Bicalutamide grindeks 50mg - tabl 50mg n10; n14; n28; n30; n50; n60; n90; n100 - RX.EE\nBicalutamide grindeks 50mg - tabl 50mg n10; n14; n28; n30; n50; n60; n90; n100\nATC Kood: L02BB03\nTootja: AS Grindeks\nBICALUTAMIDE GRINDEKS 50MG\ntabl 50mg N10; N14; N28; N30; N50; N60; N90; N100\nBICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg, õhukese polümeerikattega tabletid\n-Kui teil on lisaküsimusi, pidage nõu oma arsti või apteekriga.\n-Kui teil tekib ükskõik milline kõrvaltoime, pidage nõu oma arsti või apteekriga. Kõrvaltoime võib olla ka selline, mida selles infolehes ei ole nimetatud.\n1.Mis ravim on BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg ja milleks seda kasutatakse\n2.Mida on vaja teada enne BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg võtmist\n3.Kuidas BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg võtta\n5.Kuidas BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg säilitada\nBICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg sisaldab toimeainet bikalutamiid, mis kuulub ravimite rühma, mida nimetatakse antiandrogeenideks.\n–BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg tablette kasutatakse eesnäärmevähi raviks.\n–Ravim pärsib meessuguhormoonide, nagu testosteroon, toimeid.\nÄrge võtke BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg:\n-Seda ravimit ei tohi anda naistele ega lastele.\n-Kui olete bikalutamiidi või selle ravimi mis tahes koostisosa (loetletud lõigus 6) suhtes allergiline.\n-Kui te juba võtate teatud antihistamiinseid ravimeid (terfenadiin või astemisool) või tsisapriidi. Ärge võtke BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg kui midagi ülalnimetatust kehtib teie kohta. Kui te ei ole milleski kindel, pidage enne BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg võtmist nõu oma arsti või apteekriga.\nPidage nõu oma arsti või apteekriga enne BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg kasutamist:\n-Kui teil on probleeme maksaga.\n-Kui teil on suhkurtõbi ja te võtate juba mõnda ”LHRH analoogi”. Siia kuuluvad gosereliin,\nbusereliin, leuproreliin ja triptoreliin.\nKui te lähete haiglasse, öelge meditsiinipersonalile, et te võtate BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg.\nSeda ravimit ei kasutata lastel (vt lõik Ärge võtke BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg).\nMuud ravimid ja BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg\nÄrge võtke BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg kui te juba võtate mõnda alljärgnevatest ravimitest:\n-tsisapriid (kasutatakse teatud seedehäirete korral);\n-teatud antihistamiinsed ravimid (terfenadiin või astemisool).\nSamuti teavitage oma arsti järgmiste ravimite võtmisest:\n-suukaudsed verehüüvete teket takistavad ravimid (suukaudsed antikoagulandid nt varfariin);\n-tsüklosporiin (immuunsüsteemi pärssiv ravim);\n-kaltsiumikanali blokaatorid (kõrgvererõhu või mõnede südamehaiguste ravimid);\n-tsimetidiin (maohaavandite ravim);\n-ketokonasool (kasutatakse naha ja küünte seennakkuste raviks).\nBICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg koos toidu ja joogiga\nBICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg tablette võib võtta koos toidu ja joogiga.\nNaised ei tohi bikalutamiidi võtta.\nBikalutamiid ei mõjuta tõenäoliselt teie võimet juhtida autot või käsitseda masinaid või mehhanisme. Kui te siiski tunnete end unisena, olge nende tegevuste sooritamisel ettevaatlik.\nBICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg sisaldab laktoosi\n–Tavaline annus täiskasvanule on üks tablett üks kord ööpäevas.\n–Neelake tablett tervena koos joogiveega.\n–Püüdke ravimit võtta iga päev samal kellaajal.\n–Ärge lõpetage ravimi kasutamist isegi kui tunnete ennast tervena, kui arst ei ole seda soovitanud.\nKui te võtate BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg rohkem kui ette nähtud\nKui te olete võtnud rohkem BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg tablette kui ette nähtud, pöörduge koheselt oma arsti poole või lähimasse haiglasse.\nKui te unustate BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg võtta\nKui te unustate ööpäevase annuse võtmata, jätke see vahele ja võtke oma järgmine annus tavalisel ajal. Ärge võtke kahekordset annust, kui annus jäi eelmisel korral võtmata.\nEsinevad aeg-ajalt (vähem kui ühel kasutajal 100-st). Sümptomiteks võivad olla järsku tekkiv:\n-nahalööve, sügelus või nõgestõbi\n-näo, huulte, keele, kõri või teiste kehaosade paistetus\n-õhupuudus, hingeldus või hingamisraskused.\nSelliste nähtude ilmnemisel pöörduge otsekohe oma arsti poole.\nPöörduge koheselt oma arsti poole ka siis, kui teil tekib mõni järgmistest kõrvaltoimetest:\nVäga sage (esineb rohkem kui ühel kasutajal 10-st):\nSage (esineb vähem kui ühel kasutajal 10-st):\n-naha või silmade kollasus (ikterus). See võib olla maksaprobleemide ja harvadel juhtudel (esineb vähem kui ühel kasutajal 1000-st) maksakahjustuse tunnuseks.\nAeg-ajalt (esineb vähem kui ühel kasutajal 100-st):\n-tõsine hingamisraskus või äkiliselt süvenev hingamispuudulikkus, võimalik et koos köha või palavikuga. See võib olla kopsupõletiku, mida nimetatakse interstitsiaalseks kopsuhaiguseks, tunnuseks.\n-haiglane enesetunne (iiveldus)\n-rindade turse ja tundlikkus\n-punaste vereliblede arvu vähenemine (aneemia), mis võib põhjustada väsimust ning kahvatust.\n-juuste tagasikasv või juurdekasv\nArst võib teha teile teatud vereanalüüse, et kontrollida võimalikke muutusi teie veres.\nÄrge ehmuge võimalike kõrvaltoimete loetelust. Tõenäoliselt ei ilmne teil ühtegi neist. Kui teil tekib ükskõik milline kõrvaltoime, pidage nõu oma arsti või apteekriga. Kõrvaltoime võib olla ka selline, mida selles infolehes ei ole nimetatud.\nHoidke oma tablette originaalpakendis.\nHoidke seda ravimit laste eest varjatud ja kättesaamatus kohas. See ravimpreparaat ei vaja säilitamisel temperatuuri eritingimusi.\nÄrge kasutage seda ravimit pärast kõlblikkusaega, mis on märgitud karbil pärast „Kõlblik kuni:". Kõlblikkusaeg viitab selle kuu viimasele päevale.\nÄrge visake ravimeid kanalisatsiooni ega olmejäätmete hulka. Küsige oma apteekrilt, kuidas visata ära ravimeid, mida te enam ei ei kasuta. Need meetmed aitavad kaitsta keskkonda.\nMida BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg sisaldab\n-Toimeaine on bikalutamiid.\nIga tablett sisaldab 50 mg bikalutamiidi.\n-Teised koostisosad on:\nTableti sisu: laktoosmonohüdraat, povidoon K-30, naatriumtärklisglükolaat, magneesiumstearaat.\nTableti kate: Opadry White Y-1-7000, mis sisaldab hüpromelloosi, titaandioksiidi (E171), makrogool 400.\nKuidas BICALUTAMIDE GRINDEKS 50 mg välja näeb ja pakendi sisu\nValge, ümmargune, kaksikkumer õhukese polümeerikattega tablett.\n10, 14, 28, 30, 50, 60, 90, 100 tabletti pakendis.\nKrustpils 53, Rīga, LV-1057, Läti\nFaks: +371 67083505\nE-mail: See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\nTECNIMEDE Sociedade Técnico-Medicinal, S.A., Sacavém, Portugal\nSee ravimpreparaat on saanud müügiloa Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikides järgmiste\nSoome, Läti, Leedu, Eesti\nBicalutamide Grindeks 50 mg õhukese polümeerikattega tabletid\nInfoleht on viimati uuendatud septembris 2013\nÜks tablett sisaldab 50 mg bikalutamiidi. INN. Bicalutamidum\nTeadaolevat toimet omav abiaine: üks tablett sisaldab 60 mg laktoosmonohüdraati.\nKaugelearenenud eesnäärmevähi ravi kombinatsioonis luteiniseerivat hormooni vabastava hormooni (LHRH) analoogiga või kirurgilise kastratsiooniga.\nTäiskasvanud mehed, kaasa arvatud eakad\nÜks tablett (50 mg) üks kord ööpäevas.\nRavi bikalutamiidiga tuleb alustada vähemalt 3 päeva enne ravi alustamist LHRH analoogiga või samaaegselt kirurgilise kastratsiooniga.\nLastel on BICALUTAMIDE GRINDEKS vastunäidustatud (vt lõik 4.3).\nNeerukahjustusega patsiendid ei vaja annuse korrigeerimist.\nKerge maksakahjustusega patsiendid ei vaja annuse korrigeerimist.\nMõõduka kuni raske maksakahjustusega patsientidel võib ravim organismi kumuleeruda (vt lõik 4.4).\nRavim on naistele ja lastele vastunäidustatud (vt lõik 4.6).\nTerfenadiini, astemisooli või tsisapriidi samaaegne manustamine on vastunäidustatud (vt lõik 4.5).\nRavi alustamine peab toimuma spetsialisti otsese järelvalve all.\nBikalutamiid metaboliseerub ulatuslikult maksas. Andmed näitavad, et raske maksakahjustusega patsientidel võib ravimi eliminatsioon olla aeglasem, mille tagajärjel võib bikalutamiid kumuleeruda. Seetõttu peab bikalutamiidi kasutamisel mõõduka kuni raske maksakahjustusega patsientidel olema ettevaatlik.\nVõimalike muutuste avastamiseks maksas tuleb kaaluda regulaarset maksafunktsiooni kontrolli. Enamik muutustest ilmneb kuuel esimesel bikalutamiidravi kuul.\nBikalutamiidi kasutamisega seoses on harva täheldatud raskeid maksakahjustusi ja maksapuudulikkust ning on teatatud surmaga lõppenud juhtudest (vt lõik 4.8). Raskete muutuste esinemisel tuleb bikalutamiidravi lõpetada.\nLHRH agoniste saavatel meestel on leitud glükoosi tolerantsuse vähenemist. See võib avalduda diabeedina või glükeemilise kontrolli kadumisena olemasoleva diabeedi korral. Seetõttu tuleb kaaluda vere glükoosisisalduse jälgimist patsientidel, kes saavad bikalutamiidi kombinatsioonis LHRH agonistidega.\nBikalutamiid pärsib tsütokroom P450 (CYP3A4) aktiivsust, mistõttu peab olema ettevaatlik kui manustatakse samaaegselt ravimitega, mis metaboliseeruvad peamiselt CYP3A4 vahendusel (vt lõigud 4.3 ja 4.5).\nPatsiendid, kellel on harvaesinev pärilik galaktoositalumatus, laktaasidefitsiit või glükoosi-galaktoosi imendumishäire, ei tohi seda ravimit kasutada.\nBikalutamiidi ja LHRH analoogide vahel ei ole tõestatud farmakodünaamilisi ega farmakokineetilisi koostoimeid.\nIn vitro katsed on näidanud, et R-bikalutamiid on CYP 3A4 inhibiitor ja avaldab nõrgemat pärssivat toimet CYP 2C9, 2C19 ja 2D6 aktiivsusele.\nKuigi kliinilistes uuringutes, kus kasutati tsütokroom P450 (CYP) aktiivsuse markerina antipüriini, ei leidnud tõestust võimalikud koostoimed bikalutamiidiga, oli midasolaami keskmine sisaldus plasmas (AUC) pärast 28-päevast bikalutamiidiga koosmanustamist kuni 80% suurem. Kitsa terapeutilise indeksiga ravimite puhul võib selline tõus tähtsust omada. Seetõttu on bikalutamiidi manustamine koos terfenadiini, astemisooli ja tsisapriidiga vastunäidustatud (vt lõik 4.3). Ettevaatlik peab olema bikalutamiidi manustamisel koos selliste ravimitega nagu tsüklosporiin ja kaltsiumikanali blokaatorid. Nende ravimite annused võivad vajada vähendamist, eriti kui ilmneb nende toimete tugevnemine või kõrvaltoimed. Tsüklosporiini puhul soovitatakse hoolikalt jälgida ravimi kontsentratsiooni plasmas ja kliinilist seisundit nii pärast bikalutamiidravi alustamist kui selle lõppu.\nEttevaatlik peab olema bikalutamiidi kasutamisel koos teiste oksüdatsiooni inhibeerivate ravimitega, nagu tsimetidiin ja ketokonasool. Teoorias võib selle tagajärjel suureneda bikalutamiidi kontsentratsioon plasmas, mis võib teoreetiliselt suurendada kõrvaltoimete esinemissagedust.\nIn vitro katsed on näidanud, et bikalutamiid võib välja tõrjuda kumariin tüüpi antikoagulandi varfariini tema valguga seondumise kohast. Seega soovitatakse hoolikalt jälgida protrombiiniaega, kui bikalutamiidravi alustatakse patsientidel, kes saavad juba kumariini tüüpi antikoagulante.\nBikalutamiid on naistele vastunäidustatud ning seda ei tohi manustada raseduse ja rinnaga toitmise ajal.\nOn ebatõenäoline, et bikalutamiid mõjutab patsiendi võimet juhtida autot või käsitseda masinaid. Siiski tuleb märkida, et vahel võib esineda unisust. Patsiendid, keda see puudutab, peavad olema tähelepanelikud.\nSelles lõigus toodud kõrvaltoimed on defineeritud järgmiselt: väga sage (≥1/10), sage (≥1/100 kuni <1/10), aeg-ajalt (≥1/1000 kuni <1/100), harv (≥1/10000 kuni <1/1000), väga harv (<1/10000), teadmata (ei saa hinnata olemasolevate andmete alusel).\nTabel 1 Kõrvaltoimete esinemissagedus\nÜlitundlikkus, angioödeem ja urtikaaria\nLibiido langus, depressioon\nMüokardiinfarkt (on teatatud letaalsetest\n(on teatatud letaalsetest juhtudest)\nKõhuvalu, kõhukinnisus, iiveldus\nMaksapuudulikkus4 (on teatatud letaalsetest\nAlopeetsia, hirsutism/ karvade tagasikasv,\nnaha kuivus, sügelus, lööve\nGünekomastia ja rinnanäärmete hellus\n1 Sellest on teatatud eesnäärme vähi ravis kasutatavate LHRH agonistide ja antiandrogeensete ravimite farmakoepidemioloogilises uuringus. Risk näib olevat suurem, kui bikalutamiidi kasutatakse kombinatsioonis LHRH agonistidega.\n2 Registreeritud kõrvaltoimena turuletulekujärgsete andmete läbivaatamise järel. Sagedus on määratud interstitsiaalse kopsuhaiguse teatatud kõrvaltoimete sageduse põhjal 150 mg annusega randomiseeritud ravi ajal EPC-uuringutes.\n3 Maksafunktsiooni muutused on harva raskekujulised ja tavaliselt mööduvad, taanduvad või paranevad ravi jätkumisel või pärast ravi lõpetamist.\n4 Registreeritud kõrvaltoimena turuletulekujärgsete andmete läbivaatamise järel. Esinemissagedus on määratud maksapuudulikkuse kõrvaltoimeteatistest patsientidel, kes said teadlikult (open-label) bikalutamiidi 150 mg EPC uuringutes.\n5 Võib vähendada samaaegse kastratsiooniga.\nÜleannustamisest ei ole teatatud. Kuna spetsiifiline antidoot puudub, peab ravi olema sümptomaatiline. Dialüüsist tõenäoliselt abi ei ole, kuna bikalutamiid seondub suures osas valkudega ning seda ei leidu uriinis muutumatul kujul. Näidustatud on üldised toetavad ravimeetmed, sh eluliste näitajate sage jälgimine.\nFarmakoterapeutiline rühm: hormoonide antagonistid ja sarnased ained, antiandrogeenid, ATC-kood: L02BB03\nBikalutamiid on mittesteroidne antiandrogeen, millel ei esine muud endokriinset aktiivsust. Ta seondub androgeeniretseptoritega, aktiveerimata geeniekspressiooni, pärssides seega androgeenset stimulatsiooni. Selle pärssimisest tuleneb eesnäärme kasvaja taandareng. Ravi katkestamine võib mõnedel patsientidel põhjustada antiandrogeeni ärajätusündroomi.\nBikalutamiid on ratsemaat, mille antiandrogeenne aktiivsus on peaaegu täielikult seotud\nBikalutamiid imendub pärast suukaudset manustamist hästi. Puuduvad igasugused tõendid selle kohta, et toit mõjutaks kliiniliselt olulisel määral biosaadavust.\n(S)-enantiomeer eritub (R)-enantiomeeriga võrreldes organismist kiiresti, kusjuures viimase eliminatsiooni poolväärtusaeg plasmas on ligikaudu 1 nädal.\nBikalutamiidi kasutamise korral üks kord ööpäevas kuhjub (R )-enantiomeer oma pika poolväärtusaja tõttu ligikaudu 10-kordselt.\n50 mg bikalutamiidi manustamisel ööpäevas on (R)-enantiomeeri püsikontsentratsioon plasmas ligikaudu 9 mikrogrammi/ml. Püsikontsentratsioon koosneb 99% ulatuses peamiselt toimet omavast\n(R)-enantiomeeri farmakokineetikat ei mõjuta patsiendi vanus, neerukahjustus ega kerge kuni mõõdukas maksakahjustus. On tõendeid selle kohta, et raske maksakahjustusega patsientidel elimineerub (R)-enantiomeer plasmast aeglasemalt.\nBikalutamiid seondub suurel määral valkudega (ratsemaat 96%, (R)-bikalutamiid 99,6% ulatuses) ning metaboliseerub ulatuslikult oksüdatsiooni ja glükuronisatsiooni teel; metaboliidid erituvad ligikaudu võrdsetes osades nii neerude kui sapi kaudu.\nBikalutamiid on tugevatoimeline antiandrogeen ja segafunktsiooniga oksüdaaside indutseerija loomadel. Loomadel on ravimi toimete tulemusteks arvatud olevat muutused märklaudorganis (sh kasvajate esilekutsumine). Mittekliinilised andmed ei näita erilist ohtu kaugelearenenud eesnäärmevähiga patsientidele.\nOpadry White Y-1-7000, milles sisaldub:\nPVC/Al ja PVC/PVDC/Al blistrid\nMüügiloa esmase väljastamise kuupäev: 03.02.2010\nMüügiloa viimase uuendamise kuupäev: 31.01.2012\nRavimiametis kinnitatud septembris 2013


Kas toetada ja keda toetada (oma lasteraamatutega)? | Elust kirju: Epp Petrone ajaveeb\nKas toetada ja keda toetada (oma lasteraamatutega)?\nMeil hakkab siin esimene lasteraamat trükivalmis saama ja sellega seoses mõlgutan mõtet: kas ja keda toetada? Kui ma leiaks selle ühe ja õige lapsi aitava organisatsiooni, siis teeks teoks – pikaajalise projekti kõigi nüüdsest välja tulevate lasteraamatutega (mida on plaanis palju!).\nPaneks raamatu tagakaanele a la “10 krooni sinu rahast läheb —le —ks (kellele, milleks?)”. See 10 krooni poleks inimesele suur raha, minu kasuminälg ka nii suur pole, ja saaks konkreetsele fondile, organisatsioonile ka veidi avalikku tähelepanu tõmmata, ehk aitaks tulevikus veel keegi peale minu.\nÜks ja kõige lihtsam võimalus oleks Tartu Lastehoiu Selts, millega ise seotud olen (olen liige ja olen seltsile juba annetanud remonditarbeid… ja palju aega ja energiat ka :). Samas, tundub, et selts ongi juba liikuma saanud ja jõuab faasi, kust Tartu linn aitab edasi.\nVõibolla on kusagil mingi usaldusväärne organisatsioon, mis rohkem abi vajaks ja mis lapsi/noori aitaks?\nNäiteks on teada, et raskes olukorras on need lastekodulapsed, kes peavad ellu astuma. Guugeldasin: kus on selline fond, kes oleks partneriks ja kelle kaudu läheks rahatoetus neile noortele, kes täisealiseks saades peavad lastekodust lahkuma?\nLeidsin hea probleemartikli ja leidsin lastekodutaustaga inimesi aitava organisatsiooni, pöördungi nüüd nende poole ja vaatame, kas tuleb koostöö välja, kas on pärituul. Nad korraldavad temaatilisi üritusi ja noortekodu, aga mu algne idee oli, et võiks olla lausa mingisugune rahaline toetus konkreetsetele inimestele…? Aga kes selle siis otsustaks, kellele? Endal ka on see mõte veel toores.\nAga ehk on mingi teema või org-n, millele ma ei osanud mõelda, ehk oskate teie kaasa mõelda ja soovitada?\nSee postitus avaldati Eesti elu, kirjastamine kategoorias 5 juuni 2008 , autoriks Eppppp.\n← Aga kuidas teie raamatuid ostate? Killukesi →\n26 mõtet “Kas toetada ja keda toetada (oma lasteraamatutega)?”\nNirti 5 juuni 2008, 11:59\nmina soovitaksin sul toetada mingit sellist organisatsiooni, mis tegeleb koduvägivallaohvritega. Tallinnas näiteks peaks ju olema mingi emade ja laste varjupaik, kuhu nad saavad oma vägivaldsete abikaasade või elukaaslaste eest põgeneda koos lastega. Usun, et see on üsna kurb ja lohutu paik.\nIlmselt on selliseid organisatsioone veel.\nHeidi 5 juuni 2008, 12:09\nTartus on samuti Ema ja lapse varjupaik.\nKK 5 juuni 2008, 13:06\nLastekodulaste teemale lisaks oskan kirjutada, et kui need elluastujad saavad rahalise toetuse (lisaks ühekordsele riigitoetusele), siis see neid palju ei päästa. Probleem on selles, et laps peab minema tagasi oma piirkonda, kust ta kunagi lastekodusse on tulnud. Sealne KOV peab tagama elamispinna, mida neil enamasti pakkuda ei ole. Täiesti tavaline on skeem, et laps jõuab tagasi samasse keskkonda, kust ta tuli – joodikutest pered, vägivald jne. Sest tal pole kuhugi minna.\nTeine probleem on see, et need lapsed, kes elavad lastekodus, reeglina ei oska rahaga midagi peale hakata, neil puudub vastav oskus, kuna terve lastekodus veedetud aja jooksul neil ju taskuraha või oma raha kui sellist ei ole.\nVõibolla on siin koht, kuhu investeerida? nt läbi kodumajandus koolituse, kursuste vms.\nMitte et ma arvaks, et lastekodulapsi ei ole vaja toetada, kindlasti oleks see hea mõte aga toetusskeem vajaks tõsist analüüsi.\nLastekodu, kellega mina olen kokku puutunud paari aasta vältel kurdab, et lapsed varastaks ja teeks rahaks kõik, mida annab rahaks teha – et osta suitsu ja alkoholi.\nMeil on lastekodudest lihtsalt nii teistsugune ettekujutus, minul vähemalt oli. Tegelikkus on palju karmim, lastekodu on tänapäeval nagu sotsiaaltöökeskus. Võtab vastu tänavalapsed, tegeleb perevägivalla probleemidega, väärkoheldud lastega jne. Väikelastekodudest reeglina edasi lapsed ei satu, pisikesed lapsendatakse kiirelt. Too lastekodu on öelnud ka, et paljud pakuvad rahalist abi (eriti jõulude ajal) aga neil oleks abi vaja hoopis sotsiaalses mõttes (ühisüritused, sõber väljast, sotsiaalne võrgustik, eeskujud jne).\nVõib olla on sellest infost kasu valikute tegemisel.\nMerle 5 juuni 2008, 13:37\nNojah, oleneb mida Sa otsid. Tartus on nii Naistevarjupaik kui Ema ja lapse varjupaik, Turvakodu, Lastekaitseliit, Kristlik Kodu, Kristlik Noortekodu, Caritas-Eesti jne jne jne. Igal omad head ja vead 🙂 Ja miks mitte toetatad lastehoiu seltsi, kes normaalsetele inimestele teenust osutab? Ja enne kui otsustad, kohtu nende inimestega, näiteks Orvuna Kasvanute Liiduga ja vaata, mis tunne tekib …\nHadriane 5 juuni 2008, 13:37\nAga kas Unicefiga ei annaks mingisugust koostööd teha? Või nendega koos uut projekti välja töötada, mille kaudu saaks raha konkreetsetele inimestele suunata? Unicef tegeleb ju selliste väiksemate prohjektidega ka ja on väga usaldusväärne, paljude kogemustega organisatsioon.\ntäpitark 5 juuni 2008, 15:04\nMida suurem organisatsioon, seda laialivalguvam see kõik on. Ja huupi kuhugi raha kandmine aitamise sihiga on üldse kahtlane. Mu meelest oleks mõistlik aidata õnge hankida, mitte kala pakkuda. Ja kuivõrd tegemist ei saa tõenäoliselt olema miljarditega, vähemalt mitte kohe, siis soovitaksin mina võtta sul ühendust Tartu Kristliku Noortekoduga. Neil on nii päevakeskus piisava koduse hooleta lastele kui ka väike lastekodu. Ja selle lastekodu juures on erakordselt sümpaatne see, et nad väga rõhuvad haridusele. Võta ühendust noortekodu juhataja Külli Kooliga ja pidage aru – ehk saab teha nt mingi fondi, kust saaksid õpinguaastate jooksul stippi need kasvandikud, kes lähevad õppima kõrgkooli. Praegu nt on neid kodulehekülje andmeil kolm. Kui fond kasvab-kosub, siis nt ka need, kes kutsekooli lähevad – et õhutada võimekaid lapsi õppima. Siis oleks iga sent sellest rahast asja ette läinud.\ntäpitark 5 juuni 2008, 15:28\nKui tahad täpset ülevaadet nende tegemistest, vaata kodukat http://www.zone.ee/tartuknk/\nv. 5 juuni 2008, 17:46\nKuduva koeraomaniku kommentaar tuletas meelde, et kümmekond aastat tagasi oli Tartus mingi selline asutus, kes tegeles nn vanema venna/õe programmiga. Ehk siis lastekodulastega tegelesid gümnaasiumis ja ülikoolis käivad noored – käisid kinos, “hängisid” niisama…\nMerle 5 juuni 2008, 21:53\nTartu Laste Tugikeskusel on/oli programm Vanem Õde, Vanem Vend http://www.tugikeskus.org.ee/\nterje 5 juuni 2008, 22:08\nlihtsalt soovitan küsida näiteks sealt nõu http://www.persona.ee\nkatt 5 juuni 2008, 23:38\nseidi 6 juuni 2008, 23:49\nee…ei, ära küsi nõu. Uuri ise ja vali keegi välja, keda toetada. See kristliku noortekodu jaoks edasiõppijaid toetava fondi asutamine, mida siin eespool pakuti, ón mu meelest hea konkreetne võimalus.olen nendega kunagi praktika käigus ülikooliajal kokku puutunud ja minu meelest on see just selline koht, kus sul on ka hiljem kõigest ülevaade olemas, kuhu raha läks ja mis sest sai. Muidu mõni nõuandjafirma trükib selle raha eest jälle hunniku läikival paberil voldikuid – et narkootikumid hukutavad vmt totrust – ja ongi su raha läind täiesti mõttetuks asjaks.\nRiin 7 juuni 2008, 07:43\nKuulmislangusega lapsi aitab MTÜ Audiere, kus kogutakse raha selleks, et aidata lastel saada sisekõrvaimplantaat.\nMarx 8 juuni 2008, 17:37\nToeta parem tavalisi lasteaedu oma raamatutega, et iga lasteaed saaks ühe või kaks eksemplari. Tavalapsi ei kipu keegi toetama, aga vanematel kipub järjest vähem aega lugemiseks (ja lastele üldse) olema. Selle vähese raha eest, mis riiklikes lasteaedades ühe lapse kohta antakse, raamatuid eriti ei osta. Nuuks. Olen ise lasteaiaõpetaja ja kurvastan alati, et ei jaksa rühma raamatuid osta.\nkukupai 9 juuni 2008, 19:26\nIdeid on siin juba palju pakutud, lisaksin ühe veel. Võiksid võtta ühendust Lendava Konnaga, lendavkonn.blogspot.com Tema asutas MTÜ eesmärgiga toetada laste keeleõpet. Aga kooli juhtkond ei võtnud vedu. Kuna Sa oled ise maailmas palju ringi liikunud, siis mõistad, et hea võõrkeelteoskus avab palju uksi. Miks mitte siis anda võimalust?\nMuidugi on väga hea idee ka lastekodust lahkujate järje peale aitamine.\nAh, kui aus olla, on neid auke liigagi palju. Kõige parem oleks leida konkreetne väljund, mingite voldikute ja plakatite trükkimiseks saab raha eurofondidest kah.\nJaan 10 juuni 2008, 11:01\nVäga lahe idee! Lisaks konkreetsele rahasummale aitab tagakaas heale algatusele ka teiste inimeste tähelepanu tõmmata. Võib-olla lisada ka algatuse kodulehekülje ja / või pangaarve numbri?\nNeli üldist soovitust:\n1. Kindlasti – nagu eespool ka soovitati – minna organisatsioonile külla! Kui nendega tekib hea klapp ja vastastikune usaldus, on toetamine palju inspireerivam ja rõõmurohkem.\n2. Tasub helistada mõnele neutraalsele lastekaitse eksperdile (nt ministeeriumist või maavalitsusest): kas organisatsioon on tõesti nii tulemuslik, nagu endast mulje jätavad?\n3. Mõttekas on teha umbkaudse arvestuse, kui suur võib raamatute müügist laekuv annetussumma olla. Selle põhjal on parem otsustada, kas konkreetse algatuse eelarve juures sellest ka reaalset abi võiks olla. Samas: kui eesmärgiks tagakaane abil organisatsiooni tuntust suurendada, pole konkreetne toetussumma nii oluline.\n4. Olen nõus mõne eelkirjutanuga, et nii mõnigi kord on lastele otse raha või nänni andmise asemel parem toetada ja motiveerida neid, kes laste sotsiaalse arenguga tegelevad (nt tugiisikud).\nOmalt poolt lisan ajurünnaku loetellu veel:\n* SOS Lasteküla Eesti Ühing (www.sos-lastekyla.ee). Nemad on plaanimas uuendust: uue mudeli järgi paigutatakse pered elama kohalikku kogukonda, mis tähendab, et majad on hajali elurajoonides, ning perevanematena hakkavad tööle abielupaarid ehk SOS ema ja isa.\n* Sotsiaalprobleemide kaudse ennetusega ja noorte kujundamisega hoolivalt ettevõtlikuks tegeleb Heateo noorteprogramm (www.sinanoored.ee).\nKui huvi algatuste välja valimisse põhjalikumalt aega panustada, saab praktilisi näpunäiteid Heateo poolt välja käsiraamatust “Kuidas teha head hästi” (http://www.heategu.ee/doc/kasiraamat.pdf).\nPõnevat valikute tegemist!\nKonkreetsest välja valitud organisatsioonist sõltumatult on igal juhul tegemist väga tänuväärt mõttega.\nPille 11 juuni 2008, 18:28\nTahaks ka teha soovituse, eks ikka selle pärast, et olen ise sellesse organisatsiooni palju aega ja energiat pannud. MTÜ Le-Lu-La (www.lelula.ee) palub mängimise võimalust tavalisest kodust lastele, neile emmedele, kel laps on aias käimiseks veel liiga väike, pole kohta, pole sobiv keskkond jms põhjustel. MTÜ tegutseb vabatahtlikkuse alusel ja toetust vajame väga konkreetseks asjaks – tahaks leida ruumid kesklinnas, mis võimaldaksid mängutoa teenust veelgi paremini pakkuda.\nMis on Lelula ideoloogia? Tahame toetada emade-isade ja laste koosmängu, arendavaid mänguasju ja toredat keskkonda pakkudes. Peame lastepsühholoogide, logopeedide ja eripedagoogiega lastevanemate vestlusringe. Pakume võimalust mängiasju laenutada (väikese tasu eest). Iga vanem teab, et uus mänguasi pakub huvi 10-14 päeva. Et uus kann nurka tolmu koguma ei jääks on mõtet asi laenutada (erit nt väikelaste mänguasju, puzzlesid, mis end väga kiiresti ammendavad, kuid väga arendavad ja toredad on).\nLisaks on Le-Lu-La korraldanud regulaarselt sünnipäevi lastekodulastele leides sponsorid toidu ja kingituste ostmiseks. Üldiselt tulemegi toime oma tegevustega, aga profiili laiendamiseks vajame juurde huvilisi vabatahtlikke ja paremaid ruume.\nEt kui tahta toetada neid nn normaalseid alla 7a lapsi, kelle tegevust riik tegelikult eriti ei toeta muul moel kui emapalk ja lasteaiakoht.\nEppppp 12 juuni 2008, 13:48\nAitäh kõigile soovitajatele, ma uurisin ja mõtlesin kõik siin mainitud variandid läbi ja lõpuks otsustasin lihtsalt sisetunde põhjal “Dharma” fondi kasuks. Asutame stipendiumi, nii selle kui järgmiste raamatute abil koguneb raha, mis toetab…\naga ma kopeerin teksti, mis läheb tagakaanele:\nSeda raamatut ostes annetad 10 krooni stipendiumiks, mis läheb hästi õppivatele lastekodulastele. Loe täpsemalt http://www.dharma.ee.\n(praegu seal veel sellest kirjutatud pole, aga küll raamatu ostuvõrku jõudmise ajaks on.)\nJP 13 juuni 2008, 08:24\nDharma on ju Sõõrumaa asutatud fond, mida Malle Eenmaa juhib, seda ikka tead või?\nEppppp Postituse autor 13 juuni 2008, 10:48\nTean küll, uurisin tausta. Minu jaoks olid need tuntud ja tugevad nimed märk sellest, et see fond ei kao kusagile ära. Eenmaa-Maapanga juhtumile pole siin minu meelest küll mõtet vihjata, see oli nii segane lugu ja ma kaldun arvama, et ta nn pandi tanki.\nIgatahes tuleb konkreetse statuudiga stipendium, ilmselt saavad kandideerida kõik hästi õppivad lastekodulapsed. Ja see raha ei lähe kusagile kõrvale, vaid konkreetselt inimestele.\nKui liiga karta “aga mis siis juhtub, kui…”, siis ei saaks ju üldse midagi teha.\nseidi 17 juuni 2008, 20:09\nehhh…, ikka jälle sinna, kus niigi on. Sõõrumaa-Eenmaa on suutnud ja suudavad sinna seda raha niigi kokku ajada, aga väikesed, no kasvõi see pakutud Tartu lastekodu, kus ka ju just õppimiseks olnuks see stipp…\nEga asjata ei öelda: kus on, sinna tuleb juurde.\nAga noh, ega raha siis olulisim ole – ju need tublid vanemate hooleta kasvanud lapsed, kes väikesest Tartu lastekodust ülikooli lähevad, saavad sellegi üle rõõmustada, et lastekodu endiselt nende kindel tagala on, mis siin rahast…\nEppppp 18 juuni 2008, 15:40\nNeed Tartu lastekodu lapsed saavad ju samamoodi kandideerida sellele stipile.\nMerle 18 juuni 2008, 17:14\nSellist stippi annab välja ka Eesti Lastefond http://www.elf.ee/108\nEppppp Postituse autor 18 juuni 2008, 18:18\nSeal – “Käesoleval hetkel antakse õppestipendiume vaid kõrgkoolis õppivatele lastekodukasvandikele.”\nHeler 19 juuni 2008, 08:56\nAppike, mis te õiendate inimesega, Eppppp võib toetada, keda ja kuidas ta soovib. Pealegi on see ju enamvähem see algne idee, mis tal oligi, aidata lastekodukaid.\nthela 30 juuni 2008, 13:27\nDharma on hea valik. Oleme ise kaks aastat nende tugiisikute koolituse projekte toetanud ja alati väga hea tagasiside saanud. Et raha on õigesse kohta läinud. Mõne väiksema projekti puhul on raha kadunud nagu mutiauku, lõpuks pole raha, projekti ja halvemal juhul ka MTÜ-d…


Reformierakond & IRL & SDE 2007 | Reformierakond\nSelleks kavandab valitsusliit ja viib aastatel 2007-2011 ellu järgmised fiskaal-, majandus- ja õigus- ning hariduspoliitilised sammud:\n3) ergutab kolmanda ja neljanda lapse sündi perre, selleks muudab seadusi selliselt, et alates kolmandast lapsest makstakse vanemale vanemahüvitise maksmise perioodi jooksul täiendavat toetust tema 0,5-kordse vanemahüvitise ning alates neljandast lapsest ühekordse vanemahüvitise määras (seadustatakse nn Eesti taassünni preemia). Vanemahüvitise seaduse muudatused võetakse vastu 2007. aasta esimesel poolel;\n5) et tagada väikelastega peredele haiguse korral hool ja arstiabi, maksab riik vanemahüvitist saava vanema eest vanemahüvitise määra alusel 13% ravikindlustusmaksu - väikelastega perede terviseriskid saavad kindlustatud;\n7) suurendab vanemahüvitise maksmise lõppemisest kuni lapse 3-aastaseks saamiseni makstava lapsehooldustasu määra 2009. aastaks 1200 kroonilt 1600 kroonini kuus;\n8) loob lasteaiakohtade arvu suurendamiseks ning lasteaiaõpetajatele põhikooliõpetajatega võrdse alampalga maksmisele kaasaaitamiseks uute lasteaedade ehitamise riikliku investeeringute programmi „Igale lapsele lasteaiakoht!" 400 miljoni krooni suuruses aastamahus ning algatab seadusemuudatused, mis aitavad lahendada lasteaiakohtade nappust;\n9) täiendab koolieelse lasteasutuse seadust sättega, mille kohaselt omavalitsus, kes ei taga sobivat lasteaiakohta seda sooviva vanema lapsele, peab vanemale kompenseerima lasteaialapse nn pearaha - et vanem saaks ise korraldada lapsele hoiuteenuse ja alushariduse andmise;\n10) et suurendada vanemate valikuid oma laste arendamisel ja töö- ja pereelu ühitamisel ning lihtsustada vanemate tööturule tagasipöördumist, arendab edasi paindlikke töö- ja lastehoiuvõimalusi, toetab lapsega kodus oleva vanema tööturukoolitust ning arvestab vanema lapsehoolduspuhkusel oldud aja töötuskindlustuse staaži arvutamise hulka;\n11) kehtestab riikliku ringiraha: 2000-kroonise iga-aastase pearaha igale kooliealisele (6- 19-aastasele) lapsele, mida saab kasutada üksnes spordi- või huvialaringis osalemise eest tasumiseks. Ringiraha administreerimine hakkab toimuma omavalitsuste kaudu. Eesmärk on hoida lapsed pahedest eemal ja anda igale lapsele võimalus osaleda vähemalt ühes spordi- või huvialaringis;\n12) eraldab lastetusravi kulude kompenseerimiseks igal aastal riigieelarvest 100 miljonit krooni;\n13) et võimaldada ka vanemliku hooleta jäänud lastele kasvada perekonnas, tõstetakse hooldusperedele makstava toetuse määra praeguselt 1500 kroonilt 3000 kroonile kuus ehk samaväärseks reaalsete kuludega lastekodus;\n15) eraldab lasterikaste perede eluasemeprobleemide lahendamiseks 50 miljonit krooni aastas;\n17) et tõsta Eesti inimeste keskmist aktiivset eluiga ja elukvaliteeti, tõhustab riik HIV-, narkomaania-, alkoholismi-, suitsetamise-, liiklushuligaansuse, ebatervisliku toitumise ning väheliikuva eluviisi vastast teavitustööd ning eraldab selleks riigieelarvest igal aastal vähemalt 20 miljonit krooni. Selleks, et vähendada tööõnnetustega seotud hukkumisi ja raskeid vigastusi, tugevdatakse riiklikku järelevalvet tööohutusreeglitest kinnipidamise üle.\n3) säilitab kõigile ühetaolise tulumaksumäära. Langetab 2011. aastaks tulumaksumäära 18%-le (2010.a -19%.a; 2011- 18%), tõstab tulumaksuvaba miinimumi 3000 kroonini kuus (2008.a - 2250 krooni; 2009.a - 2500 krooni, 2010.a - 2750 krooni) ning seab sisse tulumaksuvabastuse alates esimesest lapsest tulumaksuvaba miinimumi ulatuses. Neid muudatusi sätestav seadus võetakse vastu 2007. aasta esimesel poolel. Muid uusi maksusoodustusi või -erisusi ei kehtestata;\n- innovaatiliste ettevõtete toetusprogramm, mis toetab uuenduslike lahenduste muutmist rahvusvaheliselt konkurentsivõimelisteks toodeteks;\n- intellektuaalse omandialase teadlikkuse tõstmise programm. Riik aitab ettevõtteid patenteerimise, tarkvara legaalsuse ja kaubamärgialaste teadmistega;\n- kaugtöö soosimine seadusandluse kaudu.\n16) kiirendab tööloataotluste läbivaatamist ning vähendab sellega seotud bürokraatlikku asjaajamist. Euroopa Liidu siseselt lähtutakse tööjõu vaba liikumise põhimõtetest;\n17) loob pankrotimenetluse kõrvale saneerimismenetluse, mis võimaldab ettevõtet säilitada ka ajutiste makseraskuste korral;\n19) seab nõuded riigihangetega seotud kaupade ja teenuste kvaliteedile ning loob riigihangetega soetatud kaupadele ja teenustele toimiva kvaliteedijärelevalve. Juurutab roheliste riigihangete mehhanismi. Kriminaliseerib riigihangete puhul igasugused pakkumiseelsed ja -järgsed kokkulepped;\n21) loob Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) programmina noorte ettevõtlusvaimu ja uuenduslike ideede rakendamiseks tudengifirma stardiraha - riik katab poole aasta jooksul tudengite poolt loodud firma ettevõtlusinkubaatoris töötamise tegevuskulud;\nValitsusliidu eesmärk on poliitika juurutamine, mis tagaks Eesti elanikele konkurentsivõimelise, võrdseid võimalusi pakkuva hariduse kättesaadavuse ning Eesti teaduse arengu ja selle kaudu oskused ja teadmised edukaks toimetulekuks üleilmastumise tingimustes. Selleks teeb valitsusliit aastatel 2007-2011 teoks järgmised eelarve-, majandus- ja õiguspoliitilised sammud:\n15) viib ellu riiklikult rahastatud programmi, mille eesmärgiks on venekeelsete gümnaasiumide üleminek 60% õppekava osas eesti õppekeelele aastatel 2007-2011;\n16) muudab kutsehariduse omandamise võimalused paindlikumaks - kutseõpet võimaldatakse ka neile, kel on lõpetatud algkool;\n17) korrastab kutseõppeasutuste võrgu ning rahastab seejärel kutsehariduse koolituskohta keskmiselt 1,5-kordselt võrreldes üldhariduskooliga;\n18) loob tingimused erasektori oluliselt suuremaks kaasamiseks kutsehariduse ajakohastamisse;\n19) tervisliku ja kultuurse toitumise harjumuste kujundamiseks pikendab koolilõuna riigieelarvest rahastamist gümnaasiumi lõpuni, eelistades mahetoitu;\n20) toetab Tartusse interaktiivse teadussaavutusi tutvustava ning loovust edendava AHHAA-keskuse rajamist;\n21) seab süüteoennetuses prioriteetseks töö laste ja alaealistega. Kavandab kasvuraskustega laste koolitamiseks iga lapse vajadusi arvestava süsteemi;\n22) seab eesmärgiks suurendada aastaks 2010 täiskasvanute hariduses osalejate osakaalu 6%- lt 12,5%- ni;\nKõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonipoliitikas:\n23) realiseerib Riigikogus vastu võetud „Kõrgharidusstrateegia aastateks 2007-2013" ning „Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia aastateks 2007-2013. Teadmistepõhine Eesti" aastani 2011 ettenähtud mahus;\n24) muudab riiklikku õppetoetuste süsteemi, suurendades riigieelarvest õppetoetusteks eraldatavat raha samas proportsioonis riigieelarvest kõrgharidusele eraldatud summadega. Koos Eesti Üliõpilaskondade Liiduga töötab välja ja viib ellu uue õppeedukusest sõltuva riikliku õppetoetuste süsteemi;\n25) et igaühel oleks võimalus õppida kõrgkoolis, tõstab riigi poolt tagatud õppelaenude summat kuni 60 000 kroonini aastas. Õppelaenu võimaldatakse ka kutsehariduse omandamiseks. Loob võimaluse riigi ja omavalitsuste osalusega sihtasutuste töötajate õppelaenu kustutamiseks;\n26) kõrghariduses toetab euroopalike kvaliteedipõhimõtete ning kvaliteedihindamise korralduse juurutamist ning rahvusvahelistumist. Seab kõrghariduse rahastamise sõltuvusse õppekvaliteedist;\n27) soosib doktoriõpet ja eraldab selleks ülikoolidele riigieelarvest vahendeid doktorantidega tulemuslepingute sõlmimiseks, eesmärgiga tagada doktorantidele normaalsed elu-, töö- ja õppetingimused, seades eesmärgiks vähemalt 250 doktorikraadi kaitsmise aastaks 2011;\n28) suurendab oluliselt haridusele ja teadusele kulutatavat osa rahvuslikust koguproduktist. Seab eesmärgiks jõuda aastaks 2011 teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile tehtavate kulutuste osas 2%-ni sisemajanduse kogutoodangust, kusjuures sellest vähemalt poole tagab riik eelarveliste eraldiste kaudu. Valitsusliit seab pikaajaliseks eesmärgiks uurimistegevusele ja innovatsioonile tehtavate kulutuste jõudmise 3%-ni sisemajanduse kogutoodangust (SKT) aastaks 2015;\n29) riik soosib ettevõtjate ja teadlaste tihedamat koostööd teaduse tippkeskuste ja tehnoloogia arenduskeskuste toetamisega. Analüüsib innovatsiooniosaku rakendamise võimalust EASi programmide raames;\n30) seab sisse sihtotstarbelised stipendiumid tehnika- ja loodusteaduslikele erialadele;\n31) arendab rahvusteadusi.\nValitsusliidu eakate-poliitika eesmärk on võimaluste loomine Eesti inimestele väärikaks ja aktiivseks eluks vanaduspõlves.\nValitsusliit loob eakatele võimalusi osaleda aktiivselt ühiskonnaelus, sealhulgas saada osa elukestvast õppest ja soovi korral töötada.\nValitsusliit jätkab kiiret majanduskasvu soodustavat poliitikat ning kahekordistab pensionid nelja aastaga. Muu hulgas:\n1) muudab valitsusliit pensionide indekseerimist nii, et pensionitõus kulgeks senisest enam sotsiaalmaksu laekumisega võrreldavas tempos. Selleks suurendab valitsusliit iga-aastase pensionitõusu sõltuvust sotsiaalmaksu laekumise kasvust;\n2) muudab riiklikus pensionikindlustuses inimese panusest sõltuva aastakoefitsiendi arvutust selliselt, et võetakse arvesse keskmise asemel sotsiaalmaksu laekumise mediaan;\n3) tõstab 1. juulist 2007.a pensioni baasosa 250 krooni ja rahvapensioni 150 krooni võrra;\n4) peab vajalikuks pensionireformi üleminekukulude eelrahastamist ja seadustab, et riigi stabiliseerimisreservi kasvikud (intressid) kantakse üle riiklikku pensionikindlustusfondi, kui riigi eelmise aasta majanduskasv ületab 7%;\n5) valitsusliit loob töötuskindlustuse kogemustele tuginevalt ning tööandja maksukoormust tõstmata tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse;\nValitsusliidu eesmärk on sotsiaalse turvalisuse suurendamine ühiskonnas. Sotsiaaltoetuste eesmärk on tegelike abivajajate toetamine.\nNende eesmärkide saavutamiseks valitsusliit:\n6) muudab hoolekandeasutustes pakutava teenuse oluliselt kvaliteetsemaks. Selleks arendab hooldusteenuseid, loob vastavad standardid ning loob süsteemi hooldusteenuse järelevalveks.\nValitsusliit peab tähtsaks lastekodust ellu astuva noore iseseisvat elus hakkamasaamist. Rakendame kõik meetmed selleks, et lastekodust lahkuvad täiskasvanud saaksid iseseisvas elus iseendaga edukalt hakkama.\nValitsusliit seab eesmärgiks saavutada 15 aastaga tööealiste puudega inimeste seas 50%-lise tööhõive.\nSelle saavutamiseks valitsusliit:\n7) suurendab kaasaegsete abivahendite kättesaadavust, eelkõige puudega lastele ja noorukitele;\n8) näeb ette rehabilitatsiooni ja tugiteenuste suuremat rahastamist, et terviseprobleemidega ja puuetega inimesed saaksid võimalikult kiiresti naasta tavapärasesse elu- ja töökeskkonda;\n9) soodustab aktiivsete tööturumeetmete abil puuetega inimeste senisest suuremas mahus töötamist;\n10) võimaldab transporditoetust erivajadustega inimestele, kes ei saa kasutada ühiskondlikku transporti, ent soovivad õppida ametit ning käia tööl;\n11) kaasajastab puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmise tingimusi ning seejärel tõstab sotsiaaltoetuste määra;\nValitsusliidu tervisepoliitika eesmärk on terve inimene ja tervena elatud eluea pikendamine. Keskendume tervislike eluviiside edendamisele ja elu-, õpi- ning töökeskkonna kvaliteedi parandamisele.\nElanikkonna tervise tuleviku määrab ära noorukite ja noorte riskiteadlik käitumine ja terviseriske vältivate valikute tegemine. Valitsusliit peab oluliseks igaühe vastutustunnet terviseriskide vältimisel ja inimeste teadlikkuse sihikindlat suurendamist tervislike eluviiside väärtustamisel ja haiguste ennetamisel.\n12) suurendab terviseedenduse programmide mahtu;\n13) propageerib tervislikku toitumist koolides ja teistes lasteasutustes;\n14) karmistab järelevalvet õpi ja töökeskkonna tervisenõuete täitmise üle;\n15) tugevdab riiklikku järelevalvet tööohutusreeglitest kinnipidamise üle;\n16) töötab välja tervikliku riikliku alkoholipoliitika, mis seab eesmärgiks alkoholi kuritarvitamisest tingitud negatiivsete tagajärgede olulise vähendamise.\nValitsusliit peab väga tähtsaks haiguste varajase avastamise süsteemi korralikku töölerakendamist ja tõhusat tööd. Põhilüli tervishoius inimese terviseriskide avastamisel ning raviprotsessi koordineerimisel on perearstil.\n17) kaalub vabatahtlikel terviselepingutel põhineva täiendava tervisekindlustuse rajamist eesmärgiga edendada tervisekäitumist ning vähendada seeläbi ravikulusid;\n18) laiendab riiklikku vähiennetusprogrammi ning rakendab südame- ja veresoonkonna haiguste ennetamise programmi;\nTervishoiu rahastamine ja juhtimine\nAbivajajad peavad saama kvaliteetset arstiabi. Valitsusliit on jätkuvalt seisukohal, et Haigekassa ravikindlustusraha on mõeldud raviks ja tervishoiutöötajate palk peab olema konkurentsivõimeline.\n19) vaatab üle töövõimetushüvitiste väljamaksmise senise praktika eesmärgiga suurendada tervishoiuteenuste kättesaadavust;\n20) tagab ravikindlustuseta isikutele juurdepääsu perearstiteenusele;\n21) muudab läbipaistvamaks haiglate rahastamise, viies tervishoiuteenuste hinna kulupõhiseks;\n22) loob alused tervishoiuteenuste kvaliteedi tõusuks, rakendab meetmed haiglate nn liigvarustumise tõkestamiseks ning kaasrahastab haiglate kaasajastamist haiglavõrgu arengukava alusel;\n23) võtab vastu ja rakendab e-Tervise seaduse, mis kiirendab infotehnoloogiliste lahenduste (digitaalne registratuur, digitaalne haiguslugu, digitaalne retsept, televisiit, ühiskasutuses pildipank jne) kasutuselevõttu, pakkudes Eesti inimestele uusi kaasaegseid diagnoosimis- ja ravivõimalusi.\nValitsusliidu prioriteet hambaravis on lapsed ja pensionärid, sealhulgas töövõimetuspensionärid.\n24) alustab ennetusprogrammiga juba lasteaias, laiendades ennetusprogrammi ka teistele eagruppidele;\n25) alustab suuhügieeni spetsialistide väljaõpetamist, kelle abil teadvustame ja aitame saavutada laste optimaalset suu ja hammaste tervist;\nValitsusliit peab tähtsaks kaasaegsete ravimite kättesaadavuse kasvu. Selleks:\n26) tagab ravimikaubanduses ausa ja vaba konkurentsi;\n27) suurendab läbipaistvust ravimite lülitamisel Haigekassa poolt kompenseeritavate ravimite nimekirja;\nRepresseeritud isikute toetamine\n28) valitsusliit lihtsustab okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isikute seaduses ettenähtud tervisetoetuste maksmise korda ning ühendab kõik senised toetused üheks aastatoetuseks;\nHIV-AIDSi ennetus ja ravi\n29) tagab riikliku HIVi ja AIDSi vastu võitlemise ja ennetuse strateegia aastateks 2006-2015 elluviimise. Eelkõige keskendub valitsusliit ennetustegevusele noorte ja lastevanemate hulgas hoidmaks ära nakatumist HIVi. Valitsusliit seab eesmärgiks vähendada HIV-nakatunute uute juhtumite arvu ühe miljoni elaniku kohta aastas Euroopa regiooni keskmisele tasemele (50-70 juhtu aastas).\nEnergiaintensiivne majandus mõjutab Eesti konkurentsivõimet ja halvendab keskkonnaseisundit. Eesti soovib olla teenäitajaks kliimamõjude vähendamise ja energiatõhususe tõstmise alal maailmas. Valitsusliidu eesmärk on Eesti energeetilise sõltumatuse ja selle kaudu riikliku julgeoleku tagamine ning Eesti ettevalmistamine põlevkivi kui ammenduva ressursi järkjärguliseks asendamiseks energiabilansis.\n1) alustab 2007. aasta jooksul kütuse- ja energiamajanduse pikaajalise arengukava uuendamist;\n2) toetab taastuvenergeetikat, sealhulgas biokütuste tootmist ja kasutamist ning üleminekut hajutatud tootmisele;\n3) arendab taastuvenergeetikaalast rahvusvahelist koostööd nii tehnoloogiaarenduse kui ka energiakaubanduse valdkonnas;\n4) käivitab taastuvenergeetilise ressursi kaardistamise ja potentsiaalide hindamise ning tehniliste lahenduste tasuvusanalüüsi;\ntellib üleriigilise taastuvenergeetika keskkonnamõju hinnangu ning teemaplaneeringu;\n5) töötab välja konkursitingimused ettevõtetele osalemaks taastuvenergiaettevõtluses riiklikult planeeritud ja riigi omandis olevatel aladel;\n6) võtab 2007.aaasta jooksul vastu energiasäästu sihtprogrammi energiat säästva tarbimise edendamiseks ja energiakadude vähendamiseks 2007-2013 ning energiasäästliku kodu toetamise programmi aastaks 2009;\n7) osaleb Euroopa ühtse elektrituru loomisel. Toetab Eesti energiasüsteemi lõimumist Skandinaavia energiasüsteemidega ja taotleb ELi infrastruktuuri toetusfondide vahendeid energeetilist julgeolekut tagavatele ühendustele Läänemere piirkonnas;\n8) tagab Eesti Energia põhivõrgu toimimise sõltumatu süsteemioperaatorina;\n9) toetab avatud elektriturgu. Teeb ettevalmistusi ja avab elektrituru alates 2009. aastast 35% ja 2013. aastast kogu ulatuses;\n10) otsustab osalemise tuumaalases koostöös Leedu ja Soomega valitsusliidu osapoolte konsensuse alusel viies enne lõplikku otsust läbi põhjalikud keskkonnamõju hindamised ja uuringud, milles võrreldakse tuumaenergia pikaajalist tasuvust teiste energiaallikatega võrreldes. Kogu informatsioon uuringutest avalikustatakse ning otsustamisele eelneb avalik arutelu.\nValitsusliidu keskkonnapoliitika eesmärk on tagada Eesti inimestele rahva püsimist toetav puhas ja looduslikult mitmekesine elukeskkond ning selle säilimine põlvest põlve.\nValitsusliit lähtub arusaamast, et inimene on looduskeskkonna osa ning taotleb oma poliitikas mõistlikku tasakaalu keskkonnakaitse ning muude ühiskondlike sihtide vahel. Majandusliku huvi ning avalikult ja selgelt põhjendatud keskkonnakaitseliste huvide konflikti korral tuleb eelis anda keskkonnakaitsele.\nSelle eesmärgi saavutamisel paneb valitsusliit erilist rõhku:\n· keskkonnakasutuse eesmärgipärasele, avalikult hinnatavale ning mõistlikule piiramisele ja suunamisele;\nKeskkonnakasutust reguleeriv Eesti seadusandlus peab olema selge ja eesmärgipärane, sellel eesmärgil töötab valitsusliit välja ja võtab vastu Eesti keskkonnakoodeksi. Eesti seisab Euroopa Liidu keskkonnaõiguse arenemise eest suurema selguse, üldisuse ja ühetaoliselt mõistetavuse suunas. Valitsusliit tagab kõigi keskkonnaalaste õigusaktide ja otsuste laialdase avaliku arutelu.\n1) näeb maapõueseaduses ja kaevandamislubades ette kaasnevate maavarade maksimaalse kasutamise kohustuse ning mulla ja pinnase ladustamise viisil, mis võimaldab nende taaskasutust;\n2) seab sihiks põlevkivi aastase kaevandamismahu maksimaalselt 15 miljonit tonni aastas;\n3) seab joogivee, liiva, savi, kruusa, turba jt varude kaardistamise ja arvelevõtmise riigi ülesandeks ning üleriigilise arengukava nende kaevandamise aluseks;\n4) jätkab ökomaksureformi elluviimist, muudab „saastaja maksab" põhimõtte ning jäätmete taaskasutusnõuete täitmise kontrolli süsteemi toimivaks. Tõstab saaste- ja ressursitasusid, muu hulgas põlevkivikasutusele;\n5) kaalub ressursiväärtpaberite mehhanismi kasutamist majanduse mitmekesistamiseks ning keskkonna ja energiasäästlike tehnoloogiate kasutuselevõtu toetamiseks;\n6) soodustab ja laiendab ühiskondliku transpordi kasutamist ;\n7) laiendab kergliiklusteede rajamist;\n8) jätkab ettevalmistusi ohtlike raudteeveoste ning kaupade ümberlaadimiskeskuste kesklinnast väljaviimiseks Tallinnas, Tartus ja teistes linnades;\n9) jätkab õhu kvaliteedi parandamist, sealhulgas nii transpordisaaste, tööstussaaste kui ka mürareostusest ning muudab õhu ja kogu keskkonnaseire informatsiooni avalikult kättesaadavaks;\n10) toetab kodumaiste keskkonnasõbralike biokütuste konkurentsivõimet turul ning käivitab taastuvkütuste alase innovatsiooni ja tehnoloogiasiirde toetamise programmi. Loob eeldused taastuvlisanditega mootorikütuste laiaulatuslikuks kasutuselevõtuks;\n11) jätkab riiklikke investeeringuid, et tagada puhta joogivee kättesaadavus kõigile inimestele, jätkab heitveepuhastite rajamist ja renoveerimist tõhusaimal viisil, kasutades sobivatel juhtudel ökoloogilisi tehnoloogiad. Hoolitseb veehaarete vee kvaliteedi ja veekogude ning nende elustiku hea seisundi eest;\nseob kinnisvaraarenduse tiheasustusaladel piirkondades uushaljastuse rajamise kohustusega;\n14) toetab Eesti maastiku puhastamist nõukogude-aegsetest kolhoosi-, sovhoosi- ja sõjaväerajatiste varemetest;\n15) täiendab Keskkonnamõjude hindamise, kontrolli ja järelevalve seadust tõhustamaks kontrolli keskonnamõjude hindamise kvaliteedi üle;\n16) muudab Keskkonnainvesteeringute Keskuse töökorra ja rahastamispõhimõtted läbipaistvaks;\n17) parandab kaitsealade võrgustiku toimimist ja tugevdab loodusväärtuste seiret eelkõige eesmärgiga parandada metsade ja märgalade ning ranniku, siseveekogude ja mere kaitset;\n18) viib lõpule looduskaitseasutuste reformi, andes Riiklikule Looduskaitsekeskusele kaitsealade valitsemise kohustuse ja järelevalveõigused;\n19) korrastab kaitsealuste maade riigile ostmise ja maade vahetamise süsteemi, tagades protsessi läbipaistvuse;\n20) toetab pärandmaastike ja -koosluste traditsioonilisel viisil majandamist;\n21) toetab erametsaomanike ühistegevust selleks soodustuste, toetuste ja regulatsioonide süsteemi väljatöötamisega, mis soodustab säästvat ja tasuvat metsamajandamist;\n22) toetab loodusturismi arengut;\nParima kaasaegse seire ja järelevalvetehnoloogia rakendamiseks ning kõrge valmisolek keskkonnariskide tõrjumiseks ja ärahoidmiseks,\n23) tagab reostusennetuse programmi raames asjaomaste asutuste suutlikkuse, funktsioonide piiritlemise ja koostöövõime; nõuab kõigi Eesti sadamate ja muude reostusohtlike rajatiste omanikelt kohustusliku ja tegeliku valmisoleku tagamist nii neist endist kui ka muudest allikatest tuleneva reostuse esmaseks tõrjeks;\n24) tõhustab Eesti-poolset tööd Läänemere kaitse konventsiooni raames ja teeb koostööd Läänemereäärsete riikide ühise merereostuse seiresüsteemi loomisel;\n25) suurendab keskkonnainspektorite õigusi ning taastab keskkonna abiinspektori staatuse;\n26) muudab seadusi, et tegelik karistus keskkonnakuritegude eest oleks vastavuses keskkonnale tekitatud kahjuga;\n27) tagab metsamajanduses, maaturismis ja keskkonnaettevõtluses avatud konkurentsi.\n2) tagab ühistranspordi valdkonnas reisirongiliikluse tõstmise kvalitatiivselt uuele tasemele. Selleks tagab, et 2011. aastaks on Tallinna-Narva ja Tallinna-Tartu raudteeliinidel võimalik liigelda kiirusel 120 km/h;\n3) viib lõpule Saaremaa püsiühenduse tasuvuse ja keskkonnamõjude uuringud, ning alustab Saaremaa püsiühenduse rajamist eesmärgiga rajada aastaks 2015 püsiühendus;\n4) suurendab riigimaanteede tolmutõrje vahendeid eesmärgiga muuta tolmuvabaks kõik suurema liiklusintensiivsusega riigimaanteed;\n5) rakendab külainfrastruktuuri (kaevud, hüdrorajatised jms) rajamise toetamise programmi riigipoolse finantseerimisega 100 miljoni krooni ulatuses aastas põhimõttel, et riik rahastab projektidest kuni kolmandiku;\n6) toetab ühenduse parandamist väikesaartega.\n1) toetab Euroopa Liidu põllumajanduse turukorralduse kiiret reformi vaba konkurentsi suunas ja kõikide liikmesriikide võrdset kohtlemist. Taotleb põllumajanduses ühendusesiseste tootmiskvootide kaotamist;\n2) maksab konkurentsitingimuste võrdsustamiseks riigieelarvest täiendavalt otsetoetusi vastavalt Euroopa Liiduga (EL) liitumiselepingus sätestatud maksimaalmääradele. Ühtse põllumajanduspoliitika muutudes vaatab Eesti riigi eelarvest makstavate täiendavate otsetoetuste suuruse ümber;\n3) toetab mittepõllumajandusliku ettevõtluse teket maal ning lihtsustab toetuste taotlemist alustavatele mittepõllumajanduslikele ettevõtetele. Muu hulgas panustab maaturismi arengusse, toetades investeeringuid konkurentsivõime ja teenuste kvaliteedi tõstmisse;\n4) võimaldamaks toetuste kasutamist võimalikult maaelanike hüveks, suurendab nõuandeteenistust, konsulentide teenust;\n5) laiendab toetuste saajate ringi, et kasvatada konkurentsivõimeliste põllumajandustootjate arvu, piirab investeeringutoetuste väljamaksmist taotlejatele kõigi meetmete peale kokku ühe taotleja kohta 500 000 euroni kogu finantsperspektiivi jooksul;\n6) loob riigi- ja erasektori koostöös looduskahjukindlustuse süsteemi; kompenseerib edaspidi looduskahjud vaid nendele tootjatele, kes ka ise osalevad oma põllumajandussaakide riskide kindlustamisel;\n7) jätkab asendustalunike süsteemi loomist;\n8) toetab Eestile iseloomuliku pärandmaastiku säilitamiseks hajutatud ja ekstensiivset loomakasvatust;\n9) soodustab uute põllumajanduslike tegevusvaldkondadena mahepõllumajandus toodete tootmist ja turundust ning energeetilise toorme tootmise arendamist. Toetab ökoloogiliselt puhta toidu tarbimist, eriti koolides ja kaitseväes vastavatele hangetele seatavate nõuete kaudu;\n11) toetab kultuurilist ning majanduslikku ühistegevust ja külaliikumist;\n12) muudab füüsilisest isikust ettevõtja oma metsast saadud metsamaterjali müügi korral tulumaksuvabaks sarnaselt põllumajandusettevõtjaga;\n13) loob õiguslikud alused maaomanikule oma maade registreerimiseks GMO-vabana.\nValitsusliit lähtub oma poliitikas veendumusest, et eesti keele riiklik toetamine on põhiseaduslik kohustus.\nValitsusliidu eesmärk on teostada poliitikat, mis tagab eesti keele põhiseadusliku kaitse, selle kasutusala laienemise ning eesti keele kasutajaskonna kasvu. Selleks kavandab valitsusliit ja viib aastatel 2007-2011 ellu järgmised eelarve-, majandus- ning õiguspoliitilised sammud:\n2) tagab kõigile Eesti elanikele ja eesti keele huvilistele võimaluse saada abi eesti keele õppimisel ja kasutamisel;\n3) soodustab riiklikult eesti keele kasutust infotehnoloogilistes rakendustes, toetades tarkvara kohandamist ja kasutusliideste tõlkimist;\n4) suurendab riiklikku finantseerimist järgmiste eesmärkide teostamiseks:\n· avaliku keelenõustamise süsteemi edasiarendamiseks, sealhulgas eesti keele alaste nõuannete kättesaadavaks tegemiseks päevalehtede, mobiilside rakenduste ning Interneti kaudu (Eesti Keele Instituut);\n· eestikeelse terminoloogia väljatöötamiseks ja arendamiseks uutes teadus- ja tehnoloogiaharudes ning vastavate erialasõnastike väljaandmiseks (Eesti Keele Instituut ja Eesti Terminoloogia Ühing);\n· eesti keele etümoloogilise sõnaraamatu koostamiseks (Eesti Keele Instituut);\n· soome-ugri keelte uurimiseks (Eesti Keele Instituut ja Tartu Ülikool);\n5) tagab, et eestikeelsed keele- ja kirjandusajakirjad ning olulisemad algupärased eestikeelsed lasteajakirjad oleksid tellitud kõigisse kooli- ja avalikesse raamatukogudesse ning lasteajakirjad kõigisse lasteaedadesse;\n6) tõstab eesti keele ning eestikeelse loomingu väärtustamiseks F. J. Wiedemanni riikliku keeleauhinna preemiasumma miljonile kroonile ning riikliku kultuuripreemia elutöö eest samuti miljonile kroonile;\n7) loob eraldi riikliku programmi eesti kirjanduse tõlkimiseks võõrkeeltesse;\n8) seab sisse miljonikroonise aastapreemia õpetlasele, kelle panus eestikeelse doktoriõppe ja teaduse edendamisse (õppematerjalid ja oskussõnavara) on olnud suurim;\n9) töötab välja riikliku programmi, mis ühtlustaks logopeedidele esitatavad kvalifikatsiooninõuded, määratleb logopeedide vajaduse riiklikus koolitustellimuses ja muudab logopeedi abitöötajast kutseoskustele vastavat palka saavaks spetsialistiks;\n11) tõhustab eesti keele tasuta õpetamist vene õppekeelega koolis õpetavatele pedagoogidele ning kiirendab eestikeelsete aineõpetajate ettevalmistamist vene õppekeelega gümnaasiumidele;\n12) käivitab venekeelses meedias pideva eesti keelt, eesti keele õppimise võimalusi ja kodakondsuse keeleeksamit tutvustava riikliku teavituskampaania ning eestikeelses avalik-õiguslikus meedias regulaarsed eesti keele ja kirjanduse teemalised saated;\n13) laiendab keelekümbluse metoodika kasutamist vene õppekeelega Eesti koolidele (sh põhi- ja kutsekoolidele) ja lasteaedadele. Selleks kiirendab õpetajate täiendusõpet keelekümbluse metoodika osas ning uute keelekümbluse metoodikat tundvate õpetajate ettevalmistamist;\n14) Eestis elavate mitte-eestlaste eesti keele oskuse parandamiseks:\n· kahekordistab aastaks 2010 laste keelelaagrite korraldamiseks eraldatavate riigieelarvevahendite mahtu;\n· kahekordistab aastaks 2010 tööjõuvahetusprojektide mahtu; projektide raames lähetatakse peamiselt venekeelses keskkonnas töötavad õpetajad, politseiametnikud, raamatukogutöötajad jt avalikud teenistujad praktikale eestikeelsesse töökeskkonda;\n· laiendab tasuta keelekursusi lisaks politseinikele ja päästetöötajatele ka teistele riigisektori spetsialistidele;\n15) rakendab toimiva eestlaste tagasikutsumise riikliku programmi;\n16) toetab eesti keele kasutamist ja levitamist väljaspool Eestit. Selleks aitab kaasa eesti keele ja kultuuri õppimise võimaluste loomisele Euroopa Liidu ning Moskva, Peterburi, Kiievi, Pihkva jt ülikoolides;\n17) avab Helsingis eesti kooli. Toetab eesti keele õpet Krimmi, Suetuki, Stockholmi, Toronto, Riia, Petseri jt eesti koolides välismaal (õpetajate ja laste vahetus, õpetajakoolitus, õpikud), aitab rahastada välis-Eesti koolimajade remonti ning seab sisse abiprogrammid Eestiga suhtlemise elavdamiseks;\n18) finantseerib audiovisuaalsete eesti kõnekeele õppeprogrammide väljatöötamist eri rahvaste keeltes, luues eeldused nende sidumiseks mõne maailmas laialt levitatava keeleõppe sarjaga;\n19) eraldab igal aastal riigieelarvest miljon krooni tänapäevase eesti algupärase luule ja proosa avaldamiseks regionaalkeeltes ning miljon krooni regionaalkeelte keelekuju uurimiseks eesti keele ja kultuuri rikastamise sihiga;\n20) toetab Keeleinspektsiooni tema püüdlustes:\n· järjekindlalt nõuda head riigikeele oskust neilt, kellele see on keeleseaduse kohaselt avalikes huvides kohustuslik;\n· nõuda avaliku võimu ja kodaniku suhtluses korrektse riigikeele kasutamist.\n22) jätkab olulisemate sõnaraamatute digitaliseerimist ja teeb need Internetis tasuta kättesaadavaks. Loob veebis keelelehekülje - avaliku interneti-põhise keelevärava eesti keele õppimiseks, propageerimiseks ning keelealase nõu saamiseks (õigekeele kontroll, sõnastikud, keelenõuanded, andmebaasid jm). Võtab kasutusele digitaalsed Eestis avaldatud raamatute sundeksemplarid. Seab eesmärgiks alustada terviklike automaatse tõlke süsteemide loomisega eesti keele ja levinumate võõrkeelte vahel;\n23) kiirendab Eesti kultuuripärandi ning kohaliku tele- ja raadiotoodangu digitaliseerimist. Nii muudame Eesti kultuuripärandi kättesaadavaks igale huvilisele kogu maailmas;\n24) eraldab igal aastal 15 miljonit krooni emakeelsete digitaalsete keeletehnoloogiate (kõnetuvastussüsteem, kõnesüntees ja sellel põhinevad rakendused) väljatöötamiseks;\n25) toetab Eesti Entsüklopeedia veebientsüklopeedia arendamist, kus oleksid nii entsüklopeedilised artiklid kui ka süstematiseeritud info teemade kaupa.\nValitsusliidu rahvusvähemuste poliitika lähtub tõdemusest, et Eesti on kõigi kodanike riik. Valitsusliidu rahvusvähemuste poliitika eesmärk on tagada kõigile inimestele, olenemata rahvusest, võrdsed võimalused edukaks toimetulekuks, arenguks ja heaoluks.\nValitsusliit kutsub üles Eestis alalist elamisluba omavaid isikuid, kes soovivad siduda oma elu Eesti Vabariigiga - koos vastavate õiguste ja kohustustega - otsustama Eesti Vabariigi kodakondsuse kasuks.\nValitsusliit peab Eestis elavate rahvusvähemuste eduka toimetuleku eelduseks kolme põhisammast:\n· hea eesti keele oskus;\n· rahvusvähemuste kultuurilise identiteedi ja emakeele säilitamine;\n· juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja informatsioonile.\n2) tagab riikliku järelevalve vene õppekeelega koolide riigikeele ja kodanikuõpetuse eksamitel, et eksamite tulemuste alusel oleks võimalik taotleda Eesti kodakondsust;\n3) võimaldab kõigil soovijatel saada riigi toetusel eesti keele õpet (keeleõppekulutuste 100% hüvitamine tingimusel, et isik on osalenud õppetöös ja sooritanud eksami);\n5) kindlustab mitte-eestlastest avalikele teenistujatele ning haridus- ja kultuurivaldkonna töötajatele erialase keeleõppe riigi toel;\n6) algatab soodustusprogrammi noorte eesti keele õpetajate ja eestikeelsete aineõpetajate tööleasumiseks Ida-Virumaa, Harjumaa, Valgamaa jt vene õppekeelega koolidesse;\n7) toetab Vene Muuseumi tegevust;\n8) kahekordistab järgneva 4 aasta jooksul rahvusvähemuste kultuuri ja kultuurikoolide finantseerimist;\n9) toetab rahvusvähemuste kultuuriorganisatsioonide ühtse internetipõhise andmebaasi loomist;\n10) toetab Peipsi-äärse piirkonna regionaalarengu programme eesmärgiga kaitsta vene vanausuliste kultuurilist omapära ja seda säilitada ning toetab kogu piirkonna sotsiaalset ja majanduslikku arengut;\n11) toetab venelaste ja teiste rahvusvähemuste parema informeerituse tagamiseks venekeelse info levitamist Eesti kohta, sealhulgas avalik-õigusliku ringhäälingu uudisteportaali avamist venekeelsena;\n12) loob rahvusvähemustele võimaluse omakeelsete subtiitrite kasutamiseks avalik-õiguslikus digitaalses telekanalis.\nEduka kodanikuühiskonna aluseks on inimeste juurdepääs informatsioonile ning võimalus otsuste tegemisel kaasa rääkida. Infotehnoloogia laialdane kasutuselevõtt võimaldab meil elada säästlikult ja hoida keskkonda. Valitsusliidu eesmärk on teostada poliitikat, mis tagaks infoühiskonna järjekindla arendamise ning viimise kõigi Eesti elanikeni.\nSelleks kavandab valitsusliit järgmised sammud:\n1) tagab kõigile avaliku sektori ning avalike internetipunktide arvutitele ID-kaardi lugejad aastaks 2008. Igas raamatukogus, linna- ja vallavalitsuses peab olema inimesel võimalik kasutada internetiühenduse ja ID-kaardi lugejaga varustatud arvutit;\n2) loob tingimused linnast maale elama ja tööle asumiseks ja kaugtööks ning muudab kiire Interneti kättesaadavaks igale Eesti kodule ja ärile. Igal Eesti kodul ning ettevõttel peab olema võimalik saada mõistliku hinnaga kiiret internetiühendust, mis aitab Eesti inimestel infoühiskonnas kaasa rääkida ning tagab Eesti ettevõtete konkurentsivõime;\nSelleks, et infoühiskonna vahendeid oskaks ja saaks hästi kasutada nii õpilased kui ka õpetajad,\n4) tagab igale õpetajale sülearvuti ja käivitab programmi eesmärgiga tagada alates põhikooli viimasest klassist igale õpilasele tehniline ligipääs arvutitele ja Internetile kodus ning koolis;\n6) toetab emakeelse õpitarkvara arendamist ja kasutamist ning interneti-põhiste emakeelsete õpikeskkondade arendamist, millega kaasneb õpetajate koolitus;\n7) viib õpikud ja töövihikud vabaks kasutamiseks, lugemiseks, allalaadimiseks ja väljatrükkimiseks Internetti. Kasutusõigused avalikuks kasutamiseks omandab autoritelt riik;\nSelleks, et kõigil inimestel oleks võrdne võimalus osa saada infoühiskonna võimalustest, valitsusliit:\n8) tagab koostöös erasektoriga tasuta arvuti algõppe ja ID-kaardi elektroonilise kasutamise oskuse kõigile soovijatele - nii tööealistele kui ka pensionäridele;\n9) töötab välja ja rakendab erivajadustega inimestele infoühiskonda kaasamise programmi;\n10) riik peab kodanikuga suhtlema elektrooniliste kanalite kaudu juhul kui kodanik suudab ennast piisavalt turvaliselt tuvastada. Riik ei sunni kodanikku külastama riigiasutusi, välja arvatud erijuhtudel kui menetlust ei ole võimalik läbi viia ilma isikuga füüsiliselt kohtumata;\n11) riik ei kohusta kodanikke füüsiliste dokumentide abil tõendama oma õigusi, pädev ametnik kontrollib isiku õigusi, kasutades andmesidevahendeid ja andmekogusid. Kodaniku soovi korral väljastab riik talle dokumendi elektrooniliselt juhul, kui dokumendi väljastamise nõuded seda ei välista;\n13) muudab avalikus sektoris arvlemise 2010. aastaks paberivabaks ehk e-arvetel põhinevaks. Kehtestab, et hiljemalt aastast 2010 saavad riigile teenust osutavad äriühingud riigile esitada vaid e-arveid ning riik omakorda kohustub samaks ajaks looma e-arvlemiseks sobiva internetikeskkonna. Võtab eesmärgiks, et riigihanke pakkumisi saab esitada ainult elektrooniliselt;\n14) muudab avaliku sektori sisese asjaajamise paberivabaks aastaks 2011 ning tagab andmete liikuvuse ristkasutuses andmekogude vahel;\n15) infosüsteeme tellides lähtub riik põhimõttest, et süsteem ei oleks seotud konkreetse tarnijaga ning seda oleks võimalik edasi arendada ja kasutada kogu riigisektoris piiranguteta;\n16) kõik e-riigi teenused peavad olema võrdväärselt kasutatavad enamlevinud operatsioonisüsteemides;\n17) arendab edasi ID-kaardile tuginevat infrastruktuuri, teavitades kodanikke selle võimalustest ja propageerides uusi lahendusi, ning toetab seadusandliku keskkonna kaasajastamisega täiendavate turvaliste elektrooniliste isikutuvastamise tehnoloogiate edasiarendamist ja kasutuselevõttu.\nValitsusliit arendab kultuuripoliitikat, mis aitab kaasa rahva ja riigi püsimisele ning arengule.\nProfessionaalse ja harrastuskultuuri elujõulisuse tagamiseks kogu Eestis Valitsusliit:\n1) suurendab oluliselt loomeliitude ja kultuuriseltside rolli sotsiaalses dialoogis;\n2) tagab laulu- ja tantsupidude elujõulisuse laulu- ja tantsuliikumise tegevuse püsiva rahastamisega ka pidudevahelisel ajal, selleks kahekordistab lastekooride, laste tantsurühmade ja lasteorkestrite rahastamist;\n3) suurendab toetust rahvakultuurile;\n4) väärtustab pärimuskultuuri ja -muusikat, selle propageerimist ja õpetamist;\n5) toetab rahvuskultuuriliselt oluliste professionaalsete teatrite läbipaistvat ja süsteemset rahastamist riigieelarvest, sõltumata nende omandi- ja tegevusvormist;\n6) soosib rahvusliku filmitööstuse ning ringhäälingukultuuri arengut, muu hulgas kahekordistades 2011. aastaks Eesti Filmi Sihtasutusele riigieelarvest filmide tootmiseks eraldatavaid vahendeid;\n7) jätkab kinovõrgu taastamist, mis võimaldab osa saada professionaalsest filmikunstist üle kogu Eesti. Loob kinode repertuaaripõhise toetussüsteemi ja tähtsustab levitoetuste abil väärtfilmide levi, kaasa arvatud Eesti filmilevi;\n8) tõstab riikliku kultuuripreemia elutöö eest miljonile kroonile;\n9) parandab rahvaraamatukogude võimalusi hankida väärtkirjandust ning audio- ja videomaterjale, sh digitaalsel kujul;\n10) toetab jõuliselt kultuuri tutvustamist välismaal, avab Eesti kultuuriesindusi, võimaldab meie loojatele erinevate kultuuriprogrammide kaudu osalemist rahvusvahelistes kultuuriprojektides;\n11) loob ühtse ja kaasaegse rahvusringhäälingu, mis kasvatab huvi kultuuri loomise, arendamise ja tarbimise vastu ning aitab kaasa eesti keele püsimisele. Digitaliseerib aastaks 2012 teleülekanded, muutes kvaliteetse kultuuri tarbimise mugavaks ja kättesaadavaks kõigile.\nKultuuriväärtuste hoidmiseks ja loomiseks ning muinsuskaitse edendamiseks valitsusliit:\n12) jätkab Eesti rahvale oluliste kultuuriehitiste püstitamist ning olemasolevate ehitiste säilitamist. Alustab Tartusse Raadile Eesti Rahva Muuseumi uue hoone ehitust;\n13) seadustab, et 1% riigi poolt tellitud avaliku ruumina käsitatavate ehitiste investeeringuteks mõeldud summadest kasutatakse kunstiteoste ja disaini sihttellimiseks avaliku keskkonna rikastamiseks;\n14) säilitab ajaloolise arhitektuuripärandi, sealhulgas:\n· neljakordistab pühakodade ja kirikute restaureerimiseprogrammi summad riigieelarves, tõstes need vähemalt 100 miljoni kroonini aastas;\n· jätkab mõisaarhitektuuri restaureerimiseprogrammi ning muu arhitektuuripärandi restaureerimist;\n15) kiirendab muuseumide ja raamatukogude arhiivide digitaliseerimist.\nValitsusliidu spordipoliitika eesmärk on harrastus- ja tervisespordi edendamise kaudu eelduste loomine Eestimaa inimestele täisväärtuslikuks, tervislikuks ja pikaks eluks. Valitsusliit peab oluliseks liikumisharrastuste juurutamist ning lastesporti kui vahendit noorte eemalhoidmiseks alkoholi, tubaka ja narkootikumide tarbimisest. Oluline on luua kõigile võimalused igakülgseks sportlikuks tegevuseks kogu elu jooksul, tagades tugeva ja laiahaardelise aluse meie tulevastele tippsportlastele ja olümpiavõitjatele.\n1) arendab välja lapseootel emadele ja väikelastele tervisevõimlemise ja ujumise toetuste programmi. Lisab riiklikule programmile "Kõik 2. klassi lapsed ujuma" korduskursused kõigile 6. klasside lastele;\n· toetab staadionide, ujulate ja spordikeskuste ehitust - igas Eesti maakonnas peab olema vähemalt üks nüüdisaegsetele nõuetele vastav staadion ja spordiehitis;\n· soodustab looduslike harrastusspordi võimaluste väljaarendamist;\n3) jätkab saavutusspordis edu taganud riikliku rahastamise süsteemi täiustamist, suurendades oluliselt riigipoolset toetust;\n4) arendab Tehvandi Spordikeskuse tänapäevaseks tervise- ja tippspordikeskuseks;\n5) toetab tippsportlasi ning tagab neile konkurentsivõimelised treeningutingimused ja võimalused osalemiseks tiitlivõistlustel;\n6) loob riikliku tugisüsteemi rahvusvaheliste spordi suurvõistluste, sealhulgas Euroopa ja maailmameistrivõistluste ning maailmakarikavõistluste etappide läbiviimise toetamiseks ning toetab nende korraldamist Eestis;\n7) loob järjekindlalt erivajadustega inimestele sportimisvõimalusi ja toetab nende sportlikku tegevust.\nValitsusliidu sisejulgeoleku- ja turvalisuspoliitika eesmärk on Eesti põhiseadusliku korra, sisemise rahu ja stabiilsuse kindlustamine ning inimelude, inimeste tervise ja vara edukas kaitsmine. Selleks kavandab valitsusliit aastatel 2007-2011 ning viib ellu järgmised eelarve-, majandus- ja õiguspoliitilised sammud:\n1) võtab sarnaselt riigi „Kriminaalpoliitika põhisuundadele" Riigikogu poolt vastu "Eesti turvalisuspoliitika põhisuunad kuni aastani 2015", mille täitmise kohta esitab siseminister Riigikogule igal aastal ülevaate;\n2) lõpetab riiklikult tarbetu dubleerimise erinevate ministeeriumide ning ametkondade vahel:\n· suunab kriminaalasutuste tegevuse eelkõige nendele kuritegudele, mis toodavad uut kuritegevust (alaealiste vastu ja alaealiste poolt toimepandud kuriteod ning organiseeritud kuritegevus, sh inimkaubandus, narkokaubandus, korruptsioon ja rahapesu);\n· planeerib kriminaalmenetluse riikliku ressursi jaotuse, lähtudes Justiitsministeeriumi ja Siseministeeriumi riiklikest prioriteetidest;\n· ühendab Kriminalistika Keskuse ja Kohtuekspertiisi Büroo Justiitsministeeriumi halduses olevaks asutuseks 1. jaanuarist 2008.a;\n· korrastab uurimisasutuste struktuuri ja ülesanded. Valitsusliidu prioriteediks on nüüdisaegne ja motiveeritud Keskkriminaalpolitsei. Eriti keerukate kuritegude uurijate palgad muudetakse konkurentsivõimelisteks;\n4) arendab kõigile sisejulgeolekuasutustele tööks vajalikku info- ja kommunikatsioonikeskkonda, sealhulgas viib kõigis menetlusliikides (kriminaal-, väärteo-, haldus- ja tsiviilmenetluses) lõpuni arendusprogrammi E-Toimik ja laiendab loodava riikliku operatiivraadioside kasutamisvõimalust kõigile sisejulgeolekuga seotud institutsioonidele;\n5) seab sisejulgeolekut tagava ametnikkonna kujundamisel prioriteediks hea ametialase koolituse ning suhtlemisoskuse parendamise. Selleks:\n· nüüdisajastab riigi sisejulgeoleku koolitussüsteemi, sealhulgas loob kõik võimalused uurimis- ja jälitusametnike koolitamiseks;\n· arendab Sisekaitseakadeemiat rakenduskõrgkoolina;\n· arendab sisejulgeolekusüsteemis vajalike teadmiste saamiseks magistri- ja doktoriõpet rahvuslike ülikoolide baasil;\n· tagab sisejulgeoleku tippspetsialistide koolituse maailma parimates ettevalmistuskeskustes;\n6) tõstab oluliselt Eesti võimekust reageerimaks suurõnnetustele. Selleks:\n· kaasab reageerimisvõimekuse tõstmisse ka kaitseväe ning vabatahtlikud organisatsioonid;\n· nüüdisajastab hädaolukorraks valmisoleku seadust ning riikliku kriisireguleerimise süsteemi, sh loob vabatahtlike koolituse, tehnika ja abivahenditega varustamise ja tasustamise süsteemi, kaasates selleks ka vabaühendusi;\n· varustab sisejulgeolekuasutused parima võimaliku tehnika ja tehnoloogiaga;\n· loob aluse toimivale koostööle teadusasutuste ning kodumaise tööstuse (eriti kõrgtehnoloogia) vahel;\n7) arendab sisejulgeoleku kõrget professionaalset taset aktiivse rahvusvahelise tegevuse kaudu, sh andes koolitusabi;\n8) viib aastaks 2011 läbi vanglareformi. Selleks:\n· ühendab vanglasüsteemi ja kriminaalhoolduse tervikahelaks, mille eesmärgiks on süüdimõistetute resotsialiseerimine, toetab sotsiaalse rehabilitatsiooniga seotud ettevõtlust;\n· lisab õiguskorda tagatisvangistuse põhimõtte (kohtu otsusel saab ohtlikku vangi kinni hoida ka pärast karistustähtaja lõppu);\n· ehitab uue Tallinna Vanglahoone Maardusse;\n· suurendab vangide tööhõivet;\n9) tagab riigi õigusabi määratud kaitsega kriminaalmenetluses ja täpsustab Advokatuuri vastutust määratud korras kaitse korraldamisel;\n10) parandab riigi õigusabi kättesaadavust ning teadvustab inimestele senisest enam võimalusi riigi õigusabi saamiseks;\n11) seab eesmärgiks eradetektiivinduse seadusandliku reguleerimise;\n12) tõhustab konkurentsikuritegevuse uurimist ja loob immuniteedi ja leebusprogrammi konkurentsikuritegude avastamiseks;\n15) annab Kaitsepolitseiametile tagasi kohustuse suuremate linnade ja valdade korruptsiooni uurimiseks;\n16) tõhustab liiklusohutusalast ennetustööd, panustades uute tehnoloogiate kasutamisele ning diferentseerides karistusi liiklusalaste süütegude eest.\nValitsusliidu välispoliitika sihiks on Eesti julgeoleku ja heaolu kasvu kindlustamine ning stabiilsusele ja õigluse tagamisele kaasaaitamine maailmas.\n1) lähtub välispoliitika kujundamisel ning elluviimisel Eesti rahvuslikest huvidest, mille osaks on riigi ja kodanike julgeoleku tagamine, Eesti tuntuse ja kaasatuse suurendamine maailmas ning globaalses konkurentsis meie ettevõtjatele paremate võimaluste loomine;\n2) süvendab häid suhteid Ameerika Ühendriikidega. Eesti jätkab aktiivset poliitikat Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide strateegilise partnerluse kinnistamiseks, toetades ideed transatlantilise partnerlusleppe sõlmimiseks;\n3) toetab Balti riikide koostöö tugevdamist ja tähtsustab regionaalset koostööd Balti riike ja Põhjamaid ühendavas Baltoskandias;\n4) peab oluliseks Eesti-Soome kõikehaaravat unikaalset koostööd;\n5) ajab kindlat poliitikat Vene suunal ja toetab konkreetseid ja praktilisi algatusi Eesti-Vene suhete arendamiseks;\n6) avardab Eesti välispoliitilist ja diplomaatilist võimekust maailma eri regioonides, sealhulgas kahe saatkonna rajamine Lähis-Idas aastal 2008, esinduse rajamise alustamine Moldovas, Rumeenias ja ühes Lääne-Balkani riigis aastal 2009, täisfunktsionaalse saatkonna väljaarendamine Gruusias ja Bulgaarias aastal 2008, uute saatkonnahoonete ehitamine Pekingisse ja Riiga;\n7) vähendab renditud pindadel saatkondade pidamist ning investeerib uute saatkonnahoonete ostmisesse;\n8) tegutseb aktiivselt kommunismi ja natsismi kuritegude teadvustamisel ning hukkamõistmisel, aidates kaasa rahvusvahelise kommunismi kuritegusid uuriva keskuse loomisele, toetab selleteemalisite uurimuste, filmide ja näituste rahastamist;\n9) suurendab Välisministeeriumi analüütilist võimekust ning toetab välis- ja julgeolekupoliitiliste mõttekodade muutumist arvestatavateks rahvusvahelisteks teaduskeskusteks. Avalik-õiguslik meedia peab saama riigilt piisavat toetust korrespondendipunktide avamiseks maailma olulisemates keskustes;\n10) rakendab Eesti välisteenistusi senisest suuremal määral välisriikides tegutsevate Eesti ettevõtete toetamiseks, Eesti majandusliku aktiivsuse suurendamiseks. Toetab Eestist väljaspool asuvaid eesti kogukondi nende jätkusuutlikkuse tagamiseks, eestikeelse hariduse saamisel, nende parema toimetuleku tagamiseks, eriti väljaspool Euroopa Liitu;\n11) tugevdab Eesti välisesindusi konsulaartöötajatega;\n12) tihendab Eesti aukonsulite võrku kogu maailmas;\n13) jälgib Venemaal elavate soome-ugri rahvaste käekäiku ja hoiab teemat päevakorras rahvusvahelistes organisatsioonides. Toetab soome-ugri rahvaste omakeelseid haridusasutusi;\n14) suurendab ühistegevust teiste riikidega energia- ja keskkonnajulgeoleku tagamiseks;\n15) suurendab Eesti panust rahvusvahelises arengukoostöös ja arenguabis;\narvestab Iraagi missiooni pikendamisel ÜRO Julgeolekunõukogu mandaati ja põhimõtteid, rahvusvahelist julgeolekuolukorda ja Eesti rahvuslikke huve;\n16) peab oluliseks Eesti aktiivsuse suurenemist ÜROs, muu hulgas kandideerimist erinevatesse ÜRO organitesse.\nEUROOPA HUVID ON MEIE HUVID\nEesti rahvuslikes huvides on töötada ühise julgeoleku, välis- ning energiapoliitika kujundamise suunas. Tugev Euroopa teeb tugevaks ka Eesti. Selleks valitsusliit:\n17) toetab Euroopa-siseste majanduspiiride ja konkurentsipiirangute täielikku kadumist, tööjõuturu piirangute kaotamist, säilitades samal ajal maksukonkurentsi ning teisi meetmeid, mis aitavad kujundada tugevat ja avatud Euroopa Liitu ja loovad Eesti majandusele uusi arenguvõimalusi;\n18) toetab tihedamat koostööd ja seaduste ühtlustamist liikmesriikide vahel sise- ja justiitsvaldkonnas;\n19) toetab kiiret liikumist Euroopa Liidu ühispoliitikate reaalse kujundamise ning ellurakendamise suunas, eeskätt välis- ja julgeolekupoliitika ning energiapoliitika osas;\n20) osaleb aktiivselt Euroopa Liidu naabruspoliitika kujundamisel. Toetab demokraatlike ja turumajandusreformide jätkumist Ukrainas, Moldovas, Gruusias ja teistes riikides. Teeb tihedat koostööd Valgevene demokraatlike jõududega;\n21) toetab Euroopa Liidu edasist laienemist, pidades oluliseks avatud uste poliitikat ka Ukrainale, Moldovale ja Gruusiale. Võimalus Euroopa Liiduga ühineda peab olema kõigil Euroopa riikidel, kes seda soovivad ja vastavad ühinemiseks vajalikele kriteeriumidele;\n22) toetab Euroopa Liidu Põhjamõõtme raames majandus-, transpordi-, keskkonna- ja kultuuriprojektide arendamist Venemaa suunal ning Euroopa Liidu Läänemere-strateegia väljaarendamist;\n23) toetab ELi ühise strateegia kujundamist Hiina, India ja teiste oluliste globaalsete partnerite suhtes. Peame vajalikuks ELi ühtse Aafrika-poliitika väljatöötamist, mis ergutaks sellel kontinendil demokraatiat ja majanduslikku arengut, suurendaks julgeolekut ning vähendaks illegaalset immigratsiooni Euroopasse.\nLiikmelisus NATOs tagab meie sõjalise julgeoleku ja tähendab Eesti valmisolekut osaleda rahvusvahelise julgeoleku tugevdamisel. NATO peab säilima tugeva sõjalise kollektiivkaitse organisatsioonina ja olema esmavaliku organisatsiooniks sõjalist reguleerimist vajavate kriiside lahendamisel. Selleks valitsusliit:\n24) toetab NATO avatud uste poliitika jätkamist, jagab Eesti kogemust NATOga liitumisel nendele riikidele, kes seda vajavad;\n25) toetab koostöö tihendamist strateegiliste partneritega (Austraalia, Uus-Meremaa, Jaapan ja Lõuna-Korea);\n26) jätkab osalemist Afganistanis kui NATO prioriteetsel missioonil (ISAF);\n27) toetab NATO võimekuste arendamist võitluseks uute julgeolekuohtudega (terrorism, relva-, narko- ja inimkaubandus, loodus- ja humanitaarkatastroofid);\n28) on valmis korraldama NATO välisministrite kohtumise Tallinnas aastal 2008.\nValitsusliidu riigikaitsepoliitika eesmärk on tagada Eesti julgeolek ning sõjaline kaitse kõige tõhusamal ning tänapäevaseid ja strateegilisi ohte arvestaval moel.\nRahvusvaheline julgeolek on jagamatu ning Eesti julgeoleku põhiline tagatis on rahvusvaheline koostöö. Eesti kaitse on lahutamatu NATO ja ELi kaitsepoliitikast ning kaitsejõudude areng peab toimuma osana rahvusvahelises tervikust.\n1) arendab kaitseväge nüüdisaegsuse, mobiilsuse ja kiirreageerimisvõime suunas ning rõhub spetsialiseeritud võimekuste väljaarendamisele;\n2) täidab aktiivselt ja usaldusväärselt oma rahvusvahelisi liitlaskohustusi. Viib riigikaitse kulutused 2%-ni SKTst aastaks 2010. Tagab osalemise NATO kiirreageerimisjõududes NRF14 kolmandiku pataljoni ulatuses ning Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupis aastal 2011;\n3) planeerib kaitseväe suuruse, reservid ja infrastruktuuri vastavalt tänapäevastele kaitsevajadustele, rahalistele ja inimressurssidele. Arendab välja kaitseväelaste ühtse värbamissüsteemi;\n4) arendab väeosi, tagades kvaliteetsed ja nüüdisaegsed väljaõppekeskused, kvaliteetsed väljaõppetingimused (sh laskeväljad, simulatsiooni- ja treeningusüsteemid), olme- ja sportimistingimused;\n5) analüüsib minimaalse ajateenistuse aja lühendamise võimalust;\n6) tagab reservväelastele regulaarse väljaõppe ja hindab reservide suurust realistlikult vastavalt väljaõppele ja kasutatavusele. Loob toimimisvõimelised mobilisatsiooni- ning tsiviil-militaarkoostöö plaanid kriisiolukordadeks;\n7) rakendab kõrvalekaldumatult tsiviiljuhtimise põhimõtet. Rakendab vajalikud regulatsioonid - eeskätt võtab vastu Kaitseväe korralduse seaduse ning uuendab rahuaja riigikaitse seadust selleks, et luua kaitseministrile nii poliitilised kui ka seadusandlikud võimalused vastutada kaitseväe tegevuse eest;\n8) näeb õhuväe prioriteedina jätkuvalt õhuseiret ning NATO õhuturbe jätkumist. Õhuväe koosseisus loob NATO standarditele vastava riigi ühtse otsingu- ja päästeteenistuse, kes täidab ka tsiviilülesandeid (inimeste otsing ja pääste, haigete transport, tulekahju- ja reostusseire jms). Rekonstrueerib Ämari lennuvälja sobivaks NATO koostööks ja vastuvõtva riigi toetuseks;\n9) jätkab mereväe senist arengusuunda ning arendab välja Miinisadama;\n10) suurendab oluliselt Kaitseliidu rahastamist ning rolli nii sõjaliste kui ka tsiviilülesannete täitmisel, tagades selleks sujuva koostöö tsiviilstruktuuridega. Arendab Kaitseliidu efektiivseks ja usutavaks territoriaalseks süsteemiks;\n11) tagab Kaitseliidule võimekuse osaleda rahvusvahelistel missioonidel;\n12) tugevdab Kaitseliidu koostöövõimet vabatahtlikega tsiviilkriiside lahendamisel, tagades selleks Kaitseliidu malevatele mobiilsuse ja väljaõppe ning minimaalse vajaliku varustuse; katab kaitseliitlastele õppustega seotud ning nüüdisaegse varustuse hankimise kulud, käivitab vabatahtlikkuse kompenseerimise süsteemi;\n13) tagab riigikaitseõpetuse kättesaadavuse koolides ning suurendab Kaitseliidu osa riigikatsealase teadlikkuse ja kaitsetahte tõstmisel;\n14) pöörab erilist tähelepanu Kaitseliidu noorteorganisatsioonide tegevusele, tagades reaalse koostöö haridussüsteemiga;\n15) käivitab kaitseväelaste rotatsiooni Kaitseliidu ja kaitseväe vahel;\n16) jätkab ja laiendab osalemist rahvusvahelistes kaitsealastes teadus- ja arendustegevustes, enamjaolt NATO teadus- ja tehnoloogiauuringute organisatsioonide kaudu;\n17) peab meeles Eesti võitlust oma vabaduse eest, väärtustab vabadusvõitlust kui ka Eesti iseolemise ja tänase kiire arengu alust ning toetab nii relvastatud kui relvastamata vabadusvõitluse veterane ja vabadusvõitlust meeles pidavate mälestusmärkide rajamist. Korrastab Kaitseväe kalmistu;\n18) avab Eesti Vabariigi 90. aastapäevaks Tallinnas Vabaduse väljakul Vabadussõja võidusamba.\nValitsusliidu õiguspoliitika eesmärk on vaba ühiskonnakorralduse, õigusriigi ning turumajanduse kaitse ja arendamine.\n2) muudab kohtumenetlused efektiivsemaks. Selleks investeeritakse infokommunikatsioonitehnoloogia lahendustesse ning vajadusel täpsustatakse menetlusseadusi. Seadustatakse lepitusmenetlused;\n3) jätkab kohtusüsteemi muutmist ühtseks tervikuks;\n4) kodifitseerib sotsiaalõiguse (sotsiaalseadustik), keskkonnaõiguse (keskkonnaseadustik) ning ehitus- ja planeerimisõiguse (ehitusseadustik);\n5) korrastab riigi esindamise Euroopa Kohtus, Euroopa Inimõiguste Kohtus ja Rahvusvahelises Kriminaalkohtus;\n6) jätkab senist kodakondsus- ja immigratsioonipoliitikat;\n7) viib lõpule eraõiguse reformi, võttes vastu uue pärimisseaduse ja perekonnaseaduse;\n8) loob õigusaktide mõjude hindamise süsteemi. Viiakse läbi kehtivate õigusaktide revisjon ja mittevajalikud õigusaktid tühistatakse;\n9) juhindub riigi äriühingute, sihtasutuste ning avalik-õiguslike asutuste nõukogude liikmete määramisel rahvusvaheliselt tunnustatud heast tavast, et ettevõtete nõukogudes on esindatud riigist sõltumatud ettevõtluse esindajad või eksperdid.\nValitsusliit peab riigi arengus oluliseks eelkõige kodanikuühiskonna tugevnemist, loeb kodanikeühendusi oma partneriks Eesti edendamisel ning peab riigi tasemel tegutsevate kodanikeühendustega aktiivset dialoogi. Eesti ei saa endale demograafilistel põhjustel lubada riigiaparaadi suurendamist. Eesti riik peab tugevnema mitte uute asutuste loomise ja täiendavate ametnike teenistusse võtmisega teel, vaid kaasates kodanikke ja kodanikeühendusi riigivalitsemisse ja võttes laiemalt kasutusele uusi tehnoloogiaid.\n1) realiseerib Riigikogus vastuvõetud "Eesti kodanikuühiskonna arengukontseptsiooni" seisukohad;\n3) viib läbi teavituskampaania informeerimaks kodanikke võimalusest toetada kodanikuühiskonda ning annetada kodanikeühendustele;\n4) täpsustab kodanikeühendustele annetatavate summade tulumaksust mahaarvamise korda;\n5) moodustab hiljemalt 1. jaanuariks 2008.a ning rahastab riigieelarvest igal-aastal 20 miljoni krooniga Kodanikuühiskonna Sihtkapitali, mille tegevuse eesmärgiks on kodanikuühiskonna toetamine. Toetuste jagamisega tegelemine delegeeritakse kodanikeühenduste katusorganisatsioonidele;\n6) annab kodanikuühiskonna arendamise üheselt Siseministeeriumi vastutusalasse ning loob tervikliku nägemuse ja ühtsed põhimõtted vabaühenduste rahastamiseks. Selleks reorganiseeritakse tänane regionaalministri ametikoht, liites sellele avalike teenuste, kodanikuühiskonna ja regionaalpoliitika arendamise funktsiooni;\n7) koostab koostöös vabaühendustega riikliku kodanikuhariduse kava vähemalt viieks aastaks;\n8) propageerib ühistegevust ning annab võimalusel riiklikke ülesandeid halduslepingute alusel üle kodanikeühendustele;\n10) kaitseb igaühe eraelu ja isikuandmeid;\n11) kodanike osaluse suurendamiseks pikendab e-valimiste perioodi kõikidel valimistel;\n12) tegutseb eesmärgiga tõsta erakondade mainet, muu hulgas loob võimalused erakondade kaasamiseks Euroopa Liidu naabruspoliitika eesmärkide saavutamisse;\n13) tõhustab parlamentaarset kontrolli erakondade rahastamise ja valimiskulude üle ning analüüsib kehtivate valimiskampaania reklaamimahu piirangute tõhusust;\n14) teeb ettepaneku anda Tallinna rahvusvahelisele lennujaamale president Lennart Meri nimi.\nAndrus Ansip, Eesti Reformierakond, esimees\nMart Laar, Isamaa ja Res Publica Liit, juht,\nIvari Padar , Sotsiaaldemokraatlik Erakond, esimees\n2. aprillil 2007 Tallinnas, Toompeal


Atsetüülsalitsüülhape peavalude korral: koostis, toimespekter ja kasutusomadused - Kasvaja June\nPaljudes maailma riikides kasutatakse atsetüülsalitsüülhapet laialt peavalude vastu. Lõppude lõpuks on teada, et kuni 70% kogu Maa elanikkonnast kannatab korduvate peavalude all. Need võivad hõlmata kõrge vererõhu peavalusid, kobarasvalusid, migreeni ja pingevalu. Arstide arvamus taandub asjaolule, et peavalu ei tohiks taluda. Lõppude lõpuks vähendavad nad töövõimet, mõjutavad und, muudavad inimese tähelepanematuks, hajameelseks ja ärrituvaks.\nAtsetüülsalitsüülhape ehk aspiriin on efektiivne psühhogeense peavalu korral ja põletikuliste haiguste tagajärjel. Ravimil pole mitte ainult valuvaigistavat toimet, vaid ka põletikuvastast toimet, reageerides algpõhjusele. Aspiriin on efektiivne peavalude korral ja migreeni korral vähendab see valu esimese kahe tunni jooksul märkimisväärselt.\nAspiriini võite võtta ilma arsti retseptita. Soovitatav annus on 0,5-1 g kolm korda päevas. Kihisevates tablettides olev atsetüülsalitsüülhape avaldab kiiremat toimet. Üle kolme aasta vanustele lastele peab arst määrama atsetüülsalitsüülhappe. Te ei tohiks ravimit võtta kauem kui kaks nädalat. Pikaajaliseks raviks pöörduge arsti poole.\nIga inimene seisab aeg-ajalt peavalu ees. Mõnel juhul möödub valu kiiresti ilma mingeid ravimeid kasutamata. Teistes ei taandu see vaatamata igasugustele pingutustele. Siiski on tõestatud ravimeid, mis aitavad hallata valusaid sümptomeid. Mõelge, kui efektiivne on aspiriin peavalude korral.\nTervise kahjulike mõjude vältimiseks on lapsepõlves lubatud ravimit võtta ainult pärast pediaatri määramist. Aspiriini kasutamisel peavalude suhtes on teatud vanusepiirangud, mis põhinevad lapse vanuselistel omadustel:\nMigreenihoogudega peas lõhkev valu ilmneb veresoonte toonuse suurenemise ja vere viskoossuse suurenemise tõttu. Sellistes tingimustes on ajukoore verevarustus häiritud, mis aitab kaasa valulike sümptomite kasvule. Aspiriini tablett aitab vähendada vere paksust ja parandada vereringet kesknärvisüsteemis, mille tagajärjel peavalu taandub. Samuti on ravim võimeline kõrvaldama kaasnevad sümptomid. Migreeni peavaludega kaasnevad sageli iiveldus, kõrvade ummikud, fotofoobia ja nõrkus.\nEelmises lõigus märgitud omaduste tõttu laiendab Aspiriini tablett veresooni 15 kuni 20 minuti jooksul ja leevendab seeläbi seisundit suurenenud rõhuga. Kardiovaskulaarse funktsiooni häirega inimesed tarvitavad aga sagedamini ravimeid südameatakkide ja insultide ennetamiseks..\nAspiriin on juhtpositsioonil ravimite hulgas, mis aitavad peavalu leevendada pärast alkoholi kuritarvitamist. Pohmelli sündroomi leevendamiseks on kõige parem juua spetsiaalset ravimit, mis sisaldab atsetüülsalitsüülhapet. Näiteks Zorex või Alka-Seltzer. Sellised ravimid on saadaval kihisevate tablettide kujul, mis kiirendab toimeaine kokkupuudet patsiendi heaoluga. Lisaks kasutatakse neid vahendeid peavalude vältimiseks pärast pidu. Selleks peate ravimit võtma paar tundi enne pidu..\nKümme tükki sisaldavad viiesaja milligrammi katmata tabletid blistrites. Kõige tavalisem ja odavam vabastamisvorm, mis on saadaval igas apteegis.\nViimasel ajal on näritav aspiriin laialt levinud. Selle eeliseks on kiire imendumine verre. Samuti on saadaval lastele mõeldud närimistabletid, millel on meeldiv maitse ja aroom.\nPulber. Enne võtmist on vaja lahustada toote pulbrikogus mis tahes soojas vedelikus: taimetee, piim, kompott. Võite kasutada ka tavalist vett, kuid selle joomine on atsetüülsalitsüülhappe mõru maitse tõttu üsna ebameeldiv.\nlapse kandmisel on aspiriini kasutamine teisel trimestril eriti ohtlik; perioodi alguses ja lõpus on lubatud ravimit kasutada pärast spetsialisti määramist;\nMiks ilmnevad kasvajad terves ajukoes? Vastus sellele küsimusele annab varem või hiljem arvukate teaduslike uuringute tulemused, kuid seni on teadlased alles teel onkogeneesi sügavate mehhanismide mõistmiseks..\nHaiguse meningiit - sümptomid, ravi, ennetamine


Kas saame üle koera saba? — Sirp\nKas saame üle koera saba?\nOktoobrist 2005 seisab Tallinnas Harjumäel endise Viktor Kingissepa ausamba asukohal vabadussõja monumendi nurgakivi. Ja ootab. PIIA RUBER\nTänavu mais kaitseministeeriumis kogunenud asjahuviliste ümarlauas otsustati, et juba 86 aastat vindunud ja alati tagajärjetult lõppenud plaan rajada Tallinna Vabadussõja võidu ja Eesti vabaduse auks mälestusmärk tuleb lõpuks teostada. Ümarlauast või rahvakogunemisest poleks olnud järjekordselt mingit kasu, kui äkki poleks avaldunud ka poliitiline tahe. Riigikogu võttis juba 2005. aasta märtsis vastu otsuse Vabadussõja võidu samba rajamise kohta. See ei olnud paraku kohustav, sest oma otsusega tegi riigikogu valitsusele ainult ettepaneku “korraldada koostöös Tallinna linnaga Vabadussõja võidu samba püstitamine ning tagada rahastamine.”\nPeaminister Andrus Ansip võttiski ettepaneku vastu ning määras asjaga tegelema kaitseminister Jürgen Ligi. 22. juunil jõudis kaitseminister Ligi esimeste ettepanekutega ka valitsuskabinetti, kus ministeeriumis ümarlauahuviliste abiga koostatud memorandum “Vabadussõja võidu samba” rajamiseks heaks kiideti. Silme ees terendab Eesti Vabariigi 90. aastapäev 2008. aastal, mil sammas (memoriaal) Tallinnas Vabaduse väljakul ka valmis peaks olema.\n3. augustil kiitis valitsus heaks korralduse eraldada “kaitseministeeriumile 815 000 krooni Vabadussõja võidu samba ideekavandi konkursi läbiviimisega seotud kulude katteks”. Tegu on peamiselt auhinnafondiga. Eilsel valitsuse istungil kinnitas valitsus ka kaitseministeeriumi ettepanekud ideekonkursi korraldamise ja võistlustööde hindamiskomisjoni moodustamise kohta. Komisjoni hakkab juhtima EELK peapiiskop Andres Põder ning sinna kuuluvad valitsuse ja riigikogu liikmed, kunstnike erialaühenduste esindajad ning juba aastaid monumendi teemaga tegelnud MTÜde esindajad, kokku 12 inimest. Nende ülesanne on koostada konkursi üksikasjalikud tingimused nii, et läbikukkumine oleks välistatud. Edasise osas annab riigikogu otsus lootust, et asi ei jää seisma ka raha taha. Protsessi taaskäivitades on valitsus sisuliselt nõustunud lõpptulemuse koos Tallinna linnaga täies ulatuses rahastama, maksku mis maksab.\nHoidkem pöialt, et seekord Eesti rahva ja juhtide närv lõpuni vastu peaks ning et otsustajad ja kogu rahvas ei peaks Eesti Vabariigi 90. sünnipäeval pealinna keskparklas autode vahel jälle häbiga silmi peitma.


Valides Uksed Pesuruumi Kappidele 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nPortatiivsete Nõudepesumasinate Vooliku Laiendamine\nKohandatud Klaasukste Projekteerimise Ja Ehitamise Näpunäited\nKas Savi Või Betoonplaadiga Katusel On Pikem Eluiga?\nKui valite pesuruumi kappi uksi, on oluline kaaluda mitmeid tegureid. Uksetüüpide valimisel on otstarbekohane teie kapis ümbritsev ruum, ligipääsetavus, paigaldus ja välimus. Kui olete võtnud mõõtmisi kappi avausest ja ava kõrval asuvast piirkonnast, olete valmis vaatama erinevaid kappusteid. Läbisõidul lükanduksed Kui pesuruumi ümbritsev ruum on piiratud, on kõrvalisuste lükanduksed suurepärane valik.\nKui valite pesuruumi kappi uksi, on oluline kaaluda mitmeid tegureid. Uksetüüpide valimisel on otstarbekohane teie kapis ümbritsev ruum, ligipääsetavus, paigaldus ja välimus. Kui olete võtnud mõõtmisi kappi avausest ja ava kõrval asuvast piirkonnast, olete valmis vaatama erinevaid kappusteid.\nKui pesuruumi ümbritsev ruum on piiratud, on kõrvalisuste lükanduksed suurepärane valik. Need uksed on riputatud rullidega ja paigaldatud rajadesse, mis võimaldavad ühe ukse libistumist teise ukse vahele. See disain säästab ruumi, hoides uksi ruumist välja. Kuid nende uste puuduseks on see, et korraga saab avada vaid poole sisenemisruumist. Kui teil on vaja täielikku juurdepääsu pesuruumi kappile, ei pruugi see valik töötada.\nTasku uksed libisevad rajale seina sisse ehitatud taskusse. Need töötavad suurepäraselt kinnistes ruumides, võimaldades samal ajal täielikku juurdepääsu kapi avamisele. Pidage meeles, et seina tasku hoones on vaja raamimist ja kipsplaati.\nSwinging Café stiilis uksed\nSee stiil koosneb tavaliselt kahest uksest, mis on paigaldatud hingedele, mis liiguvad kõrvalasuvasse ruumi. Pööratavad uksed võimaldavad täielikku juurdepääsu kapi avausele, kuid vajavad ruumi, kui need ulatuvad ruumi.\nKahekordsed kappide uksed\nSeda tüüpi uksed koosnevad paneelidest, mis on keskel hingedega, võimaldades ukse ise kokku panna. Nad võimaldavad täielikku juurdepääsu pesuruumi kappi avasse ja ulatuvad ruumi vaid neljandiku võrra nii suureks kui uksele ja teevad suurepärase võimaluse piiratud ruumidega kapid.\nMutlifold uksed on valmistatud kitsastest paneelidest, mis asetuvad üksteisele nagu akordion. Nad säästavad ruumi ja neid on lihtne paigaldada. Puidust, plastist või kangast tavaliselt valmistatud ainsaks puuduseks on neil puudu teist tüüpi pesukappide uste vastupidavus.\nPidage meeles oma ruumi, funktsiooni, paigaldamise lihtsust ja välimust, kui valite ukse pesuruumi kappi jaoks.\nVideod Seotud Artiklid: ”Naabrist parem” kaadri taga | Kuidas valida diivanikangast?.\nPõhiline » Majapidamine » Valides Uksed Pesuruumi Kappidele\n8 Levinumat Viga, Kui Leevendada\nKuidas Eemaldada Rohke Veevõõrasid Oma Nõuetest\nValge vaskkatuse kuumkütus lisab teie kodus unikaalse võlu. Erinevalt teistest katusekividest võib teie vask katuse olla niiske, pruunikas või isegi must, nii et soovite seda puhastada. Järgige neid juhiseid, et kasutada oma vaskkatte oma algse uue penniga valgusküllastamiseks keemilist või looduslikku puhastusvahendit.\nTsentraalne Vaakumootorite Remont\nUltimate Kodu Kontrollnimekiri


Hotellid Salies | Hotels.com\nLinna Salies hotellid\nOtsing hotellid Salies\nVaata kaardilt hotelle Salies\nSalies pakub midagi huvitavat igaühele. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Albi katedraal ja Toulouse-Lautreci muuseum. Ära unusta külastamast paiku nagu Albi ringrada ja Saint-Salvi kirik.\nMajutusvõimalused, mida Salies pakub\nSalies tervitab külastajaid avasüli. See on linn, kus leidub küllaga majutuskohti. Kui sinu sihtkoht on Salies, ootab sind Hotels.com saidil 25 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 30%. Tubade hinnad alates 28 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Salies ja selle lähipiirkond pakub.\nSalies – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Castres (DCM — Mazamet), mis asub 39 km linnast eemal.\nSalies – kohalikud huviväärsused\n• Albi katedraal (4,8 km südalinnast)\n• Toulouse-Lautreci muuseum (4,9 km südalinnast)