusi ürituse sisus ning ajakavas!\nSündmusele pääsemiseks on külastajal kohustus esitada:\nNegatiivne COVID-19 testi tulemus (kuni 72h enne sündmuse toimumis tehtud negatiivse tulemusega PCR test või kohapeal tehtud negatiivse tulemusega antigeeni kiirtest)\nKohapeal on võimalik teha antigeeni kiirtesti hinnaga 6€, mis tagab negatiivse tulemuse korral ühekordse sissepääsu sündmusele ning mis kaotab kehtivuse sündmuselt väljudes.\nPalume sellest tulenevalt saabuda sündmusele aegsasti ja varuda kannatust. Täname mõistva suhtumise eest!\nFINK IIUII Tour


Daknang 17, kurkumitilgad, 10ml - RUDRA jooga- ja tervisliku toidu pood\n/ Daknang 17, kurkumitilgad, 10ml\nDaknang 17, kurkumitilgad. Iidsete allikate kohaselt on kurkumi tugevad omadused inimkonnale teada olnud juba 5000 aastat. Loodus on andnud inimestele võimsaid antibiootikume ja häid antioksüdante. Kurkum parandab seedimist ja suurendab söögiisu, soodustades samal ajal kaalulangust. Hiinas on kurkumit antidepressandina kasutatud sadu aastaid. Kurkum ei ole imerohi kõigi haiguste vastu, kuid see on kasulik kõigile. Selles koostises suurendab kurkumi ja musta pipra sünergia teineteise tõhusaid omadusi. Ekstrakti vedelal kujul seeditakse paremini ja kiiremini, mistõttu on võimalik seda eliksiiri kasutada kiirabi eesmärgil. Koostis: Vedel taimeekstrakt 1:10 soovitatav päevane kogus (RDA) 10 tilka ~ 0,375 ml: * Curcuma longa juur * Musta pipra (Piper nigrum) vili. Vesi, alkohol 68 mahuprotsenti. Toode on 100% looduslik, tõhus ja sõltuvust mitte tekitav taimne eliksiir. Soovitatav kasutada alates 18 eluaastast. Lahustage 10 tilka toodet klaasis vees. Võtke tühja kõhuga hommikul või pärastlõunal 30-40 minutit enne või tund pärast sööki. Kasutage väga hästi külmetushaiguste, ägedate hingamisteede viirusnakkuste või gripi algfaasis, et vältida haigusi. Eliksiir leevendab ka rindkere turset, bronhiiti, nohu, köha ja külmetust, hingamisprobleeme, kurguvalu, häälekähedust, allergiaid ja astma sümptomeid. Valem parandab seedetrakti talitlust, soodustab tõhusa soolestiku mikrofloora normaalset kasvu, suurendab toitainete omastamist ja stimuleerib kõhunäärme seedeensüüme, suurendades seeläbi energia hulka. Valem leevendab puhitust, kõhukinnisust või kõhulahtisust, kõhuvalu ja raskustunnet, toidumürgituse ja hemorroidide sümptomeid ning pärsib heliobakteriaalse pylori (H. pylori) bakteri kasvu. See takistab mao- ja kaksteistsõrmiksoole haavandite teket ning soodustab nende paranemist. Vähendab haavandilise koliidi, haavandilise proktiidi, Crohni tõve ja ärritunud soole sündroomi sümptomeid. See puhastab keha, eriti verd ja maksa. Mõjub soodsalt meeste ja naiste hormonaal- ja reproduktiivsüsteemile. See toetab südame-veresoonkonna süsteemi, takistab ateroskleroosi teket, parandab vereringet, reguleerib rasvade ainevahetust, tasakaalustab veresuhkru taset ja vähendab "kahjulikku" kolesterooli. Soodustab haavade paranemist, vaigistab lihasvalu, lõdvestab kõõluseid ja sidemeid, taastab lihaskudesid ja liigeseid. Sellel on valuvaigistav toime, see vähendab operatsioonijärgset, neuropaatilist ja kroonilist valu. Energiatasandil puhastab kurkum tõhusalt kanaleid ja aitab eemaldada plokid. BIOLOOGILINE TOITUMILISAND EI ASENDA TÄIELIKKU JA TASAKAALUSTATUD TOITUMIST Ärge ületage soovitatavat ööpäevast kogust.


Tallinna loomaaia jääkaru Nordi nahk pargitakse Jõgeva nahavabrikus - Maaleht\nTallinna loomaaia jääkaru Nordi nahk pargitakse Jõgeva nahavabrikus\nAasta alguses haiguse tõttu magama pandud Tallinna loomaaia 17aastase jääkaru Nordi skelett läks maaülikooli võrdleva anatoomia muuseumisse, aga nahk toodi parkida Jõgevale, kirjutab Vooremaa.\nTallinna loomaaias elanud jääkaru Nord Foto: Tallinna loomaaed\n„Kõigepealt nahk puhastatakse, võetakse üleliigne rasv ja liha alt ära,” selgitas Ingmar Baida Jõgeva nahavabrikust Skineks. “Siis pannakse see parkainetesse, mis konserveerivad naha ära. Aga kõik algab ikka sellest, et inimene ise paneb nahale soola, ikka korralikult, et karv lahti või nahk hapuks ei läheks. Siis nahk kuivatatakse ja lihvitakse alt siledaks,“\nEksootiliste elukate naha parkimise kogemus on Skineksil just tänu Tallinna loomaaiale ning jahimeestele, kes kaugetes maades jahil käivad ning nahad Jõgevale parkida toovad.\nMaaleht kirjutas nahavabrik Skineksist jaanuaris. Loe siit: "Lambanahad – kas tülikas kõrvalsaadus või ärivõimalus?"\nJääkaru naha parkimisest loe pikemalt Vooremaast.


Rahvamajanduse arvepidamise abinäitajad 2015 | Statistikaamet\nRahvamajanduse arvepidamise abinäitajad 2015\nRahvamajanduse arvepidamise abinäitajad\nTööjõu ühikukulu võib pidada konkurentsivõimet iseloomustavaks näitajaks ning et viimane säiliks kõrge, ei tohi tööjõukulud kasvada püsivalt tootlikkusest kiiremini. Siseturu hindade aspektist on tööjõu ühikukulu tähtis inflatsiooni mõjutaja. Tööjõu ühikukulu arvutatakse tööjõukulu ja tööjõu tootlikkuse jagatisena. Ühest küljest näitab see suhtarv, kui suurte tööjõukuludega luuakse ühte ühikut sisemajanduse koguprodukti (SKP). Teisest küljest väljendab tööjõu ühikukulu SKP loomisel kasutatud tööjõukulude ja tööjõu tootlikkuse suhet. Tööjõukulud on omakorda arvutatud palgatöötajate tööhüvitiste ja töötajate arvu suhtarvuna, tootlikkus aga reaalse SKP ja hõivatute arvu suhtarvuna.\nRahvusvaheline Valuutafond (IMF), Euroopa Liidu statistikaamet (Eurostat)\nMajanduslikult aktiivne elanikkond, töötud, hõivatud tegevusala järgi: palgatöötajad, mittepalgalised töötajad (töötajate arv, töötatud tunnid, töökohad).\nTööjõu tootlikkus töötaja kohta, töötatud tunni kohta, tööjõu ühikukulu.\nAmetikoht – kirjalik või suusõnaline kokkulepe isiku ja residendist institutsionaalse üksuse vahel töö teostamiseks vastava tasu eest kindlal perioodil või kuni edasise korralduseni. Ametikoht hõlmab ka ühe ja sama isiku teist, kolmandat jne ametikohta (ESA95).\nMittepalgaline töötaja – isik, kes on ainuomanik või ühisomanik inkorporeerimata ettevõttes, kus ta töötab.\nTööhõive – hõlmab nii palgatöötajaid kui ka mittepalgalisi töötajaid, kes on hõivatud mingi tegevusalaga, mis on defineeritud EMTAK-i klassifikaatori järgi. Tööhõivet iseloomustab (tööga) hõivatute arv.\nTööjõu tootlikkus – toodang tööjõu ühiku kulu kohta.\nTöötatud tunnid – töötaja või mittepalgalise töötaja arvestusperioodil tegelikult töötatud tundide arv.\ntuhat inimest, protsent\nNõukogu määrus (EÜ) nr 2223/96, 25. juuni 1996, ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta\nKomisjoni määrus (EL) nr 715/2010, 10. august 2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 seoses kohandustega, mida tehakse majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori NACE Revision 2 ja tegevusaladel põhineva toodete statistilise klassifikaatori (CPA) läbivaatamise järel rahvamajanduse arvepidamise süsteemides\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1392/2007, 13. november 2007, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 seoses rahvamajanduse arvepidamise andmete edastamisega\nAndmed avaldatakse statistika andmebaasis http://pub.stat.ee valdkonnas „Majandus/ Rahvamajanduse arvepidamine”.\nEuroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteem 1995 (ESA 95). Tõlge eesti keelde 2001\nEuroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteem 2010 (ESA 2010)\nSystem of National Accounts 1993 (1993 SNA). Commission of the EC, IMF, OECD, UN and WB (1993)\nSystem of National Accounts 2008 (2008 SNA). European Commission, International Monetary Fund, Organisation for Economic Co-operation and Development, United Nations, World Bank (2009, New York)\nEurostatile saadetud kvaliteediraport asub aadressil http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_SDDS/EN/prc_hicp_nesms_ee.htm.\nRahvamajanduse arvepidamise tööjõu arvestus koostatakse vastavalt ESA 2010 metoodikajuhistele.\nStatistilise töö arvestuse täpsus sõltub sisendina kasutatavate teiste statistiliste tööde (eelkõige tööjõu-uuringu) kvaliteedist. Statistiliste tööde sisendandmete täpsust kontrollitakse.\nEurostat ja riiklikud statistikaametid püüavad vähendada valikust sõltumatuid vigu, täiustades pidevalt metoodikat ja uuringuprotsessi.\nAndmed avaldatakse 70 päeva pärast aruandeperioodi lõppu (T+70).\nAndmed on rahvusvaheliselt võrreldavad.\nÜhtse metoodika järgi aegread algavad 1995. aastast, töötunnid ja tööjõu tootlikkuse muutus tunni kohta 2001. aastast.\nEttevõtete statistikas arvutatud tööjõu tootlikkus tugineb ettevõtete sektori andmetele ning lisandväärtuse arvutamise teistsugusele metoodikale, kui rahvamajanduse arvepidamises.\nRegionaalse sisemajanduse koguprodukti (SKP) andmed revideeritakse vastavalt kogu rahvamajanduse SKP andmete revideerimisele.\nPolitsei- ja Piirivalveametilt saadakse Eestis tähtajalise tööloa alusel töötavate välismaalaste arv.\nKaitseministeeriumist saadakse riigi relvajõudude liikmete arv, kes asuvad välismaailmas.\nVälisministeeriumist saadakse järgmised andmed: välismaal diplomaatilistel missioonidel viibivate Eesti elanike arv kokku, väljaspool Eesti territooriumi paiknevates Eesti valitsemissektori asutustes töötavate kohaliku riigi töötajate arv, väljaspool Eesti territooriumi paiknevate Eesti valitsemissektori asutuste töötajate arv kokku, Eesti territooriumil paiknevate välisriikide diplomaatiliste esinduste välismaalastest töötajate arv.\nKasutatakse statistikatööde 21401 „Rahvamajanduse aastaarvestus”, 21405 „Rahvamajanduse kvartaliarvestus” ja 40701 „Tööjõu-uuring” andmeid.\nValideerimine sisaldab aritmeetilisi ja kvalitatiivseid kontrolle, sh võrdlust eelnevate perioodide ja muude uuringute andmetega.\nKorrigeeritud on näitajate hõivatute arv, töötatud tunnid, ametikohtade arv, majanduslikult aktiivne rahvastik, töötud, tööjõu tootlikkus ja tööjõu ühikukulu aegridu. Aegread on sesoonselt ja tööpäevadega korrigeeritud.


5 levinud müüti rasedusest - sõbranna.ee\n5 levinud müüti rasedusest\n26. detsember 2018, 14:59\nLapseootus on eriline aeg, mille kohta ka palju müüte levib. Purustame need!\nSpordiga tegelemine ei ole ohutu\nKui tervis on raseduse ajal korras ja tegelesid juba enne lapseootust aktiivselt spordiga, ei ole mingit põhjust ka raseduse ajal trenni tegemist katki jätta. Eelkõige tuleb jälgida, et trenn oleks jõukohane ja enesetunne püsiks hea. Järk-järgult võiks trenni intensiivsust ja kestvust vähendada. Raseduse ajal on väga heaks trenniks näiteks jooga. Kindluse mõttes tasub kontakteeruda oma arstiga.\nJuuste värvimine on keelatud\nOn levinud müüt, et raseduse ajal ei tohi juukseid värvida. Tegelikult ei soovitata juukseid värvida esimese trimestri jooksul, sest siis on organism kõigi välismõjude suhtes kõige tundlikum, kuid selle perioodi möödudes ei tohiks juuste värvimine probleem olla. Selleks, et lootele viga teha, on vaja väga suurt kogust kemikaale, mida juuksevärvides pole, selgitab Women Daily Magazine.\nLapseootus tekitab veidraid isusid\nSugugi mitte kõik rasedad naised ei koge veidraid isusid, et tahaks terve purgi hapukurke ära süüa või toituks päevad läbi ainult heeringast. Tavapärasest erinevad isud on tingitud hormonaalsetest muutustest, aga kõik naised neid ei koge.\nKohvijoomine ei ole lubatud\nMõõdukas kofeiinikogus, mis jääb alla 200 mg päevas ei tee raseduse ajal midagi halba. Siiski tuleb olla tähelepanelik, sest kofeiinisisaldus võib erinevatel kohvijookidel olla erinev. Lisaks tasub meeles pidada, et kofeiini leidub ka näiteks rohelises tees.\nKassidest on parem eemale hoida\nSa ei pea oma karvasest sõbrast raseduse ajaks lahti ütlema. Kassidest soovitatakse eemale hoida toksoplasmoosi tõttu, mis on kaslaste väljaheidete kaudu leviv parasitaarne haigus. Kuigi toksoplasmoos on rasedatele ohtlik, siis kassi silitamine haigust edasi ei kanna. Küll aga tasub võimaluse korral vältida kassiliiva puhastamist või seda tehes kindad kätte panna, et võimalike parasiitidega mitte kokku puutuda.\nKaug-Idas põrkas kokku kaks Vene sõjalennukit Su-34 (1) Loe artiklit\nGemma Bernadette Kits: mind tembeldati ebaõiglaselt EKRE trolliks (13) Loe artiklit\nRootsi parlament kinnitas Löfveni Rootsi peaministriks (1)


Samasugust toitu süües läheb üks inimene paksuks, teine aga mitte. Selgus, et rasvumist mõjutavad kõhubakterid. Kas lõpp tüsedusele? - Tervis Pluss\nSamasugust toitu süües läheb üks inimene paksuks, teine aga mitte. Selgus, et rasvumist mõjutavad kõhubakterid. Kas lõpp tüsedusele?\n“Teatud kõhubakterite järgi saab inimest nägemata hinnata, kas ta võib olla ülekaalus või mitte,” räägib geeniteadlane Elin Org mikroobide mõjust meie kehakaalule, aga ka tervisele üldse. Samasugust toitu süües võib üks inimene minna paksuks ja teine mitte – seda kõhubakterite tõttu.\n„Meiega koos elavaid mikro-organisme (bakterid, viirused, seened jt) nimetatakse inimese mikrobioomiks. Selle kooslus on igal inimesel unikaalne,“ selgitab genoomika-mikrobioomika kaasprofessor Elin Org.\nTartu ülikooli Eesti geenivaramu genoomika-mikrobioomika kaasprofessor Elin Org juhib töörühma, mis tegeleb soolestikubakterite ja tervise seoste väljaselgitamisega. Org on varem uurinud rasvumise ja mikrobioomi seoseid, praegu otsib tema töörühm vastust küsimusele, kuidas mõjutavad bakterid selliseid haigusi nagu jämesoolevähk ja teist tüüpi diabeet, samuti ravimite toimet.\nKõhubakterid ja ülekaal – kas need on omavahel seotud ja kuidas?\nKas võime varsti jõuda selleni, et eemaldame rasvumist soodustavad mikroobid ja võime süüa nii palju, kui tahame, ilma paksuks minemata?\nLoe edasi artiklist ning saad vastused neile ja mitmetele teistele põnevatele küsimustele.


Toe kalluse ravi - Herpes 2021\nKallus varvastel valutab: kuidas vabaneda\nVarba vahelemine on peaaegu iga naise jaoks probleem, sest see põhjustab ebamugavust ja valu.\nCorn on valulik probleem\nVõitlus kallusnähtuste vastu sõrmedel peaks algama juba varajases etapis. Lõppude lõpuks võib isegi väikseim kallus süveneda ja käigul tõsiseid ebamugavusi tekitada.\nUusi kasvu põhjustavad väga sageli kirjaoskamatult valitud kingad, mille tagajärjel jalad on mõjutatud. Ja kui siiski on tekkinud naha sarnane paksenemine, siis peaksite kõhklema, küsige kohe, kuidas sõrme kalluseid eemaldada?\nKõige sagedamini esinevad sõrmede erinevad kallused tänu halvasti valitud jalatsitele. Sellises olukorras toimub naha regulaarne hõõrdumine kõvale pinnale. Selle tagajärjel läbivad rakud ära suremise protsessi, tekib närbumismust ja esinevad põievähid.\nMärgid, mis võimaldavad mõista, et kingad valiti valesti ja selle tulemusena näidati lisaks sõrmele ka kalluseid, on:\nkui jalg kasutab liigutamise ajal ebamugavust, on kingad kitsad;\nSuured kreenid kingad suruvad jalgu varbad, sellepärast, mida see valutab;\njalatsid sisaldavad rohke õõnesid, mille naha hõõrumine toimub;\nKandvaid kingi ei soovitata kanda ilma sokideta, vastasel juhul kallist sõrmus kõnniteel tõsiselt häirib.\nJa ka sarnaste probleemide põhjuste hulgas on võimalik märkida järgmist:\nsuu luude erilised vormid (kallused võivad muunduda);\nKui olete mõelnud põhjused, on kasulik tuumorite vabastamise protsessi jätkata, vajavad sisemised sünnid erilist tähelepanu.\nKõrge kontsaga jalatsid - kõige levinum sünnide põhjus\nVarbade pealetükkide töötlemine sõltub otseselt nende välimusest. Selles ajajärgus eristatakse järgmist tüüpi kasvu:\nkuiv - võib sisaldada juure või varda, on üsna tihedad ja sügavalt lokaliseeritud;\nmärg - need kallused kogunevad vedeliku enda sees, saab esitada mullide kujul.\nKuivad corns on sile pind, ja nahk nende ümber on ärritatud ja punetust. Selliste koosmõjude puudutamisel võib inimene tunda valu.\nSellised südamikud jagunevad ka mitmesse põhiliiki:\nnaha pinnal kõvasti moodustunud, juuste puudumisel on siin lihtsalt ülemiste ja alumiste jäsemete sõrmed;\npehme - ilmuvad sõrmede vahele.\nMärg corns täidetakse vedelikuga\nOled leidnud kalluse toe, mida teha sel juhul? Viige kohesele ravile.\nKasvamise vastu võitlemise põhivahendite hulgas märkus:\nLiim, mis sisaldab salitsüülhapet. Kõige parem on kipsi kilekate rakendada, jalad tuleb niisutada sooja veega ja kuivatada. Plaast saab kanda kogu päeva. Piisab neli trikki, mille järel sarvjas nahk võib eralduda, on sellise tüübi tüübid tüübile efektiivsed.\nGel või kreem keratoliidiga. Kasutamine peaks toimuma pidevalt, kuni täielikult eemaldatakse kallused või isegi tüükad. Geeli ja kreemide mõju on see, et naha kiht pehmendab järk-järgult ja eemaldatakse. Need tööriistad, mis kõige paremini vastasid küsimusele, kuidas saada varvasse kuiva kalluset.\nSpetsiaalne vedeliku varvastelt saadud viljadest (müüakse apteekides). Enne vedeliku manustamist võtavad nad seebi ja sooda jalgavanni ja pühkivad jalad kuivaks.\nSamuti on pediküürimeetodil võimalik võidelda ilusalongidega kalluse moodustumise vastu. Töötlemine toimub drilliga, millel on jämedad ja peenestuspihustid, mis lihvivad jalgade keratoosset nahka.\nKui pärast ülaltoodud protseduure ei lähe terad ja tüükad ära ja naha probleemid tekivad jalgadel korrapäraselt, siis on mõistlik pöörduda dermatoloogi poole, et vähendada tüükad või keret.\nEnne protseduuri konsulteerige spetsialistiga vastunäidustuste esinemise suhtes, kuna on palju olukordi, kus pärast naha moodustumist ise mõjutades tulevad inimesed arsti juurde ja kurdavad, et varbakuloos on põletikul.\nSalitsüülhappe liim eemaldab kuiva kalluseid.\nKuidas mitte ravida muskaate\nKalluse eemaldamise küsimine on kõige levinum viga tavalise plaastri kinni. See on põhjendatud asjaoluga, et tavalise liimkrohvli liimimine viib naha keratiniseerimiseni ja maisi kuivatamiseni, mis põhjustab ravi keerukust ja mullide villimist. Seepärast on vaja osta spetsiaalne kips koos komponentidega, mis aitavad ravi momozololostiga.\nVanade kärnide lõikamine, sõltumata nende sortidest, ei tohiks olla tingitud võimalikust infektsioonist kehas. Selle asemel tuleks kasutada kreeme ja geeli, mis võivad järk-järgult muuta naha pehmemaks ja vabaneda põletikulistest kooslustest.\nTulemuste puudumine nõuab ilusalongi või arstiga ühendust võtmist, eriti kui kasvu põhjuseks on seene või kui moodustumine on sügaval sisse põlema.\nPõhilised salvid tüükade ja kärnide raviks\nPraegu on kaks kõige tuntumat salvi marki, mis aitab kaasa kasvu eemaldamisele:\nSuper Antimosolin - kaitseb nahka kõhnuste ja natoptyshy. Selle tööriista komponendid on karbamiid ja piimhape, naha ja nahaaluste tsoonide pehmendamine. Tööriista tuleks asetada paksu jala tallale ja seejärel katta see vahapaberiga ja kandma villaseid sokke. Kahe tunni pärast kraapige nahk ja peske jalad soojas vees. Pärast neid toiminguid kinnitatakse sellele kallale lisatud salvi külge kõhupiirkonna nahale, pärast kahe tunni möödumist eemaldatakse see. See kreem täiuslikult ravib kuivatatud kallusi toe.\nBensaltiin - omab antiseptilist ja keratolüütilist toimet, aitab kalluseid eemaldada. Enne salvi manustamist võta soe vann ja jalad kuivatada. Ravimit rakendatakse maisile, kaetakse krohviga ja jäetakse sellisel kujul kaks tundi, seejärel eemaldatakse.\nSuper Antimozol - efektiivne farmatseutilise salvi natoptüügist\nRahvapärimised kalluseid vabanemiseks\nTraditsioonilise meditsiini kasutamine võõrutuste korral kääridega alajäsemete sõrmedel võib olla sama efektiivne kui traditsiooniline ravi:\nKarestatud naha pehmendamiseks, sealhulgas võõraste eemaldamiseks, aitab spetsiaalsed jalavannid. Saate valmistada neid lihtsa või mere soola kombinatsioonis männiõli abil. Ühe liitri vees lisage kaks supilusikatäit soola, seejärel segage. Me teeme iga vanni viieteistkümneks minutiks, eemaldage pumm põletikulise naha aurustunud osa.\nRavi alguses on hea valik kaaliumpermanganaadi vannist või boorhappe 2-protsendilisest lahusest. Siis peate oma jalad pühkima ja puistama valupulbrit talki sisaldava pulbriga või levitama beebi koorega.\nSoda vann ideaaljuhul kuvab ilmunud haridus. Kaks supilusikatäit sooda soojas vees, maht 2 liitrit. Peale seda määrdume jalgu kõrge rasvasisaldusega koorega, mis on eriti oluline raskete ja raskete kallaste puhul.\nPirnide vahel varvaste vahel on kõlbeline taruvaik. Pange see toode valusse punkti ja kinnitage see krohviga. Tänu teda kallused jalgadele lähevad kaks päeva. Protsessi saab kiirendada pimsskiviga, kasutades seda hoolikalt eemaldatud nahka.\nAroomi eemaldamiseks aitab eemaldada ülalpool moodustatud varba. Peske ja puhastage lehed. Jagasid välja aurustama, kanna sidrunuga sidumata lehtkapslit. Selle meetodi abil te ei märka, kuidas ravi läks, ja teie jalg jälle hakkas palvetama teie ümbritsevaid ilu.\nNeile, kes on mures selle pärast, kuidas sõrmede vahele minema, on loodud üsna lihtne meetod, mille abil saab sidruni abil eemaldada jalaliigese neoplasmid. Esmalt kasutage vanni pehmendamiseks, sidruni pannes nakatunud nahale, ülemisele pinnale kantakse sideme.\nVarba kõva kallus võib eemaldada järgmiselt: segistis segada sidrunimahla ja sibulaid, levitada marli marli ja rakendada nahale, kinnitada see sidemega. Me kasutame kompressa 3 päeva enne magamaminekut. Pärast seda eemaldage surnud nahk pimsskiviga, sealhulgas punased laigud.\nKuvatakse sõrmust sõrmele või nimetissõrmega, eemaldatakse viinaga valmistatud maisikompressor. Põletik keskendub viinaga, katke see tsellofaaniga, sideme seda ja lõpuks pitsmele villa sokkile. Sama meetodit kasutatakse keskmisest sõrmest pärit maisi töötlemiseks.\nUut moodustunud kallus liigeselt ei tohiks läbistada, sest võite nakatumist edasi kanda. Blisterit on ohutum ravida särava rohelisega.\nSuu vannid pehmendavad kanget\nJa ka kasvajatevastases võitluses kasutage neid retsepte:\nSõrme külgedel asuvat mullit töödeldakse vesinikperoksiidiga, mis on kinnitatud kleeplindiga, et vältida mikroobide sisenemist. Kui sõrme serval on kallus, peate selle raviks palju pingutama, sest koha saavutamine on üsna raske. Dermatoloogi kohustuslik külastus. Kuna muidu võib tegu muutuda selles märg-kujuliseks või varrasvormiks.\nTäiuslikult aitab vabaneda kasvu salvidest, mis peavad olema valmistatud küüslaugu ja sulatatud seapekkidest. Need koostisosad on neli korda päevas riivitud ja riivitud maisile. Ärge unustage jalatsitel puuvillast materjalist sokke kandma.\nRohelisest sibulast valmistatud kurk eemaldab korni igas olukorras ja eemaldab mustad täpid.\nSamuti eemaldab efektiivselt kartuliviskude kasvu, mida rakendatakse käes problempinnal, seejärel kaetakse sidemega ja tsellofaaniga. Hommikul eemaldage pimsus haigestunud nahapiirkonnast.\nKui pitser on väga hainev ja ei vii seda välja, siis kasutage sibulate ja äädika segu. Me lõigatud kätega pooleks puhastatud sibul, täitke see äädika abil. Seejärel sibul jääb päevaks äädika peal, pärast seda jätkame viljakeste töötlemist. Eraldage esimene kiht vibu külge, puudutage kahjustatud ala, kinnitage see sidemega. Me rakendame neid survesid iga päev hommikul ja õhtul. Ja seal on ka retsepte äädikas leotatud kestadega. Selle efektiivsust kompenseerib marinaadi kestus (15 päeva).\nVõite küpsetada leiva küpsetust äädikas. Seejärel tuleb seda rakendada haigetele piirkondadele, kuid alles pärast pehmendava vanni võtmist. Me pakame tsellofaani ja sideme peal. Tuleb märkida, et pärast sellist töötlemise meetodit maisist ei jää jälgi.\nTaimeõli on väga efektiivne neoplasmide vastu võitlemise meetod. Me küllastame sokki kohas, kus probleemipiirkonda sulgeme, asetage jalg, ülaosast välja kleepige kott ja teine sokk. Hommikul oma kätega peate koristama. Esimese taotluse ebaefektiivsust tuleb korrata mitu korda.\nLeivakartust niisutatakse äädikat ja rakendatakse probleemsele alale.\nPikaajalise ravi vältimiseks on haiguse ennetamine kõige parem.\npeate ostma hea kvaliteediga kingad;\njälgige jalgade igapäevast hügieeni ja visake sokid kohe pärast aukudesse;\nkuuma ilmaga kaasneb avatud ventileeritud kingade vajadus;\nvõta kingad eranditult suuruses, vastasel juhul suureneb kasvu oht märkimisväärselt;\nniipea kui hakkab tundma jalgade hõõrumist, siis selleks, et vältida natoptüüši välimust, liimige krohv.\nSelliste ennetusmeetmete abil saate sellist ebameeldivat efekti vabaneda.\nPea meeles peate hoiduma kodus olevatest seemnest vabanemisest, kasutades kääride maniküüri käsi või tera. Selle toimingu tulemus võib olla nakkus või nõtvus.\nKõige tuntum probleem, mis põhjustab kallakuid varbakõrgusele, on kõrge kand. Seetõttu ei tohiks te igapäevaselt kandma kõrgajalasid, piisab keskmise kõrgusega kanna leidmisest. See on ilus ja säästab surnud, eriti teise (indeks) sõrmega.\nEnne magamaminekut võite masseerida oma jalgu taimeõli hõõrudes. See on väga kasulik, kuna taimeõli koostises on märkimisväärne kogus E-vitamiini. See tähendab, et kui jalad pestakse pidevalt, masseeritakse jalad ja hõõrutakse õli enne magama, siis on olemas ka näriliste isobureerimise võimalused.\nPärast seda, kui olete läbi vaadanud, kuidas seda teha, kui teil on kallus, saate selle hariduse võimalikult lühikese aja jooksul lahti saada. Küsimus, kuidas ravida kalluseid sõrmetel, ei ole enam teie jaoks asjakohane.\nPärast nevus'i eemaldamist laseriga saab ravimeid ravida ainult haava raviks vastavalt arsti juhistele. Sageli ei vaja sellised toimingud täiendavaid ravimeetodeid.


Apostlite teod 10 | Netipiibel | „Uue maailma tõlge”\n10 Kaisareas oli mees nimega Korneelius, kes oli üks Itaalia väesalga sadakonnaülematest. 2 Ta oli usklik ja jumalakartlik mees,* samuti kogu tema majarahvas. Ta andis rahvale palju armuande ja palvetas Jumala poole*. 3 Ühel päeval umbes üheksandal tunnil+ nägi ta nägemuses selgesti Jumala inglit, kes tuli tema juurde ja ütles: „Korneelius!” 4 Korneelius vaatas teda kohkunult* ja küsis: „Isand, mida sa soovid?” Ingel vastas: „Jumal on kuulnud su palveid ja näinud su armuande, ta pole neid unustanud.+ 5 Saada nüüd mehed Joppesse ja kutsu enda juurde Siimon, keda hüütakse Peetruseks. 6 Ta peatub* nahaparkija Siimoni juures, kelle maja on mere ääres.” 7 Niipea kui temaga rääkinud ingel oli lahkunud, kutsus ta oma alluvate hulgast kaks teenrit ja ühe jumalakartliku sõduri, 8 rääkis neile kõigest ja saatis nad Joppesse. 9 Järgmisel päeval, kui nad olid linna lähedale jõudnud, läks Peetrus umbes kuuendal tunnil katusele palvetama. 10 Aga tal läks kõht väga tühjaks ja ta tahtis süüa. Kui toitu valmistati, sai ta nägemuse.+ 11 Ta nägi, et taevas on avatud ja et sealt laskub alla midagi*, mis on otsekui suur linane riie, mida nelja nurka pidi maa peale lastakse. 12 Selles oli igasuguseid neljajalgseid, roomajaid ja linde. 13 Siis ütles talle üks hääl: „Tõuse, Peetrus, tapa* ja söö!” 14 Aga Peetrus ütles: „Ei mingil juhul, isand, sest ma pole kunagi söönud midagi rüvedat ega ebapuhast!”+ 15 Hääl ütles talle teist korda: „Ära nimeta enam rüvedaks seda, mille Jumal on puhastanud.” 16 Nii juhtus ka kolmandat korda, ja sedamaid võeti see* üles taevasse. 17 Peetrus oli veel segaduses ja mõtles, mida tema nähtud nägemus võiks küll tähendada, kui Korneeliuse* saadetud mehed pärisid, kus on Siimoni maja, ja tulid selle värava taha.+ 18 Nad hõikasid ja küsisid, kas Siimon, keda hüütakse Peetruseks, peatub seal. 19 Kui Peetrus alles nägemuse üle aru pidas, ütles püha vaim:+ „Kolm* meest otsivad sind. 20 Tõuse, mine alla ja mine kõhklemata nendega kaasa, sest mina olen nad saatnud.” 21 Siis Peetrus läks alla meeste juurde ja ütles: „Mina olengi see, keda te otsite. Miks te tulite?” 22 Nad vastasid: „Sadakonnaülem Korneelius,+ õiglane ja jumalakartlik mees, kellel on hea maine kogu juudi rahva seas, sai püha ingli kaudu Jumalalt korralduse kutsuda sind oma majja ja kuulata, mis sul on öelda.” 23 Seepeale kutsus ta nad sisse ja võõrustas neid. Järgmisel päeval lahkus Peetrus koos nendega ja mõned vennad Joppest läksid temaga kaasa. 24 Päev hiljem jõudis ta Kaisareasse. Korneelius juba ootas neid ning oli kokku kutsunud oma sugulased ja lähimad sõbrad. 25 Kui Peetrus kohale jõudis, läks Korneelius talle vastu, langes põlvili* tema jalge ette ja kummardas ta ees. 26 Aga Peetrus tõstis ta püsti, öeldes: „Tõuse üles! Minagi olen ju vaid inimene.”+ 27 Temaga vesteldes läks Peetrus sisse ja nägi, et palju inimesi on kokku tulnud. 28 Ta ütles neile: „Te teate, et juudil pole lubatud läbi käia teisest rahvusest inimesega ega minna tema juurde.+ Ent Jumal on mulle näidanud, et ma ei tohi pidada ühtki inimest rüvedaks ega ebapuhtaks.+ 29 Nii ma siis tulin vastuvaidlemata, kui mind kutsuti. Seepärast ma küsin, miks te mind kutsusite.” 30 Korneelius vastas: „Neli päeva tagasi selsamal üheksandal tunnil palvetasin ma oma majas. Ühtäkki nägin ma enda ees seismas säravas rüüs meest, 31 kes ütles: „Korneelius, Jumal on kuulnud* sinu palvet ja tal on meeles sinu armuannid.+ 32 Saada sõna Joppesse ja kutsu Siimon, keda hüütakse Peetruseks. Ta peatub nahaparkija Siimoni majas mere ääres.”+ 33 Ma lasin kohe sind kutsuda ja sa olidki lahkesti nõus tulema. Nüüd me oleme kõik siin Jumala ees, et kuulda, mida Jehoova on käskinud sul öelda.” 34 Seepeale kostis Peetrus: „Nüüd ma tõepoolest mõistan, et Jumal ei ole erapoolik,+ 35 vaid iga rahva hulgast on talle meelepärane see, kes on jumalakartlik ja teeb, mis on õige.+ 36 Ta saatis Iisraeli poegadele hea sõnumi rahust,+ mis on võimalik tänu Jeesus Kristusele, kes on kõikide isand.+ 37 Te teate, millest Johannese kuulutatud ristimise+ järel räägiti kõigepealt Galileas+ ja seejärel üle kogu Juudamaa. 38 See puudutab Naatsaretist pärit Jeesust: kuidas Jumal võidis ta püha vaimuga+ ja andis talle väe ning kuidas ta käis maa läbi, tegi head ja tervendas kõiki, keda Kurat rõhus,+ sest Jumal oli temaga.+ 39 Meie oleme selle kõige tunnistajad, mida ta tegi juutide maal ja Jeruusalemmas. Nemad aga tapsid ta, lüües ta postile.+ 40 Jumal äratas ta kolmandal päeval üles+ ja lasi inimestel teda näha, 41 mitte küll kõigil, vaid Jumala poolt varem valitud tunnistajatel, meil, kes me sõime ja jõime koos temaga pärast seda, kui ta oli surnuist üles äratatud.+ 42 Samuti käskis ta meil oma rahvale kuulutada ja põhjalikult* tunnistust anda,+ et tema on see, kelle Jumal on seadnud kohtumõistjaks elavate ja surnute üle.+ 43 Kõik prohvetid kinnitavad,+ et igaüks, kes temasse usub, saab tema nime kaudu patud andeks.”+ 44 Kui Peetrus alles rääkis, tuli püha vaim kõigi peale, kes seda sõnumit kuulsid.+ 45 Ja ümberlõigatud usklikke, kes olid Peetrusega kaasa tulnud, valdas hämmastus, sest püha vaim, Jumala kink, valati ka nende peale, kes polnud juudid, 46 ning nad kuulsid neid rääkimas võõraid keeli ja ülistamas Jumalat.+ Siis ütles Peetrus: 47 „Kas keegi saab keelata vees ristimast*+ neid, kes on saanud püha vaimu nagu meie?” 48 Siis andis ta käsu ristida nad Jeesus Kristuse nimesse.+ Seejärel palusid nad tal mõneks päevaks nende juurde jääda.\n^ Võib tõlkida ka „Ta austas ja kartis Jumalat”.\n^ Võib tõlkida ka „anus pidevalt Jumalat”.\n^ Võib tõlkida ka „vaatas teda ainiti, lõi kartma”.\n^ Võib tõlkida ka „on külaline”.\n^ Sõna-sõnalt „mingi anum”.\n^ Võib tõlkida ka „ohverda”.\n^ Sõna-sõnalt „anum”.\n^ Võib tõlkida ka „näe! Korneeliuse”.\n^ Võib tõlkida ka „Näe! Kolm”.\n^ Võib tõlkida ka „maha”.\n^ Võib tõlkida ka „kuulda võtnud”.\n^ Sõna-sõnalt „keelata vett, et ei ristitaks”.\nItaalia väesalga. Võib tõlkida ka „Itaalia kohordi”. Kohort oli Rooma sõjaväe umbes 600-meheline väesalk, kümnendik leegioni. (Vt Mt 26:53 kommentaari.) On tõendeid, et 2. Itaalia kohort, mis koosnes Rooma kodanikest vabatahtlikest (ld Cohors II Italica voluntariorum civium Romanorum), oli aastal 69 Süürias ning on arvatud, et tegu võis olla sellesama väesalgaga, mida siin mainitakse.\nsadakonnaülematest. Võib tõlkida ka „tsentuuriotest”. Tsentuurio oli umbes saja sõduri ülem Rooma sõjaväes.\numbes üheksandal tunnil. Umbes kell 15. (Vt Mt 20:3 kommentaari.)\nnahaparkija Siimoni. Nahaparkija leotas loomanahku lubjalahuses, et eemaldada karvad ning liha- ja rasvajäänused. Seejärel töötles ta nahka spetsiaalse vedelikuga, et nahast saaks valmistada esemeid. Parkimisel eritus ebameeldivat lõhna ja läks vaja palju vett, mis võib selgitada, miks Siimon elas mere ääres, tõenäoliselt Joppe äärelinnas. Moosese seaduse järgi oli inimene, kes töötas loomakorjustega, rituaalselt ebapuhas. (3Mo 5:2; 11:39.) Seepärast vaatasid paljud juudid nahaparkijatele ülalt alla ega soovinud nende juures ööbida. Talmudis nimetatakse nahaparkija ametit alamaks isegi sõnnikuvedaja omast. Ent Peetrus oli eelarvamustest üle ja ööbis Siimoni juures. Peetruse eelarvamustevaba suhtumine valmistas teed tema järgmiseks ülesandeks: külastada mittejuuti. Osa õpetlaste arvates on kreeka sõna byrseús (nahaparkija) Siimoni lisanimi.\nkatusel. Enamikul majadest oli lame katus, mida võidi kasutada mitmeks otstarbeks, näiteks asjade hoidmiseks (Jos 2:6), aja veetmiseks (2Sa 11:2), magamiseks (1Sa 9:26) ja pühade pidamiseks (Neh 8:16–18). Seepärast pidi katusel olema rinnatis. (5Mo 22:8.) Enamasti sai katuselt alla minna väljaspool olevat treppi või redelit mööda, ilma et oleks pidanud majast läbi minema. Jeesus ütles, et põgenemisega on nii kiire, et katusel olija ei jõua enam toast läbi käia.\numbes kuuendal tunnil. Umbes kell 12 päeval. (Vt Mt 20:3 kommentaari.)\nkatusele. Enamikul majadest oli lame katus. Seal oli mugav asju hoida (Jos 2:6), puhata (2Sa 11:2), magada (1Sa 9:26), pühi pidada (Neh 8:16–18) ja omaette palvetada. See, et Peetrus palvetas katusel, näitab, et ta polnud nagu silmakirjatsejad, kellele meeldis palvetada inimeste nähes. (Mt 6:5.) Tõenäoliselt varjas rinnatis teda teiste silme eest. (5Mo 22:8.) Katus oli ka koht, kus lõõgastuda ja kuhu varjuda tänavamüra eest. (Vt Mt 24:17 kommentaari.)\nsain ma nägemuse. Võib tõlkida ka „langesin ma transsi”. Kreeka sõna ékstasis kohta lisainfo saamiseks vt Ap 10:10 kommentaari. Mõnes piibli kreekakeelse osa heebreakeelses tõlkes (lisas C4 viidatakse neile lühenditega J14, 17, 22) on siin sõnad „tuli minu peale Jehoova käsi”, ühes (J18) aga „rüütas mind Jehoova vaim”.\nsai ta nägemuse. Võib tõlkida ka „langes ta transsi”. Selles salmis esinev kreeka sõna ékstasis (ek „väljas”, stásis „püsimine”) annab edasi mõtte, et inimene on üllatuse, hämmastuse või Jumalalt saadud nägemuse tõttu enesest ära. Seda kreeka sõna on tõlgitud väljenditega „meeletu rõõm” (Mr 5:42), „tugevate tunnete meelevallas” (Mr 16:8) ja „hämmastunud” (Lu 5:26). Paistab, et Jumala vaim mõjutas inimeste teadvust mõnikord nii, et nad sattusid transsi – unesarnasesse või sügava keskendatuse seisundisse, milles nad said nägemusi Jumala tahte kohta. Transiseisundis inimene ei tunneta ümbritsevat tegelikkust ja on vastuvõtlik nägemustele. (Vt Ap 22:17 kommentaari.)\nhakati Jumala juhtimisel nimetama. Enamik piiblitõlkeid ütleb lihtsalt „hakati nimetama” või „hüüti”. Ent kreeka keeles pole siin kasutatud sõna, mida tavaliselt tõlgitakse vastetega „nimetama” või „hüüdma”. (Mt 1:16; 2:23; Mr 11:17; Lu 1:32, 60; Ap 1:12, 19.) Siin esineb verb chrematízo ning kõigis üheksas kohas, kus see leidub, on kasutatud seda seoses millegagi, mis lähtub Jumalalt. (Mt 2:12, 22; Lu 2:26; Ap 10:22; 11:26; Ro 7:3; Heb 8:5; 11:7; 12:25.) Näiteks tekstis Ap 10:22 esineb see koos fraasiga „püha ingli kaudu” ning tekstides Mt 2:12 ja 22 on seda kasutatud seoses Jumala antud unenägudega. Tekstis Ro 11:4 esineb nimisõna chrematismós, millele sõnastikud ja piiblitõlked annavad selliseid vasteid nagu „Jumala vastus” ja „Jumala kostus”. On võimalik, et Jehoova käskis Saulusel ja Barnabasel võtta kasutusele nimetuse „kristlased”. On ka väidetud, et see oli põlastav nimetus, mille lasid käibele Antiookia mittejuudid. Viimane pole ilmselt tõsi, sest verb chrematízo näitab selgelt, et mängus oli Jumala käsi. Pole usutav, et juudidki oleksid hakanud Jeesuse jüngreid kristlasteks ehk heebreapäraselt messianistideks nimetama. Juudid ei pidanud Jeesust messiaks ehk kristuseks, seega poleks nad isegi vihjamisi möönnud, et Jeesus on Jumala võitu.\nsai ... Jumalalt korralduse. Kr chrematízo. See kreeka verb esineb piiblis üheksa korda. (Mt 2:12, 22; Lu 2:26; Ap 10:22; 11:26; Ro 7:3; Heb 8:5; 11:7; 12:25.) Enamikul juhtudel on seda kasutatud seoses millegagi, mis lähtub Jumalalt. Näiteks kõnesolevas salmis esineb see koos fraasiga „püha ingli kaudu”. Tekstides Mt 2:12 ja 22 on seda kasutatud seoses Jumala antud unenägudega. Tekstis Ro 11:4 esineb nimisõna chrematismós, millele sõnastikud ja piiblitõlked annavad selliseid vasteid nagu „Jumala vastus” ja „Jumala kostus”. Ühes piibli kreekakeelse osa heebreakeelses tõlkes (lisas C4 viidatakse sellele lühendiga J18) on tekstis Ap 10:22 fraas tähendusega „sai Jehoovalt käsu”. (Vt Ap 11:26 kommentaari.)\nkummardas ta ees. Võib tõlkida ka „avaldas talle austust”. Jeesus ei noominud neid, kes tema ees kummardasid. (Lu 5:12; Joh 9:38.) Ta oli Taaveti troonipärija ning teda kui kuningat tuligi austada. (Mt 21:9; Joh 12:13–15.) Ka piibli heebreakeelses osas räägitakse, et prohvetite, kuningate ja teiste Jumala esindajate ees kummardati ning et nood ei lükanud niisugust austusavaldust tagasi. (1Sa 25:23, 24; 2Sa 14:4–7; 1Ku 1:16; 2Ku 4:36, 37.) Kui aga Korneelius Peetruse ees kummardas, polnud viimane selle austusavaldusega nõus, vaid ütles: „Tõuse üles! Minagi olen ju vaid inimene.” (Ap 10:26.) Kristuse õpetus kehtestas Jumala maistele teenijatele uued käitumisnormid. Jeesus ütles oma jüngritele: „Üks on teie õpetaja, ent teie kõik olete vennad. ... üks on teie juht – Kristus.” (Mt 23:8–12.)\njuudil pole lubatud. Võib tõlkida ka „juudil on lubamatu”. Peetruse päevil õpetasid juutide juhid, et mittejuudi külastamine teeb inimese rituaalselt ebapuhtaks (Joh 18:28), kuigi Moosese seaduses sellist sätet polnud. Pealegi oli juute ja mittejuute eraldav vahesein Jeesuse lunastusohvri ja uue lepinguga kõrvaldatud. „[Jeesus] liitis need kaks rühma üheks.” (Ef 2:11–16.) Kuid ka pärast 33. aasta nädalatepüha ei taibanud Jeesuse järelkäijad kohe, mida Jeesus õigupoolest oli teinud. Juudikristlastel kulus aastaid, enne kui nad vabanesid oma kultuuris sügavalt kinnistunud hoiakutest.\nüheksandal tunnil. Umbes kell 15. (Vt Mt 20:3 kommentaari.)\nJehoova. Enamikus kreekakeelsetes käsikirjades on siin väljend tu kyríu (isand, issand). Kuid nagu selgitatakse lisas C, on mõjuvaid põhjusi järeldada, et algtekstis oli selles salmis Jumala nimi, mis hiljem asendati nimetusega kyríos. Seetõttu on siin põhitekstis kasutatud nime Jehoova. (Vt lisa C3 sissejuhatust; Ap 10:33.)\nei ole erapoolik. Vastega „ei ole erapoolik” tõlgitud kreeka sõna on otsetõlkes „ei ole see, kes võtab vastu nägusid”. Jumal ei otsusta inimese üle välise põhjal; ta ei soosi kedagi rassi, rahvuse, ühiskondliku positsiooni vms alusel. Olla Jumala eeskujul erapooletu tähendab mitte otsustada inimese üle pinnapealse mulje põhjal, vaid pöörata tähelepanu tema olemusele ja omadustele, eriti neile, mis peegeldavad Looja enda omadusi.\nIisraeli poegadele. Võib tõlkida ka „Iisraeli rahvale”, „iisraellastele”. (Vt „Sõnaseletusi”, märksõna „Iisrael”.)\npostile. Võib tõlkida ka „puu külge”. Kr xýlon (puit, puu, halg). Siin on seda kreeka sõna kasutatud sõna staurós (tõlgitud kui „piinapost”) sünonüümina. Luukas, Paulus ja Peetrus kasutavad sõna xýlon kokku viis korda ja just Jeesuse hukkamisvahendist rääkides. (Ap 5:30; 10:39; 13:29; Ga 3:13; 1Pe 2:24.) Septuagintas esineb sõna xýlon näiteks kirjakohas 5Mo 21:22, 23, kus öeldakse: „Tema surnukeha pannakse posti külge rippuma.” Vastav heebrea sõna on ets (puu, puit, puutükk). Paulus tsiteerib seda kirjakohta tekstis Ga 3:13, öeldes: „Neetud on, kes posti [xýlon] küljes ripub.” Kreeka sõna xýlon esineb Septuagintas ka tekstis Esr 6:11 (Esdras A 6:31, LXX), kus algtekstis on aramea sõna a (mis vastab heebrea sõnale ets). Selles tekstis öeldakse Pärsia kuninga korralduse rikkuja kohta: „Tema majast [kistakse] palk välja ja ta lüüakse selle külge.” Fakt, et piiblikirjutajad kasutasid sõnu xýlon ja staurós sünonüümidena, on lisatõend selle kohta, et Jeesus hukati püstisel, ilma põikpuuta postil, sest just seda xýlon tähendab.\nlüües ta postile. Võib tõlkida ka „pannes ta posti külge rippuma”, „pannes ta puu külge rippuma”. (Vt Ap 5:30 kommentaari.)\ntuli püha vaim kõigi peale, kes seda sõnumit kuulsid. See on ainus ülestähendatud juhtum, kus püha vaimu valati veel ristimata jüngrite peale. Pealegi olid Korneelius ja teised, kes kõnesoleval juhul püha vaimuga võiti, mittejuudid. Niisiis kasutab Peetrus siin kolmandat taeva kuningriigi võtit: ta teeb algust kuulutustööga mittejuutide seas (st nende seas, kes pole juudid, proselüüdid ega samaarlased), avades neile võimaluse pääseda Jumala kuningriiki. Esimest võtit kasutas ta mõni aeg varem juutide ja proselüütide ning teist samaarlaste heaks. (Ap 2:22–41; 8:14–17; vt Mt 16:19 kommentaari.)\nümberlõigatud usklikke. Võib tõlkida ka „usklikke ümberlõigatute hulgast”, st juudikristlasi. (Ap 10:23.)\nrääkimas võõraid keeli. Sõna-sõnalt „rääkimas keeli”. See ime, mida võis nii näha kui ka kuulda, oli ilmne tõend, et Jumal on esitanud taevase kutse ka mittejuutidele. Jehoova näitas oma püha vaimu kaudu, et see uuendus on temalt. Sama oli ta teinud ka nädalatepühal. (Vt Ap 2:4 kommentaari.)


Chavez, Rousseff, Mujica ja Kirchner 2012. aasta Mercosuri tippkohtumisel.\nProgressiivsete kandideerimiste hiljutised valimisvõidud piirkonnas annavad lootust suuremale sotsiaalne õiglus ja osalusdemokraatia, kuid need ei tähenda ikkagi vasakule liikumist. Need on ennekõike traditsiooniliselt valitsenud parempoolsete parteide näilise prestiiži kaotuse tagajärg.\n—Albrecht Koschützke ja Hajo Lanz, Kesk-Ameerika Friedrich Eberti fondi direktorid\nThe Roosa mõõn on hüüdnimi, mis antakse progressiivne valitsused aastal Ladina-Ameerika aasta järjestikuste valimiste järel Hugo Chavez aastal 1998 aastal Venezuela ja Lula da Silva sisse Brasiilia . See termin viitab nende poliitiliste liikumiste olemusele, nagu nad pole kommunistid (tavaliselt tähistab punane), kuid mõni mõõdukam versioon vasakule (seega roosa). Mõistet on aga kritiseeritud ebamäärase ja lihtsa olemuse tõttu, kuna see seob mitu üsna erinevat poliitilist liikumist ainsa ühise joonega, mis on vasakpoolsem kui neile eelnevad traditsioonilised parteid või režiimid. Nende valitsuste ideoloogiad lähtuvad demokraatlik sotsialism , sotsiaaldemokraatlik kuni liberaalne sotsialism ühtlaseks vasakäärmuslased , populistlik ja autoritaarne valitsused.\nPaljude Ladina-Ameerika riikide ootamatu vasakpöörde taga on näiteks kurikuulus Operation Condor, seeria USA tagatud toimingud Lõuna-Ameerika mis hõlmas majandussõda, poliitilisi mõrvu, puhub jõhkra sponsorlus paremäärmuslikud režiimid kommunismi vastu võitlemiseks ja kõik, mis välja näeb . See tegevus kutsus 1960. ja 1970. aastatel kukutama mitu demokraatlikult valitud progressiivset valitsust, sealhulgas muu hulgas Salvador Allende aastal tšilli , Jacobo Albernz Guatemalas, Juan Domingo Peron aastal Argentina ja isegi João Goulart Brasiilia järgnes paremäärmuslik diktatuur, mis pani toime igasuguseid inimõigused rikkumisi, sealhulgas internatsioonilaagrid , piinamine , vägistamine , poliitilised inimröövid, lastega kaubitsemine ja muud vastikut kraami INC . Need põhjustasid piirkonnas tugevat Ameerika-vastast meelsust.\nÕigluse huvides tuleb öelda, et kui nende diktatuuride kuriteod ja USA valitsuse toetus said üldteada, juhtus Ameerika avalikkuse ja mõnede Demokraatlik Partei (Suurema osa ajast olid opositsioonis demokraadid). Nad nõudsid Ameerika lõuna- ja Kesk-Ameerika ja nende režiimide toetamise lõpetamine. Tegelikult on USA rahvusvaheline surve (eriti 2007. Aastal) Jimmy Carter valitsus), Euroopa Ladina-Ameerika riigid, mis ei allu paremäärmuslikele diktatuuridele, oli osa põhjusest, miks enamik neist režiimidest langes. Diktatuuride lõpule järgnes neoliberaalne demokraatlikult valitud isikute edendatud poliitika konservatiivne valitsused, kes ebaõnnestusid ebaõnnestunult, ja piirkonnas tekkis peagi probleeme nagu sissetulekute ebavõrdsus, kasvasid vaesus , korruptsioon ja kõrge tööpuudus. Loomulikult Ameerika-vastane meeleolu ja skepsis neoliberaalse poliitika üle viisid mõlema suhtes kriitiliste parteide eduni, Chavezi võidud Venezuelas, Lula Brasiilias, Evo Morales aastal Boliivia , Nestor Kirchner ja seejärel tema naine Cristina Fernández sisse Argentina , Tabaré Vazquez sisse Uruguay , Daniel Ortega sisse Nicaragua , Rafael Correa Ecuadoris ja Mauricio Funes El Salvadoris.\nKuigi need valitsused kipuvad olema grupeeritud, välja arvatud vastastikune rahvusvaheline diplomaatiline toetus geostrateegilistel põhjustel, on mõlemal neist sisemiselt väga vähe ühist. Kuigi mõned on selgelt autoritaarsed ja küsitavad eetika ja räige antidemokraatlik käitumine nagu Kuuba , Venezuela, Nicaragua ja Boliivia, teised kalduvad pigem selle poole sotsioliberaalne või libertaristlik sotsialist - sotsiaalselt liberaalse poliitikaga seotud suundumused ( LGBTI õigused, sealhulgas geiabielu , abort , marihuaana legaliseerimine jne), teised on mõõdukad ja majanduslikult edumeelsed, näiteks Tšiili, Uruguay, Argentina ja Costa Rica . Teised asuvad kuskil vahepeal nagu El Salvador, Ecuador ja Peruu. Sellegipoolest kipub ingliskeelne meedia sageli rõhutama negatiivset ja jätab tähelepanuta nende valitsuste olulise kasu näiteks vaesuse vähendamise, põlisrahvaste õiguste ja majanduskasvu osas.\n1 Roosa tõusulaine kaartides\nkaks Kus nad nüüd on?\nRoosa tõusulaine kaartides\nPunane tähistab vasakpoolseid ja sinine parempoolseid valitsusi.\nRoosa mõõn tippajal, 2011. aastal.\nKesk- ja Lõuna-Ameerika detsembris 2019.\nPiirkonna riigid on Roosat mõõna kogenud erinevalt. Mõnes riigis jäävad vasakpoolsed parteid endiselt demokraatlikult võimule, samas kui teistes on rahumeelne üleminek konservatiividele (ja mõnikord jälle vasakpoolsete poole). Mõni teine riik on aga diktatuuri teed libistanud (Boliivia, Tšiili, Brasiilia).\nNéstor Kirchner suri 2010. aastal pärast 2007. aastal ametist lahkumist selle aasta valimiste võitja, tema abikaasa Cristina Fernández de Kirchneri eest. Teda asendas 2015. aastal saamatu parempoolne president Mauricio Macri, kuid vasakpoolne Peronism tuli võimule tagasi 2019. aastal pärast Cristina kaitsealuse valimiste võitu Alberto Fernández.\nVastupidav president Evo Morales kohtus lõpuks oma poliitilise langusega 2019. aasta novembris. Ta kaotas referendumi selle üle, kas tal tuleks lubada kandideerida neljandaks ametiajaks 2019. aasta oktoobris või mitte, kuid Boliivia kõrgeim kohus muutis otsuse ja lubas tal kandideerida. Vaidlused selles küsimuses ja väited valimispettustest viisid massiliste protestideni ja vaid mõni tund pärast Morales'i uute valimiste väljakuulutamist nõudis sõjavägi tema tagasiastumist ja ta nõustus sellega. Teda asendas parempoolne senaator Jeanine Áñez Chávez, kes kuulutas end presidendiks ja kõndis presidendilossi, vehkides ülisuuri Piibel .. 2020. aasta oktoobris toimusid uued valimised ja Moralese partei üles seatud kandidaat Arce võitis.\nLula da Silva lahkus ametist oma kaitsealusele Dilma Rousseffile. Kõik tarbivad Autopesula skandaali tagajärjeks oli Rousseffi süüdistamine, Lula näituseprotsess ja veendumus ning see näib puudutavat Brasiilia poliitikuid nende ideoloogilisest taustast hoolimata (siin vaatame teid, Temer). Hüpoteetiliselt võis Lula võita 2018. aasta valimised; siiski diskvalifitseeriti ta vastuolulise veendumuse tõttu. Selle asemel paremäärmuslik kandidaat Jair Bolsonaro suutis valitseda ja tema ametiajal on asjad halvemaks läinud.\nTundub, et poliitiline pendel kiigub Tšiilis edasi-tagasi. Sotsialist Michelle Bachelet lõpetas oma teise ametiaja rahulikult 2018. aastal ning konservatiivne ärimees ja Pinochet-wannabe Sebastian Piñera on nüüd president. Tema autoritaarset režiimi ähvardavad praegu laialdased protestid selle vastu neoliberalism majanduslik ebavõrdsus.\nCarlos Alvarado Quesada on vasaktsentristliku kodanike tegevuspartei praegune president.\nMiguel Díaz-Canel on esimene mitte-Castro pereliige, kes on Kuuba presidendiks valitud alates 1976. aastast. Ta on ka suhteliselt noor (noh, võrreldes otseste eelkäijatega).\nDanilo Medina vasakpoolsest Dominikaani Vabastusparteist võitis oma valimised 2016. aastal maalihkega.\nLenín Moreno Rafael Correa parteist sai 2017. aastal napi võidu. Moreno on aga eelkäijast palju konservatiivsem ja hakkas pärast ametisse astumist vasakpoolsest populismist kaugenema. Ta tagas rahvahääletuse, et kehtestada presidendi ametiaeg tähtajaliselt, lukustades seeläbi Correa ametist.\nFMLN-i partei (endine kommunistlik siss) võitis kaks sirget valimist, enne kui tuli kolmevõistluses kolmanda partei endise FMLN-i kandidaadi Nayib Bukele juurde.\nÁlvaro Colom viis 2012. aastal rahumeelselt võimu üle oma parempoolsele järeltulijale.\nLiberaalidest vasakpoolseks muutunud populist Manuel Zelaya eemaldati USA verise sõjaväelise riigipöördega 2009. aastal. Parempoolsed liidrid on sellest ajast alates karmistanud oma haaret riigi üle, sealhulgas võitnud Hondurase üldvalimised, 2017 .\nVasakpoolne Andrés Manuel Lopez Obrador võitis 2018. aasta valimised ülekaaluga, olles kaotanud nii 2006. aasta valimised (mille tulemus oli ... pehmelt öeldes üsna küsitav) kui ka 2012. aasta valimised, kindlustades üle 50% häältest ja tema partei ning liitlased, kes kindlustasid aastakümnete jooksul esimese mõlema riigi koda enamuse, ilmselt vastuseks Oranž tõusulaine mis juhtus Ameerika Ühendriikides. Ausalt öeldes eeldasid kõik pärast Enrique Peña Nieto katastroofilist valitsust, et ta võidab, kuid siiski suutis ta häirida valijaid, kes ei arvanud, et ta võidabnii palju. Obradori valitsus on olnud siiski enamasti keskpärane ja polariseeriv.\nDaniel Ortega naasis võimule 2007. aastal. 2018. aastal vastas ta vägivaldselt a meeleavaldused ja kogenud nõudmisi tema tagasiastumiseks.\nOli endine katoliku piiskop Fernando Lugo süüdistamata ning eemaldati 2012. aastal oma presidendiametist seoses vaidlusega lahendatud maavaidlusega, mis muutus vägivaldseks ja väidetavaks seksuaalseks väärkohtlemiseks katoliikliku piiskopi ajal. Järgmised valimised olid rahumeelne võimu üleminek konservatiivsele Colorado parteile, mis toetas parteid Alfredo Stroessner diktatuur.\nPeruu vasaktsentristlik president Ollanta Humala oli sunnitud oma tagasivalimise kampaaniast loobumaAutopesula.Järgmised valimised võitis parempoolne Pedro Pablo Kuczynski, kes oli väga lähedases üleskutses endise parempoolse diktaatori tütre vastu Alberto Fujimori , Keiko Fujimori. Hiljem esitati talle süüdistus ja kuigi süüdistamisprotsess oli kongressis blokeeritud, pidi ta uute korruptsiooniskandaalide tõttu tagasi astuma, kaAutopesula.Teda asendas üha autoritaarsem paremtsentristlik Martín Vizcarra.\nUruguay vasaktsentristlik laia rinde partei suutis võita kolm sirget valimist, kuni nende kandidaat kaotas 2019. aastal konservatiivsele Luis Lacalle Pou'le (napi vahega).\nHugo Chávez suri 2013. aastal ja talle järgnes Nicolás Maduro. Venezuela on aeglaselt keeranud katastroofiks pärast seda, kui opositsioonierakonnad 2015. aastal kongressi uuesti võtsid. 2019. aastal oli presidendikriis, kas tuleks tunnustada ennast välja kuulutanud ajutiseks presidendiks nimetatud Juan Guaidót või Madurot. Riigid nagu USA tunnustavad Guaidót, samas kui Venemaa ja Hiina tunnustavad Madurot. Venezuela põhiseaduse kohaselt tunnustatakse vabade ja demokraatlike valimiste tagamiseks ajutise presidendina Rahvusassamblee (Guaidó) juhti, kui president on ebaseaduslik. Kuigi Maduro valiti 2018. aastal demokraatlikult tagasi, oli valijate aktiivsus väga madal ja peamistel opositsioonierakondadel keelati osalemine.\nCNNi kärped toovad esile kaabelleviga seotud uudiste paradoksi\nEnamik ameeriklasi näeb anonüümsete allikate kohta uudislugudes, kuid mitte kogu aeg\nAmeeriklased pooldavad suhteid Kuubaga endiselt pärast Castro surma, USA valimisi


ANDRES TARAND: Säästev areng või arengupeetus - Eesti Päevaleht\nANDRES TARAND: Säästev areng või arengupeetus\nRiigikogu liige Andres Tarand kirjutab teedest, mida mööda jõuda uue ja kõigile siduva ühiskondliku lepinguni ning riigi arengukavani, mis elaks üle valimistsüklid, erakondade ja koalitsioonide taktikalised manöövrid ja hetkemeeleolud poliitikateos.\nPõikamata põgusaltki tagasi inimkonna evolutsiooni mõne miljoni aastasesse kulgu, millele parlamentaarse Eesti Vabariigi mõju on olnud tühine, tunnistagem uhkusega, et säästva arengu avalikus ajaloos oleme marssinud maailmaga ühte sammu tervelt 2/3 koguajast, veidi üle kümne aasta.\nMa ei pea oma ülesandeks lahendada terminoloogilist vaidlust, kas poleks parem rääkida jätkusuutlikust, mitte säästvast arengust. Antud juhul on olulisem ÜRO (Brundtlandi)komisjoni poolt defineeritud asja sisu, mida lõpuks ka Eestis jääb märkima üksainus termin.\nAlustasime võõrsil ja vähese kodutöö järel Rio de Janeiro tippkonverentsil 1992. a. juunis. Esimene dokumenteeritud katse kodus asju liigutada pärineb märtsist 1993, mil valitsuse määrusega läkitati riigikogusse otsuse projekt “Säästliku arengu kohta”. Selle preambula sõnastas riigikogu mõttelaadi nii:\n andes aru globaalsete ökoloogiliste probleemide tõsidusest ja vastuolulisusest;\n toetudes rahvusvahelisele looduskaitse strateegia ja säästliku arengu põhiseisukohtadele;\n kooskõlas ÜRO Keskkonna- ja Arengukonverentsi (Rio de Janeiro 1992) kokkulepetega ning tunnetades vajadust nende konkreetseks rakendamiseks ning arendamiseks;\n tunnistades, et Eesti majandusel ei ole alternatiivi ressursside säästlikule kasutamisele;\n pidades eriti silmas arengu suunda Põhjamaades ja Euroopa Ühenduses ning sellest tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi;\n rõhutades põhimõttelise sisepoliitilise kooskõla möödapääsmatust säästliku arengu eesmärkide saavutamisel;\n olles veendunud Eesti ühiskonna valmisolekus hoiduda loodusressursside raiskamisest.\nJärgnes otsustav osa kontseptsioonist ning arengukavadest. Teatavasti viis protsess kahe aastaga säästva arengu seaduse vastuvõtmiseni, mis 1997.a. täiendusega määras need ühiskonna tegevusalad, kus planeerimine arengukavade kujul on kohustuslik. Nähti ette ka riigisisene tehnika, kuidas riigikogus tehtud kavad ekspertiisi ja avaliku arutelu järel taas riigikogusse jõuavad ja seaduse jõuga toimima hakkavad.\nEsimese viisaastaku saavutused. 1995. a lõpul Sofias peetud Euroopa keskkonnaministrite konverents võttis meiesuguste Kesk- ja Ida-Euroopa riikide arengupeetuse kokku järgmiselt:\n raskused tasuvuse analüüsi ning riski määranguga;\n kasutatavate ressursside ebakindlus;\n ministeeriumide vahelise kommunikatsiooni puudumine;\n arusaama puudumine valitsuses ja parlamendis;\n planeerimise kui kontseptsiooni ebapopulaarsus;\n vajadus alles luua otsustajate struktuurid (eriti omavalitsused);\n nõrk avalikkuse osavõtt.\nIsegi maha arvates riigi alguse objektiivsed kasvuraskused, üllatasid mind mõned radikaalsed reaktsioonid ka Eestis. Kui peaministrina valitsuses 1994. aastal esimest korda planeerimise jutuks võtsin, nähvas praegune keskkonnaminister Heiki Kranich, et miks soovin ma sotsialismi restaureerida. Teadsin küll, et ta on juba Milton Friedmani läbi lugenud ja serveerisin ettevaatlikult, et iseregulatsiooni kõrval on planeeritavat ühiskonnas ehk 20-25%. Edaspidi oli siiski vastuolude vältimiseks kasulikum öelda “planeerimise” asemel “kavandamine”. Teiseks, tollal oli (tõsi küll, mitme ministeeriumi väljaarenematuse juures) ühendus ministeeriumide vahel parem kui praeguses partokraatias, kus ministrid täidavad eeskätt “püha parteilist ülesannet” ja sedagi üksteise vastu.\nSiiski hakkas arengukavade vanker riigikogus tasakesi veerema alates 1996. aastast ning on seda teinud tänaseni tempoga umbes kaks arengukava aastas. Need on esitatud küll täiesti kontrollimata ja korrastamata nimede all, nagu põhialused, strateegia, riiklik programm, põhisuunad, lähtekohad. Kuid need puudutavad julgeoleku, hariduse, kultuuri ja teaduse strateegiate kõrval ka klassikalisi säästva arengu alasid, nagu keskkonnastrateegia, energeetika ja metsandus. Ja sellega positiivne osa säästva arengu läbitud teest Eestis lõpeb. Algus on, aga arengut ei ole.\nVähese omanikupõlve puudused. Nagu mujalgi maailmas, on piduriks ka üks tänapäeva demokraatia ebatäiuslikkuse mehhanism. Rooma Klubi esimese raamatu esimesel joonisel kujutati inimkonna huvisid aja ja ruumi teljel. Praegu, nagu aastatuhandeid varemgi, on inimkonnast suurema osa huvid keskendunud mõne aasta jooksul toimuvale oma perekonnas, naabruses või linnas. Enamuse hääli taotlevatel poliitikutel tekib tugev kiusatus joonduda nende huvide järgi, kuna vajalikest ülemaailmsetest uuendustest pajatamine on riskantne, kui üldse jõukohane.\nInimesi Eestis on peetud looduse- ning looduskaitsesõbralikeks. Kindlasti see abstraktsel tasandil nii ongi, kuigi oleme sunnitud tunnistama ka suurte rühmade müraarmastajate, prahiloopijate ja autoga liivarannas rallijate olemasolu. Põhiline vastuolu tuleneb siiski omanikuks olemise vähesest ajast, mis räigematel juhtudel seostub juhmi üleväärsuskompleksiga. Kui jurist või vallaametnik ei suuda taibata kallasraja mõtet, on jumal ametit andes unustanud muu vajaliku kaasa anda. Või mõistusele mõeldud koljuõõne täitnud käiberetseptiga “raha eest saab kõike”.\nÕnnetuseks näib sama mentaliteet olevat võimust võtnud monoparteistatud keskkonnaministeeriumis, kus valimistest saadik pole leitud rohtu ebaseadusliku ehitustegevuse ega omavolilise metsaraie vastu. Hiljutisel peaministri kohtumisel keskkonnaorganisatsioonidega teatas ministeeriumi ametnik, et mets on eeskätt omand. Seega, kui omanik metsas sigatseb, pole see teiste asi. Ei halli mälestustki taastuvate ressursside loogikast ega metsa polüfunktsionaalsusest, millest ometi juhinduti varasematel aastatel ka Eestis.\nArengukavad paberikorvis. Teine raskus, sedapuhku mitte turumajandusega, vaid vana sotsialistliku mõttelaadiga seotu, on suhtumine arengukavadesse kõnekäänu “paber kannatab paljugi” järgi. Näiteks 1998. aastal parlamendis vastu võetu energeetika arengukava läkitas valitsus mõtteliselt paberikorvi juba samal aastal.\nValitsuskomisjon, mis loodi energeetikasektori restruktueerimiseks, muutis arengukava vaimu vastupidiseks ehk põlevkivimonopoli kehtestamiseks. Tõsi, sõnavara valik oli ettevaatlik. Räägiti ühtse väärtusketi loomisest, põlevkivienergeetika jätkamisest pikemas perspektiivis, peamise ülekande- ja jaotusvõrgu viimisest Eesti Energia alla ning elektrienergia ekspordi suurendamisest. Ei sõnagi põlevkivielektri tegelikust hinnast (s.o koos keskkonnakahju korvamisega) ega vajadusest energeetika sujuvalt ning jätkusuutlikult ümber häälestada.\nKui metsanduse puhul oli valitsuse argument äsja, et metsaseadust ei saa teha enne metsanduse arengukava (mis on ka loogiline), siis energeetika puhul on lugu vastupidine. Hoolimata sellest, et kaksikliit oma koalitsioonileppesse kirjutas energeetika arengukava revideerimise selle aasta detsembris. “Kivisööjate” (põlevkivist toitujate) seltskond, kes varem kordas, et põlevkivile ei ole alternatiivi, kaldub nüüd genesise peatüki uue seletamise juurde: alguses lõi jumal elektrivõrgu ja seitsmendal päeval inimese nende võrkude näo järgi. See tähendab, et Eesti elektritraadid alternatiivset energiat ei juhi\nKiireloomulised ülesanded. Esimene ja kõige tähtsam: kehtestada parlamentaarne järelevalve. See tähendab pidevat valitsusasutuste kontrollimist riigikogus vastu võetud arengukavade järgimises. Mis tahes valitsus peab tunnistama riigikogu otsusega kehtestatud arengukava ülemuslikkust edaspidiste aktide vastuvõtmisel või tõsiste vastuolude korral tooma arengukava ümbertegemiseks uuesti riigikogusse. Olen kord pakkunud selleks ja üldse arengukavade arutamiseks erikomisjoni loomist – kokkuleppelise nimega tulevikukomisjon. Üritus takerdus presidendi valimisaasta luulu, et kõik, mida tehakse, on valimispropaganda. Seda häda nüüd ei ole. Komisjon peaks koosnema pikaajalisest arengust huvitatud inimestest, kes eriti kaaluvad seoseid eluvaldkondade vahel. Kogemus näitab, et olemasolevad alalised komisjonid omapead hästi toime ei tule.\nTeine ülesanne on korrastada strateegilised dokumendid ja nende nimetused nii, et need vastaksid kindlatele tingimustele. Näiteks jääksid arengukava ning strateegia, kusjuures esimest iseloomustagu täpsed arvulised eesmärgid. Äärmiselt oluline on mõista, et arengukava tähendab eesmärgipüstitust, mis ajaliselt ületab ühe-kahe valitsuse eluaja. Sellest lühem plaan on ministeeriumi töödokument, mida parlamenti tassida pole mõtet (näiteks turismi arengukava kolmeks aastaks). Ainult sel viisil on võimalik vähendada konjunkturistlikke tõmblusi eluliselt tähtsate ja pikkade arenguprotsesside ümber.\nKolmandaks vajame parlamendis kokkulepet, kuidas rahastada strateegiaga suunatud pikaajalist protsessi nii, et iga aasta eelarves taktikalised kiusatused ning ennustamatud kõikumised majanduses seda arengut ei pihustaks.\nMis võiks olla ühiskondlik leping? Sellest on pajatanud president Arnold Rüütel, asja sisu lähemalt avamata. Loodan siiralt, et tegemist ei ole Rousseau’ samanimelise teose ideega, kuidas rahvas otsedemokraatiaga igas küsimuses oma võimu teostab, ilma seadusandvaks, täidesaatvaks ning kohtuvõimuks jagunemata. Tõsi, mõtteline osa eesti rahvast on saadud laulupidude aegu küll ühele platsile kokku. Kuid mitte enamus ega kõik ja mitte iga nädala igal tööpäeval, nagu näiteks meie suure hulga taskuvaraste üle kohtumõistmine muu kõrval nõuaks. Loodan, et see pole ka olukord, kus kõik saavad kõigiga hirmus hästi läbi, tüli ja pahandust ja lahkarvamusi üldse ei ole (vanemad elanikud ju mäletavad: davaite it druno, vsje vmestje). See oleks niisugune udupall, et kui lased ennast sinna sisse talutada, siis on vilu ja niiske olla ja välja ei näe. Aga kindel on, et väljas tehakse valgustkartvaid asju.\nVältimatute vastuolude kõrval on rida elualasid, kus kokkulepped on võimalikud. Need ongi arengukavad ja strateegiad, mis peavad kohustama erakondade enamust ning kolmandat sektorit. Kui on leppimise tahet, lahenevad ka eelarve probleemid (et kindlustada pikaajalise eesmärgi saavutamine) lihtsamalt ning kokkuvõttes on järjepidev protsess säästvaks arenguks tagatud.\nNii lihtne see ongi. Aga ei tule välja, kui poliitiline tahe piirdub endiselt ainult taktikaliste küsimustega (näiteks valada valimistel raha maha, aga mitte pensioni teise sambasse). Horisondil ei ole palju märke, et igapäevane poliitiline tahe teisi tüssata asenduks kiiresti kokkulepete reaga, mis kokku moodustakski Eesti arengukava. Praegune riikliku arengu kava imeti sundkäiguga pooltühjusest välja. Kõrgeid tippe ei vallutata tormijooksuga. Alpinistid liiguvad laagrist laagrisse. Nii on lugu ka säästva arenguga.


Andragoogikakoolitus koolitajatele - Tartu Rahvaülikool\nKoolitus on mõeldud Eesti vabahariduslike koolituskeskuste koolitajatele. Koolituse eesmärgiks on koolitajate professionaalse arengu toetamine suurendades nende andragoogilist pädevust. Koolituse maht on 78 tundi, millest 56 tundi on auditoorset õppetööd ja 22 tundi iseseisvat tööd.\n17.01 - 14.03.2020\nR 17.01, L 18.01, R 31.01, L 01.02, R 21.02, L 22.02, R 13.03 (Tartu Rahvaülikoolis, Pepleri 4) ja L 14.03 (Tartu Täiskasvanute Gümnaasiumis, Nooruse 9) kell 10.00-16.30\nReet Valgmaa Erle Nõmm Kadi Tamm Marika Kaasik Ena Drenkhan Kadri Kõiv Kaire Uiboleht\nKoolitus on praktilise suunitlusega, rõhk on interaktiivsete õppemeetodite kasutamisoskuste arendamisel. Kõik õppepäevad võimaldavad osalejatel aktiivset osalust interaktiivses õppeprotsessis ja eneserefleksiooni. Koolitus valmistab ette täiskasvanute koolitaja kutse taotlemiseks.\nNB! Dokumentide esitamise tähtajad täiskasvanute koolitaja kutsete taotlemiseks ja taastõendamiseks on igal aastal 1. aprillil. Pärast koolitust on soovitav esitada oma dokumendid koolitaja kutse taotlemiseks – tähtaeg 01.04.2020.\nI õppepäev - sissejuhatus andragoogikasse (Marika Kaasik) 17.01.2020\nKursuse avamine, häälestumine koostööle. Tutvumine. Andragoogilise protsessi iseärasused. Andragoogika põhiprintsiibid, täiskasvanute õppimise ja õpetamise eripärad. Täiskasvanuõpet reguleeriv seadusandlus. Täiskasvanute koolitaja kutse taotlemine. Täiskasvanute koolitaja professionaalsus ja kutse-eetika. Hindamine täiskasvanute koolitajate kutseeksamil.\nII õppepäev – IKT vahendid õppeprotsessi ettevalmistamisel, läbiviimisel ja hindamisel (Kadi Tamm) 18.01.2020\nIKT (info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) vahendid kui võimalus õppeprotsessi ettevalmistamise, läbiviimise ja hindamise mitmekesistamiseks. E-õppe võimalused ja täiskasvanute koolituses sobilikud e-õppe metoodikad. Sotsiaalse tarkvara kasutamine õppetöös. Veebipõhiste materjalide loomine, kasutamine ja jagamine, materjalide koostamise nõuded vastavalt autorikaitseseadusele. Portfoolio koostamine kasutades IKT vahendeid.\nIII õppepäev - grupiprotsessid (Kadri Kõiv) 31.01.2020\nGrupiprotsessid ja nende jagunemine. Grupi arenguetapid. Õpperühma areng ja selle mõju iga liikme õpimotivatsioonile ning õppimise tulemuslikkusele. Koolitaja roll ja ülesanded erinevates grupi arengufaasides. Grupis õppimise erinevad viisid ja metoodilised võtted. Konflikti lahendamise võtted saavutamaks “võit-võit“ lahendust.\nIV õppepäev – õppeprotsessi läbiviimine (Reet Valgmaa või/ja Erle Nõmm) 01.02.2020\nÕppijate toetamine individuaalsete õpieesmärkide püstitamisel ja õppekavast tulenevate eesmärkidega ühildamisel. Õpikeskkonna kujundamine. Koolituse alustamine ja lõpetamine. Õpimotivatsiooni kujundamine. Õppijate arengu toetamine nende individuaalsete toimetulekuoskuste kujunemisel. Arendava tagasisidestamise põhimõtted. Efektiivne ajakasutus.\nV õppepäev- õppeprotsessi kavandamine (Marika Kaasik) 21.02.2020\nSihtgrupi ja õpperühma õpivajaduste väljaselgitamine juhindudes koolituse sisust ja eesmärkidest. Õppeprotsessi eesmärgistamine ja õpiväljundite sõnastamine. Koolituskava, õppeprogrammi koostamine ja oma tegevuse planeerimine, lähtudes etteantud/olemasolevast õppekavast. Ajaplaneerimine koolitusel. Õppematerjalidele esitatavad nõuded.\nKoolituse ja koolitaja hinnakujundus (Ena Drenkhan).\nVI õppepäev - interaktiivsed meetodid õppetunnis (Reet Valgmaa või/ja Erle Nõmm) 22.02.2020\nÕpetajakesksed ja õppijakesksed meetodid. Metodoloogia ja meetodi seos. Meetodivalikut mõjutavad tegurid. Erinevate meetodite kasutamine: dispuut, debatt ja diskussioon, juhtumi analüüs ja lugu, rollimäng, rühmatöö, foorum, sümpoosium, sotsiodraama, ajurünnak (sh õppijate poolt valitud 2-3 meetodi lähem tutvustus).\nVII õppepäev- hindamine täiskasvanut toetaval viisil (Kaire Uiboleht) 13.03.2020\nHindamise filosoofia ja eetika, täiskasvanute hindamise eripärad. Õpiväljundi ja hindamise seosed. Erinevad hindamismeetodid. Realistlike hindamiskriteeriumide valik. Hindamise hind. Kriteeriumhindamise kasutusvõimalusi. Tagasiside ja hindamine, andmete ja arvamuste kogumise meetodid. Õppeprotsessi ja õpitulemuste analüüs lähtudes kavandatud eesmärkidest. Enda tegevuse hindamine õppeprotsessis kasutades eneseanalüüsi vahendeid ja koolitatavatelt saadud hinnanguid.\nVIII õppepäev - õpetamise käsituse testimine ja kokkuvõte koolitusest (Marika Kaasik ja Ena Drenkhan) 14.03.2020\nVõtmepädevuste lõimimine õppetööse. Õpetamise käsituse testimine, õpetamisfilosoofia, kes ma olen arusaamade maastikul? Kokkuvõtted. Eneseanalüüs/enesehindamine õppeprotsessis. Portfooliote esitlus.\nIseseisvaks tööks on õpipäeviku pidamine ja portfoolio (koos eneseanalüüsiga) koostamine (hinnanguline maht 22 tundi).\nPalun esitage registreerumisvormil osalemissoovi põhjenduses oma koolitusteemad.\nanalüüsib täiskasvanu õppimise ja õpetamise iseärasusi, isiksuse ja grupi mõju õppimisele;\nkavandab õppeprotsessi lähtuvalt õppekavast ja õpivajadustest;\ntoetab sihipäraselt loodud õpisituatsioonis täiskasvanud inimeste õppimist ja enesearengut;\nhindab koolituse tulemuslikkust ja analüüsib ennast koolitajana;\nmõtestab ja esitleb oma kogemusi portfoolio vormis.\nEneserefleksioon - õppija on reflekteerinud ennast koolitajana vastavalt käsitletud teemale iga koolituspäeva lõpus ja osalenud kursuse lõpuevalvatsioonis;\nPortfoolio (s.h. eneseanalüüs) - õppijal on etapiviisiliselt vastavalt käsitletud teemadele koostatud portfoolio koos eneseanalüüsiga, mis vastab täiskasvanute koolitaja hindamisstandardile.\nKoolitusel osaleja viib läbi koolitusi vabahariduslikus koolituskeskuses ega oma koolitaja kutset. Vajalik on vabaharidusliku koolituskeskuse juhi soovitus (saata e-posti teel: maarja@rahvaylikool.ee).\nÕppija on osalenud õppetöös vähemalt 75 % ja tõendanud õpiväljundite omandamise.\nPh.D Reet Valgmaa on lõpetanud Tartu Ülikooli. Töötanud õpetajana Nõo Keskkoolis, Tartu Ülikoolis ja Viljandi Kultuurikolledžis. On ennast täiendanud Suurbritannias ja Põhjamaades. Aastal 2003 tunnistati Reet Valgmaa Aasta Koolitajaks Eestis.\nReet Valgmaa ütleb: "Naudin õppimist ja õpetamist ning saladusi, mis ümbritsevad neid igivanu tegevusi. Pean oma valdkonnaks sotsiaalseid ja kommunikatiivseid oskusi."\nErle Nõmm lõpetas 2017. aastal Krautmanni Terviseakadeemia 2aastase massaažiõppe kursuse ja on sellest peale aktiivselt massööritööga tegelenud.\nErle on Tartu Ülikooli magister pedagoogikas, spetsialiseerunud andragoogikale, talle on südamelähedased vabahariduse teemad. Erle on 1993. aastast õppekeskuse "Tõru" õpetaja, 1997-01 olnud Tartu Ülikooli külalislektor. Tartu Rahvaülikoolis on Erle Nõmm 2006. aastast õpetanud projektijuhtimist ja andragoogikat.\nEna on tegutsenud haridusvaldkonnas aastast 1999, olles olnud nii õpetaja, projektijuht, arendusjuht, koolituste korraldaja kui õppeosakonna juhataja. Eriti südamelähedane on talle täiskasvanuharidus. Hetkel töötab Ena Tartu Rahvaülikooli projektijuhina. Projekte on ta juhtinud ja projektitaotlusi kirjutanud aastast 2002. Seni suurimaks projektiks on olnud Pokumaa rajamine (SA Pokumaa juhatuse liige 2003-2011).Ta on omandanud bakalaureusekraadi ökonoomika ja ettevõtluse erialal Eesti Maaülikoolist ning magistrikraadi hariduskorralduses Tartu Ülikoolist. Lisaks kõigele muule on Ena ka ise väikeettevõtja, kes on olnud tegev projektide ja äriplaanide koostamisega üle 12 aasta ning annab edasi ettevõtlusteadmisi. Talle on omistatud täiskasvanute koolitaja 7. taseme kutse.\nKadri Kõiv on tegutsenud koolitajana üle 15 aasta, peamisteks koolitusvaldkondadeks on meeskonna- ja juhtimistreeningud, töötajate arendamisega seonduv ning enesejuhtimise oskused (sh stressi ja läbipõlemise ennetamine).\nKadril on suhtlemistreeneri ja täiskasvanute koolitaja kutsed (EKR 7. tase), ta on ka Eesti Suhtlemistreenerite Ühingu asutajaliige ning kutsestandardi töögrupi liige. Kadril on rikkalik kogemus koolitajatele mõeldud koolituste läbiviimise, sh suhtlemistreenerite väljaõpetamise alal. Konsulteerinud erinevaid organisatsioone sisekoolitussüsteemide ja (sise)koolitajate arendamise teemadel.. Vaata lisa: http://developdesign.eu/kadri/


Kodu: Fha Streamline Fikseeritud Hüpoteek - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Fha Streamline Fikseeritud Hüpoteek\nFederal housing administration (fha) fikseeritud intressimääraga hüpoteegid on mõeldud selleks, et aidata fha laenuomanikel vähendada oma igakuiseid hüpoteegi makseid, kasutades ära madalamaid intressimäärasid. Hüpoteegi refinantseerimine võib olla keeruline ja kallis. See hõlmab sageli uusi hindamisi, inspekteerimisi, krediidikontrolli ja...\nVaadake, kuidas FHA sujuvalt fikseeritud hüpoteegid aitavad teil osta ja hoida oma kodu.\nFederal Housing Administration (FHA) fikseeritud intressimääraga hüpoteegid on mõeldud selleks, et aidata FHA laenuomanikel vähendada oma igakuiseid hüpoteegi makseid, kasutades ära madalamaid intressimäärasid. Hüpoteegi refinantseerimine võib olla keeruline ja kallis. See hõlmab sageli uusi hindamisi, inspekteerimisi, krediidikontrolli ja kulukaid sulgemiskulusid. FHA fikseeritud intressimääraga hüpoteegid vajavad väiksemat dokumentatsiooni ja vähem emissiooniettevõtteid.\nFHA hüpoteeke ei paku otseselt Federal Housing Administration, vaid FHA heakskiidetud laenuandjad. FHA pakub laenuandjatele hüpoteegikindlustust, et muuta hüpoteekid turvalisemaks ja aitama rohkem inimesi kinnitatud. Need laenud antakse sageli madala sissetulekuga laenuvõtjatele, kes muidu ei saaks hüpoteeklaenu saada.\nStreamline viitab dokumendi tasemele ja kindlustuslepingu sõlmimisele (st kliendi abikõlblikkuse hindamise protsess), mitte kuludele. Kuigi paberimajanduse vähenenud tase muudab FHA sujuvaks hüpoteeklaenud refinantseerimiseks odavamaks, kaasnevad need kulud. Neid kulusid saab tasuda sularahas, pisut kõrgema intressimääraga või kulude lisamisega laenule. See kolmas võimalus nõuab siiski, et teie kodus oleks piisavalt kulusid, et katta kulusid.\nFHA fikseeritud intressimääraga hüpoteegid on atraktiivsed, sest need ei vaja krediidikontrolli ega muud tüüpi sissetulekute kinnitamist. Idee on see, et kui teil juba on FHA laen (nõue hüpoteekide lihtsustamiseks), olete juba läbinud FHA abikõlblikkuse testi. Võite taotleda hüpoteegi telefoni või interneti kaudu. Dokumendid, mis vajavad füüsilist allkirja, võite täita ja saata oma laenuandjale posti teel. FHA sujuvamaks hüpoteegidena saate makseid vähendada. Ja kuna intressimäär on fikseeritud, on teil meelde, et teate, millised on teie igakuised maksed laenu eluea jaoks.\nPüügiga FHA sujuvalt fikseeritud hüpoteegid on, et te ei saa tehingust raha välja. Streamlines on mõeldud vähendama igakuiseid makseid madala sissetulekuga laenuvõtjate jaoks, mitte sularaha sissemakset oma kodus. Veel üks asi, mida pean arvestama, on see, et kuigi te saate kvalifitseerumiseks FHA hüpoteeklaenu ilma hindamiseta, vajate seda, kui soovite oma laenu refinantseerida suurema summa ulatuses.\nEt saada FHA sujuvamaks hüpoteek, peate:\nJuba FHA laenu.\nOma maja vähemalt kuus kuud enne taotluse esitamist.\nEsmane aadress majas elus.\nHüpoteeklaekumiste puhul kehtivad hüpoteeklaenu maksed, kusjuures viimase aasta jooksul makseid ei tehta.\nRahastada oma hüpoteegi FHA poolt kinnitatud laenuandja kaudu.


"Faust" – selle teose kallal töötas Goethe üle kuuekümne aasta, teose algvariant "Alg-Faust" valmis "tormi ja tungi" aastatel, täielik esimene osa ilmus 1808 ja teine osa 1832 . Goethe kujutas uusaja Fausti kui teadmis-ja tunnetusjanulise inimesena selle esimeses osas. Faust on täis veidrat rahutust, kes on olnud huvitunud mitmetest teadustest, õppinud palju ja saanud nii magistri kui doktori kraadi, kuid leiab, et ei tea endiselt midagi, mis suudaks inimsoole teed parema suunas näidata. Samal ajal teavas Issand ning Mefistofeles veavad kihla, et Mefistofeles ei suuda Fausti õigelt teelt kõrval kallutada. Varsti ilmub Mefistofeles puudli kujul Fausti ette ning peagi kaks viimast sõlmivad lepingu, et kui Faust kaotab oma rahutuse ja hakkab elu nautima, võidab selle kihlveo Mefistofeles. Nagu saatanale kombeks on, siis see leping kinnitati veretilgaga.\nNõiaköögis, kuhu Faust ja Mefistofeles varsti lähevad, laseb Mefistofeles nõial Faustile anda võlujooki, mis noorendaks teda ligi kolmekümne aasta võrra. Sellele järgnevalt kohtub Faust noore tütarlapse, Margaritaga, ning mõlemad armuvad teineteisse. Volbriööl, kui Faust ja Mefistofeles lõbutsevad, pannakse Margarita vangikongi. Kui Faust sellest teada saab, üritab ta Margaritat päästa, kuid viimane ei tunne teda ära enne kui hilja . Kui Margarita sureb , päästavad tema hinge inglid ja ta läheb taevasse .Teose teises osas, kus enamus tegevusest toimub keisri õukonnas ja antiikajastul, on Goethe Fausti kujutanud


EESTI SUUREMAD PINNAVORMID - 1. poolaasta | TaskuTark\nMadal-Eesti ja Kõrg-Eesti\nEesti asub Ida-Euroopa lauskmaal, mis hõlmab enamiku Euroopa-Venemaast ja väikesed riigid Läänemere idakaldal. Eesti on madal ja tasane ning maastikku ilmestavad erineva kõrguse, kuju, ehituse ja tekkega pinnavormid, mille suhteline kõrgus jääb enamasti alla 20 m. Suhteline kõrgus on üle 50 m vaid mõnel üksikul Kagu-Eesti künkal. Eesti jagatakse pinnavormide absoluutse kõrguse ja pinnamoe vaheldusikkuse järgi Madal-Eestiks ja Kõrg-Eestiks. Madal-Eesti on Eesti kõige noorem ja madalam piirkond.\nPõhja-Eesti pankrannik ehk klint on Soome lahe rannikul asub merepinnast kohati kümnete meetrite kõrgusele kerkiv astang. Läänes on klindi jätkuks Saaremaal ja Muhus järsu seinana tõusvad astangud. Lainete, vihma ja tuule mõjul on klindi ülaserv pragunenud ning jalamile on tekkinud varisenud paekivitükkidest rusukalle. Ida poole liikudes kasvab pankranniku kõrgus. Näiteks on astang Osmussaarel 6 m, Toompeal ligi 46 m ja Kirde-Eestis Ontikal 46 m kõrge.\nLääne-Eesti madalik on pindalalt suurim pinnavorm, kus maapinna tasasus ja maapinna lähedal asuvad vettpidavad savikihid põhjustavad suurte alade soostumist. Lääne-Eesti madaliku lõunapoolseks jätkuks on kõrgete luiteahelikega Pärnu madalik. Luited takistavad pinnavee valgumist merre, mistõttu on ka sellele madalikule omased suured soostunud alad. Peipsi põhjakaldal paineb Alutaguse madalik, millele on iseloomulikud suured soo-ja metsaalad. Madalad ja soised piirkonnad on veel Võrtsjärve madalik ja Peipsi madalik. Kesk-Eesti tasandikul on viljakad mullad, mistõttu on sinna rajatud palju põlde ning metsasid ja looduslikke niite on vähe säilinud.\nPõhja-Eestis asub Pandivere kõrgustik, mille jalamil voolab põhjavesi allikatena maapinnale. Lõuna-Eestis paiknevad lainjas Sakala kõrgustik, orgude ja küngastega liigendatud Otepää kõrgustik, Eesti kõrgeimate küngastega Haanja kõrgustik ning järskude kuppelküngastega Karula kõrgustik.\nMaapinna läbilõige kujutab maastikku külgvaates ning annab hea ülevaate sellest, kui kõrge mingi koht teise koha suhtes on.