Emakeelenädal | Tartu Ülikooli Narva kolledž\nEesti keele ja kultuuri päeva hakati esimese eesti luuletaja Kristjan Jaak Petersoni sünniaastapäeval tähistama 1996. aastal. Selle päeva tähistamise mõtte algataja oli Sondas elav kooliõpetaja ja keelemees Meinhard Laks. 1999. aastal kuulutati emakeelepäev riiklikuks pühaks.\nSel päeval korraldatakse teemakohaseid üritusi kogu Eestis, eelkõige koolides ja kultuuriasutustes, sh ka Tartu Ülikooli Narva Kolledžis.\nSPONTAANSE KÕNE VÕISTLUSE 2020 TULEMUSED\nEmakeelepäeva tähistati TÜ Narva kolledžis sh ka traditsioonilise spontaanse kõne võistlusega. Neljapäeval, 12. märstsil 2020 oma oskuseid panid proovile 26 andekat ja julget õpilast Narva, Jõhvi ja Sillamäe koolidest (Narva Keeltelütseum, Narva Kesklinna Gümnaasium, Narva Pähklimäe Gümnaasiuim, Narva Vanalinna Riigikool, Jõhvi Gümnaasium ja Sillamäe Gümnaaisum).\nOsalejad esinesid kolmeminutiliste kõnedega võõrkeeles (eesti või inglise) kohapeal valitud teemal, ettevalmistusaeg puudus. Paljud osalejad esinesid nii eesti-, kui ka inglisekeelse kõnega. Õpilaste esinemist hindas kriteeriumite järgi viieliikmeline žürii, mille koosseisus olid:\nLarissa Degel (Narva Linnavalitsuse Haridusteenistuse juhataja asetäitja haridusalal)\nMaritsa Ort (Narva Keskraamatukogu direktor)\nAnne Reinsoo (TÜ Narva kolledži eesti keele assistent)\nMerju Lomp-Alev (TÜ Narva kolledži eesti keele assistent)\nDavid D. Herman (TÜ Narva kolledži inglise keele õppejõud, programmi „English Language Fellow Program“ stipendiaat\nKõik osalejad olid julged, andekad ja toetasid teine teist. Kõnevõistluse auhinnakohad jagunesid järgnevalt:\nKõne eesti keeles võõrkeelena:\nkoht – Maksim Vassin (Narva Keeltelütseum)\nkoht – Georgi Sokolov (Narva Vanalinna Riigikool)\nkoht – Anna Pankevitšjute (Narva Pähklimäe Gümnaasium)\nKõne inglise keeles võõrkeelena:\nkoht – Tamara Naumova (Narva Kesklinna Gumnaasium)\nkoht – Vladislav Virtonen (Narva Vanalinna Riigikool)\nPubliku lemmikuks sai valitud Rita Razvarova (Jõhvi Gümnaasium).\nSpontaanse kõne võistluse korraldasid TÜ Narva kolledži kultuuriprogrammide juht, eesti keele ja võõrkeelte lektoraadid. Üritust toetas Narva Linnavalitsus.\n16.00 – Väärikate ülikooli loeng teemal "Väikese riigi suured teod ehk mille üle me võime päriselt uhke olla" (aud. 200)\nKülas on slavist, Eesti rahvapärimuse uurija, õppejõud Irina Danilova.\n17.00 – Teeõhtu direktoriga (galeriisaal keldrikorrusel)\nNarva kolledži direktor Marek Sammul kutsub üliõpilasi teeõhtule! Teeõhtud direktoriga on võimalus mitteformaalsel viisil arutada neid küsimusi, mis on kas ühiskonnas, ülikoolis, Narvas või üliõpilaselus tähtsad. Ehk jõuab nendest aruteludest üht-teist ka meie igapäevasesse töösse ning aitab Narvas õppimist paremaks muuta.\n12.00 – Interaktiivne töötuba: Milline on SINU Narva? (galeriisaal keldrikorrusel)\nKutsume töötuppa, kus viime osalistega läbi interaktiivse kaardipõhise küsimustik-uuringu ning moodustame koos tuleviku kollaaži Narvast 2035. aastal. Töötoa kaudu saab lähemalt tutvuda kaasaegse sotsioloogilise ja linnauurimise kaasamismeetodiga, mida saab edukalt kasutada erinevates valdkondades. Töötuba on osa Narva taju-uuringust, mida viib läbi linnauuringu bürood Linnalabor ja SPIN Unit koostöös Narva Linnavalitsusega. Sinu vastused on olulised, et paremini mõista Narva noorte arvamusi ja luua parem ruum tänaste, aga ka homsete tegevuste tarvis.\nVõistlus toimub kahes kategoorias: kõne eesti keeles võõrkeelena; kõne inglise keeles.\n18.00 - Mälumäng VII (kohvik Muna)\nViienda hooaja seitsmes mäng. Hooajal võistlevad 16 võistkonda.\nSeoses eriolukorraga Eestis jääb ära.\n11.00 – Spelleri kasutamine üliõpilastöödes (aud. 321)\n11.45 - Emakeelepäeva tordi söömine (fuajee)\n12.00 – 14.30 – VI Ida-Virumaa Hansenist Tammsaareni loomingu võistulugemine (aud. 322a ja 322b)\nSeoses eriolukorraga Eestis lükkub edasi.\n18.30 - TÜ Narva kolledži üliõpilase Maria Tsatsuro isikunäituse avamine (galeriisaal keldrikorrusel)\n11.00 – Szilard Tothi doktoritöö „Tartu kirjakeele raamid Johannes Gutslaffi grammatikast (1648) „Kodolaste raamatuni” (1913)“ tutvustamine (aud. 309)\nSPONTAANSE KÕNE VÕISTLUS KUTSUB JULGEID OSALEMA!\nTraditsiooniline gümnasistide spontaanse kõne võistlus toimub see aasta neljapäeval, 12. märtsil 2020 kell 13:00 TÜ Narva kolledžis. Oodatud on kõik julged 10—12. klassi noored kõigist õppeasutustest.\n• kõne eesti keeles võõrkeelena;\n• kõne vene keeles võõrkeelena;\n• kõne inglise keeles.\nOsalejalt oodatakse kolmeminutilist kõnet kohapeal valitud teemal - kõik teemad on nii või teisiti seotud keele, kultuuri ja kaasaegse ühiskonnaga. Kõne ettevalmistuseks aega ei anta. Osalejaid hindab žürii, mille koosseisu kuuluvad TÜ Narva kolledži õppejõud ning kultuuri- ja haridustegelased. Igas kategoorias valitakse kolm võitjat ning ühiselt valitakse ka publikulemmiku.\nOsalejatel palume registreeruda hiljemalt 9. märtsiks 2020 SIIN.\nOsaleda võib kuni kahes kategoorias ning osalejate esinemisjärjekord selgub liisuheitmisega võistluse alguses. Osalema on oodatud gümnasistid ning osalejate arv ühest koolist ei ole piiratud.\nSpontaanse kõne võistluse korraldajad on Narva kolledži eesti keele, vene keele ja võõrkeelte lektoraadid.\nKUTSE HANSENIST TAMMSAARENI VÕISTULUGEMISELE NARVAS!\nKuuendat korda toimuv Hansenist Tammsaareni Ida-Virumaa voor toimub Narva kolledžis reedel, 13. märtsil 2020. Narva võib tulla kõikidest Eestimaa piirkondadest. Registreerime 10. märtsiks 2020 e-mailile: enda.trubok [ät] ut.ee. Traditsioonilisele võistlusele on sel aastal lisandunud sihtrühmana täiskasvanud, võistulugemise vilistlased.\nHansenist Tammsaareni võistulugemise eesmärkideks on: Populariseerida A. H. Tammsaare loomingut nii eesti rahvusest kui ka muud keelt kõnelevate inimeste hulgas; arendada noorte eesti keele kui riigikeele oskust; täiustada etlusalaseid oskusi (väljendusoskust, diktsiooni, esinemisjulgust jne), et olla tulevikus tööturul konkurentsivõimelisemad; tutvustada Tammsaare sünnipaika Vargamäel ning Ida -Virumaad kui Tammsaarega seotud paika. (Narvas sai Tammsaare gümnaasiumi lõputunnistuse, Narva-Jõesuus puhkas perega); Luua kontakte erinevast kultuuriruumist inimeste vahel; Tutvustada Tammsaare loomingu kaudu noortele eesti kultuuri; arendada suulist väljendusoskust, luues eestikeelse keelekeskkonna muust rahvusest inimestele.\nLugeda tuleb peast maksimaalselt 5-minuti pikkune katkend või lühipala vabalt valitud Tammsaare teosest eesti keeles. Osa võivad võtta nii eesti kui muust rahvusest noored. Esinemiskeel on eesti keel. Sihtrühmaks on IV-XII klasside üldhariduskoolide õpilased, kutsekoolide õpilased, kõrgkoolide õppurid, täiskasvanud.\n• repertuaari valikut ja sobivust lugejale;\n• teksti mõtte esiletoomist;\n• kõnetehnika valdamist (rõhud, rütm, välted, diktsioon);\n• kontakti publikuga (silmsidet jne);\n• teksti peasolekut;\n• emotsionaalset tervikut- mõjuvust kuulajale.\nPäevakava TÜ Narva Kolledžis (13. märtsil 2020)\nHead Tammsaare õppimist!\nHansenist Tammsaareni projektijuht | Tartu Ülikooli Narva Kolledž\nE-mail: enda.trubok [ät] ut.ee | tel.: +372 55699341\nSPONTAANSE KÕNE VÕISTLUSE 2019 TULEMUSED\nEesti keele aasta emakeelepäeval nagu ka paljud aastad ennem korraldas TÜ Narva kolledž gümnasistidele spontaanse kõne võistluse. Sel aastal oli võistlus eriti populaarne ning kolledžisse on kogunenud lausa rohkem kui 40 osalejat Narva ja Jõhvi koolidest. Ennast pandi proovile Narva Kesklinna, Narva Soldino ja Narva Pähklimäe gümnaasiumi, Narva Keeltelütseumi, Narva Eesti Gümnaasiumi, Narva Vanalinna Riigikooli ja Jõhvi Gümnaasiumi kõige julgemad 10.-12. klasside õpilased.\nOsalejad esinesid kolmeminutiliste kõnedega võõrkeeles (Eesti, inglise või vene keeles). Osalejaid hindas neljaliikmeline žürii, mille koosseisus olid: TÜ Narva kolledži eesti keele assistendid Merju Lomp ja Anne Reinsoo, välissuhete spetsialist Ivan Polynin ning inglise keele lektor Andre Boyer.\n1. koht – Aleksandra Ratkovitš (Jõhvi Gümnaasium)\n2. koht – Maria Voronkova (Narva Keeltelütseum)\n3. koht – Anna Pankevitšjute (Narva Pähklimäe Gümnaasium)\n1. koht – Julija Hoolma (Narva Kesklinna Gumnaasium)\n2. koht – Nika Nazarova (Narva Pähklimäe Gümnaasium)\n3. koht – Robert Soidla (Jõhvi Gümnaasium)\nKõne vene keeles võõrkeelena:\n1. koht – Merilyn Keskküla (Narva Eesti Gümnaasium)\nPublikule kõige rohkem meeldis Jõhvi Gümnaasiumi õpilane Artur Käosaar.\nFotogalerii on SIIN.\nEmakeelenädal algab kolmapäeval, 13. märtsil kell 13.00 kolledži galeriisaalis, kus oma loomingut ja kirjaniku- ning kirjastajatööd tutvustab Aidi Vallik, ürituse külastajatel on võimalik osta autori raamatuid ning võtta autogrammi. Emakeelepäeval, 14. märtsil kell 10.15 kirjutame ühiselt Vikerraadio e-etteütlust. Pärast seda tutvustame keeleõppe programmi Speakly ning vaatame dokumentaalfilmi „Keeleseaduse sünnilugu“. Emakeelepäeva kõne peab TÜ Narva Kolledži direktori kt Mai-Liis Palginõmm, kõnele järgneb ühislaulmine ja tordisöömine.\nPäeva teises pooles, algusega kell 13.00, toimub spontaanse kõne võistlus, kus osalevad Ida-Virumaa gümnaasiumiõpilased. Emakeelenädalale tõmbab joone alla reedel, 15. märtsil kell 10.00-14.00 toimuv V Hansenist Tammsaareni võistulugemine. Emakeelenädala üritused on avatud kõigile huvilistele.\n13.00 – 14.30 – kohtumine kirjanik Aidi Vallikuga (galeriisaal keldrikorrusel)\n10.15 – 10.50 – e-etteütlus (aud. 321 / raamatukogu)\n11.15 – 12.00 – Speakly tutvustus (aud. 200)\n12.00 – dokumentaalfilm „Keeleseaduse sünnilugu“ (aud. 200)\n12.20 – direktori kõne, ühislaulmine ja tordisöömine (aud. 200)\n13.00 – spontaanse kõne võistlus (aud. 200)\nV Hansenist Tammsaareni võistulugemine (aud. 303, 307, 308)\n10.00 - registreerimine\n10.30 - avamine, hääletusharjutused (308)\n10.50 - võistulugemine vanuserühmade kaupa\n12.30 - lõuna fuajees / soovijale ekskursioon kolledžis\n13.15 - kokkuvõtted, võistulugemine peapreemiale\n13.45 - lõpetamine\nTRADITSIOONILINE SPONTAANSE KÕNE VÕISTLUS EMAKEELEPÄEVAL KUTSUB OSALEMA!\nTraditsiooniline gümnasistide spontaanse kõne võistlus toimub taas emakeelepäeval, 14. märtsil 2019 kell 13:00 TÜ Narva kolledžis. Oodatud on kõik julged 10—12. klassi noored kõigist õppeasutustest.\nOsalejalt oodatakse kolmeminutilist kõnet kohapeal valitud teemal - kõik teemad on nii või teisiti seotud keele, kultuuri ja kaasaegse ühiskonnaga. Kõne ettevalmistuseks aega ei anta.\nOsalejaid hindab žürii, mille koosseisu kuuluvad TÜ Narva kolledži õppejõud ning kultuuri- ja haridustegelased. Igas kategoorias valitakse kolm võitjat ning ühiselt valitakse ka publikulemmiku.\nOsalejatel palume registreeruda hiljemalt 11. märtsiks 2019 SIIN.\nIV HANSENIST TAMMSAARENI IDA-VIRUMAA VOORU TULEMUSED 2018\nNoorema vanuserühma võitjad:\nI koht Marjana Tjuljukov VI kl Sillamäe Eesti Põhikool, õp Meeli Rjabova\nII koht Maksim Juhkam VI kl Sillamäe Eesti Põhikool, õp Meeli Rjabova\nIII koht Emili Parts II kl Narva Eesti Gümnaasium, õp Kersti Tsirp\nEripreemia Tatjana Ignateva, Polina Perova, Darja Starostina VI kl Narva Vanalinna riigikool, õp Maria Tširkova\nKeskmise vanuserühma võitjad:\nI koht Polina Peterson VIII kl Narva Eesti Gümnaasium, õp Ene Kurme\nII koht Cristofer Kivipalu IX kl Kiviõli I Keskkool, õp Anu Vau\nIII koht Diana Dolganova VII kl Toila Gümnaasium, õp Katrin Kivimeister\nEripreemia Veronika Korotajeva IX kl Narva Vanalinna riigikool, õp Maria TŠirkova\nEripreemia Marleen Palts VII kl Toila Gümnaasium, õp Katrin Kivimeister\nVanema vanuserühma võitjad:\nI koht Merilin Innos XII kl Kiviõli I Keskkool, õp Anu Vau\nII koht Alina Vorontsihhina Narva Vanalinna Riigikool, õp Mari- Mall Feldschmidt\nIII koht Eliise Tamme XII kl Toila Gümnaasium, õp Katrin Kivimeister\nEripreemia Dmitri Skvortsov, 10a Narva Kesklinna Gümnaasium, õp Helle Kuldsepp\nAuhindadeks olid Tammsaare teosed ning II Hansenist Tammsaareni juubelikogumik (2013-2018).\nTänan kõiki osalejaid, abilisi ja õpetajaid, kes aitasid kaasa eesti kultuuri tutvustamisele Ida-Virumaal Tammsaare loomingu kaudu.\nEmakeelepäeva tähistati TÜ Narva kolledžis traditsioonilise spontaanse kõne võistlusega. Kolmapäeval, 14. märstsil 2018 oma oskuseid panid proovile 25 andekat ja julget õpilast Narva ja Jõhvi koolidest (Narva Keeltelütseum, Narva Kesklinna Gümnaasium, Narva Soldino Gümnaasium, Narva Eesti Gümnaasium, Narva Vanalinna Riigikool ja Jõhvi Gümnaasium).\nOsalejad esinesid kolmeminutiliste kõnedega võõrkeeles (eesti või inglise) kohapeal valitud teemal, ettevalmistusaeg puudus. Teemad olid nii või teisiti seotud keele, kultuuri ning aktuaalsete teemadega, nagu näiteks Vabariigi aastapäevaga. Õpilaste esinemist hindas kriteeriumite järgi viieliikmeline žürii, mille koosseisus olid:\nAnna Markova (TÜ Narva kolledž, kultuuriprogrammide juht)\nAime Jaagus (TÜ Narva kolledž, eesti keele assistent)\nMerju Lomp (TÜ Narva kolledž, eesti keele assistent)\nŽanna Razinkova (TÜ Narva kolledž, inglise keele assistent)\nOlga Orehhova (TÜ Narva kolledž, inglise keele assistent)\nŽürii liige Aime Jaagus, kes osales spontaanse kõne võistluse hindamisel esimest korda, kirjeldab oma muljed järgmiselt:\nMinu jaoks oli see esimene kord spontaanse kõne võistluse žüriis osaleda ja see oli suurepärane kogemus. Noori osalejaid kuulates tekkis nende vastu lugupidamine ja rõõm nende julgusest. Spontaanne kõne võõrkeeles – see on keele valdamine, teadmised, lai silmaring, mängu ilu ja suur keskendumisvõime.\nMeelde jäid hästi läbi mõeldud ja veenvalt esitatud mõtted arvamuste ja teadmiste seosest, eri keelte osakaalust ja väärtusest mitmekeelses kultuuris, inimeste vastutusest uute tehnoloogiate arendamisel, muutuste kasvavast kiirusest ning teismeliste noorte iseseisvate otsuste kasvust nende muutuste sees.\nSuur rõõm oli kuulda Maksimi mõttekäiku: „If you can`t tell the truth about your opinion – you are not a free person.“ - inimene saab vaba olla vaid siis kui saab ja oskab oma seisukohti ausalt avaldada. Minu jaoks kirjeldas see lause võistluse üldist meeleolu: on tähtis sõnastada oma teadmised ning esitada arvamused, et tunda end iseendana, olla rõõmus ning vastutada oma tegude eest.\nEriauhinda sai Oleg Garašin Narva Keeltelütseumist.\nÜrituse fotogalerii SIIN\nEMAKEELEPÄEVALE PÜHENDATUD SPONTAANSE KÕNE VÕISTLUS KUTSUB OSALEMA!\nTraditsiooniline gümnasistide spontaanse kõne võistlus toimub taas emakeelepäeval, 14. märtsil 2018 kell 13:00 TÜ Narva kolledžis. Oodatud on kõik julged 10—12. klassi noored kõigist õppeasutustest.\nkõne eesti keeles võõrkeelena;\nkõne vene keeles võõrkeelena;\nkõne inglise keeles.\nOsalejaid hindab žürii, mille koosseisu kuuluvad TÜ Narva kolledži õppejõud ning kultuuri- ja haridustegelased. Igas kategoorias valitakse kolm võitjat ning ühiselt valitakse ka publikulemmiku. Lisaks põnevatele auhindadele, peame mainima, et noori, kes on tulnud 12. klassi õpilasena TÜ Narva kolledži kõnevõistluse 3 parima hulka, võetakse TÜ Narva kolledžisse vastu lihtsustatud korras vastuvõtutingimusi arvestamata.\nOsalejatel palume registreeruda hiljemalt 12. märtsiks 2018 SIIN.\nSpontaanse kõne võistluse korraldajad on Narva kolledži eesti keele, vene keele ja võõrkeelte lektoraadid. Üritust toetab Narva Linnavalitsus.\nSPONTAANSE KÕNE VÕISTLUSE 2017 TULEMUSED\nEmakeelepäeval, 14. märtsil 2017 tähistati TÜ Narva kolledžis emakeelepäeva. Emakeelepäevale pühendatud spontaanse kõne võistluse juhatas sisse TÜ Narva kolledži kultuuriprogrammide juht Anna Markova.\nSpontaansel kõne võistlusel osales 36 vaprat õpilast Ida-Viru koolidest (Narva Keeltelütseum, Narva Kesklinna Gümnaasium, Narva Pähklimäe Gümnaasium, Narva Soldino Gümnaasium, Narva Eesti Gümnaasium, Narva Vanalinna Riigikool, Narva Täiskasvanute Kool ja Jõhvi Gümnaasium). Õpilased esinesid kolmeminutiliste kõnedega eesti, inglise või vene keeles kohapeal valitud teemadel, mis olid nii või teisiti seotud keele, kultuuri ning aktuaalsete teemadega. Kõne ettevalmistusaeg puudus. Võistlus toimus kolmes kategoorias - kõne eesti või vene keeles võõrkeelena või kõne inglise keeles, kaks osalejad panid ennast proovile kahes kategoorias korraga. Õpilaste esinemist hindas kriteeriumite järgi viieliikmeline žürii, mille koosseisus olid:\nLarissa Degel (Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakonne Haridusteenistus, juhataja asetäitja haridusalal)\nAet Kiisla (TÜ Narva kolledž, õppedirektor)\nIvan Polõnin (TÜ Narva kolledž, välissuhete spetsialist)\n1. koht – Anastassia Massalova (Narva Soldino Gümnaasium)\n2. koht – Agris Murd (Narva Keeltelütseum)\n3. koht - Mihhail Varušin (Narva Täiskasvanute Kool)\n2. koht – Eveli Jääger (Narva Kesklinna Gumnaasium)\n3. koht – Karina Matjuhhina (Jõhvi Gümnaasium).\nKõne vene keeles võõrkeelena\nEriauhinda sai Aleksandra Maksimova Narva Soldino Gümnaasiumist.\nVõitjaid autasustati tänukirjade, raamatute ning Narva kolledži meenetega. Narva kolledžisse võetakse vastu lihtsustatud korras vastuvõtutingimusi arvestamata üliõpilaskandidaat, kes on tulnud 12. klassi õpilasena TÜ Narva kolledži olümpiaadil/kõnevõistlusel (eesti keel, inglise keel) 3 parima hulka.\nÜritust toetas Narva linnavalitsuse haridusosakond. Täname kõike osalejaid, žüriiliikmeid ning publiku tõesti toreda emakeelepäeva eest ning kohtumiseni järgmisel aastal.\nIII HANSENIST TAMMSAARENI VÕISTULUGEMISE IDA-VIRUMAA VOORU KOKKUVÕTE\nIII Hansenist Tammsaareni võistulugemise Ida-Virumaa voor toimus TÜ Narva kolledžis 15. märstil ning tõi kokku osalejaid 5-st koolist. See aasta võistulugemise eelvoorus osalesid tublid õpilased Narva Õigeusu Humanitaarkoolist, Narva Keeltelütseumist, Narva Kesklinna Gümnaasiumist, Narva Eesti Gümnaasiumist ning Kohtla-Järve Gümnaasiumist.\nOsalejaid hindas žürii, kuhu kuulusid: näitleja Iivi Lepik, Narva Eesti Gümnaasiumi emakeeleõpetaja Ene Kurme, Narva Keskraamatukogu juhataja Maritsa Ort, Narva Eesti gümnaasiumi raamatukoguhoidja Lilian Kajand, Hansenist Tammsaareni võistulugemise peapreemia saanu 2016 Anett Pullerits, TÜ Narva kolledži üliõpilane Viktoria Jürgental.\nI koht - Merilyn Keskküla (9. kl) - Narva Eesti Gümnaasium, Ene Kurme - PEAPREEMIA\nII koht - Siim Pärss (7. kl) Kohtla-Järve Järve Gümnaasium, juh Ülla Toomjärv\nIII koht: Kristi-Eliisa Kolli (8. kl) Narva Eesti Gümnaasium, juh Margarita Koskinen\nAnne-Mari Vainura (9. kl) Narva Eesti Gümnaasium, juh Ene Kurme\nI koht - Rasmus Pau (6. kl) - Kohtla-Järve Järve Gümnaasium, juh Ülla Toomjärv\nII koht - Rasmus Božen (6. kl) Kohtla-Järve Järve Gümnaasium, juh Ülla Toomjärv\nIII koht - Rene Lukso (6. kl) Narva Eesti Gümnaasium, juh Margarita Koskinen\nEripreemia Emilie Rõõmus - (6. kl) Narva Keeltelütseum, juh Christi Sepp\nRepertuaar: romaanid „Tõde ja õigus“ I ja V osa, „Kõrboja peremees“, noorsoojutustus „Meie rebane“, miniatuurid „Laulik“, „Poiss ja liblikas“, „Kandlemängija“, „Varjundid“, „Kaaren ja pojad“, „Kärbes, prussakas ja ämblik“.\nÜliõpilased lugesid: „Tõde ja õigus“, „Põrgupõhja uus Vanapagan“, „Kuningas ja ööbik“, „Kaaren ja pojad“, „Kõrboja peremees“, „Ööbik ja lilled“.\nTÜ Narva kolledži üliõpilased esinesid eelvoorus, olid võistulugemisel hindajad ja tagasisidestajad (õppejõud Maret Annuk ja Szilard Toth).\nAitäh abi eest korraldamisel Anna Markovale ja Ene Kurmele, kohvikule MUNA , raamatukogule ja valvelaua töötajatele. Tänan osalenud õpilasi, nende juhendajaid ja žüriiliikmeid.\n„Jah, nii on siinilmas ikka…\nÜhel on tegemise rõõm, teisel saamise rõõm.\nÕnnetud on need, kes ei tee midagi ja kes ei saa midagi, päris õnnelikud need, kes teevad midagi ja kes maitsevad oma tegude vilja.“\nVõistulugemise korraldaja | Tartu Ülikooli Narva Kolledž\nE-mail: Enda.Trubok [ät] ut.ee| tel.: +372 55 699 341\nHANSENIST TAMMSAARENI IDA-VIRUMAA VOOR TÜ NARVA KOLLEDŽIS\nHansenist Tammsaareni Ida-Virumaa voor toimub 15. märtsil 2017 algusega kell 12 Tartu Ülikooli Narva kolledžis (Raekoja pl. 2).\nRegistreerimise tähtaeg 13. märtsil 2017.\nRegistreerimissoovi saata e-mailile: Enda.Trubok [ät] ut.ee\nRegistreerumisel märkida: nimi, kool, klass/ vanus, riik, repertuaar, juhendaja, e-post/tel.\nSoovijaile majutus TÜ Narva kolledži ühiselamus ja ekskursioon kolledžis. Kaugemalt tulijaile õhtusöök.\nSPONTAANSE KÕNE VÕISTLUS OOTAB OSALEJAID!\nEmakeelepäeval, 14. märtsil 2017 kell 13:00 toimub TÜ Narva kolledžis traditsiooniline emakeelepäevale pühendatud spontaanse kõne võistlus. Oma oskusi võivad proovile panna kõik gümnasistid.\nOsalejad ja registreerumine: Gümnasistid (10.-12.klass). Võistlus toimub kolmes kategoorias:\nOsalejate arv ühest koolist ei ole piiratud. Iga osaleja registreerub ennast sobivasse kategooriasse (soovi korral võib ka kahes kategoorias esineda) vähemalt nädal enne võistlust. Osalejate esinemisjärjekord selgub liisuheitmisega võistluse alguses.\nRegistreerimine kuni 13. märtsini 2017.\nTeemad valitakse suvalises järjekorras kohapeal, kõik teemad on nii või teisiti seotud keele ja kultuuriga. Kõne ettevalmistusaeg puudub, kõne pikkus on maksimaalselt kolm minutit. Õpilased esinevad kordamööda: kõne eesti keeles, seejärel kõne inglise keeles jne.\nHindamisega erinevate kriteeriumite järgi tegeleb žürii, mille koosseisus on TÜ Narva kolledži õppejõud ning kultuuri- ja haridustegelased. Võistluse lõpus igast kategooriast valitakse kolm võitjat ning kõnevõistluse osalejate lemmiku. Võitjad saavad auhindu ja diplomeid. Samuti võetakse Narva kolledžisse vastu lihtsustatud korras vastuvõtutingimusi arvestamata üliõpilaskandidaat, kes on tulnud 12. klassi õpilasena TÜ Narva kolledži olümpiaadil/kõnevõistluse 3 parima hulka.\nSpontaanse kõne võistluse korraldajad on Narva kolledži eesti keele, vene keele ja võõrkeelte lektoraadid emakeelepäeva raames. Toetajaks on Narva Linnavalitsus.\nA.H.Tammsaare loomingu võistulugemise „Hansenist Tammsaareni“ kokkuvõte\n„Hansenist Tammsaareni“ II Ida-Virumaa voor 11. märtsil 2016 TÜ Narva kolledžis oli edukas. Võistlus toimus emakeelenädalal ning sellega tähistasime ka kirjaniku 5-osalise peateose „Tõde ja õigus“ ilmumise 90. aastapäeva.\nVõrreldes eelmise ehk I Ida-Virumaa vooruga kirjaniku mälestuskuul oli huvi veelgi tõusnud ning Anton Hanseni tekstid oli pähe õppinud üle 50 noore 11 erinevast õppeasutusest. Tulijaid oli Toilast, Kiviõlist, Jõhvist, Kohtla-Järvelt, Narvast, aga üks õpilane ka väljastpoolt-Türilt.\nErinevaid juhendajaid oli 17, kelle käe all õpiti selgeks katkendeid nii lühiproosast, romaanidest kui ka publitsistikast. Enim esitati „Poissi ja liblikat“ ning „Varjundeid“. Veel kõlasid lõigud teostest „Laulik“, „Näkk“, “Kärbes, prussakas ja ämblik“, „Ööbik ja lilled“, „Kuningas ja ööbik“, „Kaaren ja pojad“, „Armastus“, “Sõprus“, „Tähtis päev“, „Vanad ja noored“. „Meie rebane“ „Tõde ja õigus“, “Elu ja armastus“ „Põrgupõhja uus Vanapagan“. Saime teada, kuidas toimus Tammsaare silme läbi „Itaaliasse sõit“, mida arvas ta „Apelsinidest ja banaanidest“, „Õnnelikest ja õnnetutest aegadest“ ning „Armastusest ja lapselikkusest“.\nLugejaid hindas samaaegselt erinevates ruumides kolm žüriid:\nIV-VI ja X-XII klassi hindasid näitleja, kauaaegne Eesti Raadioteatri juht Toomas Lõhmuste ning pikaajaline raadio- ja telereporter, Ida-Viru Maavalitsuse avalike suhete nõunik Ago Gaškov; VII-IX klassi Narva Eesti Gümnaasiumi, TÜ Narva kolledži eesti keele õpetaja Ene Kurme ning TÜ Narva kolledži eesti keele õppejõud Enda Trubok; üliõpilasi TÜ Narva kolledži õppejõud Szilard Toth ja Maret Annuk.\nEnne võistlustulle asumist viis näitleja Toomas Lõhmuste läbi pisikese hääleseadetunni ja närvi mahavõtmise töötoa.\nKonkursi lõpus koguneti ühte ruumi, kus kõikide osalejate silme all võistlesid peapreemiale vanuserühmade võitjad. Nendeks olid:\nSiim Pärss Kohtla-Järve Järve Gümnaasiumi 6. klassist (juh Ülla Toomjärv)\nAnne-Mari Vainura Narva Eesti Gümnaasiumi 8. klassist, (juh Ene Kurme)\nOskar Laada Kohtla-Järve Tammiku Põhikooli 9. klassist, (juh Svetlana Pavlenko)\nTriinu Teppe Kohtla-Järve Järve Gümnaasiumi 12. klassist ( juh Ilme Hallik)\nAnna-Olga Luga (TÜ Narva kolledži üliõpilastest, HUM-eriala magistrantuurist)\nKeskmises vanuserühmas loeti Tammsaaret nii eesti kui vene keeles, mistõttu otsustas žürii välja anda kaks I kohta: eesti ja vene emakeelega lugejale eraldi.\nKõrgeim autasu otsustati anda gümnaasiumiastme võitjale Triinu Teppele (pildil) Kohtla-Järve Järve Gümnaasiumi 12. klassist, juhendajaks Ilme Hallik. Ta esitas katkendi A. H. Tammsaare „Varjunditest“. Tema esitus oli kõige veenvam ja loomulikum: ta oskas kõige paremini välja tuua teksti mõtte.\nEnne auhindamist tegid žüriiliikmed kokkuvõtte esinejate tugevamatest ja edasiarendamist vajavatest külgedest, andes kasulikke näpunäiteid nii õpilastele kui õpetajatele. Kõikidele osalejatele kingiti tänukirjad ning võitjaid ja juhendajaid premeeriti Tammsaare teostega.\nEsmakordselt julgesid sel aastal võistlustulle astuda ka Narva kolledži üliõpilased. Suur hulk esitas katkendeid enne võistlust vaid kursusekaaslastele, võistlusele tulemata. Loodan, et selle aasta kuue üliõpilase eeskujul lisandub järgmisel aastal konkursile rohkem tudengeid.\nTänan kõiki osalenud õpilasi ja õpetajaid ning kuulajaid. Aitäh koostöö eest eesti keele lektoraadi, Eesti Kodu, kohviku Muna töötajatele, kolledži juhtkonnale ja abipersonalile ning üliõpilasest abilisele Egle Sandrile. Suur tänu elamuste eest!\n„Pole maailmas suuremat õnne, kui jagada õnne,“ on öelnud A. H. Tammsaare.\n2016. Spontaanse kõne võistluse esikohad jagunesid kahe linna vahel\nTraditsiooniline emakeelepäevale pühendatud spontaanse kõne võistlus toimus Narva kolledžis 15. märtsil. Sel aastal võistlusest võttis osa 29 õpilast.\nTÜ Narva kolledži spontaanse kõne võistlus iga aasta meelitab mitukümmend vapraid gümnasiste, kes soovivad ennast proovile panna väga erilises esinemisformaadis. Teistest oraatorite ning võistulugemise konkurssidest erineb kolledži oma selle poolest, et esinejatel puudub ettevalmistusaeg. Ettekanne teemat nad saavad vahetult enne esinemist.\nKokku konkursil osalesid 28 gümnasiste, ning erikorras ka üks 8-klassi õpilane, kes vaatamata oma vanusele, sai oma kategoorias kolmanda koha. Registreerimisel osalejad valisid endale sobiva kategooria – kõne eesti või vene keeles võõrkeelena või kõne inglise keeles, kaks osalejad panid ennast proovile kahes kategoorias korraga.\nEsikohad jagunesid järgmiselt:\nEestikeelse kõne kolm parimat tulemust:\n1, Anastassia Massalova (Narva Soldino Gümnaasium)\n2. Mihhail Konovalkin (Narva Keeltelütseum)\n3. Maksim Vassin (Narva Keeltelütseum)\nIngliskeelse kõne kolm parimat tulemust:\n1. Pjotr Kruglov (Kohtla-Järve Ahtme Gümnaasium)\n2. Ilja Batin (Narva Kesklinna Gümnaasium)\n3. Eva Lennuk (Narva Eesti Gümnaasium)\n„Žüriilemmiku“ eripreemia sai oma väljapaistva esitluse eest Narva Keeltelütseumi õpilane Konstantin Zaitsev.\nŽuriisse kuulusid: TÜ Narva kolledži ELF lektor Jesse Lee Davey, kirjutamiskeskuse instruktor Maarja Hein, soome-ugri keelte lektor Szilárd Tibor Tóth , Narva Linnavalitsuse kultuuriosakonna haridusteenistuse peaspetsialist Polina Frantseva ning Eesti Kodu Narvas juhataja Anna Markova. Osalejaid hinnati erinevate kriteeriumite järgi, mille hulgas on õigekeelsus ning keele puhtus, mõtte arendamine, esinemisvõime, karisma ja üldmulje.\nTÜ Narva kolledž tänab kõike osalejaid vapruse ning suurepärase ettevalmistuse eest. Eritänud ka Narva Linnavalitsusele ürituse toetuse eest. Kohtumiseni järgmisel aastal!\nEMAKEELENÄDALA KAVA 2016\n8:30 - 10:00 Kogemusvahetusseminar eesti keele kui teise keele õpetajatele, uute „Tere“ - sarja eesti keele õpikute tutvustus (Merge Simmul, Inga Mangus)\n12:00 - 15:00 II Hansenist Tammsaareni võistulugemise Ida-Virumaa voor (täpsem kirjeldus allpool)\n10:30 - 11:00 Vikerraadio e-etteütlus arvutiklassis (kogunemine arvutiklassi Vikerraadio e-etteütluse instrueerimisele kell 10:00)\n11:45 - Tordisöömine\n12:15 - Loeng "Eesti keele uurimisest kaasajal". Loengu viib läbi TÜ Narva kolledži eesti keele lektoraadi juhataja, eesti keele dotsent, PhD (filosoofia) Mart Rannut (aud. 215)\n13:00 - Spontaanse kõne võistlus gümnasistidele (täpsem kirjeldus allpool)\n15:30 - 16:30 Eesti Kunstiakadeemia professori, ajaloolase, pedagoogi ja kultuuriajaloo doktori David Vseviovi loeng „Kuidas mõista ajalugu?“\nNäituse „Üks keel – mitu lugu“ avamine. See on portreesari tuntud Eesti inimestest, kelle elu on oluliselt mõjutanud saksa keel.\n14:00 - 15:30 I töötuba: Tallinna Linnateatri muusikaala juhataja Riina Roose töötoad "Eesti hümn ja laulupidu“\n16:15 - 17:45 II töötuba: Tallinna Linnateatri muusikaala juhataja Riina Roose töötoad "Eesti hümn ja laulupidu“\nOSALE SPONTAANSE KÕNE VÕISTLUSEL!\n15. märtsil 2016 kell 13:00 toimub TÜ Narva kolledžis traditsiooniline emakeelepäevale pühendatud spontaanse kõne võistlus. Oma oskusi võivad proovile panna kõik 10.-12. klasside õpilased.\nRegistreerimine kuni 11. märtsini 2016.\nHindamisega erinevate kriteeriumite järgi tegeleb žürii, mille koosseisus on pädevad kultuuri- ja haridustegelased. Võistluse lõpus igast kategooriast valitakse kolm võitjat ning kõnevõistluse osalejate lemmiku.\nVõitjad saavad auhindu ja diplomeid. Samuti võetakse Narva kolledžisse vastu lihtsustatud korras vastuvõtutingimusi arvestamata üliõpilaskandidaat, kes on tulnud 12. klassi õpilasena TÜ Narva kolledži olümpiaadil/kõnevõistluse 3 parima hulka.\nSpontaanse kõne võistluse korraldajad on Narva kolledži eesti keele, vene keele ja võõrkeelte lektoraadid ning Eesti Kodu Narvas emakeelepäeva raames. Toetajaks on Narva Linnavalitsus.\nKUTSE „HANSENIST TAMMSAARENI“ VÕISTULUGEMISELE\nKutse „Hansenist Tammsaareni“ võistulugemisele reedel, 11. märtsil 2016 TÜ Narva Kolledžisse kell 12:00.\nAnton Hansen Tammsaare on auväärseim eesti proosakirjanik, kes sündis 30.jaanuaril 1878.\nMõte korraldada üks lugemisvoor Ida-Virumaal tekkis sellest, et suurkirjanik on saanud oma gümnaasiumitunnistuse Narvast ning tema elu on olnud tihedalt seotud Narva-Jõesuuga. Kirjaniku mälestuskuul toimuv konkurss kuulub emakeelenädala ürituste hulka.\nKirjanik lahkus meie hulgast 1. märtsil 1940.\nVõistlus on toimunud suurkirjaniku sünnivallas Albus juba 2004. aastast alates kirjaniku sünnipäeva paiku. Populaarsest konkursist on osa võtnud nii kodu- kui välismaa koolide õpilased. Tammsaaret on aastate jooksul peast lugenud ligi 1000 õpilast, kelle hulgast on välja kasvanud ka teatritegelasi. Näiteks filmis „Klass“ tuntuks saanud Vallo Kirs, praegune Viljandi teatri Ugala näitleja ja lavastaja jne.\n2010. aastal avas võistulugemisega Eesti lugemisaasta kultuuriminister Laine Jänes. Võistlus on pälvinud 2010. aastal „Eestimaa õpib ja tänab“ auhinna. Toimunud on kolm suvelaagrit, valmistamaks ette võistulugejaid ja nende juhendajaid. Suvekoolid on lõimimistegevuse ja riigikeele arendamise eest pälvinud 2011. aastal Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse ning Kultuuriministeeriumi preemia. 2012. aastal lisandus võistulugejatele veel 1000 üksiklugejat ning 75 organisatsiooni, võttes osa rahvusvahelisest Hansenist Tammsaareni lugemisketist. Tammsaare tekste sai lugeda kirjaniku sünni- ja surma-aastapäeva vahelisel perioodil ka AS Eesti Elektriraudtee rongides.\nOotame osa võtma eesti ja muust rahvusest üldharidus-, kutsekoolide, kolledžite/ kõrgkoolide õppureid Tammsaare mälestuskuul.\nVõistulugemise tingimused: Lugeda peast maksimaalselt 5 minuti pikkune katkend, lühijutt või miniatuur Tammsaare loomingust eesti keeles. Repertuaari võib vabalt valida.\nVõistlejaid hindab žürii, kuhu kuulvad tuntud näitlejad, lavastajad ja kirjanduse asjatundjad.\nVõistlejaid hinnatakse neljas vanuserühmas:\nHindamisel arvestatakse teksti sobivust lugejale, diktsiooni, mõtte esiletoomise oskust. Hindajatel on õigus vanuserühmi pärast osalejate registreerimist muuta. Eraldi premeeritakse parimaid esitajaid, kes õpivad eesti keelt teise keelena.\nRegistreerimise tähtaeg on 5. märts 2016.\n2015. AASTA SPONTAANSE KÕNE VÕISTLUSE TULEMUSED\n13. märtsil 2015 toimus TÜ Narva kolledžis traditsiooniline emakeelepäevale pühendatud spontaanse kõne võistlus, kus oma oskusi saavad proovile panna 10.-12. klasside õpilased.\nOsaleja kõne on spontaanne ehk puudub absoluutselt ettevalmistusaeg ning esinemise teema saadakse teada vahetult enne kõnelemist. Kõne pikkus on maksimaalselt 3 minutit ning kõik teemad on seotud eesti keele ja kultuuriga.\nSel aastal oli osalejatel kolm valikut: ingliskeelne või eestikeelne kõne (vene emakeelega õpilastele) ja venekeelne kõne (eesti emakeelega õpilastele). Kolmas kategooria jäi sel aastal osalejateta kuid esimeses kahes osales kokku ligi 30 õpilast. Osalejate seas oli nii Narva, Sillamäe, Kohtla-Järve kui ka Tallinna õpilased.\n1. Aleksandr Jushkov (Narva Kesklinna Gümnaasium)\n3. Jelisaveta Dõlöva (Narva Pähklimäe Gümnaasium)\n1. German Neiman (Narva Pähklimäe Gümnaasium)\n2. Mark Suhhin (Narva Vanalinna Riigikool)\n3. Fedor Bezrukov (Narva Keeltelütseum)\nŽurii eripreemia läks Daniil Chernychevile, Tallinna Pae Gümnaasiumi õpilasele.\nŽuriisse kuulusid: TÜ narva kolledži võõrkeelte ja eesti keele lektoraatide esindajad Zanna Ražinkova ja Elvira Küün, Ida-Virumaa nõustamiskeskuse koordinaator Polina Frantseva ning Eesti kodu Narvas juhataja Anna Markova. Žurii esinaine oli Larissa Degel, Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakonna Juhataja asetäitja haridusalal.\nÜrituse korraldasid: TÜ Narva kolledž ja Narva Linnavalitsus.\n„HANSENIST TAMMSAARENI“ esmakordselt Ida-Virumaal\nEmakeelenädala neljapäeval, 12. märtsil kell 12 avas Anton Hansen Tammsaare loomingu võistulugemise „Hansenist Tammsaareni“ TÜ Narva Kolledžis direktor Katri Raik.\nVõistlus on toimunud Järvamaal eesti suurkirjaniku sünnivallas Albus juba 12 aastat jaanuarikuu viimasel reedel. Kirjaniku sünnipäeva paiku toimuv konkurss on saanud populaarseks nii kodu- kui välismaa koolide õpilaste hulgas. Aastate jooksul on sellest osa võtnud umbes 900 lugejat, kellest on välja kasvanud ka teatritegelasi. Näiteks filmis „Klass“ tuntuks saanud Vallo Kirs, praegune Viljandi teatri Ugala näitleja ja lavastaja jne. 2010. aastal avas võistulugemisega Eesti lugemisaasta kultuuriminister Laine Jänes. Võistlus on pälvinud 2010. aastal „Eestimaa õpib ja tänab“ auhinna. Konkursiks lugejaid ette valmistanud suvekoolide eest lõimimistegevuse ja riigikeele arendamise preemia 2011. aastal. 2012. aastal oli rahvusvaheline Hansenist Tammsaareni lugemiskett, millest võttis osa 1000 üksiklugejat ning 75 organisatsiooni erinevatest riikidest. Ketis sai osaleda kirjaniku sünni- ja surma-aastapäeva vahelisel perioodil ning ka AS Eesti Elektriraudtee rongides.\nEriti oluline on võistluse ühe vooru toomine Ida-Virumaale seetõttu, et Narvas on kirjanik saanud gümnaasiumi küpsustunnistuse ning tema elu on olnud tihedalt seotud kuurortlinna Narva-Jõesuuga.\nTammsaare mälestuskuul võttis piirilinnas võistlusest osa 19 V-XI klassi õpilast 10 erinevast koolist: Narva Kesklinna Gümnaasiumist 6 õpilast, Narva Keeltelütseumist 1 õpilane, Narva Eesti Gümnaasiumist 1 õpilane, Narva Vanalinna Riigikoolist 1 õpilane, Narva Pähklimäe Gümnaasiumist 2 õpilast, Kohtla-Järve Gümnaasiumist 3 õpilast, Avinurme Gümnaasiumist 1 õpilane, Aravete Keskkoolist 1 õpilane, Ambla Lasteaed-Põhikoolist 1 õpilane, Toila Gümnaasiumist 1 õpilane. Kõige rohkem esitati kirjaniku teostest miniatuure „Poiss ja liblikas“ ning „Kandlemängija“.\npopulariseerida A. H. Tammsaare loomingut nii eesti rahvusest kui ka muud keelt kõnelevate noorte hulgas;\narendada noorte eesti keele kui riigikeele oskust;\ntäiustada noorte etlusalaseid oskusi (väljendusoskust, diktsiooni, esinemisjulgust jne), et olla tulevikus tööturul konkurentsivõimelisemad;\ntutvustada osavõtjatele Ida -Virumaad kui Tammsaarega seotud paika;\nOsalejad pidid lugema peast 3- 5-minutilise katkendi/lühipala vabalt valitud Tammsaare teosest eesti keeles. Osa võisid võtta nii eesti kui muust rahvusest noored.\nVanuserühmade võitjad võistlesid peapreemiale, mille pälvis Elise Jalonen Toila gümnaasiumi 9. klassist. Ta luges katkendi teosest „Tõde ja õigus“, juhendajaks Katrin Kivimeister.\nNoorem (V-VIII kl) ja vanem (IX-XI kl) vanuserühm võistlesid samaaegselt erinevates ruumides. Mõlema vanuserühma I koha võitjad võistlesid omavahel peapreemiale. Noorema vanuserühma žürii esimees oli TÜ Narva Kolledži eesti keele lektoraadi juhataja Mart Rannut ning liikmeteks Ida-Virumaa Nõustamiskeskuse koordinaator Polina Frantseva ning eesti keele õppejõud Elvira Küün. Vanemate õpilaste hindamiskomisjoni esimees oli näitleja Iivi Leppik ning liikmed TÜ Narva Kolledži õppejuht Aet Kiisla ning Ida-Virumaa Maavalitsuse nõunik Ago Gaškov.\nVanema vanuserühma edetabel\nNr Nimi Klass Kool Repertuaar Juhendaja Koht\n1 Elise Jalonen 9. Toila Güumaasium "Tõde ja õigus" Katrin Kivimeister I koht, peapreemia\n2 Isabella Tarassova 9. Narva Kesklinna Gümnaasium "Kandlemängija" -\n3 Marily Hendrikson 9. Ambla Lasteaed-Põhikool "Ma armastan sakslast" Natalja Zahharova\n4 Nikita Anissin 10. Narva Pähklimäe Gümnaasium "Tõde ja õigus" Ilme Hallik\n5 Elise Jääger 10. Kohtla-Järve Gümnaasium "Poiss ja liblik" Helle Kuldsepp\n6 Alina Boiko 10. Narva Kesklinna Gümnaasium "Kandlemängija"\n7 Richard Sepajõe 10. Avinurme Gümnaasium "Elu ja armastus" Õp. Kivi II koht\n8 Airi Avameri 10. Narva Eesti Gümnaasium "Armastus" Margarita Koskinen III koht\n9 Triinu Teppe 11. Kohtla-Järve Gümnaasium "Kõlbluseõpetus õunaturul" Ilme Hallik Eripreemia erakordselt hea tekstivaliku eest\n10 Anna Misnik 9. Narva Kesklinna Gümnaasium "Armastus" Larissa Vangonen Ida-Viru Maavalitsuse eripreemia\nNoorema vanuserühma edetabel\nNr. Nimi Klass Kool Repertuaar Juhendaja Koht\n1 Eleonora Ahu 5. Narva Kesklinna Gümnaasium "Tõde" Kristina Litšman\n2 Mika Kronk 5. Narva Keeltelütseum "Armastus" Christi Sepp\n3 Liis Teppe 6. Kohtla-Järve Gümnaasium "Meie rebane" Ilme Hallik I koht\n4 Anna Kuldkepp 6. Narva Kesklinna Gümnaasium "Laulik" Kristina Litšman\n5 Vladislav Rjabinin 7. Narva Kesklinna Gümnaasium "Poiss ja liblik" Helle Kuldsepp Eripreemia\n6 Ines Vesselova 7. Narva Vanalinna Riigikool "Kandlemängija" Olesja Stepanovitš III koht\n7 Artjom Strelkov 7. Narva Pähklimäe Gümnaasium "Süütu armastus" Natalja Kodotšigova\n8 Anastassia Koržova 8. Aravete Keskkool "Ma armastan sakslast" - II koht\n9 Vlada-Valeria Nõmmiste 8. Narva Kesklinna Gümnaasium Moonika Laht Eripreemia\nHindamisel arvestas žürii :\nHindajad olid tublimate väljaselgitamisel üsna üksmeelsed. Kiideti kõiki, kes olid kohale tulnud ning pikad Tammsaare tekstid pähe õppinud. Edaspidiseks soovitati mõelda diktsiooni ja väldete peale, et loetu oleks kuulda ka viimastesse ridadesse ning teha enne lavale minekut hääldus- ja pinge maandamise harjutusi. Kõige olulisem on aga teksti esitada isikupäraselt, tuues esile kirjaniku mõtte. Pigem lühem tekst, aga terviklikum esitus.\nLisaks võistlemisele said kõik osa võtta Maria Kullamäe käe all TÜ Narva Kolledži ekskursioonist ning lõunasööki pakkus külalistele kohvik MUNA.\nEsmakordse võistulugemise kohta ootame kõikidelt kohalolijailt tagasisidet, et arvestada edaspidi paremini regiooni omapäraga.\nTänan kõiki osavõtjaid ja abilisi Tammsaare sõnadega:\n„Jah, nii on see siinilmas ikka …\nÜhel on tegemise rõõm, teisel on saamise rõõm.\nÕnnetud on need, kes ei tee midagi ja kes ei saa midagi,\npäris õnnelikud need, kes teevad midagi ja kes maitsevad oma tegude vilja.“\nKohtumiseni 2016. aasta võistulugemisel!\n„Hansenist Tammsaareni“ projekti juht\nTÜ Narva Kolledži eesti keele õppejõud\nKUTSE SPONTAANSE KÕNE VÕISTLUSELE!\n13. märtsil 2015 kell 13.00 toimub TÜ Narva kolledžis traditsiooniline emakeelepäevale pühendatud spontaanse kõne võistlus. Oma oskusi võivad proovile panna kõik 10.-12. klasside õpilased.\nEmakeelenädala neljapäeval, 12. märtsil 2015 kell 12 toimub Anton Hansen Tammsaare loomingu võistulugemine „Hansenist Tammsaareni“ TÜ Narva Kolledžis.\n„Hansenist Tammsaareni“ võistulugemine on toimunud eesti suurkirjaniku sünnivallas Albus juba 12 aastat jaanuarikuu viimasel reedel, kirjaniku sünnipäeva paiku. Konkurss on saanud populaarseks nii kodu- kui välismaa koolide õpilaste hulgas. Aastate jooksul on võistulugemisest osa võtnud umbes 900 lugejat, kellest on välja kasvanud ka teatritegelasi. Näiteks filmis „Klass“ tuntuks saanud Vallo Kirs, praegune Viljandi teatri Ugala näitleja ja lavastaja jne. 2010. aastal avas võistulugemisega Eesti lugemisaasta kultuuriminister Laine Jänes. Võistlus on pälvinud 2010. aastal „Eestimaa õpib ja tänab“ auhinna ning lugejaid ette valmistanud suvekoolide eest lõimimistegevuse ja riigikeele arendamise preemia 2011. aastal. 2012. aastal toimunud rahvusvahelisest Hansenist Tammsaareni lugemisketist võttis osa 1000 üksiklugejat ning 75 organisatsiooni erinevatest riikidest. Tammsaare tekste sai lugeda kirjaniku sünni- ja surma-aastapäeva vahelisel perioodil ka AS Eesti Elektriraudtee rongides.\n2015. aastal soovime pakkuda võimalust Tammsaaret võistu lugeda ka Ida-Virumaal, sest kirjanik on saanud oma gümnaasiumitunnistuse Narvast ning tema elu on olnud tihedalt seotud Narva-Jõesuuga.\nOotame osa võtma nii üldharidus- kui ka kutsekoolide, kolledžite ja teiste kõrgkoolide õppureid Tammsaare mälestuskuul.\nPopulariseerida A. H. Tammsaare loomingut nii eesti rahvusest kui ka muud keelt kõnelevate noorte hulgas.\nArendada noorte eesti keele kui riigikeele oskust.\nTäiustada etlusalaseid oskusi (väljendusoskust, diktsiooni, esinemisjulgust jne), et olla tulevikus tööturul konkurentsivõimelisemad.\nTutvustada osavõtjatele Ida –Virumaad kui Tammsaarega seotud paika.\nLuua kontakte erinevast kultuuriruumist inimeste vahel.\nLugeda peast 3-kuni 5-minutiline katkend/lühipala vabalt valitud Tammsaare teosest eesti keeles.\nOsa võivad võtta nii eesti kui muust rahvusest noored.\n1) V-XII klasside üldhariduskoolide õpilased\n2) kutsekoolide õpilased\n3) kõrgkoolide õppurid\nHindamiskomisjoni kuuluvad tuntud teatri-ning avaliku elu tegelased. Rohke osavõtjate arvu puhul on žüriil õigus hinnata lugejaid eraldi ning anda välja auhinnad erinevates vanuserühmades: V-VII klass; VII-IX klass; X-XII klass, üliõpilased. Väiksema osavõtjate arvu puhul valitakse kõigi võistlejate hulgast välja üks I, üks II, üks III koht ning eripreemiad.\nHindamine toimub 10-palli- süsteemis.\nkontakti publikuga(slmsidet jne)\nREGISTREERIMISE TÄHTAEG on esmaspäeval, 9. märtsil aadressil enda.trubok [ät] ut.ee\nPalume kirja panna ees- ja perekonnanime, õppeasutuse, klassi/kursuse/vanuse, repertuaari, (juhendaja), meiliaadressi.\n11:30 - Registreerimine kolledži fuajees\n12:15 - Võistulugemine\n14:00 - Kohvipaus/ekskursioon kolledžis\n15:00 - Kokkuvõte võistulugemisest\n15:30 - Lõpetamine\nTel +372 55 699 341\n2014. EMAKEELEPÄEVA KOKKUVÕTE\n14. märtsil 2014 tähistasime TÜ Narva kolledžis emakeelepäeva. Tänavu sai emakeelepäeva raames osaleda erinevatel üritustel – kirjutada e-etteütlust, kuulata põnevaid loenguid, osaleda uue sõnaraamatu tutvustamisel, piiblinäituse avamisel ja vaatata emakeelepäevale pühendatuid filme. Emakeelepäeva raames toimus ka traditsiooniline spontaanse kõne võistlus, kus oma oskusi said proovile panna 10.-12. klasside õpilased.\nEmakeelepäeva spontaanse kõne võistlusel osales 31 gümnaasiumi õpilast Ida-Viru koolidest. Sel aastal osalesid: Narva Kesklinna Gümnaasium, Narva Humanitaargümnaasium, Kohtla-Järve Järve Vene Gümnaasium, Narva Soldino Gümnaasium, Narva Täiskasvanute Kool, Narva Pähklimäe Gümnaasium, Narva Vanalinna Riigikool, Kohtla-Järve Ahtme Gümnaasium, Narva Kreenholmi Gümnaasium, Jõhvi Vene gümnaasium.\nEestikeelne kõne (eesti õppekeelega gümnaasiumile)\n1. koht – Mark Suhhin (Narva Vanalinna Riigikool)\nEestikeelne kõne (vene õppekeelega gümnaasiumile)\n1. koht – Jelizaveta Novosseltseva (Kohtla-Järve Järve Vene Gümnaasium)\n2. koht – Aleksandr Juškov (Narva Kesklinna gümnaasium)\n3. koht – Jelizaveta Dõljova (Narva Pähklimäe Gümnaasium)\n1. koht – Ilja Fjodorov (Narva Humanitaargümnaasium)\n2. koht – German Neiman (Narva Pähklimäe Gümnaasium)\n3. koht – Viktoria-Debora Raudberg (Narva Vanalinna Riigikool)\nEripreemia Narva Linna Haridusteenistuse poolt sai erksa ja eripärase esinemise eest Grigori Zenov Narva Kesklinna Gümnaasiumist. Õpilased esinesid kolmeminutiliste kõnedega eesti või inglise keeles kohapeal valitud teemadel. Teemad olid nii või teisiti seotud keele või kultuuriga ning kõne ettevalmistusaeg puudus. Õpilaste esinemist hindas kriteeriumite järgi kuueliikmeline žürii, mille koosseisus olid:\nLarissa Degel, Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakonna Juhataja asetäitja haridusalal\nMaritsa Ort, Narva Keskraamatukogu direktor\nŽanna Razinkova, TÜ Narva kolledži võõrkeelte lektoraadi programmijuht\nÜliõpilaskandidaadid, kes on tulnud 12. klassi õpilasena TÜ Narva kolledži olümpiaadil/kõnevõistlusel (eesti keel, inglise keel) 3 parima hulka, võetakse TÜ Narva kolledžisse vastu lihtsustatud korras vastuvõtutingimusi arvestamata. Kõnevõistluse korraldajad olid TÜ Narva Kolledž, Ida-Virumaa nõustamiskeskus ja Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakonna haridusteenistus emakeelepäeva raames.\nTäname kõiki osalejaid ja korraldajaid!\n2014. EMAKEELEPÄEVA KAVA\n10:00 - Kõikide huviliste kogunemine TÜ Narva kolledži arvutiklassis, aud. 321\n10:30 - Ühine e-etteütluse kirjutamine ja sellele järgnev analüüs\n11:00 - Ettekanne Eduard Viiralti reproduktsioonidest ning Rein Raamatu multifilmi "Põrgu" vaatamine, aud. 200\n11:30 - Lilli Prometi novelli "Lamav tiiger" lavastamine ja ühislaulmine, aud. 200\n11:45 - Piiblinäituse avamine TÜ Narva kolledži fuajees\n12.00 - Eesti keele põhisõnavara sõnastiku tutvustab Eesti Keele Instituudi esindaja Jelena Kallas, aud. 215\n13.00 - Kohvipaus ja tordisöömine\n14.00 - C1-õpivara tutvustus TLÜ Eesti Keele ja Kultuuri Instituudi esindaja Mare Kitsniku poolt, aud. 200\n15.00 - Filmi „Piibel Eestis“ ühisvaatamine, aud. 200\n12:00- 14:00 toimub traditsiooniline spontaanse kõne võistlus, kuhu on oodatud kõik gümnasistid. Võistluse käigus saab iga osaleja esineda kolmeminutiliste kõnedega eesti või inglise keeles kohapeal valitud teemadel, mis on nii või teisiti seotud keelega. Kõne ettevalmistusaeg seejuures puudub. Õpilaste esinemist hindab ettemääratud kriteeriumite järgi žürii, kes lõpus ka võitjad välja kuulutab.\n2013. EMAKEELEPÄEVA KOKKUVÕTE\n15. märtsil 2013 tähistati TÜ Narva kolledžis emakeelepäeva. Emakeelepäevale pühendatud spontaanse kõne võistluse juhatas sisse Ida-Virumaa nõustamiskeskuse koordinaator Pille Lille.\nSpontaansel kõne võistlusel osales 31 gümnaasiumi õpilast Ida-Viru koolidest (Narva Humanitaargümnaasium, Narva Kesklinna Gümnaasium, Narva Pähklimäe Gümnaasium, Narva Soldino Gümnaasium, Narva Õigeusu Humanitaarkool, Kohtla-Järve Ahtme gümnaasium ja Narva Eesti gümnaasium). Õpilased esinesid kolmeminutiliste kõnedega eesti või inglise keeles kohapeal valitud teemadel, mis olid nii või teisiti seotud keelega (kõne ettevalmistusaeg puudus). Õpilaste esinemist hindas kriteeriumite järgi kuueliikmeline žürii, mille koosseisus olid:\nPille Lille (TÜ Narva kolledž, Ida-Virumaa nõustamiskeskuse koordinaator)\nAnna Golubeva (TÜ Narva kolledž, inglise keele lektor)\n1. koht – Kristin Pille (Narva Eesti gümnaasium)\n2. koht – Jaana Linno (Narva Eesti gümnaasium)\n1. koht – Georgi Suikanen (Narva Kesklinna gümnaasium)\n2. koht – Sonja Smirnova (Narva Kesklinna gümnaasium)\n3. koht – Ksenia Popova (Narva Humanitaargümnaasium)\n1. koht – Aleksandra Titova (Narva Kesklinna gümnaasium\n2. koht – Daniil Djurin (Kohtla-Järve Ahtme gümnaasium)\n3. koht – Sofja Bolšakova (Narva Soldino gümnaasium)\nNarva Linna Haridusteenistuse poolt sai eripreemia Daniil Trjurin Kohtla-Järve Ahtme gümnaasiumist.\nKõnevõistluse korraldajad olid Narva Kolledži eesti keele ja võõrkeelte lektoraat, Eesti Kodu Narvas ja Ida-Virumaa nõustamiskeskus emakeelepäeva raames. Tänud kõikidele korraldajatele ja osalejatele!\n2012. EMAKEELEPÄEVA KOKKUVÕTE\n14. märtsil 2012 tähistati TÜ Narva kolledžis emakeelepäeva. Emakeelepäevale pühendatud spontaanse kõne võistluse juhatas sisse eesti keele lektoraadi juhataja Pille Lille.\nTraditsiooniliselt tunnustati kolme julget ja aktiivset eesti keele kasutajat. Selle aastal said tänukirjad: Sergey Sharkov (Narva Humanitaargümnaasiumi õppealajuhataja, geograafiaõpetaja), Jelena Skvortsova (Narva lastaed Sipsik, eesti keele õpetaja) ja Anton Roosve (Taru Ülikooli Narva Kolledži tudeng).\nSpontaansel kõne võistlusel osales 15 gümnaasiumi õpilast Ida-Viru koolidest (Narva Humanitaargümnaasium, Narva Kesklinna Gümnaasium, Narva Pähklimäe Gümnaasium, Narva Soldino Gümnaasium, Kohtla-Järve Ühisgümnaasium, Jõhvi Gümnaasium ja Kohtla-Järve Täiskasvanute Gümnaasium). Õpilased esinesid kolmeminutiliste kõnedega eesti või inglise keeles kohapeal valitud teemadel, mis olid nii või teisiti seotud keelega (kõne ettevalmistusaeg puudus). Õpilaste esinemist hindas kriteeriumite järgi kuueliikmeline žürii, mille koosseisus olid:\nNatalja Vergun (Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakond)\nPille Lille (Narva Kolledži eesti keele lektoraadi juhataja)\nNiina Raud (Narva kolledži võõrkeelte lektoraadi juhataja)\nSirje Annik (Narva kolledži eesti keele assistent)\nOlga Orehhova (Narva kolledži inglise keele assistent)\nAnna Golubeva (Narva kolledži inglise keele lektor)\n1. koht – Jaak Veske (Jõhvi Gümnaasium)\n2. koht – Kristo Kuga (Kohtla-Järve Täiskasvanute Gümnaasium)\n1. koht – Erika T¨erka¨ina (Narva Humanitaargümnaasium)\n2. koht – Ksenia Popova (Narva Humanitaargümnaasium)\n3. koht – Georgi Suikanen (Narva Kesklinna Gümnaasium)\n1. koht – Roman Šumailov (Jõhvi Gümnaasium)\n2. koht – Valentin Skokov (Narva Kesklinna Gümnaasium)\n3. koht – Sergey Ushakov (Narva Humanitaargümnaasium)\nNarva Linna Kultuuriosakonna poolt sai eripreemia Aleksandra Titova Narva Kesklinna Gümnaasiumist. Võitjaid autasustati tänukirjade, raamatute ning Narva kolledži meenetega. Narva kolledžisse võetakse vastu lihtsustatud korras vastuvõtutingimusi arvestamata üliõpilaskandidaat, kes on tulnud 11.-12. klassi õpilasena TÜ Narva kolledži olümpiaadil/kõnevõistlusel (eesti keel, inglise keel) 3 parima hulka.\nTagasiside õpilaste esinemise koht edastatakse koolidesse.\nKõnevõistluse korraldajad olid Narva Kolledži eesti keele ja võõrkeelte lektoraat ning Eesti Kodu Narvas emakeelepäeva raames. Tänud kõikidele korraldajatele!\n2012. TARTU ÜLIKOOLI NARVA KOLLEDŽIS TÄHISTATAKSE EMAKEELEPÄEVA\n14. märtsil 2012 kell 14.00 toimub Ida-Virumaa koolidele traditsiooniline spontaanse kõne võistlus gümnaasiumi õpilastele. Esinemine toimub valikuliselt, kas eesti või inglise keeles. Kõik teemad on nii või teisiti seotud keele ja selle oskusega. Märkimist väärib see, et Narva kolledžisse võetakse lihtsustatud korras vastu üliõpilaskandidaat, kes on tulnud 12. klassi õpilasena TÜ Narva Kolledži olümpiaadil/kõnevõistlusel (eesti keel võõrkeelena, inglise keel) 3 parima hulka. Traditsiooniliselt tunnustatakse kolme julget ja aktiivset eesti keele kasutajat.\n2012. EMAKEELEPÄEVALE PÜHENDATUD SPONTAANSE KÕNE VÕISTLUS\nToimumisaeg ja -koht: 14.03.2012 Narva kolledžis kell 14.00 aud 213\nSihtrühm: Ida-Virumaa gümnaasiumiõpilased\nKeel: Esinemine toimub valikuliselt kas eesti või inglise keeles vastavalt registreerimisele\nOsalemistingimused: eelnev registreerumine e-posti teel (üks õpilane ühele kategooriale)\nEestikeelne kõne (eesti õppekeelega gümnaasiumi õpilased)\nEestikeelne kõne (vene õppekeelega gümnaasiumi õpilased)\nNarva kolledžisse võetakse lihtsustatud korras vastu üliõpilaskandidaat, kes on tulnud 12. klassi õpilasena TÜ Narva Kolledži olümpiaadil/kõnevõistlusel (eesti keel võõrkeelena, inglise keel) 3 parima hulka.\nKõik teemad on nii või teisiti seotud keele ja selle oskusega. Teema tõmmatakse kohapeal piletiga. Ettevalmistusaeg puudub. Esinemisjärjekord on vastavalt registreerumisele. Tulemused tehakse teatavaks ca 30 minutit pärast võistluse lõppu. Kõik žüriiliikmed töötavad Narva kolledžis õppejõududena.\nKõnevõistluse korraldajad: TÜ Narva Kolledži eesti keele ja inglise keele lektoraat. Konkursile registreerumiseks peavad osaleda soovijad saatma oma andmed (nimi, isikukood, klass ja kooli nimi ning soovitud esinemise kategooria) e-posti aadressil Maritsa.Ort [ät] ut.ee Registreerimistähtaeg on 07. märts 2012.\n2011. EMAKEELEPÄEVA KOKKUVÕTE\nEsmaspäeval, 14. märtsil 2011 toimunud emakeelepäeval oli kolledžis külas Mare Kitsnik, kes tutvustas kaht õppematerjali "Kirjuta mulle" eesti keele kirjutamisoskuse arendamiseks A1- ja A2-tasemel (2010 MISA, autor Mare Kitsnik) ning selle ingliskeelset varianti "Teach Yourself Estonian" eesti keele õppekomplekti A1- ja A2-tasemele (2008 London, Hodder Education, autorid Mare Kitsnik ja Leelo Kingisepp).\nTeine õppematerjal "Õiguse jõud" on mõeldud eelkõige politseiametnike, turvatöötajate, piirivalveametnike jt kutsealase suhtlusoskuse arendamiseks ja keeletaseme arendamiseks B2 keeletaseme suunas (rõhuga kuulamis- ja rääkimisoskuse arendamisel) 2010 MISA, autorid Mare Kitsnik ja Signe Abel. Kuulajaskond oli Aseri, Sillamäe, Kohtla-Järve, Narva koolidest. Samuti olid kohal lasteasutuste ja keelfirmade esindajad.\nTraditsiooniliselt tunnustati kolme julget ja aktiivset eesti keele kasutajat. Selle aastal said tänukirjad (Nadežda Tšerkašina (Narva Humanitaargümnaasiumi direktor), Ljudmila Moissejeva (Narva Linna Kultuuriosakonna pearaamatupidaja) ja Anna Garanina (Taru Ülikooli Narva Kolledži tudeng).\nNarva Kolledži direktor Katri Raik juhatas sisse emakeelepäevale pühendatud spontaanse kõne võistluse, kus osales 20 gümnaasiumi õpilast Ida-Viru koolidest (Narva Humanitaargümnaasium, Narva Kesklinna Gümnaasium, Narva Pähklimäe Gümnaasium, Narva 6. kool, Kohtla-Järve Ahtme Gümnaasium ja Kohtla-Järve Täiskasvanute Gümnaasium). Õpilased esinesid kolmeminutiliste kõnedega eesti või inglise keeles kohapeal valitud teemadel, mis olid nii või teisiti seotud keelega (kõne ettevalmistusaeg puudus). Õpilaste esinemist hindas kriteeriumite järgi kuueliikmeline žürii, mille koosseisus olid:\nLarissa Degel (Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakonna juhataja asetäitja haridusalal)\nUrve Aja (Narva Kolledži õppedirektor)\nNatalja Gordeeva (Narva kolledži eesti keele assistent)\nAnna Garanina (Narva kolledži humanitaarainete õppekava 2. kursuse üliõpilane)\n1. koht - Jana Bogdanova (Narva Kesklinna Gümnaasium)\n2. koht - Vladislav Lužin (Narva Pähklimäe Gümnaasium)\n3. koht - Anna Ossipova (Narva Kesklinna Gümnaasium)\n1. koht - Alisa Kolomiyets (Kohtla-Järve Ahtme Gümnaasium)\n2. koht - Veronika Malõševa (Narva Kesklinna Gümnaasium)\n3. koht - Anastassia Prokofjeva (Kohtla-Järve Ahtme Gümnaasium)\nKõnevõistluse osalejate lemmikuteks osutusid Jana Bogdanova (eestikeelne kõne, Narva Kesklinna Gümnaasium) ning Ilja Gromov (ingliskeelne kõne, Narva Kesklinna Gümnaasium). Võitjaid autasustati tänukirjade, raamatute ning Narva kolledži meenetega. Narva kolledžisse võetakse vastu lihtsustatud korras vastuvõtutingimusi arvestamata üliõpilaskandidaat, kes on tulnud 12. klassi õpilasena TÜ Narva kolledži olümpiaadil/kõnevõistlusel (eesti keel võõrkeelena, inglise keel) 3 parima hulka.\n2011. EMAKEELEPÄEVAL TOIMUVAD KAHE UUE ÕPPEMATERJALI TUTVUSTUS JA SPONTAANSE KÕNE VÕITSLUS\nKell 12:00 aud 213\n"Kirjuta mulle" / Eesti keele õppematerjali kirjutamisoskuse arendamiseks A1- ja A2-tasemel / 2010 MISA, autor Mare Kitsnik\n"Õiguse jõud" / Turvalisuse valdkonna töötajate erialane eesti keel / 2010 MISA, autorid Mare Kitsnik ja Signe Abel\nEsitlus toimub nii eesti kui vene keeles. Eelregistreerumine kuni 07.03.2011\nKell 14:00 aud 213\nKõik teemad on nii või teisiti seotud keele ja selle oskusega. Teema tõmmatakse kohapeal piletiga. Ettevalmistusaeg puudub. Esinemisjärjekord on vastavalt registreerumisele Tulemused tehakse teatavaks ca 30 minutit pärast võistluse lõppu. Kõik žüriiliikmed töötavad Narva kolledžis õppejõududena.\nKõnevõistluse korraldajad: TÜ Narva Kolledži eesti keele ja inglise keele lektoraat.\nKonkursile registreerumiseks peavad osaleda soovijad saatma oma andmed (nimi, isikukood, klass ja kooli nimi ning soovitud esinemise kategooria) e-posti aadressil Maritsa.Ort [ät] ut.ee Registreerimistähtaeg on 07. märts 2011.\n2010. EMAKEELEPÄEVALE PÜHENDATUD SPONTAANSE KÕNE VÕISTLUS


Kuidas teha seebi Bacon Grease - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas teha seebi Bacon Grease\nkäsitöö seepi pildi Alison Bowden alates Fotolia.com\nPõhi omatehtud seebi retsept on segu kolm peamist koostisosa: vesi, seebikivi ja rasva.Näited rasvad, mida saab kasutada käsitöö seepi sisaldavad oliiviõli, taimerasv, searasv, kakaovõi, kookosõli või sulatatud köögi rasvu, nagu peekon määrdega.(Protsess "rendering" tähendab, et teil on eraldades rasva moodusta bitti ja tükki teisi materjale, et minu peatatakse see.) Kasutades peekon rasva kui rasva Seebi annab raskem seep kui muud õlid, mis ontoatemperatuuril vedel.Salvestamine peekon rasva kasutamiseks Seebi võimaldab teil saada kasutamist millestki köögis, et sa oleks võinud teisiti minema visata.\nemailvõi roostevabast terasest pott\npiimapakk või plastikust konteiner\nmuuta peekon rasva.Lisa võrdsetes osades peekon rasva ja vee potti.Näiteks, kui te kasutate\n1 tass peekon rasva lisada 1 klaas vett.Tooge segu keema ja eemaldada tulelt.Eemalda pann tulelt ja lisa veel 1/2 osa külma veega (antud näite puhul tähendaks 1/2 tassi vett).Laske segul jahtuda kuni määret on moodustanud tahkeks massiks ülaosas segu.Hirmu määre välja puhtasse nõusse.\nKaalutakse peekon rasva kohta köögikaal arvutada arvu untsi olete muutnud.\nArvutage seebikivi ja vee pead oma retsepti sisestamisega arv untsi peekon rasva pead sisse lye kalkulaator.Need kalkulaatorid on laialdaselt kättesaadavad Internetis.Näiteks lye kalkulaator ütleb sulle, et kui sul on 10 oz.rasva, peate 1.28 oz.seebikivi ja 3 oz.vedelikku.\nSulata oma puhastada peekon rasva pott ahju.\nVala oma arvutatud kogus vett sisse voolamisvõimelises plastikust kann ja lisada ettemääratud leelis.Sega puulusikaga.\nEemalda sulanud pot rasva tulelt ja lase jahtuda üks minut.Lisa ettevaatlikult leelis segu peekon rasva kui segu segatakse puulusikaga.Jätkake segu kuni näed, et tee lusikaga hakkab jooni või pulsatsiooni (nn trailings) seebi segu.Selleks võib kuluda umbes 15 kuni 20 minutit.\nVala seep segu vormi.See võib olla puhas piimapakk, vana plastikust konteiner või Vahapaber vooderdatud kasti.Laske tal istuda kuni 48 tundi.\nPop seebi vormist ja lõika see baarid terava köök nuga.Määra baarid kõrvale ja lase neil kuivada kaks nädalat enne nende kasutamist.\nMajestic Mountain Sage: Leelis kalkulaator\nKuidas talukoht Arizona\nKuidas talukoht Nevada


3.a ja 3.b käisid tutvumas loomade talvise eluga\n19. veebruaril käisid 3.a ja 3.b klass Silma Looduskoolis Läänemaal tutvumas metsloomade ja lindude talvise eluga. Õppepäeva teemaks oli „Aastaajalised muutused looduses ning taimede ja loomade kohastumine nendega“. Ühisel ringkäigul metsa ning mere äärde võeti vaatluse alla puude ja rohttaimede välimus praegusel aastaajal. Otsiti ka loomade tegevuse jälgi. Tänavune soe ja lumeta talv on mõjutanud loomade käitumist – on linde, kes on jäänud siia talvituma tavapärase lõunasse lendamise asemel. Loomade talvekarva vahetumise eesmärk on saada kaitserüü, ent lumeta talvel on valge karvakasukas pigem ohuks. Saime ka teada, et hüljestel on tänavusel talvel eriti rasked poegimistingimused, kuna puudub merejää ja väikesed hülgepojad on maismaal palju kaitsetumad kui jääl. Lapsed said binoklite ja pikksilmaga vaadelda luiki, keda oli rannaäärsesse lahesoppi kogunenud sadu. Samuti valmistasid lapsed rasvast ja seemnetest lindudele söögipallikesi. Õppimine toimus nii õues kui ka klassiruum\n11A klassi "Roheline tegu"oli soov aidata koduta jäänud lemmikloomi. Selle asemel, et lihtsalt raha annetada, otsustati teha annetusalgatus, et lisaks meie toetusele saaksid ka teised oma panuse anda ja ikka ainult selleks, et ükski lemmikloom ei jääks koduta. https://www.armastanaidata.ee/algatus/45419f83f04eb4bc84fd5d9c3c5f3683\nKuristiku gümnaasiumis tähistati 6. veebruaril sooja kampsuni päeva. Väikesed kuristiklased joonistasid kampsuneid ning kujundasid neile värvilisi mustreid. Kunstitööd riputati klasside ja koridori seintele. Õpilased olid riietunud kampsunitesse ning klassides keerati radiaatoritel võimsust vähemaks. Sooja kampsuni päev tuletab inimestele meelde, et igaüks saab anda oma panuse süsihappegaasi tekke vähendamiseks. Selle asemel, et tuba liiga soojaks kütta, paneme selga kampsuni, kasutame rohkem jalgrattaid või käime jala, ostame kohalikku toitu vms. Sooja kampsuni päeva traditsioon sai alguse 2007. aastal Hollandist. Algatus oli inspireeritud 2005. aasta Kyoto kliimakokkuleppest, mille kohaselt riigid nõustuvad vähendama kasvuhoonegaaside õhkupaiskamist.\n4B käis loodusmuuseumis Maa muutumist uurimas\nNeljapäeval, 6. veebruaril võttis 4.b klass ette õppekäigu vanalinnas asuvasse Eesti Loodusmuuseumisse, kus viidi läbi 45 minutiline muuseumitund teemal "Elu areng maal". Tunni käigus vaadeldi, missugused suured muutused on Maa pika ajaloo jooksul toimunud. Muuseumi Eesti geoloogia saalis uurisime kivistisi ja rääkisime taime- ning loomariigi arengust Kambriumist tänapäevani välja. Lapsed õppisid tundma, missuguseid eri liiki dinosauruseid Maal elas, millest nad toitusid ja mis põhjustas nende väljasuremise. Teoreetilist osa kinnistati geoloogia saalis väljapanekuid uurides ja töölehte täites. Rõõm oli näha õpilaste suurt silmaringi ja osavõtlikkust giidi küsimustele vastamisel.


Anti-trombotsüütide ravimid. Klassifikatsioon, toimemehhanism. Rakendus, kõrvaltoimed - Insult 2022\nAnti-trombotsüütide ravimid. Klassifikatsioon, toimemehhanism. Rakendus, kõrvaltoimed\nAnti-trombotsüütide ravimid on rühmad ravimitest, mis vähendavad hüübimist ja parandavad vere reoloogilisi omadusi, takistades punaste vereliblede ja trombotsüütide agregatsiooni koos nende agregaatide hävitamisega\n2. Preparaadid, mis suurendavad tsüklilise adenasiini monofosfaadi sisaldust vereliistakutes (dipüridamool, triflusaal)\n3. Adenosiindifosfaadi retseptori blokaatorid (tiklopidiin, klopidogreel)\n4. trombotsüütide glükoproteiini retseptorite (lamifibaan, framonti) antagonistid\nToimemehhanism: atsetüülsalitsüülhape - inhibeerib tsüklooksügenaasi (COX-1 ja COX-2) ning pöördub pöördumatult arahhidoonhappe tsüklooksügenaasi metabolismi, blokeerib prostaglandiinide (PG) ja tromboksaani sünteesi. Vähendab hüperemeediat, eksudatsiooni, kapillaaride läbilaskvust, hüaluronidaasi aktiivsust, piirab põletikulise protsessi energiavarustust, inhibeerides ATP tootmist.\nKasutamine - südameatakkide primaarne ja sekundaarne ennetamine, südame-veresoonkonna õnnetuste esmase ennetamise vahend.\nKõrvaltoimed: kõhuvalu, kõrvetised, iiveldus ja oksendamine, kõhulahtisus, erosioonide ja haavandite esinemine, verejooks; allergiline reaktsioonid (bronhospasm, angioödeem, urtikaaria jne). Kui see kestab. Vastuvõtt - maksa- ja neerude kahjustus, trombotsütopeenia, pearinglus, peavalu, tinnitus, nägemishäired.\nI. Toidused, mis toimivad nagu endogeensete trombotsüütidega\n2) Ained, mis suurendavad tsükliliste AMP-de sisaldust: fosfodiesteraasi blokaatorid ja adenosiin-dipüridamooli (curantiil), pentoksifülliini potentseeriv toime\n1) Tööriistad, mis inhibeerivad tromboksaan-süsteemi aktiivsust.\na) tsüklooksügenaasi (COX) inhibiitorid - atsetüülsalitsüülhape jne;\nb) tromboksaan süntetaasi inhibiitorid - (TXA2) - dasoksibeen\nc) TsOG ja THA2 blokaatorid - ibustriin\nd) tromboksaan retseptori blokaatorid - daltroban\ne) TXA2 - süntetaasi ja retseptori TXA2 blokeerivad ained - ridogreel, süüdatakse, vapiprost.\n3) FAT retseptori blokaatorid - kapslidenool\n4) glypoproteiini retseptori blokaatorid II / IIIa\na) monoklonaalsed antikehad - abtsiksimaab (repro)\nc) sünteetilised peptiidid - eptifibaad\nI otsene antikoagulandid:\n2). Antitrombiinist III sõltuvad trombiini inhibiitorid:\nb) madala molekulmassiga hepariinid: daltepariin, nandropariin (fraksipariin), revipariin, enoksopariin jne\nc) heparinoid danaparoid ja teised.\ng) kombineeritud ravim - sulodeoksiid.\n1) 4-hüdroksükumariini derivaadid: etüülbiskumatsetaat (neodikumariin), atsenokumarool (sünküümari), varfariin\n2) privodnye indandiona: fenindioon (fenüül).\n1) Otsene toime: fibrinolüsiin, alfimepraas\n2. Kaudsed meetmed:\na) fibriin-spetsiifiline: streptokinaas, streptodekaas, urokinaas.\nb) fibriin-spetsiifiline: anistreplaas, alteplaza, teneteplasa, prourokinaas, stafülokinaas\nHemostaatilised ravimid jagunevad ka 3 rühma:\nI. Trombotsüütide agregatsiooni ja adhesiooni stimuleerivad ained: adroksoon, serotoniin, kaltsiumi preparaadid, etamsilaat.\nIi. Fibrin-trombi moodustumist suurendavad vahendid: trombiin, fibrinogeen, VIII antihemofiilne faktor, K-vitamiini preparaadid (fütomenadioon, vikasol).\nIII. Fibrinolüüsi süsteemi pärssivad vahendid:\n1. Sünteetilise päritoluga preparaadid: ε - aminokaproiinhape, ambien, traneksaamhape.\n2. Loodusliku päritolu valmistised: aprotiniin (kontakal, trasilool, pantriipiin, ingridil, uhkus).\nKõik ravimid, mis vähendavad vere hüübimist, võivad põhjustada hemorraagia.\nKaudsed antikoagulandid on raseduse ajal vastunäidustatud, sest neil on teratogeenne toime. Esimesel trimestril häirivad nad loote normaalset arengut ja põhjustavad skeleti väärarenguid, raseduse lõpus toovad nad kaasa loote ja vastsündinu eluohtlike hemorraagiate tekke.\nVikasol on oksüdeeriv aine ja selle kasutuselevõtt on võimalik erütrotsüütide hemolüüs või methemoglobiini moodustumine veres, eriti kui on tekkinud glükoos-6-fosfaat-dehüdrogenaasi või glutatioon-reduktaasi defitsiit ja vastsündinutel, kuna neil on eriti kerge oksüdeerunud loote hemoglobiin, methemoglobiini reduktaasi puudumine ja vikasooli aeglane biotransformatsioon maksas. Fütomenadioon ei põhjusta selliseid tüsistusi. K-vitamiini preparaadid põhjustavad trombotsüütide funktsioonihäireid ja neid ei saa trombotsütopeenia ja trombotsütopeenia jaoks välja kirjutada.\nKliiniliselt väljendub aneemiline sündroom hüpoksia ja hüpoksedeemia (nõrkus, pearinglus, mäluhäired ja mõnikord epifüsiaat).\nIDA väljatöötamisel peaks patsient saama 100-300 mg elementaarravi päevas, suuremad annused ei suurenda selle imendumist. Eelistatult rauapreparaatide määramine enteraalselt, eelistatult enne sööki. Üleannustamise ohu tõttu ei ole võimalik samaaegselt välja kirjutada enteraalse ja parenteraalse rauapreparaate. Ravipreparaatide parenteraalse manustamise korral võib tekkida allergiline reaktsioon kuni anafülaktilise šokini. Kui keha on rauda küllastunud, tuleb deferoksamiini manustada. Lastele on eelistatud rauapreparaatide (hemofer, ferronate, maltofel, ferrumlek, ferlatum jne) vedelad vormid.\nSagedaste kõrvaltoimete ja madala efektiivsuse tõttu ei kasutata praegu vähendatud rauapreparaate. Raud-glütserofosfaat ja kaferid sisaldavad trivalentseid rauda, mis praktiliselt ei imendu. Füto-ferraktoolis sisalduv fütiin hävitab raua imendumist.\nLeukopeenia põhjuste hulgas ei ole viimased ravimid (sulfoonamiidid rifampitsiin, klooramfenikool ja teised, NPVS, kõigepealt pürasolooni derivaadid, neuroleptikumid, türeostaatilised ravimid, vähivastased ravimid jne).\nPaljudel leukopoeesi stimulaatoritel on immunomoduleerivad omadused, soodustab koe regenereerimist, neil on põletikuvastased omadused.\nTrombootiliste ainete toimemehhanism ja farmakoloogilised toimed\nThienopüridiini derivaadid (klopidogreel, tiklopidiin).\nTrombotsüütide glükoproteiin IIb / IIIa blokaatorid (abtsiksimab, tirofibaan, eptifibatiid).\nToimemehhanism ja farmakoloogilised toimed\nOn olemas järgmist tüüpi ravimite koostoimeid.\nEakate ravimite väljakirjutamise üldpõhimõtted ei erine teistest vanuserühmadest, vaid nõuavad tavaliselt ravimi kasutamist väiksemates annustes.\nVasopressiivsed ained on valitud olukordades, kus püütakse suurendada löögimahu narkootikumide kasutamise positiivse inotroopse toime ja parandus vedeliku mahuga ei vii säilitada piisav perfusioon. Reeglina kasutatakse vasopressoreid hernes.\nAju demüelinisatsioon on patoloogiline protsess, mida iseloomustab müeliini ümbrise hävitamine neuronite ja rajade ümbruses.Müeliin on aine, mis ümbritseb närvirakkude pika ja lühikese protsessi.\nARTERIOVENAALSED MALFORMATSIOONID (AVM) on aju vaskulaarsüsteemi kujunenud kaasasündinud anomaalia ning neil on patoloogiliste anumate ebakorrapärase segunemise tulemusena moodustunud rullide erinevad kuju ja suurused.\nKõige sagedasemad südame-veresoonkonna haigused\nKardiovaskulaarsüsteemi haigused on paljudes maailma riikides täiskasvanute hulgas laialt levinud ning jäävad üldise suremuse statistika hulka. See probleem mõjutab peamiselt keskmise ja madala sissetulekuga riike - kroonilise südame-veresoonkonna haigustest surma saanud 5 inimest olid nende piirkondade elanikud.\n02Sümptomid parempoolse vatsakese südamepuudulikkuse korral\n03Parimate migreeniravimite loetelu: vasokonstriktor ja homöopaatilised ravimid\n07Mis on pulmonaalne hüpertensioon ja kuidas seda ravida\n01Vaskulaarsed haigused: 11 kõige populaarsematest vaevustest\n02Uteroplatsentaarse verevoolu rikkumine raseduse ajal\n03Aterosklerootiliste naastude ja verehüüvete vaskulaarne puhastamine\n06Aju verejooks kahjustuse tagajärjel\n07Sisemise unearteri anatoomia ja patoloogia tunnused\n09Nagu laevade peavalu puhul


Sinu õde Pereõendus - Sinu Õde õendusportaal\nPereõendus on esmatasandi tervishoiu osa. Pereõde on spetsialist, kes tegeleb inimestega alates sünnist kuni surmani ning tegeletakse lisaks patsiendile tihti terve perekonna ja patsiendi lähedastega. Kõik see eeldab kompetentselt pereõelt laialdasi teadmisi meditsiinist, sest keerulisi protsesse on vajalik selgitada lihtsas keeles patsiendile ning õel on vaja ära tunda terviseseisundeid, mis eeldavad arsti kaasamist. Lisaks on vaja häid käelisi oskusi protseduuride teostamiseks, nõustamise ja patsiendiõpetuse tehnikate tundmist ning soovi seda tööd teha hästi.\nPereõe ülesanne on üksikisikul, perekonnal, kogukonnal määratleda ja suurendada oma füüsilisi, vaimseid ja sotsiaalseid võimeid sõltumata inimese soost, rassist, vanusest, keelest, religioonist, sotsiaalsest staatusest ning tervislikust seisundist. Pereõde juhindub oma töös pereõe tegevusjuhendist, mis on riiklik dokument ning laieneb kõikidele pereõdedele.\nTulenevalt tegevusjuhendist on õe pädevuses :\n– Anamneesi kogumine ehk siis õde küsitleb patsienti, et saada teada tema vajadusi, tema eelnevat terviselugu ning eluviise. Vajadusel kaasatakse protsessi ka patsiendi pere või lähedased. Andmeid vajatakse, et selgitada välja võimalike terviseriske ning planeerida koos patsiendiga edasisi tegevusi.\n– Seisundi hindamine ehk õde võib teostada tulenevalt patsiendi seisundist erinevaid tervisemõõtmisi (kaal, pikkus, KMI, vererõhk, EKG, veresuhkur, kliiniline veri jne), kuulata kopsu ja südant ehk auskulteerida, vaadata üle kõrvad ehk otoskopeerida, palpeerida kõhtu. Samuti hinnata limaskestade seisundit ja valu.\n– Planeerida õendusabi ehk püstitada eesmärke ning planeerida eesmärkidest lähtuvalt tegevusi. Protsessi kaasatakse patsient ja vajadusel perekond/lähedased. Kui patsiendi seisund vajab, siis kaastakse protsessi perearst, samuti koduõde. Koostööd tehakse kooliõega ja töötervishoiu, sotsiaaltöö ja lastekaitse spetsialistidega.\n– Osutada õendusabi ehk nõustada ja õpetada patsienti lähtuvalt tema vajadustest ja probleemidest, mis selguvad anamneesi kogumisel ja seisundi hindamisel. Õel on õigus vastunäidustuste puudumisel vaktsineerida lapsi ja täiskasvanuid, teostada krooniliste haigustega patsientide ja ägedate haigestumiste jälgimist. Lisaks nõustada ka patsiendi lähedasi. Õel on oskused võtta verd, manustada ravimeid, teostada sidumisi, haavaravi.\n– Dokumenteerida oma tegevused, et oleks võimalik hinnata õendusabi kvaliteeti ning jälgida patsiendi seisundit. Haiguslugu on toeks perearstile ning koos leitakse kõige paremad lahendused patsiendi vajadustele. Dokumenteerimine tagab õendusabi järjepidevuse.\nPatsiendi probleemi edukas lahendamine pereõe vastuvõtul ja patsiendi rahulolu pereõega sõltub mitmest tegurist, millest üheks olulisemaks on pereõe ja patsiendi vaheline suhtlemine. Pereõe töö oskusnõuetes on esiplaanil koostöövalmidus, empaatilisus, vastutustundlikkus, võimelisus tegutseda patsiendi esindajana.\nEnamus keskustes on pereõel iseseisev vastuvõtt nädalas 20 tunni ulatuses, kuhu peab eelnevalt registreerima. Pereõel on kohustus iga aasta ennast koolitada 60 tunni ulatuses ning oma pädevust tõestatakse vastavale komisjonile iga viie aasta tagant.\nPereõde on meeskonna liige. Tavaliselt esimene inimene perearstikeskuses, kes patsiendiga tegeleb. Õel on oskused, teadmised ja kogemused, et määratleda patsiendi vajadused ja terviseseisundi raskusaste ning koos tervisekeskuse meeskonnaga püütakse leida kiireim lahendus patsiendi probleemidele.\nPereõde juhindub oma tegevuses riiklikult kinnitatud tegevusjuhendist : https://www.haigekassa.ee/uploads/userfiles/Pereoe_tegevusjuhend_07%2004%202009%20tunnustatud.pdf\nPereõe töö teavituskamaania reklaamvideod saab näha aadressil: https://www.youtube.com/watch?v=GnnQzB45jz8


Kolmandana tagas koha Credit24 Meistriliiga finaalturniiril RTU/Robežsardze - Credit24 Võrkpalli Meistriliiga\nKolmandana tagas koha Credit24 Meistriliiga finaalturniiril RTU/Robežsardze\nRTU/Robežsardze kindlustas võiduga Rakvere VK üle kolmandas veerandfinaalmängus koha Credit24 Meistriliiga finaalurniiri nelja meeskonna hulgas. Juba eile tagasid koha 1.-2. märtsil Tartus peetaval Final Four’il Bigbank Tartu ja Pärnu VK.\nLätlaste võidunumbrid olid täna 3:1 (25:27, 25:21, 25:19, 25:19). Rakvere alustas mängu väga hästi, 1. geimi keskpaigas juhiti parimatel hetkedel 13:6 ja 16:9. Ometi lasti võõrustajad mängu tagasi ja geimi teist poolt mindi mängima seisult 16:16. Tasavägise punkt-punkti mänguga tuli geimivõit siiski Eesti klubile. Aga see jäi ka Andres Toode hoolealuste jaoks päeva tipphetkeks. Järgmises kolmes geimis kõigis oli RTU veidi, aga kindlalt vastastest parem ja nii võeti tulemus, mis toob Riia meeskonna järgmiseks reedeks-laupäevaks Tartusse liiga võidu eest mängima.\nRTU/Roberžsadze pani Rakvere kõva serviga õnnestunult surve alla. RTU tegi küll 14 serviviga, aga lõi tervelt 9 ässa (Rakverel vastavalt 15 ja 4), Rakvere vastuvõtuprotsent oli mängu lõpuks vaid 33 (RTU-l 63%). Lätlased olid selgelt paremad ka blokis – blokipunktid 18 vs. 9.\nVõitjate individuaalselt parimad olid täna alates teisest geimist põhidiagonaali Gatis Garklavsi asemel mängu lülitunud Renars-Pauls Jansons 16 (+12), Armands Abolins 15 (+11), Aleksandrs Avdejevs 15 (+4) ja Andrejs Zavorotnijs 14 (+9) punktiga. Zavorotnijs ja Antons Nazarovs tõid kumbki 6 blokipunkti.\nKaotajate poolt tõid enim punkte Taavi Nõmmistu 16 (+4) ja Markkus Uuskari 10 (+1). Mängu parim Rakvere poolelt oli Reimo Rannar, kes tõi 9 (+8) punkti, s.h. 3 blokis ja 1 otse servist, rünnates 71% resultatiivsusega (7-st tõstest 5 punktiks).


Õppelaen soodsamaks ja paindlikumaks\nMitu õppelaenu võtmise tingimust, sealhulgas intress, ei ole enam ajakohased ning vajavad üle vaatamist, kirjutab haridus- ja teadusministeeriumi kõrgharidusosakonna peaekspert Allan Padar.\nAllan PadarFoto: Erakogu\nÕppelaen peab muutuma senisest rohkem õppurit toetavaks meetmeks. Samas, valdavalt tasuta kõrghariduse tingimustes, ei ole vajadust suuremateks ümberkorraldusteks õppelaenu süsteemis.\nTänavu suvel esitas haridus- ja teadusministeerium partneritele arvamuse avaldamiseks õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise väljatöötamiskavatsuse, mille eesmärk on muuta õppelaen õppurile senisest soodsamaks ning lisada süsteemi ka paindlikkust. Üks peamisi sihte, miks seaduse muutmine algatati, ongi senise 5% asemel õppelaenu intress õppuritele soodsamaks muuta, kuna ei ole mõistlik, et riigi tagatud õppelaenu puhul maksavad õppurid nii kõrget intressi. Kui aastaid tagasi võis 5% intressimäär olla soodne, siis nüüd, kui euribor on juba pikemat aega väga madal, on olukord teine. Õppelaenu kõrget intressimäära Eestis on toonud esile ka rahvusvahelised uuringud.\nLisaks intressi langetamisele on kavas parandada ka õppelaenu kättesaadavust. Kui praegu peab õppelaenu taotlemisel olema õppuril vähemalt kaks maksejõulist käendajat, siis riigi tagatise olemasolul ei ole see nõue kuigi põhjendatud. Soovime nõutud käendajate arvu vähendada ühele. Eriti mõjutab see näiteks üksikvanemaga peredest pärit õppureid, lastekodulapsi ja sotsiaalmajanduslikult keerulisemas olukorras õppureid. Just need õppurid, kes tõenäoliselt enim õppelaenu vajavad, võivad sellest ilma jääda, kuna kahe piisava sissetulekuga käendaja leidmine võib osutuda ületamatuks takistuseks.\nSeetõttu valmistab haridus- ja teadusministeerium praegu ette õppelaenu võtmise paindlikumaks ja õppuritele soodsamaks muutmise eelnõu.


Väiksemad tõmbekeskused on nüüd üldise hinnatõusu roolis - Kodustiil\nVäiksemad tõmbekeskused on nüüd üldise hinnatõusu roolis\n28. august 2019, 11:37\nKiiruga tehakse järele seda, mis varasemalt on tegemata jäänud\nKinnisvaraturu mõõduka hinnatõusu taga on väiksemad tõmbekeskused.\nEesti keskmiste elamispindade müügipakkumiste hinnaliikumist peegeldav KV.EE indeks on viimase kuu jooksul liikunud vaikselt tõususuunas.\nKV.EE Indeksi tõusu taust ei ole viimaste aastate jooksul oluliselt muutunud. Hinnatõusu tagab tugev nõudlus. Nõudlus omakorda baseerub heal majanduskasvul, soodsal tööjõuturul ja mõistlikel laenutingimustel.\nElamispindade pakkumishinnad aga ka tehingute hinnad on kasvanud stabiilselt. Viimaste aastate hinnatõus portaalis KV.EE ei ole olnud kiire, pigem võib hinnatõusu suurusjärku pidada mõõdukaks. Tallinna kui turu suurima piirkonna kinnisvara hinnatõus on viimastel aastatel olnud 3 kuni 5 protsenti.\n«Väiksemate tõmbekeskuste hinnatasemete kerkimine on olnud ehk isegi kõrgemal tasemel. Neis piirkondades pole aga aset leidnud kinnisvara kallinemist varasematel aastatel. Seega võib piltlikult öelda, et nüüd tehakse kiiruga järele seda, mis varasemalt on tegemata jäänud,» kommenteeris KV.EE juht Tarvo Teslon hinnataseme kerkimise põhjuseid.\nVäiksemate asumite ehk Tallinnast-Tartust-Pärnust ja nende ümbrusest kaugemale jäävate piirkondade hinnatõus portaalis KV.EE või ka tehingustatistikas võib olla ka mõneti petlik. Seda põhjusel, et pakkumiste arvu ja tehingute mahud on väiksed ja see toob erinevate objektide ja nende erineva kvaliteedi tõttu sageli kaasa sama piirkonna väga erinevate hindadega tehinguid.\nSuuremates piirkondades, nt Tallinnas tehingute suurem arv tasandab tehingute struktuuris olevad erinevused. Väiksemates piirkondades on tehinguid vähem ja nii võime portaali KV.EE statistikas näha suuri ehk kuni paarikümne protsendi suuruseid tõuse ja samasuuri languseid. Tegelikkuses aga muidugi selliseid äkilisi hinnalanguseid või -tõuse aset ei leia.


Vastseliina – Piusa jõe kallastel\nPühapäev, 26 Jaanuar 2020 10:49\nAve Abel, Mall Lepiksoo, Eero Merilind, Marje Toom, Aune Rehema, Kalle Kilk, Aune Rehemal, Ruth Kalda, Steinar Hundskår Ruth Kalda, Agnes Aart,\nStatistikaameti esialgsete andmete alusel oli 1. jaanuaril Eesti rahvaarv 1 328 360 inimest. Rahvastikuregistri andmeil oli 1. jaanuaril Eestis 1 337 039 inimest (vahe 8679).\nEesti riik peab suutma kõigile neile andma vajaduse korral erakorralist arstiabi. Omaette küsimus on, kui paljudel neist inimestest on (pere)arst Eestis või välismaal. Eestis on ravikindlustuseta inimeste arv teiste riikidega võrreldes lubamatult suur. Abi otsitakse telefoni- ja videomeditsiinist, pealinnas on avatud esimesed tasulised kiirkliinikud. Kerkivad või on juba valminud tervise(perearsti)keskused.\nEestlaste tervena elatud aastate arv aga väheneb ja on riigis erinev. Saarlased elavad tervena 59 aastat, põlvalased 45 ja võrulased 46 aastat. Need numbrid saime teada Euroopa Komisjoni koostatud Eesti terviseprofiilist. Kellelgi peab väga häbi ja piinlik olema. Pealinnast kommenteeriti esimese hooga ühe põhjusena elupõletavat alkoholi tarvitamist. Tähendab, et võrulased joovad roppu moodi rohkem kui saarlased ja elavad kuraditosin aastat tervena vähem!?\n1. jaanuari 2019. aastal elas Võrumaal 35 782 inimest. Kuidas elad sina, võrumaalane?\nKaljurand: artikli 15 aktiveerimine oli välispoliitiline prohmakas\nIlus kevadilm püsib ka kolmapäeval\nTehnikaülikool andis oma arvutid ajutiselt üleilmse superarvutisüsteemi käsutusse\nJärvamaa muusem kolib aasta pärast uude muuseum-tegevuskeskusesse\nLäti pikendas erakorralist olukorda kuu aja võrra


Võidupühaks 2005 - Estonian World Review\nVõidupühaks 2005 (4)\nEKN 17 Jun 2005 EWR\nEestlaste peasiht on viimase 15 aasta vältel mitu korda muutunud. Eelmisel aastal tähendas NATO-sse ja Euroopa Liitu astumine tuleviku kindlustamist. Vene vägede lahkumine 11 aastat tagasi pidi andma Eesti riigile turvalisuse igaveseks. 14 aasta eest Eesti iseseisvuse taastamisega oli Eestile kõik saavutatud, rohkem polnud vaja. See oli sari tähtsaid võite eestlaste traagilises ajaloos.\nKäesolevas poliitilises päevakorras on piirilepingu ratifitseerimine ning teiste lepingute sõlmimine Moskvaga, mis võiks tähendada kahe riigi vaheliste suhete normaliseerimist.\nAga 9. mai pidustused Moskvas näitasid selgelt, et Eesti ja Venemaa vahel jääb suhete normaliseerimine pikemaks ajaks perspektiivituks. Mainitud pidustuste raames sülitati Venemaa tipp-juhtide valedega põimitud avalduste kaudu robustselt Eesti haavadele.\nIgapäevane erimeelsuste pundar on suur ja keerukas ning hõlmab selliseid krooniliselt vaevavaid probleeme nagu Kremli pidevaid süüdistusi vene vähemuse kohtlemise osas, Venemaa transiitkaubandust läbi Eesti, Moskva katseid lõhestada Balti ja Euroopa Liidu ühtsust jne.\nSobiv näide Moskva suhtumisest on hiljuti avaldatud üleskutse Komsomolskaja Pravdas, kus õhutatakse „ebasõbralike” (loe: Eesti ja Läti) riikide kaupa boikoteerima. Ajaleht kirjutab: „Ostes Balti sprotte, aitate SS-veterane”.\nTähendusrikkaim keerdküsimus on siiski Venemaa keeldumine illegaalse okupatsiooni, Eesti annekteerimise ja meie riigi ja rahva vastu toimepandud kuritegude omaksvõtmisest.\nNobeli preemia laureaat Aleksander Solzhenitsõn ütles hiljuti Venemaa kohta: „Demokraatiat pole meil olnud. Ma olen palju kordi korranud – meil ei ole midagi, mis sarnaseks demokraatiaga.”\nOn arusaadav, et olukorras, kus Venemaa süstemaatiliselt taganeb turumajanduse ja demokraatia põhimõtetest, ei saagi loota Moskvalt ausa hinnangu andmist lähiajaloole.\nVõite on võimalik saavutada erinevatel foorumitel. Europarlamendile esitatakse lähiajal resolutsioonieelnõu Eesti, Läti ja Leedu okupeerimise teemal. Resolutsioon käsitleb olemasolevate riikide ja ühiskondade hävitamist ja terrorit, inimõiguste, sõnavabaduse ning õigusriigi põhimõtete mahasurumist. Resolutsioon nõuab Balti riikide õigust kindlustundele ja samas kutsutakse Venemaad ühinema hinnanguga okupatsiooni ajastule, mille on juba andnud Europarlament ja mitmed teised demokraatlikud organisatsioonid.\nResolutsiooni üks algatajatest on Europarlamendi saadik Tunne Kelam. Sel võidupühal teadvustagem endale, et võite peame ikka ise saavutama. Andku Kõigevägevam selleks meile tahet ja julgust.\nSoovides kindlameelset võidupüha kõigile,


Varia — EKT 2011-2017\nOled siin: Algus → Varia\nEKKTT programmist ja keeletehnoloogiast Eesti meedias\nKeeletehnoloogiast ja EKKTT programmist on räägitud mitmetes tele- ja raadiosaadetes ja avaldatud artikleid ajalehtedes ja ajakirjades.\n"Keele ja Kirjanduse" 2009. a. oktoobrinumbris ilmus ülevaade EKKTT teisest konverentsist. Artiklit saab lugeda siit.\nEmakeelepäeva (14. aprill 2008) puhul ilmunud kultuurilehe "Sirp" lisa "Keele Infoleht" koosneski valdavalt EKKTT ja Eesti keeletehnoloogia alastest artiklitest. "Keele Infoleht" on kättesaadav Keelevärava kodulehel ning ka pdf failina siin.\n"Keele ja Kirjanduse" 2008. a. märtsinumbris ilmus ülevaade EKKTT esimesest konverentsist. Artikkel on kättesaadav ajakirja kodulehel siin.\nEmakeelepäeval rääkisid ETV „Vabariigi kodanike“ saates Tanel Alumäe eesti keele automaatsest tuvastusest ja Meelis Mihkla eesti keele sünteesist. Saadet saab vaadata siin.\n17. märtsi Bionina saates rääkis taas Tanel Alumäe eesti keele automaatse tuvastuse alasest tööst. Saadet saab vaadata siin.\nEKKTT esimese konverentsi ajal lindistati materjali kahe keeletehnoloogiaalase "Keelekõrva" saate jaoks. Esimene neist oli Vikerraadio eetris 24. novembril 2007. Saadet saab kuulata otse või minnes läbi "Keelekõrva" arhiivi. Teine keeletehnoloogiaalane "Keelekõrva" saade oli Vikerraadio eetris 1. detsembril, 2007. Kuula saadet otse või mine läbi "Keelekõrva" arhiivi.\n2008. a mais valmis pärast pikka arutelu ja disainiprotsessi EKKTT logo. Logost on mitmeid variante: eesti-, inglise-, ja mitmekeelses keskkonnas kasutamiseks, samuti ka värviline, mustvalge ja negatiivis mustvalge versioon. EKKTT logoga saab tutvuda siin.


EAL Forum :: Foorum :: Keskaegsete hoonete ees kivitahvel\nKeskaegsete hoonete ees kivitahvel\nPostitaja: Stina (IP Logitud)\nKuupäev: 22.12.2009 02:29\nLõpetasin paar aastat tagasi keskkooli, kus oli giidindus (eeskätt just Tallinna vanalinna tundmine), tahan meelde tuletada ühte mõistet ja proovin seda igatpidi google'dada ent ei leia ikka vastet ja see ajab mind hulluks!\nKas keegi oskab vastata, kuidas nimetati (keskaegse?) hoone ees, sissekäigu juures, kahel pool trepiastmeid, sellised kivist ornamentikaga plaadid? Need olid selle perekonna spetsiaalsed 'signatuurid' vist. Ingliskeelne sõna algas äkki e-tähega?\nAitäh, kui keegi oskab aidata!\nRe: Keskaegsete hoonete ees kivitahvel\nKuupäev: 22.12.2009 10:46\nEtikukivid on need.\nKuupäev: 23.12.2009 00:44\nralph lauren uk 30q\nKuupäev: 30.08.2017 16:28\nKuupäev: 07.09.2017 08:17


Detsembrikuu töötoad Luke mõisa käsitöökojas 12. Nov 2019\nHea Luke mõisa sõber kutsume sind osa saama töötubadest Luke mõisa käsitöökojas detsembris! 3. ja 10. detsembril kell 18, teisipäeval – töötuba Luke mõisa käsitöökojas SAVI töötuba – kingitus oma ja ehe Esimesel korral valmistab igaüks savist endale meeldiva eseme (N: küünlajalg, väike päkapikk). Teisel korral toimub eseme glasuurimine. Misjärel pärast põletust ongi see kingituseks […]\nNovembrikuu töötoad Luke mõisa käsitöökojas 1. Nov 2019\nNOVEMBRIKUU TÖÖTOAD LUKE MÕISA KÄSITÖÖKOJAS: 11. nov kell 18 esmaspäeval – Töötuba Luke mõisa käsitöökojas. Pabertehnikas käekott-kinkekott Selle sügise esimene töötuba viib meid taas paberimaailma avastama. Töötoas valmib pabertehnikas käekott sokolaadi/raha kinkimiseks. Toredalt saab sinna poetada ka väikese kingituse. Töötoas valmistab igaüks ühe kingituse. Töötuba on sobilik nii täiskasvanule kui lapsele alates 12-st eluaastast ja […]\nOn alanud registreerimine jõulumaale! Jõulumaa toimub 5,6,9, 10 ja 11. detsembril. 26. Sep 2019\nJõulumaa Luke mõisapargis 5,6,9,10 ja 11.detsember Tule jõulukuu alguses tutvuma Luke mõisapargi muinasjutumaailmaga. Programmid toimuvad sel aastal 5,6,9,10 ja 11. detsembril. Igal päeval on 2 programmi. 9.30 ja 12.00. Hilisema programmiaja soovi korral tuleb see eraldi kokku leppida. Programm „Mõisa muinasjutt“ on jagatud kahte ossa: programmi esimeses osas toimub matk mõisapargis koos mõisaaegsete tegelaskujudega. Mõisapargis […]\nLuke mõisa kärnerimaja kohvik on avatud maist septembrini.\nOKTOOBER- APRILL OLEME AVATUD AINULT ETTETELLIMISEL!\nKärnerimaja sobib hästi väiksemate ürituste läbiviimiseks, pakume ka catering teenust ning toitlustamist pargialal. Võimalik tellida ka erinevaid küpsetisi ja suupisteid. Kõik kärnerimaja kohvikus pakutavad tooted on küpsetatud Luke mõisa kärnerimajas ja lähtudest eelistusest kasutada oma toodetes Eestimaist toorainet. Kärnerimajas pakutavate söökidega saad tutvuda: http://lukemois.ee/kohvik/http:/\nKultuuriait ja pargiala sobivad hästi suuremate ürituste läbiviimiseks suveperioodil.


Kuidas Androidi rakenduste automaatseid värskendusi välja lülitada\nVaikimisi jätab Android funktsiooni, mis värskendab rakendusi automaatselt, mis võib olla igapäevaelus väga kasulik neile, kes ei soovi selle käsitsi tegemiseks aega raisata. Suur probleem on see, et see võib tarbida palju akut või lihtsalt raisata oma andmeplaani, ilma et te seda aru saaksite. Õnneks saate automaatse rakenduse värskenduse Androidis igal ajal keelata. Selleks, et teada saada, kuidas seda teha, vaadake lihtsalt allpool olevaid näpunäiteid!\nAutomaatsete värskenduste keelamine\nAlustamiseks avage oma Android-seadmes Google Play pood. Nagu tavaliselt, näete Google'i rakenduste poe avalehte. Jätkamiseks lohistage sõrmega lihtsalt ekraani vasakult paremale.\nSee avab mõne poe valikuga vahekaardi. Lehe allosas näete suvandit "Seaded", kus peate jätkamiseks klõpsama.\nPaljude valikute hulgas on teil kõigepealt käsk „Värskenda rakendusi automaatselt”. Jätkamiseks klõpsake sellel.\nAvaneb väike aken, millel on kolm võimalust. Nagu me varem mainisime, on vaikimisi lubatud suvand „Uuenda rakendusi igal ajal”.\nVõite valida „Ära värskenda rakendusi automaatselt”, et veenduda, et see ei juhtu ilma teie loata, või „Uuendage rakendusi automaatselt ainult WiFi kaudu”, kui soovite lihtsalt veenduda, et funktsioon ei kasuta teie 3G-d midagi.\nIgatahes saate seda sätet igal ajal muuta, naastes samasse menüüsse. Väga lihtne, kas pole ?! Ärge unustage oma rakendusi Google Plays käsitsi värskendada, kui otsustate automaatse värskenduse üks kord ja kõik välja lülitada.\nKas võiksite võtta meie näpunäiteid, kuidas õppida Androidi rakenduste automaatseid värskendusi välja lülitama? Jätke oma kommentaar meile teada, kas kõik läks hästi või kui teil oli küsimusi.


Tänane kuupäev 28 Okt, 2021 7:18\nOtsing leidis 778 vastet\nFoorum: Mälestused Teema: Kuidas olete pääsenud ajateenistusest?\nEi osanud kusagile mujale panna. Jäis ilma WIKI´st artikkel " Ta lõpetas 1975. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1976–1994 ja 2003–2007 Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti aseõpetajaks 6. septembril 1978 ja õpetaja õigused anti 2. detsembril 1994. Aastatel 1980–1982 teenis ta Nõu...\nPostitatud: 01 Aug, 2021 13:29\nEt siis Teie loogika järgi Scoutspataljoni reamehel nagu puudub eneseväärikus ja kõik muu sinna juurde kuuluv (untermensch), tema peale võib "Onu Heino " karjuda ja kasutada erinevaid väljendeid , aga lugupeetud, kõrgelt haritud spetsialist on "ikkagi inimene" ? :) Või moodsaid a...\nFoorum: Et juttu jätkuks Teema: In memoriam\nTeema pealkiri: Re: Enn Tarto\nPostitatud: 22 Juul, 2021 21:55\nPäris piinlik, KV ja KM ei suuda end isegi matustele vedada. Säendste vendade tõttu me veel kestame...\nÄrasaatmine on ju homme alles .....\nPostitatud: 22 Juul, 2021 21:39\nhttps://rus.delfi.ee/statja/94080157/tallinnskaya-skoraya-pomoshch-uvolila-15-sotrudnikov-otkazavshihsya-vakcinirovatsya ..et 15 x lamemaalasest TALLINNa kiirabitöötajat saigi siis lõpuks kinga :twisted: eesti telhvist ma seda uudist hetkel ei näe(-aga vahet pole ka, eks ole). Ja need 15 on kaduvvä...\nKui selline suhtumis peetaks normaalseks ja kõrgemad ohvitserid käituvad nagu onu Heinod siis need onu Heinod võivad oma suhtumisega poe taga omavahel nalja visata. See ei ole organisatsioon kus ma tahaks kaasa lüüa. Ohvitserid peavad olema nagu majakad kelle järgi joondutakse. Majakatest ei tea ma...\nNing üks sell, nimesid ei hakka nimetame, kirjeldab meid kui puuetega laste laulukoori. . "Sepatöö armastab kärkimist", nii öeldi vist Peeter I-sele , kui ta seda ametit proovis. Ehk oli öeldu rohkem nagu huumorivõtmes motikõnena mõeldud? :) Kaitseväe kaader koosseisu harjutustel saavad n...\nPostitatud: 19 Juul, 2021 12:05\nSellise asja tähtsust võib eriti teravalt märgata, kui vastamängija on liitlasüksus, kes erinevalt KV üksustest on veel rohkem klammerdunud paberitesse ja määrustikesse. Kui panna lauale midagi ebaharilikku, siis on segadust palju. Eelkõige tekib raskusi sellise ebameeldiva 360 kraadise sõja pidami...\n4. leht 52-st [ Otsing leidis 778 vastet ]\nMine lehele Eelmine 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ... 52 Järgmine