Ajalugu (53) - Vana ja hea "Vana ja Hea" - raamat Internetipoest. Rahulikult ja mugavalt!\n"Avarise isandad" - David Rohl\nLääne tsivilisatsiooni lätetel.\nInglise egiptüloogi David Rohli elukäik on peaaegu sama ebaharilik kui tema teooriad. 1950. aastal sündinud Rohl alustas rokkmuusikuna ja hakkas muistse ajalooga tegelema alles kolmekümnendates eluaastates, lõpetades 1990. aastal Londoni Ülikooli antiikajaloo ja egüptoloogia erialal. Kuid juba muusikukarjääri ajal jõudis ta välja töötada iidse Lähis-Ida uue, alternatiivse kronoloogia. Sellest lähtudes on ta tänaseks kirjutanud neli raamatut, mis käsitlevad Piibli legendide ajaloolist tagapõhja ning Lääne tsivilisatsiooni kujunemist: A Test of Time: The Bible - from Myth to History (1995), Legend: The Genesis of Civilisation (1998), The Lost Testament: From Eden to Exile - The Five-Thousand-Year History of the People of the Bible (2002) ja The Lords of Avaris: Uncovering the Legendary Origins of Western Civilisation (2007). Samu teemasid on ta tutvustanud ka kolmes dokumentaalfilmis, mitmetes artiklites ning arvukates loengutes maailma eri paigus.\n"Avarise isandad" keskendub Lääne-Euroopa tsivilisatsiooni päritolule müütide, legendide, pärimuste, Piibli ja arheoloogiliste leidude põhjal. Rohli teekond algab kitsukesest hauakambrist Piibli Jeeriko linnakünka all ja viib välja Rooma foorumile. Ta äratab ellu müütides ja legendides jäädvustatud ajaloo, Piibli tegelased, Homerose ja Vergiliuse kangelased ning seob vaaraode Egiptuse, muistse Kreeka ning Rooma asutamise ühtseks ja kaasahaaravaks arengulooks. Autor kirjeldab, kuidas indoeuroopa hõimud üha uusi maid vallutasid ja impeeriume asutasid, lahendab hüksoslaste päritolu mõistatuse, kujutab kreeklaste legendaarseid mereretki, Trooja vallutamist ning väidab, et Kreeka pime ajastu oli vaid kronoloogiline eksitus. Rohl osutab veenvalt, et mitte ainult ei olnud Trooja sõda reaalne ajalooline fakt, vaid ka et mitte ainult ei olnud Trooja sõda reaalne ajalooline fakt, vaid ka müütide ja eeposte tegelased - nagu Inachos, Io, Herakles, Theseus, Aeneas - olid tegelikult elanud inimesed.\nArgo, 2011 584lk\n"Trooja sõda" - Aleksander Krawczuk\nPoola nüüdiskirjanik Aleksander Krawczuk viib lugeja oma haaravalt kirjutatud raamatus antiikmaailma, Trooja sõja aegadesse, ning näitab, kuidas ajaloolased Homerose "Iiliasest" lähtudes on sammhaaval jõudnud muistsete sündmuste ja faktide tõeni.\nEesti Raamat, 1989. 265 lk\n"40 kirja lugu" - Sirje Kiin. Rein Ruutsoo. Andres Tarand.\n"Kui me 1980. aastal 40 kirja nime all tuntuks saanud läkitust koostasime, siis oli meil jätkuvas venestamissurves oluline, et Eestit ei antaks ära jälle ühegi püssipauguta. See meie suure riigimehe Jaan Tõnissoni väljend oli nüüd muidugi sümboolse tähendusega: lahing käis vaid keele ja kultuuri eest, maa oli vene vägede sissemarsiga 40. aasta juunis juba läinud. Kõik kirjale eelnev ja järgnev andis nii palju huvitavat materjali meie ühiskonna kohta, et rohkem kui ühel meist süvenes veendumus - kõigest sellest tuleb kirjutada. Küsimus oli, millal see kord võimalikuks osutub. Teade juhtunust pidi ulatuma järgmiste põlvedeni."\nOlion, 1990. 221 lk\n"Uusi fakte ja hüpoteese Muinas-Peruust" - J. Berezkin\nAutor on tuntud ajaloolane, ajalookandidaat, Peruu muistsete tsivilisatsioonide ja Lõuna-Ameerika iniaanlaste etnograafia eriteadlane. Vastates paljudele meid huvitavatele küsimustele sellest vallast, annab ta ülevaate on praegusaegsete teadmiste tase nendest iidsetest rahvastes.\nValgus, 1986 70lk\n"Viljandi ja kirjamehed" - Endel Priidel\nViljandi ürgoru ääres asetsev Viljandi on 700-aastane.\nSee ajavahemik mahutab endasse tähtsaid ajaloolisi sündmusi. 1211.a. astus saksa röövrüütlite löögi vastu mehiselt välja siinne muistne eestlaste linnus. Legendaarsed on 1343. a. toomapäeva sündmused, vapustavad olid Vene-Liivi sõja päevad, mil hävis loss. 1906. a. kajasid Valuoja ääres lasud. Ja meie kaasaegsed teavad Saksa okupatsiooni aegseid õudusi.\nLooduslikult ilult on Viljandile vaevalt võrdset linna Eestis. Ürgoru servalt vaatab ta järvele. Need on kaunid pildid, mis avanevad linnast ja Lossimägedelt kogu ümbrusele. Ilusad vaated linnale paistava järvelt, Tartu, Mustla ning Loodi poolt tulijale. Linnaümbruse rikkad viljaväljad, looduseidüll - see on andnud linnale romantilise oreooli.\nViljandit on nimetatud Mulgimaa pealinnaks. Nii on öeldud ka populaarses laulus. Luuletaja Friedrich Kuhlbars kirjutab: "Viljandi seisab küll Mulgimaa südamekohast väljaspool, siiski sai talle nimi "Mulgimaa pealinn" osaks..." Sajandi algul Viljandist läbireisinud Eduard Bornhöhe iseloomustab linna: "Väike linn, väikesed majad, üks suur seltsimaja ja üks suur kuulutuste-laulik - see on Viljandi." Bornhöhe teeb kriitilisi märkusi tolleaegsete Viljandi kadakasakste kohta, kel saksa keelt purssides "kadakasuits, päris koirohi" suus oli, mis "kriimustas kõrvu". ...\nEesti Raamat, 1971 150lk\n"Guillaume le Marechal ehk Maailma parim rüütel" - Georges Duby\nGeorges Duby (1919-1996) on üks 20. sajandi teise poole nimekaimaid ajaloolasi. Prantsuse ajalooteaduse lipulaeva, nn. Annales´i koolkonna ühe tähtsama esindaja on tema teoste lugejaskond ületanud kaugelt erialateadlaste kitsa ringi. Saanud 1960. aastatel tuntuks majandus- ja sotsiaalajaloolasena, kujunes Dubyst, kes on erialalt medievist, samuti üks mentaliteediajaloo aluspanijaid. Kõrgelt hinnatud stiilimeistrina, ei ole lihtne leida ühtegi tähtsamat keskaja ajaloo aspekti: küla- ja rüütlielu; abielu ja perekond; naine ja eraelu; kunst, ideoloogia ja poliitika.\n"Guillaume le Maréchal ehk Maailma parim rüütel" (1984) on köitev teos rüütlielust keskaegses Euroopas. Analüüsides üht haruldast allikat, mis vahendab ühe 12. sajandi kuulsama turniirivõitleja, Prantsuse kuninga Philippe Auguste´i sõnul "maailma parima rüütli", elukäiku, õnnestub Georges Dubyl taaselustada oma terviklikkuses kogu keskaegne kirev ja kirglik rüütlimaailm.\nVarrak, 2007 166lk\n"Olümpiaraamat" - Heino Kask\n1936. aastal ilmus Aleksander Antsoni sulest esimene eestikeelne olümpiaraamat, mis andis lennuka ülevaate 1936. aastal Berliinis toimunud olümpiamängudest. Järgmist olümpiateost tuli oodata üle 20 aasta, alles siis jõudis spordisõpradeni Peet Soosaare "XVI olümpiamängud Melbourne´is 1956". Seejärel kirjutasid Lembit Koik, Peet Soosaar ja Erlend Teemägi raamatu 1960. aasta olümpiamängudest Roomas, ning praegu, neid sõnu paberile pannes, valatakse parajasti tinasse ridu Valter Heueri teosest, mis jutustab 1964. aasta Tokio olümpiamängude unustamatutest sündmustest. Kõik varasemad olümpiamängud olid aga seniajani jäänud kirjasõnas valgustamata. Käesoleva raamatu ilmumisega on nüüd eesti keeles jäädvustatud kõik kaasaegsed olümpiamängud. ...\nEesti Raamat, 1968 244lk\nRaamat on aktiivselt loetud\n"Tartu Ülikooli ajalugu 1632-1982" - K. Siilivask\nRaamatus on antud ajalooline lühiülevaade Tartu Ülikooli tegevusest ja selle asutamisest kuni tänapäevani (1982). Eriuurimistele tuginev süstemaatiline käsitlus on antud kuni 1945. aastani, edasi on piirdutud ülevaatega ülikooli tähtsamatest tegevusaladest ja struktuuriüksustest. Eri peatükk kirjeldab 350. aastapäeva juubelipidustusi.\nPerioodika 1985. 280 lk (raamatus on sissekanne)\n"Tartu Ülikooli ajalugu" I,II,III osa - H. Piirimäe\nKolmeköitelise teadusliku väljaande esimene köide käsitleb perioodi Tartu ülikooli asutamisest aastal 1632 kuni 1798. aastani, s.o ülikooli tegevust Rootsi võimu perioodil. Teine osa käsitleb Läänemere kubermangude ülikooli taasavamise eellugu aastail 1802-1917 ja selle materiaalse baasi loomist ning õppeasutuse tegevust Tsaari-Venemaa ühe juhtiva kõrgkoolina, samuti sündmusi Veebruari- ja Oktoobrirevolutsiooni päevil. Kolmas köide käsitleb ülikooli tegevust kodanlikus Eestis, ümberkujundust 1940. aastal, okupatsiooniaega, eelkõige aga tema tormilist arengut sõjajärgsel perioodil ning kujunemist NSVL üheks silmapaistvamaks kõrgkooliks.\nValgus 1982. 318+346+428 lk\n"Eesti teater 1940-1965" - Karin Kask\nRaamat kõneleb eesti nõukogude teatri kujunemisest ja arengust rohkem kui kahe aastakümne kestel, jätkates uurimust L. Tormise "Eesti teater 1920-1940" rajajoonelt.\nEesti Raamat 1987. 592 lk\n"Eesti teater 1920-1940" - Lea Tormis\nRaamat jälgib eesti teatrilugu (täpsemalt: sõnalavastusteatri arengut) 20. sajandi kolmanda ja neljanda kümnendi vältel.\nEesti Raamat 1978, 502lk\n"Teatriaeg liigub kiirelt" - Karin Kask\nValik teatriartikleid. Kogumik sisaldab tuntud teatrikriitiku, kunstiteaduste doktori, professor Karin Kase ajakirjanduses ilmunud artikleid. Autor analüüsib eesti teatri arenguloolist protsessi läbi silmapaistvamate lavastuste rohkem mängitud autorite ja lavastajate/näitlejate otsingute. Käsitlemist leiab ka teatri ja vaataja vahekord teatrisotsioloogilisest aspektist nähtuna.\nEesti Raamat 1989. 248 lk\n"Eesti ballett" - K.-A. Püüman\n19. sajandi 60.-70-ndatel aastatel nn rahvuslikul ärkamisajal tekkinud eesti teater ja selle areng sai ka lavatantsu kujunemise üheks eelduseks ja tõukejõuks.\nEesti Raamat 1984, 335lk\n"Tartu rahu" - Edgar Mattisen\nProfessor Edgar Mattisen on rikkaliku dokumentaalse materjali põhjal andnud esmakordselt nii ulatusliku ja tervikliku käsitluse Vene SFNV ja kodanliku Eesti Vabariigi Tartu rahust 2. veebruaril 1920.\nEesti Raamat 1988 528lk (Esikaas katki)\n"Lahemaa ajalugu" - Enn Tarvel\nAutor, ajaloodoktor, on esimesena monograafiliselt käsitlenud paikkonna ajalugu. On kasutatud arheoloogilist, etnograafilist ja keelelist ainest, ajalooürikuid, olemasolevat teaduskirjandust ning autori enda uuringuid ja otsinguid Lahemaa rahvuspargi alal. Teos on rikkalikult illustreeritud ajalooliste fotodega.\nEesti Raamat 1993. 209 lk\n"Molotovi-Ribbentropi paktist baaside lepinguni" - K. Arjakas, H. Arumäe, T. Arumäe, R. Helme\nKogumik sisaldab dokumente, mälestusi ja muid materjale Molotovi-Ribbentropi paktina tuntud lepingu saamisloost ning NSVL ja Eesti Vabariigi vahel vastastikuse abistamise lepingu sõlmimisega seotud asjaoludest. Paljud materjalid jõuavad lugejani esmakordselt.\nPerioodika, 1989 196lk\n"Muinasaja loojang Eestis. Vabadusvõitlus 1208-1227" - Sulev Vahtre\nRaamatus käsitletakse algallikate põhjal eestlaste võitlust saksa ja skandinaavia feodaalsete vallutajate vastu 13. sajandi alguskümnenditel. Lisaks Läti Henriku kroonikale, mille kriitikas on esile toodud uudseid momente, on kasutatud seni vähetuntud allikaid ja käsikirjalisi uurimusi. Vallutussõda on vaadeldud laial rahvusvahelisel foonil.\nOlion, 1990 200lk\n"Lühike Vabadussõja ajalugu" - August Traksmaa\nVabadussõda ülevaatlikult esitava teose kordustrükis on autori kirjaviis, esitrükise kujundus ja kõik illustratsioonid autentsuse huvides säilitatud ning lisatud Hannes Walteri poolt A. Traksmaad tutvustav, tema andmeid kommenteeriv ja täpsustav eessõna.\nOlion 1992. 270lk\n"Kuldse ajastu avastajad" - Karel Sklenar\nPraha Rahvusmuuseumi teadustöötaja K. Sklenar annab poulaarse ülevaate arheoloogiateaduse tekkimisest ja arengust Euroopas kuni Esimese maailmasõjani. Lugeja tutvub ajajärguga, mil hakati huvi tundma vaikülade, viikingilaevade, kökenmödingite ja teiste muististe vastu ning hakkas kujunema arusaam arheoloogiast kui muinasteadusest. Rikkalikult fotode ja joonistustega illustreeritud raamat arheoloogiast ning ajaloost huvitatud lugejale.\nSari: "Maailma rahvaste muinaskultuur"\nKirjastus Valgus, 1985. 293 lk\n"Eesti Vabadussõda 1918-1920 I&II" -\nVabadussõda 1918-1920 on eesti rahva ajaloos suurim ja tähtsaim sündmus. Selles sõjas, võideldes esmakordselt tervikuna ühise rahvusriikliku keskvõimu korraldusel ja ühe vähejuhi juhtimiesl, võitis eesti rahvas endale lõplikult vabaduse ja riikliku iseseisvuse. Vabadussõja tähtsust mõistame täies ulatuses, kui meenutame, et õnnetult lõppenud muistse vabadusvõitluse tagajärjel oli eesti rahvas sunnitud kannatama võõra võimu survet paljude sajandite kestel, Vabadussõja võit aga andis meile tagasi peremeheõigused omal maal. Käesoleva teosega on tahetud anda võimalikult tõetruu ja kokkuvõtlik pilt sellest, kuidas Vabadussõjas võideldi ning võideti. Sissejuhatusena on esitatud lühike ülevaade muistsest iseseisvusest, ärkamisajast ja ajast kuni Vene veebruarirevolutsioonini. Teose peaosa haarab aga sündmusi aastail 1917-1920, s.o. sündmusi võitluseks ettevalmistumisest kuni sõja lõpuni. ...\nI Raamat Sisukord\nEelsündmusi - Eesti iseseisvuse uuestisünd - Eesti rahvuslikkude kaitsejõudude organiseerimine - Saksa okupatsioon Ida-Euroopas, eriti Eestis\nSeisukord Vabadussõja alguseks - Vene kodusõda - Nõukogude-Vene sõjalisi kavatsusi pärast Maailmasõda - Eesti välispoliitiline olukord - Sisepoliitiline olukord - Eesti majanduslik seisukord - Eesti kaitsejõudude loomine ja riigikaitse organiseerimine - Kokkuvõtlik hinnang seisukorrast Vabadussõja alguseks\nPunaväe sissetung Eestisse - Sõjategevus Viru rindel - Sõjategevus lõunarindel - Riigikaitse korraldamine sisemaal taandumise ajal\nMeie vägede vastupealetung kodumaa vabastamiseks - Murdelahingud - Üldine vastupealetung - Vastupealetungi mõju sõjaliselt ning sise- ja välispoliitiliselt\nN.-Vene punaväe pealetung Eesti taasvallutamiseks - Nõukogude-Vene sõjaline seisukord veebruaris 1919 - Sõjategevus Viru rindel - Sõjategevus lõunarindel\nII Raamat Sisukord\nRiigikaitse korraldamine pärast kodumaa vabastamist vaenlasest - Riigi sisemise korra ja julgeoleku kindlustamine - Riigi valitsemine ja rahvaesinduse moodustamine - Rahvamajanduse korraldamine - Sõjajõudude korraldamine - Sõjaväe varustamine\nSõjategevuse üleviimine vaenlase territooriumile - Üldine olukord - Petrogradi ja Ingeri operatsioon - Pihkva vallutamine\nPõhja-Läti vabastamine - N.-Vene vägede väljatõrjumine Põhja-Lätist - Sõjategevus Landeswehr´i vastu\nKaitselahingud N.-Vene territooriumil ja Põhja-Lätis 1919. a. suvel - Sõjategevus Ingeris ja Pihkva rajoonis - Sõjategevus Põhja-Lätis\nÜldine olukord 1919.a. sügisel Seisukord N.-Vene rindel - Eesti välispoliitiline olukord - Sisepoliitiline ja majanduslik olukord - Sõjajõudude korraldamise jätkamine 1919.a. teisel poolel\nSõjalised operatsioonid N.-Vene ja Läti territooriumil 1919.a. sügisel - Loodearmee pealetung Petrogradi ja selle toetamine - Sõjategevus Põhja-Lätis ja Riias\nVabadussõja lõppvõitlused Viru rindel - Olukorra kujunemine Viru rindel Narva kaitselahinguiks - Kaitselahingud Viru rindel 16. kuni 30. novembrini 1919 - Kaitselahingud Viru rindel 7. kuni 20. detsembrini 1919 - Vaenlase viimsed jõupingutused meie vastupanu murdmiseks detsembri lõpul\nSõja lõpetamine ja sõjaväe üleminek rahuaegsele korraldusele - Vaherahu ja rahulepingu sõlmimine Tartus - Sõjaväe demobilisatsioon ja sõjavägede ülemjuhataja instituudi likvideerimine\nÜldine kokkuvõte - Vabadussõda organiseeritud rahva sõnaga - Rahva ohvrid ja pingutused Vabadussõjas - Vabadussõja tähtsus, saavutused ja võidu põhjused\nMats, 1996/1997 591+614lk\n"Tallinna vanadest apteekidest" - Heino Gustavson\nMeditsiinil ja farmaatsial on loendamatuid kokkupuutepunkte. Mõlema tihedat seost on praktiliselt kõige enam tõestanud süsteem, mille on sajandite jooksul kujundanud elu ise: haige - arst - apteek - haige. Nii ei saa me meditsiiniajalugu käsitledes mööda minna farmaatsiaajaloost. Käesolev raamat on seetõttu kõige lähemas temaatilises ühenduses autori eelmise teosega "Meditsiinist vanas Tallinnas kuni 1816.a." (Kirjastus "Valgus", Tallinn 1969).\nEnne Tallinna apteekide minevikku süvenemist on lugejat tutvustatud üldise apteegiasjanduse ajalooga, kirjeldatud vaevadeohtrat teed apteekriõpilasest proviisoriks, antud ülevaade naistööjõu kasutamise algusest meie apteekides.\nEriosas on käsitletud Tallinnas enne Oktoobrirevolutsiooni asutatud apteekide ajalugu, mille kohta on kirjalikke andmeid juba alates XV sajandist.\nKui autor on Tallinna esimeste apteekide puhul olnud sunnitud kasutama varem ilmunud, kuigi rariteetseid trükiseid, on möödunud ja käesoleval sajandil avatud apteekide ajaloo kirjapanemisel tulnud toetuda peaaegu ainult arhiivimaterjalile. Sedasama peab ütelma ka Tallinna endiste sõjaväe- ja tsiviilraviasutuste apteekide kohta. Kokku on raamatus juttu ligi veerandsajast konkreetselt figureerinud apteegist, lisaks veel mõnest apteegi asutamise kavatsusest.\nApteegid olid vanasti ühelt poolt kaubanduslikud ettevõted, teisest küljest meditsiinilise otstarbega asutused. On selge, et neile tekkis mitmesuguseid konkurente. Apteekrite võistlejaist - rändapteekrites ja teisteset ravimitega kaubitsejaist pajatatakse eraldi peatükis. Lugeja saab ka teada, kuidas tekkisid esimesed kohalikud farmaatseutide organisatsioonid, nende seas ametiühingud.\nRaamat on kirjutatud populaarselt ja ladusas keeles, ent annab samal ajal väärtuslikku teaduslikku informatsiooni. Illustratsioonid on oma põhiosas avaldatud esmatrükina.\nValgus, 1972. 243 lk (paberkaaned kulunud)\n"Maailma ajalugu, 1600-1918" - Helmut Piirimäe, Villu Tamul, Krista Piirimäe\n1. ja 2. osa. Õpik 8. klassile. Ajaloo uue periodiseeringu järgi on aastad 1600-1918 uusaja ajalugu. Õpik püüab arvestada õpilaste erinevat ajaloohuvi ning pakub võimalusi õpetada ainet diferentseeritult. Tekstis on kirjeldusi ja täiendavat materjali, mis on mõeldud ainult neile, kes tunnevad ajaloo vastu sügavamat huvi. Õpiku autorid on veendunud, et ajalugu on huvitav õppeaine, kui seda esitada mitte lause-lauselt äraõpitava tekstina, vaid jutustusena minevikust.\nKirjastus Valgus, 1998. 240+293 lk\n"Eesti kriminaalpolitsei 1920-1940" - Mai Krikk\nEesti politsei ajaloolane Mai Krikk võtab käesolevas raamatus vaatluse alla esimese iseseisvusaja kriminaalpolitsei. Kriminaalpolitsei ajaloo kaudu antakse ühtlasi ka lühiülevaade Eesti riigi arengust iseseisvusaastate jooksul. Kahekümne aastaga arenes Eesti kriminaalpolitsei jõudsalt, ei jäänud teiste riikide kriminaalpolitseist maha ei kuritegude avastamisprotsendi ega ametnike oskuste poolest. Tehniline varustatus oli küll kehvem, aga seda korvasid kriminaalpolitseinike südikus ja töökus. Tulemuste üle võis vaid uhkust tunda.\nKirjastus Olion, 2007. 332 lk\n"AK47 - lugu rahvarelvast" - Michael Hodges\nVõim, kirg ja poliitika ühinevad loos relvast, mis on kujundanud tänapäeva maailma. Michael Hodges kasutab automaadiga kokku puutunud inimeste ütlusi, et pakkuda paeluvat kirjeldust sellest, kuidas AK47 sai sümboliks, mis troonib Coca-Cola kõrval maailma tuntuima kaubamärgina.\nTammeraamat, 2010 199lk\n"Sõjaajaloo pöördepunktid" - William R. Weir\nRelvad, taktika ja lahingutegevuse eesmärgid, mis muutsid sõjapidamiseviise\nKäesolevas raamatus kirjeldab sõjaajaloolane William R. Weir sõjalise mõtte arenguhüppeid, mis andsid lahingutele ning vallutustele uue tähenduse - alustades meie esivanemate lihtsatest teritatud keppidest kuni nüüdisaja satelliitjuhtimisega relvadeni. Muuhulgas võib raamatust lugeda, kuidas tekkisid regulaararmeed ja püssirohi tegi lõpu samuraide ajastule, mis mõjutas eri ajastutel lahingute taktika ja millised on kaasaegsed võitlusviisid. Alustades antiikajast ja lõpetades Iraagi sõjaga, seletab autor sotsiaalseid, tehnilisi ja religioosseid tagamaid, mis iga pöördepunkti põhjustasid. Raamatu lõpus on sõjandusteemaline märksõnastik. William R. Weir teenis Korea sõja ajal USA armees sõjakorrespondendina. Ta on avaldanud mitu raamatut sõjaajaloost ning üle viiekümne artikli ajakirjades "Military History" ja "Military Engineer". Ta esineb sageli raadio- ja telesaadetes sõjandusanalüütikuna ning peab loenguid sõjaajaloost.\nTänapäev, 2007 344lk


Õunatee eelised - milline on toitainete mõju meie tervisele\npostitatud November 20 2020 November 24 2020 by admin\nMis on õunatee eelised?\nÕuna tee See sisaldab mitmeid antioksüdante, nagu katehhiin ja kvertsetiin. Lisaks sisaldab see mineraale nagu magneesium, naatrium ja kaalium. Kui see sisaldab õunateed, on sellel olulisi vitamiine nagu A, B, E, C, P, PP. Varustades inimkeha raua, aminohapete, fruktoosi, kaltsiumi ja paljude mikroelementidega, annab jook tervist ja elujõudu. Õunateed on kahte tüüpi; üks on tume ja kõva, teine on õun, puu puu, mida tuntakse kui "Malus domestica". Tänapäeval kasvatatakse kogu maailmas palju erinevaid õunapuid, kuid arvatakse, et esimest korda kasvatati seda Aasias tuhandeid aastaid tagasi. see on heledat värvi ja pehmem.\nÕunatee, See tagab keha vastupanu tänu veresuhkrut ja kolesterooli alandavale toimele. E- ja C-vitamiini, pektiini, foolhapet ja flovonoidkomponente sisaldava õunatee joomine kaitseb inimest haiguste eest. Õunatees on palju C-vitamiini. Seetõttu kaitseb see inimest paljude haiguste eest nagu külm, gripp ja külmadel perioodidel nohu. Peale selle aitab see ka vastavalt tekkivaid haigusi nagu köha kõrvaldada.\nTugevdab immuunsussüsteemi: Tänu antioksüdantidele aitab õunatee tugevdada immuunsust. Teiselt poolt suurendab see võimet võidelda haigustest ja nakkustest eemale hoidmiseks. Varahommikul tarbitud tass õunateed hoiab inimest terve päeva jooksul terve ja energilisena.\nSee on hea lihaste ja liigeste valu korral. See on kasulik artriidile. Tänu selles sisalduvatele vitamiinidele ja mineraalidele vähendab see lihaspingeid. See on kasulik peavalule.\nSee võib aidata teil võidelda 2. tüüpi diabeedi vastu\nTundub, et õunatees leiduvad polüfenoolid toimivad veresuhkru taseme kontrollimiseks mitmel viisil: see vähendab süsivesikute tarbimist, vähendab glükoosi imendumist seedetraktis, stimuleerib kõhunääret insuliini vabastama ja lõpuks aktiveerib rakkudes insuliini retseptoreid. Kõik need polüfenoolide tegevused on osutunud kasulikuks veresuhkru taseme tõhusaks säilitamiseks ja seeläbi 2 diabeedi juhtimiseks.\nÕunatee sobib hästi köhimiseks\nKöha võib pikemaks ajaks tüütuks muutuda. Õunatee on eriti hea kurguvalu korral ja pehmendab kurku. Regulaarselt joodud õunatee aitab vähendada köhimist ja mööduda täielikult hiljem.\nEsimesest lonksust õunateest suurendab atsetüülkoliini koguse suurenemine ajus kontsentratsioonitaset ja aitab arendada probleemide lahendamise võimet.\nÕunatee eelised kõhule\nÕunateest Kuna see sisaldab kõige olulisemate teadaolevate eeliste hulgas palju kiudaineid, on see dieedi ajal üks toetavatest teetüüpidest inimestele, kes on otsustanud kaalust alla võtta. Veel üks õunatee eelis on selle vesi. meede ja kiirendab seedesüsteemi, võimaldades sellel regulaarsemalt töötada. Kaneeli õunatee võib põhjustada ka artriiti iyi teatavasti tuleb\nVõitleb vähi vastuÕuna teeKuna see sisaldab peamiselt kvertsetiini; On teada, et see vähendab mitut tüüpi vähi, sealhulgas eesnäärme-, käärsoole- ja kopsuvähi tekkimise riski. Õunateed, mida kasutatakse vähi ennetamiseks, on soovitatav võtta õhtul tassi päevas.\nTugevdab luid. Tänu mineraalidele, nagu C-vitamiin, naatrium, kaalium ja magneesium, tagab see tugevad lihased ja luud. See vähendab vananemisest tingitud osteoporoosi riski. See on hea reuma korral.\nMitmete uuringute kohaselt annavad polüfenoolid ja katehhiinid rasvade põletamisele olulise panuse. Seega põhjustavad nad kehakaalu langust. Maksimaalse kasu saamiseks võite segada tassi õunateed rohelise teega. See on madala kalorsusega ja sisaldab väärtuslikke vitamiine ja mineraale.\nLooduslik õunatee astma vastu\nApple on kopsude tervise seisukohast väga kasulik ja toetab astmaravi. On täheldatud, et õuna tarbimine on kasulik astmaohu vähendamiseks ja bronhide tundlikkuse vähendamiseks.\nSuurendab vastupidavustÕuna tee aitab suurendada koormuse vastupidavust. Uuringute kohaselt aitab õunatee suurendada keha rasva põletamise võimet, mis tähendab suurenenud lihasvastupidavust, kuna see sisaldab katehhiini, ühte antioksüdante.\nSobib külmetushaiguste korral. See eemaldab flegmi. See on kasulik köha ja gripi korral.\nÕunatee sisaldab C-vitamiini, mis arvatakse olevat võimas antioksüdant, mis on oluline naha, silmade, immuunsuse ja aju tervise jaoks. Nagu teisedki antioksüdandid, mida saame värsketest köögiviljadest ja puuviljadest, võitleb C-vitamiin vabade radikaalide kahjustuste vastu ning aitab kaitsta DNA-d ja rakke mutatsiooni ja lagunemise eest.\nUuringud näitavad, et C-vitamiin on tervisliku ainevahetuse säilitamiseks ja kudede taastamiseks väga oluline, eriti silmades ja nahas. C-vitamiini rikkad toidud, näiteks õunatee, omavad looduslikku vananemisvastast toimet, kuna C-vitamiin; See soodustab naharakkude taastumist, aitab haavade või lõikehaavade paranemist, kaitseb nakkuste ja kahjulike bakterite eest ning hoiab ära ka UV-kiirgusega kokkupuutumise.\nHea silmade tervisele Õuna tee Selles on palju antioksüdante; Seetõttu vähendab õunatee korrapärane tarbimine katarakti ohtu ja hoiab silma tervist aidates ära pimedaksjäämise.\nSee pakub kaitset südamehaiguste eest. See vähendab riske, mis võivad põhjustada südamehaigusi. Nii vähendab see südameataki ja insuldi tekkimise võimalust. See tugevdab südant, vähendades veresoonte põletikku.\nÕun on kõrge antioksüdandi sisaldusega toit. See on ka väga oluline flavonoidide allikas Ameerika ja Euroopa inimeste toidusedelis. Ainuüksi Ameerika Ühendriikides pärineb 22% puuviljadest tarbitavatest fenoolsetest antioksüdantidest õuntest, mistõttu õuna- ja õunatee on nende ühendite suurim allikas.\nÕun on puuviljasortide seas fenoolühendite üldkontsentratsiooni poolest teisel kohal; tuleb jõhvika järele. Ja võrreldes kõigi muude puuviljatüüpidega on õun ainus vabade fenoolühendite rikas toit. See muudab õunatee suurepäraseks fenoolsete ühendite allikaks.\nUuringud näitavad, et õuntees leiduvate kasulike antioksüdantide hulgas on kvertsetiin, katehhiin ja klorogeenhape. Nende eriliste ühendite tõttu on õunatee midagi enamat kui võitlus vabade radikaalidega.\nSee on hea Parkinsoni tõve jaoksApple tee Parkinsoni See aitab vähendada haigustega seotud riski. Regulaarne õunatee joomine parandab mälu; Seega loob see kehas immuunsuse ja vähendab Parkinsoni tõve riski.\nSee leevendab kõhukinnisust. Selles sisalduv pektiin kiirendab seedesüsteemi. See on hea seedehäirete jaoks. Selle koostisosad seovad sooleparasiite. Samuti aitab see ära hoida käärsoolevähki. See reguleerib roojamist.\nAitab vähendada halva kolesterooli tasetKuna õunatee vähendab halva kolesterooli madalat taset kehas, aitab see keha, vähendades veelgi südame-veresoonkonna haiguste riski.\nSee annab energiat. Hoiab vormis. Hommikune tassi õunatee tarbimine aitab kogu päeva vormis püsida.\nElavdab mälu. Pakub kaitset Parkinsoni tõve eest. See on hea keskendumisvõime puudumise korral.\nKas rasedad naised saavad õunateed tarbida?\nÕun, mida maailmas ja meie riigis tarbitakse väga sageli, on ka vitamiinide allikas ja on oma eeliste poolest väga rikas puuvili. Rasedatel pole kahju õunateed juua. See aitab aga leevendada iiveldust ja kõrvetiste probleeme.\nKas õunatee aitab kaasa kaalulangusele?\nÕunatee paneb ainevahetuse liigutused kiiremini tööle. Seetõttu toetab see hõlpsasti kaalulangust. Harjutus tuleb teha kohe pärast õunatee joomist. Kõndides ja liikudes on võimalik näha õunatee kasu kaalule. Pideval tarbimisel kaotatakse nädalas kindlasti 3 kilo.\nKas imikud saavad õunateed tarbida?\nKuna õun ei sisalda allergeene, võib seda südamerahuga imikutele anda. Imikutele on siiski oluline toidulisand.\n* ei Jill Wellington poolt PixabayÜles laaditud\nPassion puuviljad Passion puuvilja eelised\nMis on hüpotüreoidism ja kuidas seda ravida?


Kuuma võib jaguda kauemaks (10.08.2007 00:00)\nKui vaadata ajas tagasi, siis tänavuse juuli-augusti parima ennustuse riputas internetti Saksa ilmateadlane Wolfgang Röder, vaata >>>. Tõsi küll, nii juulikuise püsiva madalrõhuala keskuse kui ka praeguse kõrgrõhuala tsenter on pisut nihkes, kuid põhimõtteliselt sai neile väljadele toetudes kõige täpsema prognoosi Eesti alale paika panna, seekord siis vähemalt 9 punkti Marko Kaasikule, vaata >>>\nKa EMHI juuni-juuli prognoos läks täkkesse, kuid august ilmselt sadude osas enam mitte. Sest sarnaselt kunagi olnud antitsüklonaalsetele suvedele, mil kõrgrõhuala taastub ikka ja jälle, näib ilmal selline nõu olevat ka augustis ja miks ka mitte veel septembriski.\nSamas ei saa keegi määrata, et praegu kõrgrõhuala ümbritsevad äikesevallid sõna-otseses mõttes ka meid uputama ei tule (näit. eelmise ööpäeva sajusummad mitmel pool Ukrainas, Saksamaal ja viimati ilmselt ka Poolas üle 50 mm. Suurim ilmakaardil nähtu oli 78 mm Sveitsis, mis meil annaks kohe kuu sajusumma täis). Sünoptikute ülesanne ilmateenistuses pole mitte pikki prognoose kokku panna, vaid ikka lähipäevade ohtusid jälgida ja neist teada anda.\nMujal maailmas töötavad suurtes ilmateenistustes teadlaste rühmad, näiteks\nÜhendkuningriikide ilmateenistuses >>> lausa kolm erinevaid meetodeid kasutavat gruppi, et eksperimentaalseid prognoose 1-6 kuu ulatuses kokku panna. EMHI pikaajaline ennustus põhineb ühel kindlal äraproovitud ja vahel lausa üle 70 % täppi mineval meetodil. Selle aluseks on juba olnud ilmaprotsesside jälgimine ja andmebaasist analoogiliste sünoptiliste olukordade leidmine, mis võiksid järgnevalt toimuda kuu jooksul. Sama, "vanamoodne meetod’’ on mujal Euroopas laialt kasutusel, ka inglise ilmateenistuses. Seepärast tekitab arusaamatust vene meedias tekitatud laimukampaania kodumaise ilmateenistuse vastu. Seda enam, et kõige pikemaid prognoose panevadki kokku parimad ja staazikamad just Venemaal erialase akadeemilise hariduse saanud ja vene rahvusest sünoptikud.\nAga ilm kulgeb omasoodu hoolimata inimese tühistest püüdlustest asjasse sekkuda ning lähipäevil pakub ta meile jätkuvalt hunnitut suve. Kõrgrõhuala jääb küll järjest nõrgemaks ja taandub nädalavahetusel hoopiski kaugele Venemaale. Aga kuum õhumass jääb meile ning laienev tsüklonaalsus Läänemere kohal loob äikesevihmasid eelkõige Lääne-Eestis. Läänest itta levivat hoovihmade tsooni, mis seotud aeglaselt kulgeva külma frondiga võib oodata laupäeval-pühapäeval saartele ning seejärel ka mandrile. Kui tugevad äikesenähud frondiga kaasnevad, selle teadmiseks tuleb ikka sama päeva ilma jälgida!\nViljalõikajate ja puhkajate heameeleks võib tekkida uus kõrgrõhuala Läänemerel ning selle liikudes üle maa ida poole, tuleb ka soojem õhk järele ning USA eilne arvutus pani taas +30ºC Eesti peale juba 16.augustil. Teised keskused nii heldeid ennustusi ei jaganud, pakkudes mõõdukat, kuid siiski peamiselt kuiva ilma.


Riigikogu võttis vastu äriregistri seaduse\nRiigikogus läbis kolmanda lugemise valitsuse algatatud äriregistri seaduse eelnõu, mis sätestab äriregistri andmekoosseisu, kannete tegemise ning registri pidamise korra, järelevalve ja vastutuse.\nKaotatakse ka osaühingu miinimumkapitali nõue, mis sunnib asutajad senisest enam läbi mõtlema osaühingu tegevuse jaoks vajaliku kapitali. Foto: pixabay\nPoolt hääletas 83 saadikut, vastu ega erapooletuid saadikuid ei olnud.\nÄriregister on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mille pidamise eesmärk on koguda, säilitada ja avalikustada teavet Eesti õiguse järgi asutatud eraõiguslike juriidiliste isikute, Eestis tegutsevate füüsilisest isikust ettevõtjate ja välismaa äriühingute filiaalide kohta. E-äriregister on veebiplatvorm, mille kaudu saab äriregistrisse avaldusi esitada ning juriidiliste isikute ja füüsilisest isikust ettevõtjate kohta avalikustatud andmetega tutvuda. E-äriregistris võib peale äriregistri andmete avalikustada ka teistest andmekogudest ja teiste teenuste kaudu kättesaadavaid avalikke andmeid.\nEelnõu eesmärk on juriidiliste isikute registrimenetlus ühtlustada. Mittetulundusühingute ja sihtasutuste register muudetakse äriregistri osaks, mis muudab registrimenetluse lihtsamaks ja selgemaks nii ettevõtjatele kui ka registripidajale.\nMuudest muudatustest on kõige olulisemad osaühingut puudutavad muudatused, sest eelnõu kohaselt kaotatakse osaühingu miinimumkapitali nõue ja osanike nimekirja hakatakse pidama äriregistrist. Eelnõuga parandatakse ka registripidaja järelevalvevõimalusi, suunates juriidilisi isikuid paremini oma aruandluskohustust täitma. Selleks lihtsustatakse ja kiirendatakse majandusaasta aruande esitamata jätmise tõttu registrist kustutamist. Registripidaja järelevalvevõimalusi laiendatakse tagamaks äriregistri andmete usaldusväärsust ja ettevõtjate aruandluskohustuse täitmist.\nKaotatakse ka osaühingu miinimumkapitali nõue, mis sunnib asutajad senisest enam läbi mõtlema osaühingu tegevuse jaoks vajaliku kapitali. Kui praegu valitakse osaühingu asutamisel valdavalt automaatselt seaduses kehtestatud miinimumkapital, mida ei pea ka sisse maksma ja mis seetõttu ei ütle suurt midagi osaühingu usaldusväärsuse ja asutamise läbimõelduse kohta, siis edaspidi selle võimaluse puudumisel annab valitud ja sisse makstud osakapital vajalikku informatsiooni osaühingu usaldusväärsuse kohta ka kolmandatele isikutele. Lisaks on kehtiv miinimumkapital 2500 eurot kaotanud oma väärtuse võrreldes selle summa algse kehtestamise ajaga 1995. aastal.\nEelnõuga luuakse e-äriregistrisse võimalus broneerida ärinime kuueks kuuks, et oleks paremini võimalik äriühingu asutamist ette valmistada ja sobiv ärinimi oleks äriregistrile avaldust esitades olemas.\nSeaduse jõustumine on jagatud kolme etappi, kuna infosüsteemide arenduste maht on suur ja ühes etapis jõustumine poleks seetõttu võimalik. Seaduse üldine jõustumistähtaeg on 1. veebruar 2023, osanike nimekirja muudatused jõustuvad 1. septembril 2023 ja ärinime broneerimine ning kindlal kuupäeval kande taotlemise võimalus 1. märtsil 2024.\nÄriregistri seaduse eelnõu läks valitsusse\nKoda esitas 18 ettepanekut äriregistri seaduse eelnõu kohta


Diiselautode heitmenäitude võltsimise skandaal on Volkswageni (VW) tõuganud ettevõtte ajaloo suurimasse kriisi. Selle kõiki tagajärgi pole veel võimalik ette näha, kuid ilmselt ei mõjuta need mitte üksnes ettevõtjaid, vaid tervet Saksamaad, kirjutab Saksa ajakirjanik Berthold Forssman.\nTööstusskandaalid pole midagi uut või haruldast – miks on see juhtum nii erakordne? Kõigepealt juba VW kontserni suuruse pärast. VW on Euroopa suurim ja üks maailma suuremaid autotootjaid. Kontserni ei hõlma mitte ainult VW kaubamärki, vaid ka Porschet, Audit, Škodat ja teisi.\nVolkswagenil on hulk alltöövõtjaid, VW tootjad Slovakkias ja Audi tootjad Ungaris kuuluvad samuti nende maade suurimate tööstuste, suurimate tööandjate hulka (kui piirduda vaid paari näitega). Nii et kui VW satub raskesse kriisi, mõjutab see VW peakorteri asupaigaks olevat Wolfsburgi, mis peamiselt autotööstusest elatubki – aga ka tervet Saksa majandust ja mitmeski mõttes terve Euroopa majandust. Esiteks sellepärast, et Saksamaa on Euroopa majanduse vedur, ja teiseks sellepärast, et VW tootmine käib nii paljudes teistes riikides peale Saksamaa.\nJuhtumil on ka poliitiline mõõde\n20% VW aktsiatest kuulub Alam-Saksi liidumaale. VW on lobisidemete kaudu poliitika seotud rohkem kui mõni teine Saksa kontsern. Niisiis kerkib küsimus, kes poliitiliselt ladvikust sellisest toimisest teadis, mis ajast alates ja kui palju. Kas ehk oli informeeritud ka Saksa valitsus?\nIseäranis jahmatav on juhtumi puhul see, et pettus pandi toime meelega. Seda on varemgi juhtunud, et autotootjad on oma mainet kahjustanud tehniliselt vigaste masinate väljalaskmisega ja on tulnud algatada ulatuslikud tagasikutsumisanktsioonid, mille rahaline kahju ulatub miljarditesse eurodesse. Seekord võltsiti andmeid täiesti teadlikult ning lõhuti usaldus. Selle taga ei saanud olla vaid üksikud inimesed, tegemist oli reeglipärase, süsteemse tegevusega. See ei heida rängalt varju mitte ainult VW-le, vaid kogu autotööstusele ja kogu Saksamaale. Vaevalt seostub ükski automark Saksamaaga nii tugevasti kui VW, ja pealegi tuntakse Saksa tooteid teistes riikides muidu alati just hea kvaliteedi ja usaldusväärsuse poolest. Saksa autotööstus on kogu riigile erakordselt suure tähendusega, ja sellepärast külvab skandaal raevu ja pettumuse kõrval ka laialdast ebakindlustunnet.\nKas on võimalik, et avalikukstulnu on vaid jäämäe tipp?\nKontsern, mis võltsib tarkvara, on ilmselt võimeline teistekski pettusteks, mis pole veel avastatud. Ja miks pidi petturi kombel tegutsema üksnes VW? Kelle nimi võib järgmisena päevavalgele tulla?\nMuidugi, see pole veel maailma lõpp. Kas tegemist on kerge mõlgiga tööstuse arengus või täiemõõdulise majanduslangusega, seda on arvudes näha ilmselt alles mõne kuu pärast. Arvulise kahju näitajad muutuvad praegu pidevalt. Ent seda olulisem on, et poliitikud, majandusinimesed ja muidugi VW ise tekkinud kahjuga pühendunult tegeleksid.\nPüsiv kahju ja hukatuslikud tagajärjed oleksid ehk veel välditavad, kui õnnestub tagasi võita klientide usaldus. Selle eeldus on, et skandaal harutatakse üksipulgi lahti: kes vastutab, kes on süüdi, aga ka – kes pettusest teadis, aga ei rääkinud sellest? Kes jättis täitmata kontrollimise ja järelevalve kohustuse, kes oleks võinud ja pidanud sellest teadma?\nAsja tuleb uurida juriidilisest vaatevinklist ning ühegi asjaga seotu jaoks ei tohiks isiklikud tagajärjed tehtu eest jääda tulemata. Ent üle vaadata tuleb ka kogu VW kontserni struktuur ja positsioon. Kuni seda pole tehtud, jääb jutt jutuks. Poliitikud, kes muidu telesaadetes nii meelsasti teravmeelitsevad, on sel teemal kidakeelsed, varjates rohkem kui selgitades, ja iga selguse loomisel kaotatud päevaga suureneb skandaali põhjustatav poliitiline, majanduslik ja psühholoogiline kahju. Siit tuleneb hulk teisi järelemõtlemist eeldavaid aspekte, mis jäävad avalikes debattides sageli tähelepanuta.\nKas tingimusteta poliitiline toetus on Saksa autotööstusele tõesti kasulik?\nKas on mõistlik, et Saksamaa on ühest kaubamärgist nii tugevasti sõltuv? Missugune tulevik üldse on traditsioonilisel autol kliimamuutuste ajastul, mil naftavarud aina kahanevad ning nende pärast peetakse veriseid sõdu?\nPaistab, et Saksamaa on mööda lasknud õige aja neile põhimõttelistele muutustele reageerida ning oma juhtivat tööstusharu nende järgi ümber korraldada. Ühest küljest on Saksamaa võtnud juhtiva rolli kliimamuutuste mõju vähendamisel, teisest küljest aga tohivad juhtivad ettevõtted nagu VW toota suuri, võimsaid ja kiireid diiselautosid, mille jaoks napib pisemate linnakeste niigi liiklust tulvil tänavatel ruumi. Selline kahepalgelisus teeb olukorra ainult piinlikumaks. Jutt ei käi ju vigastest piduritest või tõrkuvatest õhkpatjadest, vaid heitgaaside hulgast – autod sõidavad laitmatult, aga saastavad keskkonda lubatust rohkem.\nMissugune tulevik ootab diiselsõidukeid?\nKas pole ilmsiks tulnud manipulatsioonid lasknud tekkida arusaamal, et diisel kui selline on üleüldse keskkonnakahjulik energiaallikas? Ja miks peaks VW tingimata panustama sellesse kahaneva perspektiiviga turusegmenti, selle asemel et keskenduda uuenduslikele tehnoloogiatele? Lõpuks on ehk isegi kahju kontsernist, mis on olulised arengud lihtsalt maha maganud? Nende küsimustega ei pea tegelema mitte ainult Wolfsburgi ettevõtjad, need vajavad vastust kohast ja ajast sõltumata. VW koos oma suurepäraste partneritega valmistab ikkagi esmaklassilisi autosid ning tal on head võimalused sellest skandaalist välja tulla endisest puhtama ja tugevamana. Aga nende võimaluste hulk on siiski piiratud ja see väheneb iga päevaga, mis puhastumise protsessi venitavad.\n15. märts 2016 kell 12:47\nAutotööstuse ajaloo üks suurimaid skandaale kogub uut hoogu ning erinevad osapooled on asunud oma osa nõudma. See muudab Volkswageni olukorra üha täbaramaks.


"Tänavune laulude tase on täitsa muljetavaldav, on päris palju korralikke lugusid," tõdeb Eesti Eurolaulu kauaaegne peaprodutsent Juhan Paadam, kelle sõnul on Eestil tänasel Eurovisiooni finaalvõistlusel võidulootus olemas. "Alati on neid, kelle on tsirkuse tegemine olulisem, aga leidub ka neid, kelle jaoks on siiski muusika tähtsam."\n"Eestil on võimalus Eurovisioon võita ja kõigil teistel ka," usub Eurovisioni lauluvõistluse Eesti eelvooru pikaajaline produtsent Juhan Paadam, kelle sõnul otsustab kõik elav esitus täna õhtul."Tõsiasi, et kuulajate vahetu emotsioon kohe pärast laulu kuulamist saab otsustavaks, leidis seekordsel lauluvõistlusel jälle kinnitust."\nTsirkus pole kõigile\n"Võtame näiteks kasvõi Leedu laulu, millel ei ennustatud mitte midagi. Aga ometi pääses Leedu finaali. See on täiesti ehe , võrdleksin seda isegi möödunudaastase võitja lauluga," näitlikustas Paadam." Seal räägib muusika ise enda eest, sinna pole juurde eriti tsirkust vaja. Ja niisuguste esituste puhul on täiesti ükskõik, kas prožektor on peal või ei ole, kas mingi foon üldse on või ei ole. Tähtis on see, et artist on niivõrd hea ja fookuses, et ta võtab terve saali enda haardesse ja ka 200 miljonit televaatajat samamoodi. See ongi asja võti."\nEesti artistid on Paadami meelest väga tublid olnud. "Me oleme korra isegi võitnud ja tulnud mitu korda kõrgetele kohtadele," sõnas ta.\nKõik oleneb lõppvõistlusest\nEesti tänavune ooperilaadne laul ei ole aga Paadami sõnul midagi enneolematut Eurovisioonil. "Neid on ju ennegi olnud," kinnitab ta. "Kindlasti on nendel laulaudel ka koht sellel lauluvõistlusel. Üks asi, mida hindajad tähele panevad, on eristumine. Ja see on Eesti lool kahtlemata olemas."\n"Küsimus on selles, kuidas 200 miljonit vaatajat sellesse eristumisse suhtuvad, mitu neist haarab telefonitoru ja valib selle laulu numbri," lisas ta.\n"On teatud hulk laule, mis võitlevad end poolfinaalidest eelisseisu ja nende ülesanne on seda eelist siis lõppvõistlusel hoida," selgitab ta. "Kõik otsustatakse ikka laupäeva õhtul kolme tunni jooksu. Eelnevalt soosingus olnud laulud võivad seal langeda ja mõned vähem soositud ka tõusta. Sellepärast ongi kõigil võimalus võita."\nIga number kui eraldi telesaade\nTänavune laulude tase on Paadami hinnangul muljetavaldav, on päris palju korralikke lugusid. "Kõik need jutud sellest, et mingi aeg on läbi ja teistsugune aeg on tulemas, ei pea paika. Midagi ei ole läinud ja midagi ei ole tulnud," ütles ta. "Eurovisiooni ajalugu lihtsalt näita, et on olnud kopsakamaid aastaid, mil meloodilisi laule on rohkem ja on ka neid, mil häid lugusid on vähem. Looming on looming ja seda ei saagi ette planeerida, mis tuleb ja millal. Ja kui rääkida ka sõudest, siis seda enam veel."\n"Aga nagu alati, on ka ülelööke ja mõningaid magedaid ja läägemaid etteasteid. Neid on alati," tõdes ta. "Alati on neid, kelle on tsirkuse tegemine olulisem, aga leidub ka neid, kelle jaoks on siiski muusika tähtsam."\n"Kuna tegemist on televisiooniga, siis tulebki igaasse esinemisse suhtuda nõnda, et terve see kolmeminutiline number on nagu minitelesaade, kus on algus, lõpp ja kulminatsioon," ütles ta.\nPunnitamisega ei saavuta midagi\n"Nüüd, tulles tagasi Eesti võimaluste juurde, pole tarvis kogu aeg loota, et me iga kord võidame. Portugal ootas mitukümmend aastat, enne kui mullu tuli võit," rääkis Paadam. "Soome ootas nelikümmend aastat. Ükskõik millise koha Eesti ka saab, igal juhul tragöödia puudub selles täielikult. Keegi pole ju surnud, kui tahapoole jääme."\nPaadami meelest tuleb Eurovisiooni võtta ikka kui laualukonkurssi, millel on ka huvitavamaks tegemise mõttes pandud juurde punktide andmise võimalus. "Kuidas üldse loomingut hinnata, see on maitseasi lõpuks," nentis ta. "Kui me kogu seda Eurovisiooni hakkame enda jaoks ainult riikide ja rahavaste vaheliseks võiduajamiseks tegema, siis kindlasti enam meile võitu ei tule. Punnitamisega ei saavuta midagi."


Hoiupank ja Tallinna Pank alustasid liitumisläbirääkimisi\nHoiupanga juhatuse aseesimees Priit Haller ütles, et pankade liitmise eesmärk on tekitada turul uusi sünergiaid. Haller lisas, et liitumiseks Tallinna Pangaga pole ametlikke läbirääkimisi alustatud.\nÄripäevale teadaolevalt on Hoiupanga omanikud andnud panga juhatuse esimehele Olari Taalile volitused liitumiskõneluste pidamiseks Tallinna Pangaga.\nTallinna Panga suuromaniku ja nõukogu esimehe Guido Sammelselja sõnul on temagi ärimees nagu enamik pankureid ja nõus sobiva hinna korral talle kuuluvad Tallinna Panga aktsiad maha müüma. Sammelseljale kuulub 7--8 protsenti Tallinna Pangast, temaga seotud isikutele kokku umbes viiendik.\nSammelselg nimetas läbirääkimisi Hoiupangaga «sõpradevaheliseks konsultatsiooniks», millest saab alles siis asja, kui Rootsi Swedbank (Sparbanken) Hoiupanka alla ei neela.\nÜleeile avaldas Hoiupanga juhtkond börsile saadetud kirjas pahameelt, kui sai teatavaks, et jaepangandusele keskendunud Rootsi Swedbank soovib osta Eesti Panga osaluse Hoiupangas. Sellega oleks Swedbank haaranud Hoiupangas 25 protsenti aktsiatest ja muutunud strateegiliseks investoriks. Seepeale teatas Eesti Pank, et müüb Swedbankile vaid poole oma osalusest Hoiupangas, millega kasvab Swedbanki osalus Hoiupangas 19,9 protsendini. Sellega saab Swedbankist Hoiupanga suurim aktsionär.\nSwedbanki asepresident Lars-Olof Ödlund ütles, et Swedbank kui Hoiupanga aktsionär usaldab liitumisläbirääkimistel täielikult praegust juhtkonda. Ödlund möönis, et Swedbankil pole mitte mingisugust kavatsust suurendada oma osalust Hoiupangas üle viiendiku ja Hoiupanka alla neelata.\nHalleri sõnul annaks liitumine Tallinna Pangaga kiiresti arenevale Hoiupangale juurde ratsionaalsust, efektiivsust ja tööjõuressursse. «Liitumine saab toimuda ainult siis, kui on võimalik saavutada sellist sünergiat,» lisas ta.\nÜhe Tallinna Panga töötaja sõnul on läbirääkimistega seonduvasse pühendatud suures osas panga juhtkond. Madalama astme ametnikud ei tea tema ütlusel liitumisest veel midagi. Hoiupanga tundmatuks jääda sooviva töötaja sõnul on panga juhtkond teavitanud liitumiskõnelustest ka keskastme juhte.\nHansapanga juhatuse aseesimees Rain Lõhmus ütles kahe panga liitumist kommenteerides, et selline otsus peaks olema strateegiliselt kasulik Tallinna Panga aktsionäridele, sest Tallinna Pank on võrreldes Hoiupangaga olnud börsil palju madalamalt hinnatud.\n«Sisuliselt neelab Hoiupank teise panga alla,» ütles Lõhmus. Tema sõnul on Hoiupangal Tööstuspangaga liitumise näol liitmiskogemus olemas, ühtlasi võttis Hoiupank üle Tööstuspanga ettevõtetest kliendid. Nüüd avaneb Hoiupangal võimalus võtta üle ka Tallinna Panga ettevõtetest kliendid, lisas ta.\nVäärtpaberimaaklerite sõnul on Hoiupangal ühinemisel tugev positsioon ja talle on see kasulikum kui Tallinna Pangale. Hoiupanga huviks on suurema turuosa hõivamine, samas kui Tallinna Pank vajab maaklerite sõnul rahasüsti, et parandada likviidsusprobleeme.\nForekspanga peamaakler Tõnu Vanajuur ütles, et pankade ühinemise mõju aktsia hinnale on raske hinnata, sest praeguseni ühinenud kõikide pankade aktsiad ei ole olnud turul vabalt kaubeldavad.\nNormaalse turu reeglite kohasel peaks tõusma ühineva ehk praegusel juhul Tallinna Panga aktsia hind, märkis ta.\nHF Kapitali juhataja Margus Uudam lausus, et kuna vähese kogemusega Eesti investorid käituvad ebaharilikult, on tõenäoline, et tõuseb mõlema panga aktsia hind. Kui Tallinna Pank ostetakse lihtsalt ära, sõltub aktsia hind tehingu tingimustest, täiesti uue panga tekkimise korral tervitavad kohalikud investorid seda positiivselt, lisas Uudam. Tema sõnul aktsionäride seas kaotajaid aga ei saa olema, sest panga väärtus tõuseb.\nHoiupank on teinud kiire tõusu Eesti juhtivate kommertspankade sekka. Veel 1994. aasta esimesel poolel oli endise NSV Liidu Sberkassa Eesti harust välja kasvanud Hoiupank kriitilises seisus. Olari Taali ja Heldur Meeritsa tulek Hoiupanka juhtima ning Hansapanga ja EBRD investeeringud tõid Hoiupanga kehvast seisust välja. Tugevat positsiooni Eesti pangaturul on Hoiupank säilitanud tänaseni.


Valik kui põie põletik.\nTsüstoskoobi põide viimisel võib esineda raskusi vanematel meestel, kellel eesnääre on suurenenud. On veel mitu põiehaigust, mis võivad kulgeda põletiku omadega sarnaste ärritusnähtudega, kuid bakteriaalse nakkusega tegu pole. Inimese organismis pesitseb sadu erinevaid mikroobe. See on haigus, mille korral emakaõõnt vooderdav limaskest endomeetrium kasvab ja toimib väljaspool emakat. Kui kõht valutab, tuleks tohtri sõnul mõelda kindlasli ka muudele võimalustele: naistel näiteks väikevaagnapõletikule või endometrioosile.\nTsüstoskoobi põide viimisel võib esineda raskusi vanematel meestel, kellel eesnääre on suurenenud. Arvestades anatoomilisi iseärasusi on protseduur meestel ebameeldivam. Kui mehel on tsüstiit, on see tõenäoliselt seotud mõne muu kuse-suguelundkonna haigusega eesnäärme suurenemine, kusepeetus. Rohkem ohustatud on vanemad mehed. Vanematel inimestel võib põiepõletik kulgeda tihti iseloomulike sümptomiteta ning seetõttu on seda halvem diagnoosida.\nMillest räägin? Vaja on puhastada oma keha seest poolt, samamoodi nagu me kõik koristame oma kodu. Õnneks on Coral Clubil olemas väga head valmis paketid, millega seda protsessi läbida.\nJah, see maksab raha, nagu kõik meie elus, aga see on igat senti väärt. Ma oleks kindlasti antibiootikukuuriga saanud kiiremini valulisest pissimisest lahti, aga siis oleks kogu minu keha mikrofloora totaalselt sassis ja lisaks möllaks kehas ka seen pöörasel kombel, sest antibiootikumid panevad ka kehas seened vohama.\nMina valisin teise tee ja tegin selle loodustoodetega läbi, mis võttis aega 14 päeva millest oma 12 päeva kannatasin valusat pissimist hambad ristis, aga täna saan täie veendumusega öelda, et olen väga väga väga rahul, et selle välja kannatasin. See on uuring, mis võimaldab spetsiaalse optilise aparaadi endoskoobi abil kontrollida põie sisekesta ja vajadusel võtta sealt proovitükk.


taas üks nuhk on kaitsepolitseis vahele jäänud. Kas paljuks juba ei lähe?\nPoliitreklaamis uued tuuled!\nTartu power-broker Riho Illak saadeti IRLi Tartu osakonna uksest välja, ilma teda parteisse võtmata.\nKaitseväe laskeharjutused süütasid mitusada hektarit Kloogal. Kaitseväe sisepõlengu süütasid aga Merle Parmak ja Urve Kaur, kes on kritiseerinud kaitseväes kasutatud Thomase testi.\nObama vs Venemaa. Kuidas meeldib olla Ameerika sõber olukorras kui Venemaa ja Ameerika suhted jäätuvad?\nKuidas arendada sõltumatult Eesti sotsiaalsüsteemi, arvestades, et tekib ühtne Euroopa Liidu tervishoiuturg?\nKas uus erakond tuleb või mitte? Kui tõsiselt saab võtta Jaan Männiku lubadusi, mis on sama mittemidagiütlevad kui varem?\nагэнте тулэб айна ююрдэ\nкуху лийгуд - кодумаа\nпаксуд он кюлль линнамююрид\nхябиссе он ваюнд таас\nрониб игаст аугуст вялья\nэлагу ме зомбиланд !\n10 august, 2013 12:23\nIllak ja Seli ei mahu ühte erakonda.\ntartust rääkides võiks ikka ennast asjadega kurssi viia. reformi illak ei sobi, sest on seliga tülis. keskil on aga tartus liiga väike valimistoetus.\n10 august, 2013 12:42\nKüll see Kaljulaid oskab demagoogitseda. Kas kõik eestlased on arstid või? Masendav tegelane.\n10 august, 2013 12:58\nKersti, kumb sul kiiremini liigub, mõte või suu? Koli tagasi teisele planeedile, siin ei ole teretulnud.\n10 august, 2013 13:04\nNeed polnud Tartus loodusteadlased, nad olid juristid. Kõik nad on Eesti oludes kahtlased.\n10 august, 2013 16:09\nüksjalgvärav ütles ...\nMulle jälle meeldib Kaljulaid;)\n->Ladus ja täpne lauseehitus, teravad konstruktsioonid, aga ei mingit umbmäärast maailmavaatega irriteerimist..\nNabaimetlejast-jutulinnust Astokist võiks tihemini stuudios käia.. 8)\n10 august, 2013 19:59\nSveik käis esimeses ilmasõjas.\nMees, eriti kõrgharitud mees ei tohiks sellise klassika puhul eksida, Hr. Hõbemägi\nHr Ruussaar, teie vastandate ja sellised inimesed tekitavadki vastasseisu. Kui Tallinna elanikest üle 50% andis hääle Savisaarele, siis see on nende tahe. Ja nad kõik on Eesti ja Tallinna elanikud. Seda nimetatakse mujal demokraatiaks. Miks te siis võtate endale õiguse pidevalt materdada Savisaart??? Ja kõik, kes on Savisaare pooldajad, on lollid, idioodid jne. Minu küsimused: kas meedia on meil objektiivne, parteide mõjutustest vaba? Kas meil eksisteerib demokraatia Eestis? Kas see, kes avaldab arvamust, mis mõnele parteile ei meeldi, peab saama pidevalt mõnitatud või tuleks iga inimese arvamust respekteerida? Kas taoline olukord, mis valitseb Tallinna ja Toompea vahel saaks olla kuskil mujal "arenenud demokraatiaga" riigis?Siim Kallas, vastupidiselt kodukootud poliitikutele, on Euroopas ilmselt õppinud seda, mis on demokraatia. ta on nimelt õppinud respekteerima oponendi ja oponendi pooldajate arvamust.\n17 august, 2013 12:46\nMuidugi hr Samost, ainult riik tohib 300 000 euroga R.Williamsi kontserti toetada, aga savisaar mitte. Ikka objektiivselt edasi. Head aega!\n17 august, 2013 12:58\nPeaksite oma saatele panema uue nime Pessimistide Klubi. Juba mitmendat saadet järjest kurdate, et pole kedagi valida.\nVaadake ringi ja rääkige järgmises saates ka muudest pisikestest algatustest nagu VIK ja teised kohalikud valimisliidud. Minu arvates on hea näide rääkida Otepäel tekkinud valimisliidust. Kuidas ja miks see tekkis? Kurdate, et pole värskeid teemasid, aga tegemist ongi ju kohalike valimistega, kus teemadeks on inimeste argimured. Võtke ja vaadake näiteks Tallinna MTÜde ideede programme või, kui muud ei leia, siis kõlbab ka Tallinna Positiivse programmi ettepanekud, mis kajastavad kohalike elanike muresid. Enne, kui hakate neid maha tegema, mõelge ennast iga ettepaneku tegija rolli, miks ta selle esitas. Vastus, see nimekiri tegelikult aastaid tegemata tööde nimekiri. Iga üksik punkt on pisiasi, kuid kokku moodustab siiski suure terviku. Või mida teie sellest arvate?\n19 august, 2013 14:59\nkommentaariga PAKUN TEEMA,üks riik pl Maa...taevase valitsusega ja ilma demokraatiata...


Koronaviirus spin hoods Luu polvili\nKoronaviirus spin hoods,\nNägin lavas tust kaks korda, ka teise koos seisuga. Kui Rootsi, Soome ja Eesti õnnetuste uurimise ametkonnad jõuavad järeldusele, et uued sukeldumised on vajalikud, on Rootsi Dambergi sõnul valmis Estonia vraki hauarahu tühista ma. Ükskõiksus on laiskuse sohilaps, kes teeb üksi rohkem kurja kui kõik teised vaenlased hulgakesi. Eriti avaldas mulle muljet Ali Urata Kareninina väga ekspressiivsed käed ja käsivarred. Riik teeb omakapitali sisse makse summas 3 miljonit eurot, millest 1 euro on nimiväärtuse suurendamise eest ja ülejäänu on ülekurss. Olgu sellise liigitusega nüüd kuidas on, headeks abimeesteks võitluses võib kindlasti pidada neid kõiki.\nThis newspaper was mailed on Friday, October 16, Kommentaarid ja arvamused lk. Paljud esinejad rääkisid videosilla vahendusel ja enamik kutsutud osalejaist jälgisid üritust virtuaalselt.\nKonverentsil vaadeldi, mil lise jälje on jätnud üleilmne COVID kriis kaitse- ja julge olekupoliitikale ning kui das kaitsejõud kuunarnuki uhise tootlemise tasaarvestus reservväelased saavad kõige tõhusamalt krii sides abiks olla. NATO liitlaste kaitseväed on seni aidanud tsiviiljõude näiteks kaitsemaskide ja transpordiga.\nOn selge, et edaspidigi on nii kestvas koroonakriisis kui ka teistes kriisides kaitsejõudude, reservväelaste ja vabatahtlike abi vajalik.\nKuidas kõige tõhu samalt tuge pakkuda ja koostöö sujuks, ongi Kuigi Ontario põhjapoolsemates piirkondades on paljud puud oma leherüüd kaotanud, on siiski küllalt värve veel näha.\nKui pole aega ega võimalust pikemat jalutuskäiku või autosõitu ette võtta, aga on juurdepääs arvutile, siis saate nautida Peeter Põldre fotokaamerasse püütud sügisesi värvilisi ja elu täis hetki fotogaleriis Eesti Elu veebilehel eestielu.\nFriday, 08 March Estonian Life No. I always look forward to seeing both my timeless favourites and what new I would consider worth buying and that I would be interested in. As I mentioned in my Estonian article that appeared last week, this year was exciting for me as Barrett-Jackson had an exhibit dedicated to classic cars that have an especially high collector value. The announcer who was singing praises for the sleek and powerful car claimed that this is now the top-of-the-line model of Challenger.\nCavoli,  kaitseministeeriumi kantslerid Suurbritanniast ja Rootsist ning Suurbritannia reservarmee ülevaatuse koronaviirus spin hoods lord Lancaster. Balti kaitsekonverentsi kor raldasid sel aastal Rahvusvahe line Kaitseuuringute Keskus ja kaitseministeerium koostöös Konrad Adenaueri Sihtasutuse ja Rahvusvahelise Reservoh vit seride Konföderatsiooniga.\nRainer Saks on täitnud välis ministeeriumi kantsleri ülesan deid alates Enne ametisse kinnitamist valitsuse poolt hindab Jonatan Vseviovi kandidatuuri riigi tippjuhtide valikukomisjon ning annab koronaviirus spin hoods sobivuse kohta oma arvamuse.\nJonatan Vseviov lõpetas Tartu Ülikool politoloogia erialal ning seejärel omandas ta magistrikraadi Georgetowni Ülikoolis julgeoleku-uuringute erialal. Aastatel töötas Vseviov kait seministeeriumis, kus aastatel oli ta kaitseplaneeri mise asekantsler ja alates Kohtumise peateemadena olid arutluse all maailma majanduse hetkeseis ja kriisist  taastumine, globaalne mak supoliitika, digiteenuste areng, aga ka OECD koostöö organi satsiooni mittekuuluvate riikide ga.\nOECD on väärtuspõhine organi satsioon, mis ühendab arenenud ja demokraatlikke riike.\nKaljulaid rõhutas ka, et kuigi OECD on oma olemuselt mõtte koda, on organisatsiooni väärtus eeskätt koronaviirus spin hoods riikide parimaid kogemusi levitada, et head mõtted ka praktikas rakenduks. Post Registration No. Ainult digileht: 1a. Aasta päeva tähistati sel nädalal tee makohase linnaekskursiooni ja Tartu linnamuuseumi näi tuse avamisega.\nEelnev läbirääkimiste koge mus oli üks põhjustest, miks soomlased Tartusse tulid. Teised kan didaatlinnad langesid näiteks selle tõttu ära. Väidetavalt olla algselt olnud tugev plaan, et Kopenhaagenis neid kõnelusi pidada Soome ja Venemaa va hel, aga siis Taani valitsus andis mõista, et me oleks tänulikud, kui te meile seda ettepanekut ei teeks.\nLäbirääkimiste üldkoosole kud ja lepingu sõlmimine toi musid Eesti Üliõpilasseltsi majas. Teine oluline koht oli  Raekoja platsil asunud, ent hiljem Teises maailmasõjas hävinud restoran Automaat, kus pandi asju paika mitteformaal semas vormis.\nSoome aukonsuli Verni Loodmaa sõnul on see päev soomlaste jaoks väga tähtis. Kuulutusi võetakse vastu talituse lahtioleku aegadel. Kuulutused palume saata hiljemalt spin valud libises ks neljapäeva hommikul. Toimetusel on õigus kaastöid lühendada, redigeerida ja keeleliselt korrigeerida.\nAutorite seisukohad ei pruugi ühtuda toimetuse omadega. Artiklis esitatud faktide õigsuse eest vastutab autor. Paindumatud seisukohad USA on presidendivalimiste lõpusirgel. Sel nädalal algasid koronaviirus spin hoods letamised, mis on koronaviirus spin hoods eriti kontroversiaalseks.\nPandeemia tõttu on valimispunktides määratu pikad järjekorrad ja nii mõnigi analüütik on vihjanud sellele, et nii-öelda marginaalsemad kodanikud, kes kuuluvad ka nende hulka, kelle hulgas on koroonaviirus enim levinud, ehk ei saa täita kodanikukohustusi.\nEt järjekorrad on vaid veel üks näide sellest, kuidas demokraatia Ameerika Ühendriikides on ohus. Piltlikult, praegune Valge Maja haaravat igast võimalusest, et tagada praeguse presidendi võitu, vaatamata gallupitele, mis ennustavad Donald Trumpi kaotust. Ent tuletaks meelde, nelja aasta eest ennustati Hillary Clintoni võitu. Gallupid tihti eksivad.\nDemokraatide kandidaat Joe Biden, eluaaegne poliitik, kelle kohta humorist P. Teadagi siis pidi Biden skandaali tõttu — muidugi suurte rahadega koronaviirus spin koronaviirus spin hoods - loobuma. Mees, kes on Kuid pole ainult valimised, mis on polariseerinud rahvast.\nPärast ülemkohtuniku Ruth Ginsburgi surma üritab Trump konservatiivse Amy Coney Barretti nominatsiooni senatist läbi suruda. Nii mõnigi ameeriklane toetas eelmistel valimistel Trumpi, kuna sooviti näha konservatiivsemat ülemkohut. Trump ise on öelnud kui abordivastane, et Barretti kinnitamisega ehk tühistatakse kuulus Roe vs Wade otsus, mis tagas naistele õiguse rasedust katkestada.\nJättes kõrvale olulise fakti, et seadusandlus peab olema erapooletu, kõikide inimeste õiguste huvides, on debatt kas Barrett on sobiv ülemkohtusse kuuluma, kahjuks vaid poliitikute, mitte valijate otsustada.\nMeenutab Kanada peaministri Pierre Trudeau ütelust, et riigil pole erainimese magamistoas kohta.\nMis aga on viinud eriõiguste nõudmisteni. Et seadust tõlgendatakse suvaliselt nii mitmeski USA osariigis kinnitas meediamagnaat ja ajaloolane Conrad Black oma mälestus tes. Teda süüdistati rahapesus, kui asjad olid sootuks teisiti — tema juhitud kontsern pidi hoopis USAs nii-nimetatud vaenulikku ülevõtmist vältima. Siiski mõisteti ta süüdi — mitte igas süüdistustes — korrumpeerunud kohtuniku, riigiadvokaadi poolt, kes tõest ja faktidest polnud huvitatud, ainult auahnusest.\nPärast mõneaastast vangistust USAs, mida toetas ka üllatavalt Kanada kohtusüsteem, samuti fakte eirates, Black pääses tagasi Kanadasse.\nOktoobri viimased nädalad lubavad USAs eriti huvitavad tulema, kuna kumbki leer ei ole valmis kompromisse tegema. Eesti Vabadussõjas kaotas elu üle Eesti kodaniku, kellest ligi rahvaväelast olid seotud ajaloolise Viljan dimaa ja Mulgimaaga ehk prae guse Viljandimaa, Valgamaa, Järvamaa ja Jõgevamaaga.\nKogu Viljandimaa langenute auks püstitati Selle loojaks oli silmapaistev Eesti kujur professor Amandus Adamson.\nMonumendi asukohta ehitati Nüüd on avanenud võimalus taastada mälestussammas algsel kujul Vabaduse platsil Viljandis. Viljandimaa Vabadussõjas langenute mälestussammas on üks viimastest sõjaeelsel ise seisvusperioodil rajatud ligi st Vabadussõjas langenutele pühendatud monumendist, mis on senini taastamata.\nVälisministrid leppisid kokku sanktsioonide kehtestamises nii Aljaksandr Lukašenkale seoses olukorraga Valgevenes kui ka Venemaa ametiisikutele seoses Aleksei Navalnõi mürgitamise ga. Kolmapäeval avaldatud and mete kohaselt registreeriti nakatunut Moskvas, kuid nak kust leiti 84 Venemaa regioonis, teatasid võimud. Kokku on Venemaa ametlikel andmetel koroonanakkus avas tatud 1 inimesel, sur nud on 23 inimest.\nKoroonaga nakatumine hak kas Venemaal väga kiirelt kas vama septembri alguses, kui ööpäevas teatati umbes nakatunust. Teistes Eesti lähiriikides — Soomes vähenes koroonavii rusega nakatunute ööpäevane arv kolmapäeval ligi koronaviirus spin hoods ku võrra, kuid Lätis kasvas see teisipäevaga võrreldes kolman diku ja Koronaviirus spin hoods kuuendiku võrra.\nLeedus avastati siis ööpäeva jooksul uut koroonaviiruse ga nakatunut, viiruse tagajärjel suri kolm inimest, teatas riigi terviseamet NVSC kolma päeval, Teisipäeval oli Leedus uut koroonapositiivset.\nKokku on Leedus tehtud kindlaks nakatumist, ak tiivseid juhtumeid onparanenud on inimest. Lätis teatati teisipäeval 75 ja kolmapäeval uuest ko roonanakatunust.\nKokku nüüd Soomes avastatud 12 koroonavii rusega nakatunut. Kikkas Taavi Rõivas lahkub poliitikast Reformierakonda kuuluv en dine peaminister Taavi Rõivas teatas sel nädalal oma erakon nakaaslastele saadetud kirjas, et lahkub riigikogust ilmamuutuse ajal kahjustab liigeseid mida teha aktiivsest poliitikast ning suundub ettevõtlusesse.\nRõivas nimetas oma uue te gevussuunana Eesti ettevõtete rahvusvahelisele areenile aita mist ning välisinvesteeringute Eestisse toomist. Järgmise aasta alguses liitub Rõivas isejuhtivaid autosid toot va Auve Tech meeskonnaga, samuti on plaanis koostöö mitme rahvusvahelise konsultat siooniettevõtte ja investeerimis fondiga.\nRõivase sõnul andsid lõpliku tõuke ettevõtlusesse suundumi sel koroonapandeemiast tulene vad muutused majanduses ja ühiskonnas laiemalt: ,Näen krii sis tumedate pilvede kõrval ka väga palju avanevaid võima lusi koronaviirus spin hoods potentsiaali positiiv seid arenguid kiirendada.\nEestis ettevõtetes tehakse suuri, isegi maailma muutvaid asju ning soovin anda oma panuse nende edusse. Rõivas on alates Riik teeb omakapitali sisse makse summas 3 miljonit eurot, millest 1 euro on nimiväärtuse suurendamise eest ja valu kuunarnukis epicondyliidi on ülekurss. Ettevõtte osakapital suureneb sellega eurolt euroni, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.\nJõudnud oma meheas Teise maailmasõja sisse valis ta Soomepoisina vabastaja lipu all võidelda. Teotahteline eestlus jäi temasse püsima ja ta kandis seda vaimu kodumaa taasiseseisvuse aastatesse. Sirge seljaga ning uhke vabadustundega ta andis pikki aastakümmneid seda eda si meie nooremale põlvkonnale. Lisaks Täienduskoolide juhi pingutustele kandis ta ka rahvuspoliitilisi kohustusi mine vikus Eestlaste Kesknõukogu Kanadas Koolikomisjoni kaua aegse esimehena.\nOlles Toronto Eesti Täienduskooli kindel alustala ta õhkus mitte ainult eduka juhi kompetentsust, vaid ka endiste aegade rahvuskultuuri.\nEt anda noortele imetlusväärset arusaama oma esivanemate sünnimaast Edgar Marten oli mitmel korral selgitavaks teejuhiks Koolikoori ekskursioonidega Eestisse.\nReede, 08 Märts Estonian Life No.\nSuhtluses teistega oli ta alati tasakaalukas, võrratu koolipapa ja samas ka võrratu inspireerija. Hindame kõrgelt Edgar Marteni pärandit eestlastele võõr sil. See jääb pikaks ajaks kestma tuleviku põlvkondadele. Seda hoolimata hääletuse eel tehtud üleskutsetest neid boikoteeri da. Lisaks valiti teiseks kolme-aastaseks perioo diks jätkama Senegal, Nepal, Koronaviirus spin hoods, Ukraina ja Mehhiko.\nLiikmed inimõiguste nõuko gusse valitakse regionaalsete gruppide kaupa. Sel korral oli konkurents koronaviirus spin hoods Aasia riikide rühmas, kus neljale kohale kan dideerisid viis riiki — Usbe kistan, Hiina, Nepal, Pakistan ja Saudi Araabia, kellest viimane sisse ei saanud. Venemaa valiti inimõigus nõukogusse uuesti pärast seda, kui tal neli aastat tagasi jäi kaks häält puudu, et koronaviirus spin hoods endale ka teine ametiaeg. Eesti tahab Estonia uut uuri mist ja Rootsis tahavad oposit olla selle liikmed kaks kolme aastast perioodi.\nÜRO Inimõiguste Nõukogu on üks kolmest ÜRO piiratud liikmesusega nõukogust, kuhu kuulub 47 valitavat ja roteerivat liikmesriiki kõigist piirkond likest gruppidest, kelle ülesanne on kaitsta ja edendada inimõi gusi kogu maailmas.\nGenfis tegutsev inimõiguste nõukogu asutati ÜRO peaas samblee otsusega Rahvusvahelised inimõigus organisatsioonid kutsusid de koronaviirus spin hoods riike enne teisi päevast hääletust mitte andma oma häält riikidele, mis inimõi gusi ei austa. Iga riik peab ÜRO Peaassambleel toimuvatel vali mistel saama 97 riigi toetuse, mis tähendab, et demokraatli kud riigid saaksid blokeerida selliste riikide valimise nõu kokku isegi siis, kui neile ei ole vastaskandidaate esitatud.\nDamberg ei ole uurimise lubamisele vastu, aga ta ütles, et tahab kõigepealt teada, kas Rootsi õnnetuste uurimise ko misjon SHK peab uusi sukel dumisi vajalikuks.\nKui Rootsi, Soome ja Eesti õnnetuste uurimise ametkonnad jõuavad järeldusele, et uued sukeldumised on vajalikud, on Rootsi Dambergi sõnul valmis Estonia vraki hauarahu tühista ma.


Välisinvestor säilitab külma närvi\n?Ma ei taha kõlada ükskõikselt, kuid enamik välisinvestoreid ei ole kohutavalt mures,? ütles maailma ühe suurema pangandus- ja finantsteenuste korporatsiooni HSBC Holdings plc Kesk-ja Ida-Euroopa regiooni ökonomist Gavin Gray. ?Kui vaadata ainult tulumaksu määra, jääb Eesti regiooni teiste riikidega võrreldes küll vähem konkurentsivõimeliseks,? tunnistas Gray, ?kuid investorid jälgivad avaramat pilti.?\nEesti ei ole selline riik, kus võimalik valitsuskriis tooks kannapöörde senises poliitikas. Eestis on valuutakomitee, enam-vähem tasakaalus eelarve ja tugevad institutsioonid. Majanduskasv on Eestis tugev ning majandusreformid ellu viidud kiiremini kui mujal. Euroopa Liiduga ühineva riigi puhul on välisinvestorid sisepoliitika suhtes vähem tundlikud. ?Valitsused tulevad ja lähevad, see ei ole maailma lõpp,? ütles Gray.\nKa Rootsi Kesk- ja Ida-Euroopale ning Venemaale spetsialiseerunud fondi East Capital juht Peter Elam-Hakansson ütles, et maksud pole peamine tegur, mis Eesti atraktiivseks teeb. Võib-olla on isegi hea, kui maksude alandamine praegu edasi lükkuks.\n?Investoritele teeb maksudest rohkem muret see, et valitsus ei tee midagi riigi suure jooksevkonto defitsiidi vähendamiseks,? ütles Hakansson. ?Maksutase on Eestis konkurentsivõimeline ilma selletagi.? Kui makse edasi alandada ja tarbimist ergutada, suureneks defitsiit veelgi. ?Maksureformi edasilükkumine võib olla kurb neile, kes Eestis elavad. Majanduse tasakaalu seisukohast ei ole see tingimata halb,? ütles Hakansson, lisades, et põhjust muretsemiseks ei anna ju seegi, et ?Eesti maksupoliitika suund ? alandamise suunas ? ei ole muutunud.?\nKaubandusketi Prisma juht Arttu Laine, kes Eestis juhib ka Soome ärijuhtide ühendust, arvas praegusest maksuvaidlusest, et ?eks ta muidugi teeb ebakindlaks?, pidades silmas just väiksemaid firmasid, mis alles kaaluvad Eesti turule tulemist. ?Meie (Prisma) oleme alati öelnud, et me ei ole siin Eesti maksusüsteemi pärast,? ütles Laine.\nKriitilisem oli Trigon Capitali varahalduse direktor Joakim Helenius. Tema sõnul saadab valitsusliidu vaidlus maksureformi käivitamise üle väga negatiivse signaali Soome ja Rootsi väikestele ning keskmise suurusega ettevõtjatele, kes kaaluvad Eestis äri avamist või ettevõtluse ületoomist.\nSoome lehed juba kirjutavad rõõmsalt, et Eestil on poliitiliselt keeruline maksureformi ellu viia. Seni käis debatt sellest, et Soomelgi tuleb Eesti maksupoliitikast eeskuju võtta, ütles Helenius.\n?Tulumaksumäära alandamisest loobumine heidab tõsist varju Eesti väga positiivsele imagole välismaal,? lausus Helenius. ?Investoritele on oluline, et valitsus järgiks poliitikat, mis Eesti on omaks võtnud, ega laseks poliitikute omavahelistel nägelemistel end kursist kõrvale kallutada.?\nHeleniuse sõnul on Eesti olnud liider agressiivse maksureformi ning investoritele ja ettevõtjatele loodud soodsate tingimustega, mis on leidnud välispressis väga positiivset kajastamist. Suuri üksikinvesteeringuid praegune vaidlus Heleniuse arvates siiski ei mõjuta.


TAI juhib algava kampaaniaga tähelepanu seostele alkoholitarvitamise ja vaimse tervise probleemide vahel - Järva Teataja\n5. november 2019, 7:52\nEestis kannatab alkoholi tõttu iga seitsmes pere, abi otsimise ja saamisega on lood aga jätkuvalt kehvad. FOTO: Ralph Wuehler/PantherMedia / Ralph Wuehler\nTervise Arengu Instituudi (TAI) alanud kampaania juhib tähelepanu alkoholi tarvitamise ja vaimse tervise probleemide seostele. Alkohol ei ole lahendus elus ettetulevate muredega toimetulemiseks, vaid võib negatiivseid emotsioone hoopis süvendada, tekitada lisastressi ja viia ka depressiooni või uneprobleemide tekkeni.\nAlkoholi tarvitamise ja kehvema vaimse tervise vahel on seos – alkoholitarvitajate seas esineb rohkem depressiivsust. 2016. aastal läbi viidud Eesti täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumise uuring näitas, et alkoholi tervist ohustaval moel tarvitavad inimesed on suurema tõenäosusega stressis, masenduses või mõelnud enesetapumõtteid.\n„Negatiivsed tunded on täiesti loomulik elu osa – me kõik kogeme aeg-ajalt liigset stressi ja peame toime tulema igapäevaste murede, ebameeldivate sündmuste, halva tuju, pinge, ärevuse või üksindusega. Paljud inimesed sirutavad käe alkoholi järele sageli just selleks, et selle kõigega toime tulla. Esimese hooga võibki tunduda, et alkoholi mõju all probleemid hajuvad, pinge langeb ja kergem on hakkama saada,“ selgitas kliiniline psühholoog Kariina Laas. Laasi sõnul on alkoholist saadav esialgne heaolutunne aga petlik. Alkohol võib aidata halba olukorda hetkeks unustada, kuid probleemid sellest ju tegelikult ei lahene ning alkohol tekitab neid pigem juurde. Pikemas vaates kahjustab alkohol nii suhteid, saavutusi, tööelu, rahalist seisu, kui tervist, süvendab stressi ning suurendab muretsemist ja masendust.\nAlkoholi tarvitamise ja kehvema vaimse tervise vahel on seos – alkoholitarvitajate seas esineb rohkem depressiivsust.\n„Kahjuks taipame ise üldjuhul liiga hilja, et midagi on valesti. Salaja ligi hiilivaid ohumärke on väga raske õigel ajal tähele panna ja nii võivad negatiivsetest emotsioonidest alguse saanud probleemid koostoimes alkoholiga ühel hetkel üle pea kasvada,“ selgitas Laas. „Seetõttu on oluline iseenda emotsionaalset seisundit jälgida, muresid endale teadvustada ning õppida toime tulema ja probleeme lahendama alkoholist hoidudes.“\nPraeguseks on emotsionaalse enesetunde testi teinud 6853 inimest. Testi teinutest 76 protsendil esines väsimuse sümptomeid määral, mis võib viidata väsimussündroomi esinemisele. 66 protsendi testi teinute tulemused viitavad, et neil võib esineda depressiooni. Enam kui pooltel testi teinutest esines ka unehäirete (58%) ja üldärevuse (56%) sümptomeid. Suhtlemisärevuse sümptomeid on esineb testi teinute seas vähem – tulemuse, mis võib viidata suhtlemisärevusele ehk sotsiaalfoobiale, on saanud 35% testi sooritanutest.\nAlkoholi ja vaimse tervise vahelistest seostest saab rohkem teada siit! Emotsionaalse enesetunde testi oma seisundi hindamiseks saad sooritada siin!\nKampaania toimub teist korda ning seda rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest programmi „Kainem ja tervem Eesti" raames.\nViljandi rong takerdus Ollepal lumesahka\nJärvalased jäävad keskmisele alla: vaid 38,1 protsenti on loendatud\nPaide linnameeskond kaotas soomlastele\nJärvamaa nakatunute arv lähenes viimasel ööpäeval sajale\nKäru jäärajal hullab sadakond masinat Vaata galeriid\nTeeolud püsivad rasked\nJõuluaja annetused kulusid elektriarvele\nJärva Teataja kuulutused, 22. jaanuar\nSuurima kortermaja elanikud säästavad nii palju kui võimalik\nAasta algas liikluses traagiliselt Vaata galeriid\nMäekülas lüüakse tankla ehitusel kopp maasse\nLaululembeseim järvalane elas Peetri kihelkonnas\nJärvalaste lemmikuks osutus Eestis enim laenutatud raamat\nMaabussiliini ootab ees muudatus\nPaidelased kustutasid jõulukuusel tuled ja tänasid talvemeeleolu loojaid Vaata galeriid\nKõrged elektrihinnad mälu ei paranda - pliidid jäävad sisse ka kodust lahkudes\nVõõbus toimunud õnnetuses viidi üks autojuhtidest kiirabiga ära\nRiiklikele kultuuripreemiatele esitati 67 ning spordipreemiatele 43 kandidaati\nPõltsamaal toimus Kesk-Eesti Ettevõtluskonverents\nAravete spordihoone saab osaliselt uue katuse\nAmet võttis lisaaega Ragn-Sellsi Väätsa Prügila ostu heakskiiduks\nÄärmuslikud ilmaolud mõjutavad postivedu


Mäetaguse puhkeala ehib murakat kujutav lillepeenar - Uudised - Põhjarannik\nMäetaguse puhkeala ehib murakat kujutav lillepeenar\n"Murakapeenar" sündis spontaansest mõttest, mis koostöös kiiresti teoks tehti. FOTO: Heiki Voosalu\nKollastes ja sinistes toonides peenar on eriti efektne ülevalt vaadates.\nAlutaguse valla vapil on kuldne murakas sinisel taustal.\nSinine sümboliseerib valla rohkeid veekogusid, eelkõige Peipsi järve; kuldne murakas tähistab Alutaguse metsade ja soode rohkust ning piirkonna loodusvarade ja liikide rikkust. Muraka viis tupplehte viitavad valla viiele ühinenud osale.\nHiiglaslik murakas jõudis kevadel ka Mäetaguse puhkealale, täpsemalt kettagolfiraja algusse. Lillepeenra kujul.\n"Kevadise eriolukorra ajal mõtlesime, et Mäetaguse puhkealal on selline koht, kuhu võiks midagi teha. Teeks näiteks mingi lillepeenra. See peenar võiks murakakujuline olla," meenutas Alutaguse abivallavanem Kairi Soomer mõtte sündi.\nValla geoinfospetsialist Liina Talistu joonistas plaani.\nKohapeal võeti mõõdulint appi ja pandi piiride tarvis tokid püsti.\nSeejärel asuti peenra ääristamiseks ja liigendamiseks kive tassima.\n"Kivid saime selleltsamalt territooriumilt, seal oli ka mullahunnikuid, kust peenrasse täidet tõime. Kive tassisid peamiselt mehed − Timo Juursalu ja Ainar Saatman −, aga paika sättisime ja õiget kohta otsisime ikka kõik," rääkis Soomer.\n"Kõigi" hulka kuulusid lisaks juba nimetatutele veel Aita Murdsalu, Heidi Kruut ja Zlata Hollat.\nLillede valikuga − et õigeid värve saada − oli pisut keerulisem. Õnneks on vallas oma lillekasvataja olemas, OÜ Mõisalill Tudulinnas, sealt sai head nõu ja taimi ka.\n"Kollased on tagetesed, sinised olid alguses lobeeliad, aga kui need ära väsisid, asendasime salveidega," ütles Soomer.\nEdaspidi tahetakse suvelilled püsikutega asendada, sellistega, mis hästi pikalt õitseksid. Kõige sobivamate leidmine võtab ilmselt aega, seega tuleval suvel lepitakse ikka veel suvikutega.\nSoomeri sõnul on "murakapeenar" hea näide, kuidas innukate inimestega saab ilma suurt raha kulutamata ja pikema jututa midagi vahvat valmis teha.\n"Käime ise seda peenart hooldamas ka, rohimas ja kastmas. See on meile südameasjaks saanud, et seal korras oleks. On tore näha, et seda murakat märgatakse: TV6 näitas kettagolfi EMi kokkuvõtet tehes esimese asjana just seda."


Pavel, palun jäta mind rahule! - Level1\nPavel, palun jäta mind rahule!\nPavel Kuznetsov, palun jäta mind rahule. Mul ei ole absoluutselt mitte mingisugustki huvi sinu 300 000 dollarilise bitcoini kaevandusfarmi vastu, aga ometigi oled sa taaskord minu teleriekraanil, häirides mu YouTube’i videote vaatamist*.\nSina oledki see põhjus, miks on praegu halb aeg PC mängur olla. Sina ja su põhjatu ahnus. Aga ega sellest ei piisa, sa pead enda mammonat teistelegi tutvustama! Kõige hullem kogu asja juures on fakt, et sa reaalselt ei reklaamigi midagi, sa lihtsalt eputad enda graafikakaartide kuhja kõrval ja kutsud inimesi külla. Noh, juhuks, kui neile sellest videost ei piisanud. Aga usu mind, piisas küll. Pean su küllakutsest seega lahkelt keelduma. Jobu.\n*Konsooli peal YouTube’i kasutades AdBlocki võimalust pole, bitcoini-teemaliste reklaamide arv on aga viimastel päevadel kolmekordistunud.


Filmikunst paneb elu üle järele mõtlema - Eesti Kirik\n26.11.2010 | Kaido Soom | Rubriik: Kultuurielu, Uudised\nSelle nädala neljapäevast saab alguse 14. Pimedate Ööde filmifestival (PÖFF), mille käigus on võimalus osa saada Euroopa ja maailma kinokunstist.\nFilmifestival on kogunud aja jooksul üha suuremat populaarsust: eelmisel aastal oli PÖFFil 55 000 külastust.\nSel aastal on võimalik vaadata filme 73 riigist, mis annab meile suurepärase võimaluse tutvuda teiste maade kultuuri ja religiooniga. Samuti käsitlevad filmid inimese eksistentsiaalseid küsimusi, elu ja surma teemat, usku ja inimsuhteid. Need on teemad, mis võiks pakkuda huvi igale kristlasele.\nLinastuvatest filmidest tekitas minus suurt huvi Prantsuse film «Inimestest ja jumalatest», mis on esitatud võõrkeelse Oscari kandidaadiks ning käsitleb Alžeerias asuva kloostri munkade elu ja seda, kuidas klooster heidab majakana valgust ümbruskonda. Olla valguseks on iga kristlase ülesanne.\nHuvitav teema on ka muude religioonide käsitlemine filmides, sest mida avatum on meie ühiskond, seda enam kohtume teiste usundite esindajatega.\nVõib-olla tulevikus puutume ka Eesti ühiskonnas kokku teiste religioonidega ja siis on hea teada, millised on need inimesed ja nende eluküsimused.\nFilm «Usutunnistus» kõneleb näiteks islamikogukonnast Berliinis ja arutab sügavalt vastust inimese eluküsimustele. Ligi kolmsada PÖFFil linastuvat filmi pakuvad võimaluse leida just endale sobiv.\nKümne päeva jooksul on Tallinnas, Tartus ja kümnes teises Eesti linnas suurepärane võimalus näha väärtfilme ja soovitan seda kasutada. Infot filmide ja linastusaegade kohta leiab Internetist aadressilt www.poff.ee.\nEelmine: Ühendamaks Eesti naisteolooge ja -vaimulikke


Käte ja jalgade liigeste valu põhjused ja ravi Valutab liigese parast liblikas\nValutab liigese parast liblikas,\nKinnitage sidemega sidemega ja jätke see kahjustatud alale 6 tunniks. Keegi ei tohiks treenida läbi kestva valu. Valdis Krug Märtsis hakkas alaselg tugevalt valutama, kaks kuud ei saanud isegi selili lamada. Mida see tähendab?\nSeda seisundit iseloomustab õlavöötme väljendunud jäikus. See ilmneb õla pikaajalise immobiliseerimise tõttu - sideme pealekandmisel, tagades käele rahu rindkere radikuliidiga.\nÕlavöötme elementide väljendunud deformatsiooni ei täheldata. Sümptomid ja kaebused, mis on seotud naaberkonstruktsioonide kahjustustega, mitte õla deformeeriva osteoartriidiga, tulevad tavaliselt esimestena. Küünarliigese osteoartroos Küünarliigese degeneratiivsete muutuste tekke tõenäosus Foorumi liigeste valu väike.\nSee suureneb vanemas eas ja teatud kutsealadega tegelevatel inimestel. Monotoonne füüsiline pingutus mõjutab negatiivselt liigeseprotsesse, eriti vibratsiooni. Ulnar-piirkonna deformeerivat osteoartriiti leidub sageli tennisemängijate, müürseppide ja kaevurite, sepiste, rataste seas.\nNormaalsete dünaamiliste koormuste puudumine sõrmede liigestel. Vähesed inimesed üritavad võimlemist, eriti selle terapeutilisi harjutusi. Samaaegsed haigused valutab liigese parast liblikas liigeste Scottish uhisprobleemid. Sõrmede ja käte liigesed deformeeruvad aja jooksul, falangide piirkonnas saab polüartriidi tekkega kindlaks teha põletikulise kasvaja.\nNendes olevad liigutused muutuvad valusaks, raskeks. Liigeste valu on alguses perioodiline, kuid muutub seejärel pidevaks, tuimaks või valutavaks. Jalade degeneratiivne haigus Jalade liigesed on degeneratsioonile vastuvõtlikumad, seetõttu on nende peamine koormus staatiline.\nJalgade deformeeriva osteoartroosi tekke peamised põhjused on kaal ja staatilised koormused. Selles valdkonnas toimub see järgmistes vormides: Puusaliigese kahjustus - koksartroos.\nJala düstroofsed haigused. Koksartroos Koksartroos on tavaline ja hirmuäratav haigus. Esialgu pöörab inimene tähelepanu sellistele sümptomitele nagu liigesevalu, krigistamine, klõpsamine kõndimisel.\nKõik see on ebajärjekindel ega mõjuta oluliselt elukvaliteeti. Haiguse progresseerumisel süveneb jäikus, raskused tekivad, kui üritatakse jalga suunata või tuua. Liigesevalu võib olla valulik, kurnav, häirida igal kellaajal. Hommikuti on liikumised piiratud, peate puusaliigese lahknemiseks tegema harjutusi.\nGonartroos Põlved elukogemuse ajal ületavad inimese kehakaalu märkimisväärselt. See viib paratamatult nendes degeneratiivsete protsesside arenguni. Kui inimene on rasvunud isegi esimese või teise astmega, tuleb põlve deformatsioon palju kiiremini. Kolmanda ja neljanda astmega areneb deformeeruv osteoartroos tõenäolisemalt noores eas. Põlveliigeste osteoartroosil on oma omadused.\nValutab liigese parast liblikas töötan firmas kujundajana. Vaatamata pidevale valule kannatasin, hädaga pooleks joonistasin, joonestasin skeeme, kujundasin stende — peaasi, et ei vallandataks. Kui euroopa programmiga liitusid kõik Euroopa riigid, sain uuest vahendist teada. Otsustasin proovida. Pärast mõnepäevast kreemi kasutamist valud vaibusid, hiljem kadusid ka kühmud.\nTänu teile juba kuu aega ma elan, naudin endist elu. Nüüd saan sõpradele korralikult kätt anda. Öösiti magan jälle naise kaisus. Juris Kalnõns Ammu kannatan liigesvalu käes, eriti niiske ilmaga ei lase olla. Proovisin erinevaid plaastreid, kuid ainult kreem aitas mind. Määrisin ainult ühe korra ja valu hakkas juba vähenema! Nüüd kasutan seda regulaarselt. Aivars Benzins Mul kui autojuhil, kes on kaheksa tundi päevas rooli taga, aitab see kreem väga hästi jagu saada valust kuklas ja ka ristluudes.\nAndris Ozols Mu naine põeb kaheksakümnendatest saadik artriiti ja artroosi, kuid viimasel kahel aastal annab valu end kogu aeg tunda. Varem ei kujutanud ma ette, et inimene võib valust niimoodi karjuda.\nSee oli jube, eriti keset ööd kui vaikust lõhestasid verdtarretavad karjed. Naise sõnul oli valu nagu koer, kes pidevalt ta jalgu hammustas. Ja ma ei saanud teda kuidagi aidata, ainult hoidsin kätt ja rahustasin. Ta võttis valuvaigisteid ja jäi magama, aga mõne aja pärast kordus kõik uuesti Hommikul ärgates nuttis naine üha sagedamini.\nNaeratus kadus ta näolt täiesti, nagu päike oleks meie majast jäädavalt lahkunud. Liikuda oli tal samuti raske, põlveliigesed ja ristluu ei võimaldanud isegi ringi pöörata. Öö pärast kreemi kasutamist oli esimene, mis möödus karjeteta. Ja esimest korda nende kahe aasta jooksul nägin ma oma armsat naist õnneliku ja naeratavana.\nKõige sagedamini kannatab üks suurtest liigestest: põlve, puusa, pahkluu, õla, randme, küünarnuki Kannatab üks liigestest, kus füüsilise tegevuse ajal on kõige suurem stress: põlv, pahkluu, õlg, küünarnukk Kuid see on vaid statistika. Harvematel juhtudel võib mis tahes tüüpi haigus mõjutada peaaegu iga liigest.\nKõik liigeste artriidi sümptomid ja tunnused Artriit on liigesekonstruktsioonide kõige levinum patoloogia. Sõltuvalt haiguse arengu põhjusest eristatakse 5 selle peamist vormi: reumatoidne, reaktiivne, nakkav, podagra ja psoriaatiline.\nArtriidi sümptomid ja selle ilmingud sõltuvad igal konkreetsel juhul haiguse kliinilisest variandist. Haigus võib mõjutada erinevaid liigeseid. Reaktiivsed artriidi sümptomid Reaktiivne artriit on mitte-mädase iseloomuga põletikuline haigus, mis avaldub pärast ägedat urogenitaalset või sooleinfektsiooni. Selle patoloogia all kannatavad sageli noored mehed. Esimesed nähud ilmnevad tavaliselt üldise halb enesetunne: nõrkus, suurenenud väsimus, peavalu. Mõnikord tõuseb üldine kehatemperatuur, mis harva valutab liigese parast liblikas 38 ° C.\nSelle haiguse vormi iseloomulik sümptom on jalgade liigeste näiteks pahkluu, põlve või puusa asümmeetriline kahjustus, mis ilmneb mitu päeva pärast mittespetsiifilisi märke see tähendab haiguse märke, mis ei ole seotud liigesekahjustustega.\nMõnikord on patoloogilises protsessis kaasatud vaagna luude vahelised liigesed. Sidemed ja kõõlused on sageli põletikulised näiteks Achilleuse kõõluse haaratus. Valud on erineva raskusega, kuid on harva intensiivsed.\nParalleelselt võib nende sümptomitega kaasneda urogenitaalsüsteemi organite põletikuline protsess. Lähteasend - seistes, jalad asuvad samal joonel nagu "avatud käärid". Kummarduge aeglaselt ettepoole, selga ümardamata ega puusa keerutamata, nii et kõht oleks vastu jalga surutud.\nSeejärel tõstke valitud jäseme ja tõmmake jalg alla, kasutades trossi või muid seadmeid. Samal ajal jääb tagaluu põranda külge surutud, kael paikneb samuti sirge, ei lühene ega paindu. Hoidke rindkere lõdvestunud ja küünarnukid lahus. Treeningu haripunktil hoidke jäsemeid 10 sekundit, seejärel naaske algasendisse. Mõlema jala jaoks tuleks teha 10 toimingut; Me võtame kuju.\nLähteasend - istudes, jalad ettepoole sirutatud ja kokku viidud. Sokid venitatakse nii palju kui võimalik näo poole, selg jääb sirgeks.\nPöörake aeglaselt ettepoole ja kinnitage peopesadega ülaosale, proovige sirgelt painutada ja sirutage rindkerega põlvi, mis samuti treeningu ajal ei paindu. Treeningu haripunktis hoidke 7 sekundit, seejärel lõdvestage ja pöörduge tagasi algasendisse. Kokku peate harjutust tegema 10 korda; Me painutame.\nPüstiasendist sirge seljaga painutage jalad ette ja proovige oma peopesadega põrandale jõuda. Treeningu haripunktil liikuge sekundit, naaske siis aeglaselt algasendisse; Paljud inimesed võrdsustavad põlve venitamise ja kõõluste venitamise, eeldades, et need struktuurid on identsed. Kaasaegne meditsiin eraldab need kaks mõistet siiski selgelt ja määrab ära selle termini väga eksliku osundatud elementide suhtes. Liigesed kui liigese sekundaarsed tugikomponendid, ehkki elastsed, ei oma elastsust, nagu kõõlused.\nKõigil meetmetel, mis on otseselt suunatud venitamisele selles kontekstis, ei ole parimal juhul mingit mõju ja halvimal juhul kutsuvad need esile struktuuride mikrolõhkeid.\nSellepärast tähendavad kvalifitseeritud spetsialistid põlve kõigi komponentide tugevdamist, harjutuste tegemist ainult lokaliseerimisel lihaste treenimiseks. Kuidas popliteaalseid sidemeid venitada, vaadake videot: Üsna sageli kurdavad tavalised inimesed ja isegi sportlased valu ilmnemist pärast alajäsemete üldiselt ja eriti valutab liigese parast liblikas venitamist. Selle probleemi tekkimisel võib olla mitu põhjust: Eeltöötluse puudumine.\nKui lihaseid ei olnud enne harjutusi piisavalt soojendatud, võib treeningu ajal tekkida valu; Ürituste pidamise tehnika mittejärgimine. Liiga intensiivsete koormuste korral, mis viiakse läbi vajalikust kiiremini või aeglasemalt, tekivad mitmed ebameeldivad sümptomid, millest üks on valu; Mikrotraumade olemasolu.\nMõnel juhul võivad põlveliigese üksikute komponentide vanad mikrotraumad "reageerida" mis tahes füüsilisele mõjule koos valu sündroomi ja muude patoloogiliste ilmingutega; Kehv koolitus. Kui inimene pole varem regulaarselt tegelenud alajäsemete aktiivse füüsilise tegevusega, siis pärast mitmesuguste harjutuste tegemist kohe pärast nende sooritamist võib ta tunda üsna tugevat valu.\nMida teha, kui ilmneb valu sündroom? Kõigepealt tasub harjutusteks korralikult ette valmistuda, teostades sobivalt eelneva soojendava võimlemise võimlemise. Lisaks tuleks äkiliste ülekoormuste ja stresside vältimiseks regulaarselt läbi viia tegevusi. Samuti ärge unustage protseduuride teostamise tehnikat, samuti regulaarselt läbima tervisekontrolli ja tuvastama vigastusi, isegi väiksemaid. Nende hulka kuuluvad sellised Meeste ravi tuvides ravimid nagu Diclac, Ibuprofen, Ketorolac, Apizartron jne.\nSelles olukorras on ebasoovitav rakendada külma, et mitte naha ja pehmete kudede üle jahtuda. Mõnikord kasutatakse alternatiivina sooje kompresse.\nVictor Sistemov - saidi 1Travmpunkt ekspert Igaüks, kes on kunagi põlvevalu kogenud, teab, kui negatiivselt võib see mõjutada mitte ainult sporti, vaid ka elu üldiselt. Muidugi oleks põhjuse väljaselgitamiseks visiit füsioterapeudi juurde, eriti kui põlvevalu on tugev, süvenev või sellega kaasneb valulik krigistamine või turse - kõik võimaliku vigastuse tunnused.\nKuid mõnikord võib põlvevalu põhjus olla midagi nii lihtsat ja hõlpsalt parandatavat, nagu tuharate, puusade ja jalgade pinge. Põlveliigesevalu põhjustavad sageli füsioteraapia Bespoke Treatments kaasasutaja Dan Dan Giordano sõnul põlveliigesega seotud probleemid lihaste ja kõõluste nõrkusest või pingest, eriti reitest, tuharadest, seljatugedest, vasikatest ja nelipealihasest.\nPõlvevalu ennetamiseks ja leevendamiseks paindumise ja sirutamise, kükitamise ja seismise ajal on Giordano sõnul oluline vähendada pinget kõigis neis piirkondades. Seetõttu on esmatähtis, et teie puusad oleksid lõdvestunud ja tugevad. Siin on mõned harjutused tuharatele ja reitele, mis aitavad teil neid tugevdada. Järgnevad venitused on suunatud puusadele ja neile olulistele lihasrühmadele, mis on seotud põlvefunktsiooni toetamisega.\nPole tähtis, mida te teete, need venitused aitavad teie lihastel kindlalt, lõdvestunult ja valmis oma tööd tegema, mis kaitseb põlvi paremini liigse stressi ja pingete eest.\nKui teil on kipunud põlvevalu või ebamugavustunne, soovitab Giordano teha järgmised venitused iga päev, eriti enne treenimist ja sportimist. Tehke kumbagi 30 sekundit kuni minut, sõltuvalt sellest, kui raske teil on. See väldib nihestusi, põlveliigese nihestusi.\nSee venitus on lihtne viis puusade lõdvestamiseks: Astu põlvele. Kummardus puusaga põranda poole. Pigistage oma tuharad, et oma puusa paindumist veelgi venitada. Sirutage käsi üles küljelt, kus põrandal põlvitate. See aitab venitust tugevdada. Muutke jalgade asendit ja korrake.\nTuharate kurnamine võib põhjustada nelikantrepi liigset kasutamist, mis suurendab survet põlvedele. Giordano sõnul võib see põhjustada ka seljavalu ja jalgade valu. Gluteenipingete ennetamine aitab neil paremini funktsioneerida, kui nad võtavad teose suurema osa ahela teistest lihastest.\nSiin on lihtsaim viis seda teha: Lama selili Asetage vasak jalg parema nelinurkse valutab liigese parast liblikas kohale ja painutage paremat põlve.\nTõmmake parem jalg oma rindkere poole Kui venitamine ei tekita ebamugavusi, hoidke seda Muutke jalgade asendit ja korrake. Vöötrauad aitavad puusadel ja põlvedel toimida. Põlvede vältimiseks on teada, et põlvevigastused on põhjustatud seljatoe deformatsioonist, mistõttu on pisarate ärahoidmiseks väga oluline, et õlavarred püsiksid lõdvestunud ja liikuvad. Proovige seda osa: Seisake paremal jalal ja pange vasak jalg ette, kandke põrandal ja varvas üles.\nPainutage üle oma puusade ja painutage paremat põlve, nagu te kükitaksite Kui olete oma parema jala painutanud, hoidke vasakut jalga täielikult sirge, kogu oma kanna peal. Seda sirutust peaksite tundma sirgendatud jala kõverdamisel.\nGiordano sõnul avaldavad tihedad vasikad survet põlve tagumisele osale. Samuti võib see survestada jalgu ja aidata kaasa vigastustele nagu plantaarne fastsiit, mis põhjustab valu kanna lähedal.\nKummutage käed seina külge ja lükake Hoidke oma tagumine jalg sirge, kannaga põrandale Te tunnete venitust tagumises vasika piirkonnas Muutke jalgade asendit ja korrake. Mida pingelisem on nelinurkse lihaste lihas, seda tugevam on rõhk patellale, patellale. Tihe nelipealihas võib põhjustada valu, mis näib olevat põhjustatud valu põlvekehas.\nTehke seda venitust pingete leevendamiseks. Lie oma küljel Hoidke sääre sirge ja painutage ülemist põlve nii, et jalg oleks tuharatega samal tasemel. Toeta reieosa käega, painutades seda tuharate suunas. Te tunnete venitust nelipealihase piirkonnas Hoidke puusad püsivalt, nii et te ei rulluks treeningu ajal seljale.\nTõmmake põlve kand tuharate külge. See venitus on suunatud lihastele, reie sisekülgedele, mis aitavad neid lõdvestada. Pingelised adduktorid võivad põhjustada puusa ja vaagna ning lõpuks põlvede ebastabiilsust, vahendab Giordano.\nNende sirutamiseks on suurepärane viis: Pöörake kõverdatud põlvega oma küljele, hoides samal ajal teist jalga sirgena. Proovige hoida oma jala jalg, mida hoiate sirge, puudutades põrandat nii kaua kui Alumise loualuu sailitamise haigus Vajadusel asetage käed põrandale, et säilitada tasakaal Te tunnete venitust puusades ja puusaliigestes Muutke jalgade asendit ja korrake.\nNendest harjutustest kinni pidades vähendate liigeste vigastamise võimalust ja väldite pikaajalist põlvehooldust. Kahjuks pole nii profisportlased kui ka amatöörid immuunsed mitmesuguste vigastuste vastu. Kui te ei soovi nikastusi vältida või vajate kiiret taastumist pärast operatsiooni, saate meie veebisaidilt alati osta erineva toega raskusastmega põlveliigeseid. Põlveliiges on meie kehas üks suuremaid ja keerukamaid liigeseid.\nMida see tähendab, kui pärast treeningut on teie põlv paistes?\nKahjuks on ta altid vigastustele. Sidemete nikastumine või rebenemine võib tuleneda kukkumisest, löögist, ülekasutamisest või ebaloomulikust liikumisest.\nKui ohtlik see on ja mida see võib ohustada? Vigastusi on muidugi kõige parem vältida, kuid põlveliigese sidemete nikastumise korral hoiab õigeaegselt alustatud ravi ära ebameeldivad tagajärjed. Fotol - põlveliigese struktuur Põlve ligamentoosse aparaadi selgrood on tavaline vigastus. See kehtib eriti sportlaste kohta, varem võisid sellised kahjustused põhjustada sportlaskarjääri lõppu. Kuid enamikul juhtudel saab selliseid tagajärgi vältida. Põlvevigastused on tavalisemad spordialadel, näiteks: Kuid vigastus ei juhtu ainult sporditegevuse tõttu.\nJalade järsud painutused, järsud peatumised ja suunamuutused jooksmise ajal, raske raskuse tõstmine ja hüppamine võivad kõik põhjustada nikastusi.\nSportimisjärgne valu on trauma, ägedate või krooniliste põletikuliste protsesside sümptomiks ükskõik millises liigese struktuuris, samuti degeneratiivsete muutustega kudedes.\nSel juhul on põhjuseks tugev ja terav lihaste kokkutõmbumine. Põlveliigesed ühendavad nelja luud: reieluu, sääreluu ja sääreluu ning patella-patella vt ülaltoodud pilti. Just nemad säilitavad liigese struktuuri terviklikkuse ja kaitsevad seda liigse stressi eest. Kollateraalsed sidemed ühendavad reieluu ja säärte luid külgedel.\nNende venitus toimub põlve külgkokkupõrke tagajärjel - luude liigse nihke tõttu paremale või vasakule. Ristsidemed - eesmine ja tagumine.\nNeed asuvad sügavalt liigeseõõnes. Kahjustatud põlve liigsest paindumisest või pikenemisest. Ja ka siis, kui kukub talle alla või lööb eest või tagant. Patella enda ligament ühendab selle sääreluu sääreluuga.\nVigastus põlvele kukkumisel või hüppamisel maandumisel. Samuti kasutatakse paikselt salve, geeli, hõõrdumist ja kompresse. Podagra ravis kasutatakse ravimeid, mis takistavad kusihappe moodustumist. Remissiooni ajal artriidi kroonilises vormis viiakse läbi mitmeid protseduure, et säilitada liigeste liikuvus ja takistada kontraktuuride arengut.\nLiigeste raviks kasutatakse sageli kaerahelbeid. Keeda kolme supilusikatäit helbeid ml vees viis kuni seitse minutit tasasel tulel. Järgmisena jahutatakse kruub ja kantakse seejärel kompressina iga päev kahjustatud piirkondadele. Luupuse korral tekib näole punetav liblikakujuline lööve ning naha päikesetalumatus, lisaks võib esineda juuste väljalangemist, liigeste valu ja -turset, labakäte ja -jalgade külmetamist, peavalu, suu limaskesta haavandeid, hingamisraskusid, mäluhäireid.


Saaremaa piimatööstus tõstab toorpiima hinda - Maaleht\nAS-i Saaremaa Piimatööstus nõukogu esimehe Tõnu Posti sõnul otsustas nõukogu tõsta piima kokkuostuhinda praeguselt 21 sendilt 23 sendi peale, kirjutab Saarte Hääl. “Praegused müügiprognoosid ja turusituatsioon võimaldavad piimahinda uuesti tõstma hakata,” ütles Post, kelle sõnul selgub hinnatõusu täpne suurus kuu lõpuks ja see võib lubatud kahest sendist koguni suurem olla. “Praegu saame päris kopsakat kahjumit ja kui me seda selle hinnatõusuga oluliselt vähendame, siis on see ainult teretulnud,” lisas Post, kes on maakonna suurim piimatootja.\nTuule Gruppi kuuluva Pöide AG OÜ juhatuse liige Egon Jürisson ütles, et Saaremaa piimatööstuse nõukogu eilne otsus tõsta septembrist piima kokkuostuhinda 230 euroni tonni eest, tähendab seda, et saarlased saavad oma toodangu eest hetkel kõrgeimat hinda Eesti turul.\nPiimahind hakkas tõusma\nPiimatööstuste eksport kasvab, kuid tootjateni positiivne mõju veel jõudnud pole