Visit Saaremaa aitab turismiettevõtet edukalt turundada ka kuludeta - meiemaa.ee\nKuigi EAS-i turismiarenduskeskuse turismiinfosüsteemi eksperdi Elen Juurma sõnul on Saaremaalt tänaseks visitestonia.com portaalis esindatud üle 830 turismiobjekti, siis on hulk turismiga seotud ettevõtteid, kes pole end veel keskkonda registreerinud ja jätavad olulise turundusvõimaluse kasutamata.\n„Tegelikult on portaalis puhkaeestis.ee 899 maakonna turismiettevõtet ja kultuurisündmust,” täiendas mittetulundusühingu Visit Saaremaa turismispetsialist Kati Aus. „Neist 649-l on kasutajakonto Visit Estonia eestikeelses portaalis puhkaeestis.ee, ülejäänud ettevõtted ja sündmused on meie hallata.”\nAus lisas, et kuigi konto loomine pole kohustuslik, siis peaks iga turismiettevõtte, nii tegutseva kui alustava, esmane huvi olema ettevõtte nähtavus ja info kättesaadavus, mistõttu on ettevõtjal mõistlik kasutada riigi poolt loodud tasuta turunduskeskkonda puhkaeestis.ee.\nTasuta seitsmesse keelde\n„Kui mõelda vanasõnale „tasuta lõunaid pole olemas“, siis enda turundamine miljonite külastajatega seitsmekeelses portaalis seda turismiettevõtjatele siiski on,“ tõdes Juurma. „Kui jõulupeod on läbi ja talvel vähem külastajaid, on hea aeg turundus ette võtta, seda enam, et konto loomine visitestonia.com portaali on lihtne,“ rääkis ekspert, kelle kinnitusel saavad turismiettevõtted end keskkonda registreerida kohaliku turismiinfokeskuse abil ning andmete lisamine on tasuta, samuti võtab turismiarenduskeskus enda kanda tõlkekulud.\nAus juhtis ettevõtjate tähelepanu sellele, et andmeid ja teavet tuleb oma ettevõtte kohta paar korda aastas ehk iga poole aasta tagant uuendada ja värskendada, et turismiobjekt portaalis nähtav oleks. „Vastasel juhul pole ettevõte keskkonnas enam avalik,” ütles Aus, lisades, et oluline on ka teada, et kui ettevõtet portaalis puhkaeestis.ee pole, ei pääse ta erinevatesse valikutesse. „Näiteks kümme uhkemat tuletorni või muu säärane. EAS kuvab ja reklaamib neid ja ainult neid objekte, kes on puhkaeestis.ee aktiivsed.”\nKuidas konto loomise protsess käib, selle kohta annab alustavatele ettevõtetele näpunäiteid Kuressaare raekoja hoones igapäevaselt avatud Visit Saaremaa hallatav Saaremaa turismiinfokeskus. Samuti saab turismiinfost mis tahes vajalikku nõu ja abi turismiobjekti või -tegevuse turundamiseks.\nLisaks andmete avaldamisele portaalis kasutab EAS-i turismiarenduskeskus turismiobjektide infot, reklaamides Eestit ajakirjanduses ja sotsiaalmeedias, messidel ja koostöövõrgustikes. Ettevõtted saavad ka vaadata statistikat selle kohta, kes ja kui palju nende objekti kohta huvi tunneb, ning lasta külastajatel toodet-teenust broneerida kohe sealsamas portaalis. Samuti saavad registreerunud ettevõtted ligipääsu visitestonia.com e-akadeemiale, et oma ettevõtet eri valdkondades hinnata ja arendada.\nVisit Saaremaa nõustab ja toetab\n„Visit Saaremaa on tugiorganisatsioon, kes panustab oma viieliikmelise meeskonnaga sellesse, et maakonna turismiobjektid oleksid kogu Eesti turismisüsteemist leitavad ning maailmale rohkem näha. Samuti jagame turismiettvõtjatele teavet erinevatest turundusvõimalustest, et nad saaksid turistidele veelgi atraktiivsemad olla,” sõnas MTÜ Visit Saaremaa tegevjuht Margit Kõrvits. „Tänavu alustasime seminarisarjaga, mille eesmärk on jagada valdkonna infot eelkõige Visit Saaremaa liikmetele, aga ka teistele huvilistele. Sel neljapäeval toimub selle aasta viimane seminar „Teenusedisainist turismis“ ja sellest, kuidas seda rakendada.”\nKõrvitsa sõnul on Visit Saaremaa peamised partnerid ühingu 50 liiget, Saaremaa vald ja EAS. „Kuna eelistame kvaliteeti kvantiteedile, siis pole meie ainus eesmärk liikmete arvu kasvatada. Pigem ootame partneritelt avatust ja soovi kaasa mõelda,” sõnas Kõrvits ning rõõmustas, et enamik liikmeid on altid koostööprojektides kaasa lööma.\nMitte lubadused, vaid selged plaanid\nJärgmisel aastal jätkab Visit Saaremaa visitestonia.com ehk puhkaeestis.ee haldusega, plaanis on arendada ja täiendada ettevõtte kodulehte ning planeerida kampaaniaid nii Eestis kui lähiturgudel. „Hetkel tegeleme messide ettevalmistamisega ning fookuses on Saare maakonna kui sihtkoha brändiarendus ja turundusstrateegia loomine,” nimetas Kõrvits vaid väikest osa Visit Saaremaa lähituleviku plaanidest, lisades, et uus aasta algab koostöös Saaremaa valla kultuuri- ja spordiosakonnaga maakonna kultuuri- ja turismiauhindade piduliku galaõhtu korraldamisega.\nPortaali puhkaeestis.ee on oma andmed lisanud juba üle 4500 turismiettevõtte üle Eesti, kes pakuvad kokku üle 8000 turismielamuse. Lisaks leiab keskkonnast infot sadade põnevate ürituste kohta.


ka mulle pole ikka jõud järgmise vooru kellaajad ja muu, tahax teada juba, et oskaks oma käike planeerida, aga mina käin endiselt iga päev pärast tööd raamatukogu netipunktis, vaatamas, et kas on mingit inffi, aga kel kannatust, see kaua elab, praegu on alles kolmapäev......\no, 27.06.07 - 19:37\nÕnne edasi saanutele!!!! Loodan et te mängite need rollid hästi välja! Jään ootama:)\nHeidi, 26.06.07 - 19:17\nlähipäevil, kannatust, sõber!\njaa, 26.06.07 - 10:15\nsain edasi aga ei tea veel, mida ma nüüd tegema pean, sest lubati saata text pähe õppimiseks aga seda pole\nrax, 26.06.07 - 10:15\nNjaa edasi sain, mingi väga hull oli kirja lugeda, passisin mingi rõveda pohmaka ja täis oleku vahepealses olekus, kuskil netikohvikus, ja niisama lampi tšekkisin postkasti.\nAlguses ehmatasin end selgeks, kuid siis sai netiaeg otsa ja ma läksin suitsu tegema.\nAlles nüüd tuli meelde jälle see et sain ikkagi edasi.\nRafael Jenokjan, 26.06.07 - 01:09\nnojah ega minagi saa nyyd tunda kuulsuse maiku. aga noh ma ei kurvasta eriti. oma viga et nii kaua ootasid vastustega, pooled kaotasid lihtsalt huvi selle k6ige vastu.kaasa arvatud mina. kurb, kurb. aga elukene l22b edasi. 6nne ja palju edu edasisaanutele!\npipu, 25.06.07 - 22:34\nmh, kuna nii pikka aega pidi seda wastust ootama siis pole naq midagi... aga ex waatab weel mis saama hakkab\nEnna, 24.06.07 - 17:20\nEi ole väikesi osi nagu targad on öelnud :)\nPealegi, kohe ei saagi tipust alustada, vahel märgatakse siis sind veel enam kui madalamat profiili hoiad.\nEi saanud minagi hetkel, aga life is full on suprises, so never know !\nPalju õnne edasijõudnutele !\nSiret, 23.06.07 - 13:41\nma sain edasi kyll ja olen väga õnnelik selle üle, aga see ei tähenda veel et mind filmis näha saate, sest nädalavahetusel pannakse meid jälle proovile ja tehaxe veel kärpimisi\nminaolensiin, 22.06.07 - 14:56\nmul läks castingul nii metsa kui metsa saab minna, nii et ma ei imesta, et ma edasi ei saanud. Eks võimalusi tuleb veel! Nüüd peab lihtsalt sellest korrast võimalikult palju õppima, et järgmine kord paremini läheks.\nK., 22.06.07 - 14:36


Hiina alumiiniumist kokkupandavate uste tehas ja tootjad Foen\n(1) Parima kvaliteediga termiliselt purunevad alumiiniumprofiilid - pulbervärvi viimistlus\n(2) Sise- ja väliskujundus sama värvi TBC\n(3) Täielikult karastatud topeltklaasid, 6mm + 12Ar + 6mm, täiustatud madala E-kattekihiga, argooniga gaasiga täidetud, Technoform-TGI-komposiit täpsema sooja servaga vahesein.\n(4) Itaalia tippkvaliteediga raskeveokite riistvara ja tarvikud.\n(5) Sissetõmmatavad lendkraanid\nFOEN D93 kahealuseliste alumiiniumist uksesüsteem pakub hoonele terviklikku lahendust. Kolm kummist riba on suletud ja keskmine kummist riba annab vihmakardina põhimõttele täieliku mängu, nii et tootel on hea õhu- ja veekindel jõudlus.Kõrgem metall laager suudab realiseerida suure vaheseina avanemise, hõlpsamini rahuldada mitmesuguste hoonete vaheseinte vajadusi; Välisraami ventilaatorite tasane kujundus muudab hoone välimuse ka lihtsamaks ja ilusamaks, sobilikuks keskmise ja kõrgema klassi projektide jaoks.\nRaami laius: 93mm\nVentilaatori laius: 78mm\nÜlemine slaidi laius: 93mm\nLiugtee laius: 93mm\n2. klaas: Klaasplaadi maksimaalne paksus on 39mm\n3. Riistvara pesa: spetsiaalne pesa\n4. Avatud vorm: Kokkupandav uks\nVeekindlus: Klass 6, GB / T7106-2008\nÕhutihedus: Klass 7, GB / T7106-2008\nTuule rõhu vastupidavus: 4,6 kPa, GB / T7106-2008 8. klass\nHeliisolatsioon: Rw (C; 35 (Ctr) = 2; - 5) dB, tase 3 GB / T7106-2008\nIsolatsioon: K = 2,7 (5 + 12Ar + 5low-E), GB / T8484-2008 5. tase\n1. Kvaliteetne tihendussüsteem muudab kogu akna tihendusjõudmise äärmuslikuks.\n2. Liimi sissepritse nurga seadistamise tehnoloogia abil saab tõhusalt parandada nurga tugevust nurga all ja vähendada vee imbumise võimalust.\n3. Kogu raam võtab madalama drenaažikonstruktsiooni ja on varustatud veekindla ponsoga, et tõhusalt parandada kogu akna veekindlust.\n4. Soojusisolatsiooniriba õõnsus ja klaas on varustatud vahtmaterjalist isolatsiooniribaga, et laiendada soojusisolatsiooni ala, et tõhusalt vältida soojusjuhtivust, soojuskiirgust ja soojusjuhtivust. Parandada kogu akna soojusisolatsiooni jõudlust, et vältida kondenseerumist klaasiserv.\n5. Aknaekraani integreeritud disain on varustatud kvaliteetse roostevabast terasest teemantvõrguga tõhusa sääsevastase kaitsega.\n6.See üks täiesti nutikas ostja, kes kasutab seda siiski pärast kokkupanekut, on seda palju väärt.\nEdetabelis Hiina 5 parima alumiiniumprofiilitootja hulgas on FOEN pindala 1 340 000 (üks miljon kolmsada nelikümmend tuhat) ruutmeetrit, kus töötab enam kui 3500 töötajat, kus asub 3 tootmisbaasi, Fujian FOEN alumiiniumitööstuse linn, pindala on 6 sada ja seitsekümmend tuhat ruutmeetrit. Henan FOEN alumiiniumitööstuse linn, hõlmab pindala nelisada tuhat ruutmeetrit. Fujian FOEN roostevabast terasest tootmisbaas, pindala on sada kolmkümmend viis ruutmeetrit, peakontor asub Fuzhou linnas, hõlmab sada kolmkümmend viis ruutmeetrit, samuti 2 instituuti, FOEN Window Institute ja FOEN Business Institute , Tuginedes professionaalsele uurimis- ja arendusprojekteerimiskeskusele, võivad FOEN aknad ja uksed olla sobivad erinevates kliimaoludes, kasutuseelistuste ja esteetiliste nõudmiste jaoks. Suurepärased omadused: 8. klassi tuuletakistus 7. klassi õhutihedus 4. astme veekindlus Soojusisolatsioon K väärtus 2,0 kuni 0,8 Üliheliisolatsioon sääsevastane sissemurdmiskindel kukkumisvastane Lihtne pääseda.\nTootmisliinide osas tutvustasime üle 50 komplekti CNC vormimisseadmeid. Meie aastane tootmisvorm on enam kui viisteist tuhat tükki, mis muudavad uue kujunduse paindlikumaks ja kiiremaks.\nValamise alguses kasutame alati A00 puhast alumiiniumi valuplokke, mille puhtusaste on vähemalt 99.\nJa meil on kutselised inspektorid, kes kontrollivad iga protsessi järel. lõpuks allkirjastab peainsener ülevaatusakti nagu vorm, analüüsides keemilist koostist (profiilid on valmistatud puhtast A00 alumiiniumist valuplokkide puhtusega vähemalt 99, pulbrina kasutatakse maailma suurimat värvi tootjat Akzo Nobel Power katte töötlemine; Elektroforeesi töötlemisel kasutatakse Nippon Paint kuulsat värvitootjat maailmas. Mehaanika jõudluse testimisel tarnitakse välja ainult kvalifitseeritud tooted. Seetõttu tagame oma kvaliteedi alati 32 aastaks.\nEelmine: FOEN nutika akna süsteem4-FOEN J100 lükanduks\nJärgmine: Alumiiniumist korpuseuks\nAlumiiniumist kokkuklapitavad lükanduksed\nAlumiiniumist lükandustega kokkuklapitavad uksed\nFOEN nutika akna süsteem 5-FOEN J168 Kolm lüli ...\nTööstusliku alumiiniumist pressitud 6063 T5 T pesaga ...\nParim alumiiniumist valmistatud tööstuslik profiil C ...\nKvaliteetne alumiiniumist tööstusprofiil Cu ...


Office 365 DNS-i kirjete loomine Freeparking.co.nz-i saidil - Office 365\nOffice 365 DNS-i kirjete loomine Freeparking.co.nz-i saidil\nKui teie DND-hostiteenuse pakkuja on FreeParking.co.nz, järgige meiliteenuse, Skype’i ärirakenduse veebiväljaande ja muude teenuste jaoks DNS-i kirjete häälestamiseks selles artiklis toodud juhiseid.\nPärast nende kirjete lisamist FreeParking.co.nz veebisaidil, luuakse domeeni Office 365 teenuste töötamiseks.\nValige Finish (Valmis).\n(Valige ripploendist väärtus Data (Andmed)).\nJaotises Mail Servers (“MX” Records) (Meiliserverid („MX”-kirjed)) tippige või kopeerige ja kleepige uue kirje väljadele järgmises tabelis olevad väärtused\n(Valige ripploendist väärtus Record Type (Kirje tüüp). Jaotise Data (Andmed) väljanimede kuvamiseks osutage konkreetsele väljale).\nFirst Data Field (Preference) (Esimene andmeväli (eelistus))\nSecond Data Field (Target) (Teine andmeväli (sihtkoht))\nMeiliserver (MX) (Mail Server (MX))\nKui jaotises Mail Servers (“MX” Records) (Meiliserverid („MX”-kirjed)) on muid MX-kirjeid, kustutage igaüks juhtelemendi Delete (Kustuta) abil (prügikast).\nValige Add another record (Lisa veel üks kirje) ja seejärel lisage kuus uut rida.\nJaotises Alias (“CNAME” Record) (Pseudonüüm („CNAME”-kirje)) tippige või kopeerige ja kleepige uute kirjete väljadele järgmises tabelis olevad väärtused.\nVäärtus autodiscover tuleb lisada domeeninime algusse ühe stringina.\nEraldage väärtused punkti (.) abil (nt autodiscover.fourthcoffee.com).\nAlias (CNAME) (Pseudonüüm (CNAME))\nVäärtus sip tuleb lisada domeeninime ette ühe stringina.\nEraldage väärtused punkti (.) abil (nt sip.fourthcoffee.com).\nVäärtus lyncdiscover tuleb lisada domeeninime ette ühe stringina.\nEraldage väärtused punkti (.) abil (nt lyncdiscover.fourthcoffee.com).\nVäärtus msoid tuleb lisada domeeninime ette ühe stringina.\nEraldage väärtused punkti (.) abil (nt msoid.fourthcoffee.com).\nVäärtus enterpriseregistration tuleb lisada domeeninime ette ühe stringina.\nEraldage väärtused punkti (.) abil (nt enterpriseregistration.fourthcoffee.com).\nVäärtus enterpriseenrollment tuleb lisada domeeninime ette ühe stringina.\nEraldage väärtused punkti (.) abil (nt enterpriseenrollment.fourthcoffee.com).\nFirst Data Field (Priority) (Esimene andmeväli (prioriteet))\nSecond Data Field (Weight) (Teine andmeväli (kaalukus))\nThird Data Field (Port) (Kolmas andmeväli (port))\nFourth Data Field (Target) (Neljas andmeväli (sihtkoht))\nVäärtus _sip._tls tuleb lisada domeeninime ette ühe stringina.\nEraldage väärtused punkti (.) abil (nt _sip._tls.fourthcoffee.com).\nService (SRV) (Teenus)\nVäärtus _sipfederationtls._tcp tuleb lisada domeeninime ette ühe stringina.\nEraldage väärtused punkti (.) abil (nt _sipfederationtls._tcp.fourthcoffee.com).


Piiskoppide kogu on loomisel - Eesti Kirik\nPiiskoppide kogu on loomisel\n16.06.2021 | ek | Rubriik: Uudised\n7. juunil toimus XXX kirikukogu erakorraline 8. istungjärk, kus kirikukogu liikmed hääletasid piiskoppide kogu loomise poolt. Palun tutvustage lugejatele, mis institutsiooniga täpsemalt tegu on ja milleks sellist kogu vaja on.\nPeapiiskop Urmas Viilma: Juba 2015. aastast on meil peapiiskopi kõrval ametis mitu piiskoppi. Mõne aasta eest oli meil ametis lisaks peapiiskopile lausa neli piiskoppi. Täna ametis olevate Lõuna-Eesti piirkonna piiskopi Joel Luhametsa ja Lääne-Eesti piiskopi Tiit Salumäe kõrval juhtis veel paari aasta eest kuni emerituuri siirdumiseni Põhja-Eesti piirkonda piiskop Einar Soone ja Välis-Eesti piiskopkonda samuti emerituuri jäämiseni piiskop Andres Taul. Kui piiskoppe on mitu, tekib loomulik vajadus pidada ühiselt nõu, kooskõlastada ja ühtlustada omavahelist tegevust kiriku ühisel juhtimisel. Ühiselt teenitakse ju kõikjal samades ülesannetes, kuigi erinevates Eestimaa piirkondades, mida tulevikus hakatakse nimetama piiskopkondadeks.\nPiiskoppide ülesanne on muu hulgas visiteerida kogudusi, olla koguduste vaimulikele hingehoidjateks ja vajadusel teha ka järelevalvet. See tähendab pidevat pastoraalset tööd koguduste hingekarjastega – olla karjastele karjaseks. Piiskoppide kogu loomine loob ametliku platvormi piiskoppidele, et ühiselt oma tegevust koordineerida ja korraldada, samuti vajadusel arutada ja lahendada operatiivselt vaimuliku ameti pidamist või ka usu ja kõlbluse alal tekkivaid üksikküsimusi. Samuti võivad piiskopid ühise koguna teha erandeid diakonite ja preestrite ordineerimiseks seatud alusnõuetes (vanus ja haridus). Oluline on see, et piiskoppide kogu saab otsuse teha ainult konsensuslikult. See eeldab head koostööd, üksteise mõistmist ja usaldamist. Kuni piiskoppide kogu ei ole loodud või kui ametis on ainult peapiiskop üksi, lahendab vaimuliku ameti pidamisega seotud üksikküsimusi konsistoorium ning usu ja kõlbluse alal tekkivaid üksikküsimusi piiskoplik nõukogu.\nEelmine: Muuseumis olnud kuldrist on taas kasutuses


Garri Raagmaa: maakonna tasandile on vaja võimu juurde anda - Arvamus - Tartu Postimees\nGarri Raagmaa: maakonna tasandile on vaja võimu juurde anda\n28. november 2011, 10:20\nTartu Ülikooli regionaalplaneerimise dotsent Garri Raagmaa on Eesti Vabariigi taasloomisest peale käsitlenud siinset haldustemaatikat, temalt on paarikümne aasta jooksul ilmunud ka mitmeid artikleid Eestile sobiva haldusreformi põhimõtetest, ent paraku pole senini asi mõistuspärasemaks muutunud, pigem vastupidi.\nIkka leidub inimesi, kes üritavad takerdunud reformile uut elu sisse puhuda, viimati Karin Jaanson oma artikliga kahetasandilisest omavalitsusest «Teeme hoopis teistmoodi» Tartu Postimehes. Garri Raagmaa, kas selle lahenduse üle on üldse mõtet arutleda?\nSee on igati toetamist väärt. Enamikus Euroopa riikides jagatakse erinevaid funktsioone mitme tasandi vahel. Maakond kannab põhifunktsiooni ja kui mõni suurem üksus, näiteks keskuslinn, on piisavalt tugev, siis ta saab osa funktsioone täita ise oma jurisdiktsiooni all.\nArgument, et kaks tasandit läheb liiga kalliks, ei ole tõsiseltvõetav, sest praegu me tegelikult kulutame hoopis rohkem vääradele investeerimisotsustele ja maksame peale kehvematele või lausa puuduvatele teenustele.\nPraeguse heterogeensuse juures ei saa osa struktuuriüksusi paratamatult osa ülesannetega hakkama, sest neil ei ole lihtsalt inimesi, kes nendega tegeleksid.\nKahetasandiline omavalitsus pole ju meilgi uus idee, teie ise olete seda mitmel korral käsitlenud, ka juba kakskümmend aastat tagasi.\nJah, algusest peale olen olnud selle vastu, et maakondadelt hakati võimu ära võtma. Juba kuuekümnendatel aastatel saadi Eestis aru, et moodsat ühiskonda on mõistlik juhtida rajooni tasandilt: kui on tagatud mobiilsus ja me saame teenused ja töökoha suuremast ja suuremate valikuvõimalustega keskusest.\nViimaste uuringute kohaselt ületab ligi nelisada tuhat inimest Eestis iga päev omavalitsuse piiri – läheb teise omavalitsusse õppima, tööle või teenuste järele. See tähendab, et teatud funktsioonide jaoks ongi maakonna ehk linnaregiooni tasand mõistlik sealset elu ja olemist korraldama.\nAga Eesti läks sama teed nagu muugi Ida-Euroopa, vaimustudes sõjaeelsetest struktuuridest, sest vahepeal on olnud võõras ja vale aeg. Paljud poliitikud ja ka elanikud läksid hurraaga kaasa, nagu vahepealset aega polekski olnud.\nEi, mitte kihelkonnad. Eestis võetigi omavalitsuse aluseks külanõukogu tasand, mille elanike arv oli enam-vähem sama nagu Eesti Vabariigi lõpuaegade valdades. Aga vahepeal olid olnud veel sovhoosid ja kolhoosid, mis omakorda muutsid olukorda.\nKui omaaegsesse rajooni koondatud võim anti jälle kohtadele tagasi, andis see esialgu isegi efekti. Kui sa näed, kuidas võimu teostatakse, kui sa ise oled osaline, siis oli see demokraatia arenguks väga hea. Aga nüüdseks on esmatasandi omavalitsus ka demokraatia mõttes täiesti ammendunud, paljudes on vallavanem või tema klann olnud võimul juba mitu perioodi ja muutusi pole loota.\nTeiseks on keskvalitsus kärpimise ja Tallinna karistamise tuhinas omavalitsustelt üha enam raha ära võtnud, nii et praegused omavalitsused ei suuda isegi ilmselgelt kohalike funktsioonidega, näiteks kohalike teede hooldamine, hakkama saada.\nSee pole juba ammu enam nende viga, vaid riik on neilt vahendid käest võtnud. Raha lihtsalt ei ole! Vähenenud on üldine võimekus, mistõttu isegi üsna suurtes linnades ei ole enam küllaldaselt strateegilise mõtlemise võimet. Väga vähe mõeldakse ettevõtluse ümberkorraldamise ja töökohtade loomise peale.\nSee on üleüldine probleem, mis on regionaalset ebavõrdsust suurendanud ja nagu viimasest Geomedia uuringust välja tuleb, hakkavad ka mõned maakonnalinnad ära kukkuma. Neil pole piisavalt ettevõtlust ja maksutulu, et teatud teenuseid käigus või heal tasemel hoida.\nMille poolest Karin Jaansoni idee teie omast erineb – kas selle poolest, et hõredalt asustatud paikades ei moodustatagi omavalitsust?\nTemal kannab maakondlik haldus kõige eest hoolt, on lõppvastutaja. Kui seal on linn või muu tugevam omavalitsus, siis see suudab ise neid ülesandeid täita. Kuid see eeldab eri ülesannetega omavalitsuste moodustamist, nagu näiteks Luksemburgis, ja ma kardan, et siin võib tekkida üksjagu segadust.\nPigem olgu kohalikul tasandil oma kindlad ülesanded, nagu needsamad kohalikud teed, sotsiaalabi, kultuurielu korraldus jms. Ja kui vallavanema tool jääb alles, siis on ka vähem vastuseisu reformile.\nLinnadel võiks tõepoolest olla linnaõigused (muide, ka Viimsi ja Ülenurme on tegelikult linnad). Küll oleks jumet aga Hardo Aasmäe ettepanekul, et vallavolikogud moodustuks külavanematest, see parandab kindlasti kohalikku esindatust.\nPraegust maavalitsust peetakse meil tarbetuks raha kulutavaks asutuseks...\nSee on tsentraliseerimise ja politiseerimise tulemus. Algselt oli maavalitsus ikka mõeldud regionaalseks arendusorganisatsiooniks, arvan, et üheksakümnendate aastate keskel maavanemad ja arenguosakonnad seda funktsiooni ka päris kenasti täitsid. Hiljem hakkasid ministeeriumid maavalitsuste funktsioone igaüks oma kõhu alla kiskuma, toimus nn hiiliv haldusreform.\nTulemus on üldrahvalike ressursside raiskamine, sest iga kohalik üksus pidi endale mingi kontori tekitama, siis hakati neid liitma – tulid restruktureerimiskulud, omavalitsusametnikud ja inimesedki peavad jooksma eri kontorite ja linnade vahet. Konkreetne ametkond võib-olla säästis, aga kogu ühiskond kaotas. See on tüüpiline n-ö harukondliku lähenemise puhul.\nNagu ka kevadises OECD raportis tõdeti, ei ole meil ühtset valitsust, on erinevad silotornid või vürstiriigid – igaüks ajab oma (partei) asja, kõrvale ei vaadata, mis toimub. Lõppude lõpuks maavanemad, idee poolest sõltumatud riigiametnikud, politiseeriti.\nKas olukord muutuks, kui regiooni elu korraldaks demokraatlikult valitav maaomavalitsus?\nAinuüksi valitava kogu loomisega ei juhtu midagi. Kui institutsioonil ei ole raha, siis ei saa ka tulla tulemust. Aga rahastki üksi on vähe, olemas peab olema visioon, mida teha, ja ühine tegutsemise motiiv.\nKui partokraatlik keskkontorist käske ootav suhtumine kandub ka maakondlikku omavalitsusse, ei muutu midagi.\nMiks meil ikkagi see reform üldse ei edene?\nKa riigikontrolör ütles viimati välja, et ühel võimul oleval erakonnal ei ole huvi sellega tegelda. Nad kas kaotaksid või nad ei ole kindlad, mis tulemuse see annab.\nNn Looduse haldusreform läks ilmselt toonaste presidendivalimiste nahka, kardeti, et regionaalhalduse tugevnedes võib maakondlikus omavalitsuses enamuse saada Rahvaliit. Ei lastud sündida sellel, mis oleks käes olevat võimu ohustanud.\nNii et võimul püsimise tarve on kõik mõistlikud argumendid nurka pühkinud?\nSelline on poliittehnoloogia. Aga ega see ole ainult Eestis niimoodi, nii on mujalgi maailmas. Margaret Thatcher kaotas võimule tulles ära Londoni linnapea koha, et saada Londonis leiboristidest lahti, ja tegi sellega Londoni arengule tõsise karuteene.\nIda–Euroopast võib tuua lausa kurioosseid näiteid, kus mõne aasta jooksul muudeti haldusstruktuuri mitu korda, et võimu- või rahvussuhteid muuta. See on kahetsusväärne, sest arengule see kaasa ei aita.\nKõigepealt tuleks mõista, et omavalitsus on piirkonnas elavate inimeste OMAvalitsus. See tähendab, et riik ei pea seadustega pulkhaaval kõike omavalitsuste eest reglementeerima. Tuleb tagada standardid, aga valikud oleks kohalike teha.\nSee ongi Euroopas oluline mõiste «lähimus» (subsidiaarsus), millest Eestis on tehtud paroodia: võim on sõnades antud kohtadele, aga selle teostamise vahendeid on ära korjatud – viimane hull näide on maamaksu kaotamine. Omavalitsus ei pea mõne tuhande euro kaupa projektidega raha kerjama, et oma põhiülesandeid täita.\nTeiseks, kordan veel, et juba 1960. aastatel saadi aru, et Eestimaad ei ole mõtet hallata igast külakohast, vaid ikka sealt, kus on pädevus olemas. Kui rääkida planeerimisest ja transpordist, haridusest ja arendusest, siis seda on mõistlik teha maakondlikus mastaabis, seal, kus teatud kriitiline mass olemas. Näiteks haridusreform on just haldusreformi kännu taga kinni – keegi ei taha oma gümnaasiumist loobuda.\nKolmandaks ei saa aga tõepoolest ühe ropsuga IRLi kombel olukorda lahendada, sest ei saa 3000 volinikule, sadadele valitud peadele ja vanematele öelda, et teid ei ole vaja. Sinna enamasti reformid lõpevad.\nOn selge, et maakonna tasandile tuleb võimu juurde anda. Praegu oleks kõige lihtsam omavalitsuste liidust teha eraldi üksus, anda ülesanded ja maksubaas, integreerida sinna ka maakondlikud arenduskeskused, lisaks kaasata piirkondlikud kolledžid, kutsehariduskeskused, ettevõtlusorganisatsioonid, et tekiks võimekus ettevõtlust arendada ja uusi töökohti luua. See viimane ongi lähiaastate põhiküsimus.\nKust tuleks juurde raha?\nKüsimus on ümberjagamises. Eestis on keskvalitsuse käes liiga palju raha ja omavalitsusele antud piskustki on suurem osa sihtsuunitlusega, näiteks sotsiaalkulutused, õpetajate palgad, teedeehitus jm. Lisaks peaksid olema kohalikud maksud. Eestis ei olegi klassikalises mõttes omavalitsusi – kogu maksutulu jagab ümber keskvalitsus.


Mancave (kodukino, mängude, baari ruum) ehitus :: Hinnavaatluse Foorumid\npraegune kellaaeg 10.04.2021 14:33\nRaud » TSI (TeeSeeIse) » Mancave (kodukino, mängude, baari ruum) ehitus märgi kõik teemad loetuks\nKeegi ei suru peale, lihtsalt kõlarid olemas Tallinnas hinnaga 100€ tk ja heliliselt võib võrrelda kallimate kõlaritega. Kino helis peamine, et kõlar kaoks ära ühtaseks tervikuks. Küll ja küll kuulnud lahendusi kus keskkõlarist läheb kõne teise kõlarisse ja no räägib teise heliga. Antud kõlareid saab kinnitada nii seina kui lakke ja täpselt sobivasse kohta. Heli ja selle taasesitus väga segane teema paljudele ja arusaamasid palju. Ei ole probleem tuua kuulamiseks ja ise otsustad, mis arvad heli kvaliteedist. Kuna istud väga lähedal 3m siis antud kõlar 80W per kanal saad valjuseks 98,5db, mis väga palju 80Hz + kõlarile. Pro kinos kõne/hallmüra valjus möödetuna saali kolmandas osas on 85db. Ma rohkem muretseks ressiiverite madala RMS võimsuse pärast (kui kõik kanalid töötavad), et ei ole rohkem anda kõlarisse. Võrdle Class AB stereo võimendi voolutarbivust vs ressiiveril...\nKülgmised 5.1 effekti kõlarid on õiges asukohas külgedel mitte taga ja taha jääb auk mida ei täida Atmos. Seega minul teine kogemus 5.1 vs 7.1, kas Atmos laes 2 tk või 4tk siis 4tk parem. Samas Atmos heli mix filmides väga erinev ja tavaliselt all kõlarites elu huvitavam, kui korra filmis või demoklipis laes. Kui rahaliselt võimalik siis 7.2.4 oleks minu soovitus, kuid ressiiveri hind läheb kalliks 11-kanalisena 2700€. Võib ka 15-kanalist lahendust pakkuda kui tahad, kuid seal hinnad teised. Huvitav leid https://www.iotaenterprises.co.uk/products/iotavx-avx17 sinna juurde ma saan pakkuda Rotel RMB1512 12x100W jälle hea hinnaga\nKahjuks head demo ruumi ei ole Eestis, kus saaks kuulata reaalset vahet Atmos vs DTS:X vs 7.1.2 vs 5.1.4.\nKui huvi helista Taavi 56619710\nOK, ma vähemalt vean ära kaabid 7.2.4. valmiduseks (kaasa arvatud IB supakate jaoks). Esiagu proovin 5.1.4 lahendust. Kui kunagi tekib isu upgrade järgi, siis ei pea kohe pahtli ja värviga mässama hakkama. leierpro, mitte ebaviisakusest, aga neid plastmassasju ma kaaluma ei hakka.\nPakkumisi lähen küsima integreeritud efektikatele, kui just keegi mind viimasel hetkel ümber ei veena. Küsin siis 3 sorti pakkumisi: full custom Wiltz, Klipsch - valiheli ja Polk - Audiodesign.\nKa Valiheli müüb Polki. Audiodesigni soovitasin sellepärast et see asub Tartus ja sul on võimalik minna koha peale kuulama kui viirusepiiranguid kunagi leevendatakse. Lisaks saad küsida ka paigaldust.\nArusaadav, lihtsalt elu on õpetanud, et kui võtad pakkumised mitmest kohast siis saad lõpuks soodsama hinna .\nviimati muutis dex 08.04.2021 10:52, muudetud 1 kord\nArusaadav. Lisaks võid küsida ka siit pakkumist:\nNende pakkumiste abil sain ka mina hinda alla.\nAudiodesignist võid ka küsida demoseadmete kohta - ehk need mida nad esitlemiseks kasutavad, sealt saaksid veel hinda alla.\nPlastist asi kaugel metallist korpus on antud kõlaritel, kuid las need siis jäävad, pakkusin soodsat ja töötavat lahendust. Mis materjalist lagi on, võin ka teha soovituse nii Pauli kui Allani kaudu, tegelt vahet ei ole mis müügipunkti kaudu. Number olemas anna teada www.klhaudio.eu ja või www.truaudio.com kõlaritega olen seotud.\nRaud » TSI (TeeSeeIse) » Mancave (kodukino, mängude, baari ruum) ehitus mine lehele eelmine 1, 2, 3, 4


Kultuurivaldkonna mittetulundustegevuse toetuse taotlemise ajakava 2021. aastal:\ntegevusteks alates 1. veebruarist 2021 esitatakse projektitoetuse taotlus 15. detsembriks 2020;\ntegevusteks alates 1. aprillist 2021 esitatakse projektitoetuse taotlus 26. veebruariks 2021;\nlaulu- ja tantsupeoprotsessis osalevatel kollektiividele ja poolprofessionaalsetele kooridele ja muusikakollektiividele eraldavate tegevustoetuse taotluste esitamise tähtaeg 26. veebruar 2021 (toetusi antakse üks kord aastas);\ntegevusteks alates 1. juulist 2021 esitatakse projektitoetuse taotlus 17. maiks 2021;\ntegevusteks alates 1. oktoobrist 2021 esitatakse projektitoetuse taotlus 16. augustiks 2021.\n2021. a Mittetulundustegevuse toetuse määramise lisatingimused ja lisatingimused (LISA 1) ja kultuurivaldkonna lisatingimused (LISA 6).\nTutvu mittetulundustegevuse toetuse andmise korraga, mille leiad aadressilt: Mittetulundustegevuse toetuse andmise kord ja 2021.a Mittetulundustegevuse toetuse määramise lisatingimused. Palun tutvuge 2021. aastaks kehtestatud linna üldiste lisatingimustega (LISA_1) ja kultuurivaldkonna lisatingimustega (LISA_6).


Seltsiv või agressiivne? Teadlased panid kasside iseloomujooned tõugude järgi paika - Lemmikloom\nSeltsiv või agressiivne? Teadlased panid kasside iseloomujooned tõugude järgi paika\nHelsingi ülikooli värske uuringu kohaselt saab kassi isiksust ja käitumisjooni määratleda seitsme tunnuse abil ning erinevatel tõugudel on selles oma roll.\n"Võrreldes koertega teatakse kasside käitumisest ja isiksusest vähem ning sellega seotud probleemide ja riskitegurite väljaselgitamiseks on vajalik," ütles veterinaarteadlane Salla Mikkola Helsingi ülikoolist.\nUuring viidi läbi 138 küsimusega küsitluse kaudu, mis postitati loomade heaolu veebisaidile Petsofi ja mille täitsid kasside omanikud. Põhjus on selles, et kassid võivad laborikeskkonnas käituda väga erinevalt kui kodus, mistõttu nende katsetes jälgimine võib anda ebatäpseid tulemusi.\nAnkeedi täitjatel paluti sisestada muuhulgas oma kassi sugu, vanus, tõug, karvkatte värv ja põhitegevus. Inimestel paluti küsimustik täita ka teist korda pärast teatud aja möödumist. See võimaldas teadlastel hinnata aruannete täpsust, võrreldes kahte uuringut. Lõplik valim koosnes 4316-st kassist.\nNende põhjal suutsid teadlased kitsendada kassi tunnuseid viiele isiksuseomadusele ja kahele käitumisjoonele: aktiivsus/mängulisus , kartlikkus/agressiivsus, seltsivus inimeste suhtes ja seltsivus teiste kasside suhtes puhtusepidamin,), ülehoolitsemin. Ilmselt pole üllatav, et tulemused näitasid ka seda, et erinevad tõud kalduvad erinevate isiksuseomaduste poole.\nKõige kartlikumaks tõuks osutus Vene sinine ja kõige julgemaks Abessiinia kass. Helsingi ülikooli teadlane Hannes Lohi tõi välja, et Bengaali tõugu kassid on kõige aktiivsemad ning Pärsia kassid kõige rahumeelsemad. Ettevaatlik tasuks olla aga Türgi vanidega, kes on loomult kõige agressiivsemad ega kipu inimestega seltsima.


Kommentaarid - Volikogude esimeestele määrati hiigelpalk - Eesti Päevaleht\nVolikogude esimeestele määrati hiigelpalk - kommentaare 1-14\nMeil kahe valla peale tekkinud suurema valla volikogu palk jääb ikka samaks- aga siin ei saaks seda põhjendada töömahu kasvuga, sest kohalik rahvas teab, keda valis ja ei lase ennast kergelt ninast tõmmata, muidu lihtsalt ei valita järgmine kord samasi tegelasi :)\nPalka võiks määrata nii töömahu (mis mitme valla liitumise korral ilmselt suureneb) kui ka ameti vajalikkuse järgi- igale mõtlevale inimesele on selge, et vallavanem teeb rohkem vajalikku tööd, kui (eelmine) president- järeldus: vallavanemal võib keskmisest töömesilasest suurem palk olla, sest temal saad vajadusel ka nööbist kinni võtta, kui mõni kitsaskoht silma jäänud :)\nLoll on see kes vabandust ei leia. Millised töömahud volikogu esimehel suurenevad? Hakkavad kaks korda nädalas koos käima? Aga vallavanemal? Milleks üldse volikogude liikmete arvu suurendati? Enamus inimestel polegi vallamajja asja, kas nüüd kui vald paar pensionäri juurde saab on enda vaja hullult palka tõsta, ja abivajajale tõdetakse, et vallal raha pole. Ei saa investeerida ega midagi ka oma elanike jaoks muuta. Tegelege enne oma valla elanike heaoluga! Bussitransport vajaks esmalt muutmist. Töökohtade loomine valda, et inimesed ei peaks pealinnas tööl käima, veel hullem Soomes. Tehke tööd!\nmille jaoks tööd teha? kuus sajab 3 keskmist kuupalka kontole, hea jalad seinale visata ja parasiteerida.\nKus on võrdlus töötajate arvu kohta enne ja nüüd?\nTegelased, keda raske seostada mõistega töö. Pigem logardid, kes logelemismahtu suurendades kujutavad ette, et on palgasaamist väärt.\nMis te siis arvasite, et riik mingit TEGELIKKU efektiivsust kusagilt leiab?:)\nNeil peab koguaeg olema mingi mõistliku kõlaga asi, millega tegeleda, et jälle valitud saada. Riigireform on väga õige asi, kui 25% tööealistest on riigipalgalised.\nAga sealmaal konstruktiivsus lõppes kah:D Mis mõte on midagi reformida, kui lõpuks efektiivsust sellest ei leita?\nVana Villu ütleks, "pole paha". Kuu jooksul korra-kaks vallamajas õhku võngutada ja kolm Eesti keskmist tasku pista. Krt seda trikki ei teeks nii mõnigi mustkunstnik järele.\nSee on ikka täiega masendav ja tavainimest nörritav asi.\nNing kui selle Kõlvarti või Aro käest küsid, et kust see palgaraha tuleb on vastus, et pangaautomaadist.\nKui küsida, et kust raha pangaautomaati saab, on tegelastel juba raskusi adekvaatse vastuse andmisega.\nkeskmise poliitiku jaoks tuleb raha talle riigi elaarvest, mitte Rimi kassapidaja makstud maksudest.\nMillise Avo kohta käib marooni jutt? Aga KUI võtta arvesse, et nt. Tallinna Lasnamäel on rohkem elanikke kui koguTartu linnas, Tallinnas aga 4x rohkem kui Tartus,siis ilmselt on sealsel volikogul ka rohkem tegevust, iltõenäoliselt kehtib sama nii mitmegi pealinna lähivalla kohta( Viimsi nt.)Maroonile meenutuseks: viimane kord "tuli raha" Pirital olevast pangaautomaadist ja mitte keegi EI TEA( ilmselt pljud ei tahagi teada), kust see raha sinna tuli jakes selle" ära koristas". tallinna raha tuleb aga maksudest ja nseda rahakest on seetõttu .palju, et rahval on korralikud palgad.\ntöömahtu mõõdetakse tavaliselt töötundidega. kui enne pidid 160 tundi kuus tööl käima ja nüüd ka sama palju, siis kuidas see saab palgatõusu argument olla? saaksin ainult siis aru, kui tööd on nii palju, et tavatundidega enam ära ei tee aga see ei ole ju praegu nii. seega palk tõsteti, kuna inimesed teevad nüüd ühes tunnis kaks tundi tööd? see loogika solvab ja riivab tavakodanikku kõige rohkem. Kus meil need mugabe vastased tankid nüüd olodo\nno näe UUS rotikari ´´ riigi -rahva viljasalves\nVANAD PÄTID+ERASTAJAD+ÄRASTAJAD +VARASTAJAD ON on AEGUMIS & ALLA VIIDUD VÕI KÕVEMAD VARGAD AGA 75A riigisaladuse poisteks TEHTUD\nJA ja UNUSTATUD ET SUURE SUUGA LUBATI VOLIKOGU+RIIGIKOGU poole võrra VÄHENDADA???\nSelline raha laiali loopimine ajab lihtsalt oksele  See kõik on maksumaksja raha\nselline üldist tooni andev pealkiri on pandud selleks, et juhtida ilmselt tähelepanu Tallinna, Tartu ja vb ka Viimsi palkadele. Aga kas see ikka üldiselt nii on? KUI nüüd võtta asja nii, nagu PEAKS olema, et volikogu juhib ja määrab, siis on ilmselt seegi õigustaud. Ma iaiklikult kujutan ette, et nt. Viimsi ja nii mõnegi Tallinna linnaosa puhul on volikogul rohkerm ptrobleeme lahendada kui Tartu , Viljandi või Pärnu puhul.\nSelveri kaubanduskett hakkas juba aastaid tagasi propageerima oma töölistele multifunktsionaalsust... tööd tuli juurde, aga palka juurde sentidega... mis õigusega riigiteenistujad riigi varade arvelt omale müstilisi tasusid maksavad. Tahavad raha... teenigu seda erasektorites...


Kuidas inimesed leiutasid jumalad - Eesti Naine\nMatthew Kneale´i raamat "Jumalate leiutamine" räägib sellest, kuidas jumalad ja usk üleloomulikesse jõududesse on inimkonna ajaloo jooksul tekkinud. Autor väidab et usk on otseses seoses ühiskonna hirmudega.\nSEE, KES KORJAS ÜLES MAMMUTILUU TÜKI\nUmbes 33 000 aastat tagasi praeguse Baden-Württembergi aladel Saksamaa edelaosas, mis oli tollal jäätunud taiga suurte jääliustike vahel, korjas keegi üles mammutiluu tüki ning asus seda lõkkesoojuse paistel nikerdama.\nKui ta tööga lõpule jõudis, oli tulemuseks vähem kui 2,5 sentimeetri ehk ühe tolli kõrgune kujuke. Kuigi tilluke, on see muljetavaldav ning ühtlasi veidi mõistatuslik. Figuur seisab kahel jalal, selgelt inimesele omases poosis, kuid pea kuulub lõvile. Pole selge, milleks seda kasutati, aga kahtlemata peeti seda tähelepanu väärivaks objektiks. Aja jooksul poleerisid paljud seda puudutanud käed kuju siledaks. Viimaks tehti see katki, kas sihilikult või kogemata, ning jäeti sügavasse Hohle Felsi koopasse. Sinna jäi kujuke 2002. aastani, kui selle avastas paleoantropoloog Nicolas Conardi uurimisrühm, kes figuuri hoolikalt taastas.\nMiks see tilluke lõvi-inimene meid huvitama peaks? See on üks vanimaid kujutavaid kunstiteoseid, mis seni leitud. Kuid ühes mõttes, mis mulle eriti huvi pakub, võib seda esimeseks pidada. See on esimene selge näide religioossest kunstist. See on varaseim tõend, et inimesed uskusid üleloomulikesse olenditesse. Kas võime tõesti osata öelda, millesse uskusid inimesed 33 000 aastat tagasi? Üllataval kombel võime vastata jah.\nAlbert Einstein, keda Iisrael kutsus 1952. aastal oma presidendiks (2) 28.04.2015\nOsho: vastuoluline õpetlane, keda Indias nimetati seksiguruks, USAs aga Rolls-Royce'i guruks (8) 12.04.2015\nVõiks küsida, miks peaks meid huvitama, millesse inimesed nõnda kaua aega tagasi uskusid? Lihtne vastus oleks, et uskumustel on komme püsima jääda. Hoolimata kõigist uue usu kuulutajatest paljude ajastute vältel, julgen ma väita, et pole olemas säärast asja nagu täiesti uus religioon. Religioonid on nagu sügavast liustikust väljapuuritud jääsüdamikud. Neid uurides võib leida eelnenud usundite kihte. Uskumused isegi 33 000 aasta tagusest ajast on tänapäeva maailmas endiselt alles. Käesolev raamat üritab mõningaid selliseid jääsüdamikke uurida, et avastada, kuidas need kihistused tekkisid ja kuidas need meie maailma mõjutavad, mõnikord vägagi ootamatul viisil.\nEnne kui uurida, millesse lõvi-inimese nikerdaja uskuda võis, peatuksin hetkeks, et küsida, millised uskumusi eeldada võiks. Mida peaksid tänapäeva inimesed, usklikud või mitte, igasugusele religioonile omasteks eeltingimusteks?\nParadiis võiks sellise nimekirja tippu kuuluda. Kahtlemata on igasuguse religiooni üks peamine eesmärk pakkuda alternatiivi süngele tõdemusele, et meie olemasolu on vahest vaid ajutine. Sisuliselt kõik tänapäeva religioonid pakkuvad lootust, et nende järgijad jõuavad õnnelikku teispoolsusesse, kui vähemalt suurem osa ajast reegleid järgivad. Kuid nagu edaspidi näeme, tekkis kujutlus taevast alles 4000 aastat tagasi. Lõvi-inimesega võrreldes on see suhteliselt uus leiutis.\nAga kuidas on lugu moraalsusega? Paljud peavad seda religioonide tuumaks. Sisuliselt kõigi tänapäeva religioonide kohaselt hoiavad jumalad meie käitumisel hoolega silma peal ning tasustavad või karistavad meid vastavalt. Kuid ka moraalsus on võrdlemisi uus leiutis. Tundub isegi, et see tekkis koos kujutlusega taevast.\nKui taevas ja moraalsus pole religioonide põhielemendid, siis mis on? Väidan, et selleks on kindlustunne. Muistsetest aegadest peale on iga religioon inimestesse kindlust sisendanud, pakkudes – vähemalt järgijate arvates – toimivaid viise, kuidas hajutada nende hirmsamaid kartusi. Kartused on aja jooksul muidugi oluliselt muutunud. Inimeste elustiili muutustega käivad kaasas ka muutunud hirmud. Ma väidan, et just hirmude muutumise tõttu muutuvad ka meie religioossed ideed. Just vajadus kartusi hajutada on kaasa toonud inimkonna suurima loovprojekti: tohutu ettevõtmise, mis igasuguse ilukirjanduse varju jätab.\nMida kartsid inimesed kõige enam 33 000 aastat tagasi? Kuidas saaksime kas või ähmaselt mõista neid uskumusi, mis eksisteerisid tervelt 28 000 aastat enne seda, kui leiutati kirjakunst ja hakati säilitama inimajalugu? Vastus on lihtne: võrdluste teel ehk vaadeldes nüüdisaegseid rahvaid, kes endiselt elavad lõvi-inimese nikerdajaga sarnasel viisil. Nagu näeme, pole inimesed eriti originaalsed. Kui paigutame nad sarnasesse keskkonda, anname sarnased viisid elutunde mööda saata, sarnased vajadused ja hirmud, tekivad neis harilikult ka sarnased käsitlused ümbritseva maailma kohta.\nUurides veel lähiminevikus küttimise-korilusega tegelenud rahvaid, oleme jõudnud üllatavate tulemusteni. Kogu maailmas Arktikast Austraaliani, Patagooniast Lõuna-Aafrikani on need rahvad, kes pole kümnete tuhandete aastate vältel üksteisega kokku puutunud, siiski üpris sarnased. Nad kõik elavad sarnase suurusega hõimudes, mis koosnevad umbes 150 inimesest. Nad liiguvad paigast paika kooskõlas vahelduvate aastaaegadega, otsides jahisaagiks sobivaid loomi. Neid kõiki huvitab transsilangemine, mis oli nende uskumustes kesksel kohal.\nTranssilangemise viisides kohtab hõimude vahel suuri erinevusi: need ulatuvad manustatud psühhotroopsetest ainetest pimeduse ja vaikuseni, millega tajud maha surutakse. Erineb ka rituaalisooritajate hulk: mõnedes hõimudes tegelesid transsilangemisega paljud, aga sagedamini tuli ette, et see jäeti vaid paari spetsialisti hooleks, keda sageli nimetati šamaanideks. Nende transikogemused olid kogu maailmas väga sarnased. Nad kuulsid hääli, mis meenutasid mesilaste suminat, nägid mitmesuguseid geomeetrilisi vorme ning kogesid tohutusse tunnelisse sisenemist. Neile tundus, et nad muutuvad kellekski teiseks, harilikult mõneks loomaks. Nad tajusid end lendavat, väites sageli, et neid juhib vaim-lind. Nad sisenesid vaimude maailma, kohates sealgi peamiselt loomi. Need vaim-loomad omasid võimet inimesi aidata, seda peamiselt kolmes valdkonnas, mis küttide-korilaste puhul kogu maailmas kattuvad. Esiteks, vaimud võisid haigeid tervendada. Teiseks, nad võisid juhtida saakloomade liikumist. Viimaks, nad suutsid ilma mõjutada.\nTundub, et siin avalduvadki muistsete inimeste hädad. Need hirmud ei tule üllatusena. Haigused kujutasid endast alatist ja mõistetamatut ohtu. Inimestele, kes olid sunnitud enamiku ajast lageda taeva all veetma, polnud halb ilm pelgalt ebamugavus, vaid otsene oht elule. Kui kütid-korilased saakloomi ei leidnud, tabas neid näljasurm. Nõnda on igati loomulik, et just haiguste, saakloomade rohkuse ja ilmastikutingimuste triumviraat oli inimeste murede hulgas tähtsaimal kohal.\nKas võime olla kindlad, et lähimineviku küttide-korilaste uskumused lähevad kokku Baden-Württenbergi külmas taigas 33 000 aastat tagasi elanud lõvi-inimese nikerdaja omadega? Tänapäeval arvatakse, et Hohle Felsi leid kujutab endast transiseisndis šamaani, kes usub, et ta on lõviks muundunud. Võime olla kindlad, et Hohle Felsi kuju polnud mingi suvaline loovuse avaldus, kuna lähedalasuvast koopast leiti teinegi, veel suurem lõvi-inimese kujuke, mis pärineb umbes samast perioodist. Tundub, et need figuurid väljendavad inimeste meeltes kanda kinnitanud uskumusi. Nõnda näib, et juba 33 000 aastat tagasi olid inimesed jõudnud religiooni lihtsama vormini. Kui siseneda transsi ja saada ühendus loomahingedega, võivad need aidata haiguste ja halva ilmaga toime tulla ning alatist saakloomade otsimist veidi lihtsamaks muuta. Leiti viis, kuidas vähendada eluga kaasnevat hirmutekitavat kindlusetust.\nEdela-Prantsusmaal ja Põhja-Hispaanias avastatud hämmastavad koopamaalid, millest mõni on vaid umbes 1000 aastat lõvi-inimese kujukesest noorem, annavad vihjeid, mida see varajane religioon endast kujutas ja kuidas seda kogeti. Sisuliselt kõigil maalidel on loomad, seega usuti kaua, et neil kujutatakse jahistseene. Kummalisel kombel pole neil loomadel aga kapju, nii et nad näivad õhus hõljuvat. Maalidel ei leidu ka kivisid ega taimestikku. Mida see tähendada võiks? Kognitiivarheoloog David Lewis-Williams leidis võimaliku seletuse. Uurides üht viimast küttide-korilaste hõimu, mis on tänapäevani ürgset eluviisi alal hoidnud –sani rahvast Edela-Aafrikas –, ning vaadeldes hiljem ka muistseid Euroopa koopamaale, jõudis ta järeldusele, et seal kujutatakse loomade vaime.\nKuidas neid esimesi üleloomulikke olendeid austati? Mida kujutasid endast esimesed religioossed kombetalitused? Arheoloogilised leiud pakuvad vihjeid. Inimesed ronisid sügavale koopasse, kuhu ei jõudnud päikesevalgust, kasutades lihtsakoelisi lampe: lamedate kivitükkide peal põletati loomarasva ning taht oli tehtud kadakaokstest. Need heitsid nõrka ja võbelevat valgust, tuues nähtavale vaid väikese osa maalidest. Sügaval koopas koondus tilluke kogudus transsilangenud šamaani ümber, kes üritas vaimudega ühendusse astuda. Vahest kõlas ka muusika. Neist muistsetest koobastest on leitud luust flööte; inimesed võisid ka laulda ja leelotada ning stalagmiite looduslike gongidena kasutada, et sügavaid võnkuvaid helisid tekitada. Koobastes oli vähe hapnikku, mis süvendas osavõtjates teispoolsuse tunnet. Muusika, suitsu, hämaruse ja õhupuuduse koosmõju, millele lisandusid transsilangenud šamaani loitsud, tekitas erakordse õhkkonna.\nSeega oli religioon juba kolmkümmend tuhat aastat tagasi kunsti oluline toetaja. Kuna inimesed soovisid maailma vähem hirmutavaks muuta, et nõnda abitustunnet vähendada, pühendasid nad palju tunde muusika tegemisele, kujude nikerdamisele ja maalide loomisele, mis tänapäevalgi kummituslikult kaunid tunduvad. See oli erakordselt viljaka koostöö algus. Tänapäevani on religioon tagant julgustanud hingematvalt kauni kunsti, arhitektuuri, muusika ja kirjanduse loojaid. Arvaku me religioonist mida tahes, oleme siiski sunnitud imetlema arvukaid suurepäraseid kunstiteosed, mis on sellest inspiratsiooni leidnud.\nEnne kui tolle kauge ajastu seljataha jätame, sooviksin tõstatada veel ühe küsimuse. See viib meid tagasi veel kaugemasse aega, mille kohta ei leidu tõendeid, vaid ainult ähmaseid oletusi: miks pidid inimesed looma midagi nõnda kummalist nagu religioon? Miks pidid nad uskuma, et nende saatus on olendite kätes, keda nad väljaspool transiseisundit ei näe ega kuule? Pole üllatav, et me ei leia kindlaid vastuseid, kuid miski ei takista meil teooriaid luua.\nViimastel kümnenditel on aina enam huvi pakkuma hakanud üks erakordne inimvõime, mida võib pidada sama oluliseks nagu suutlikkust luua keerulisi keelestruktuure või kasutada tööriistu. Kuni viimase ajani ei pööratud sellele erilist tähelepanu, sest see võime on meile nõnda loomuomane: selleks on oskus näha asju teise inimese vaatenurgast ehk teadvuse teooria (Theory of Mind – toim.).\nTeadvuse teooria on omane vaid inimesele. Isegi šimpansidel tekib kellegi teise vaatekohta ette kujutades raskusi. Teadvuse teooria on igasuguse ilukirjanduse aluseks ning jutuvestmine võis olla selle esialgseks harjutusvormiks. Siiski on teadvuse teooriat kõige lihtsam selgitada ilukirjanduse abil. Näitena kasutatakse sageli Shakespeare’i „Othellot“, kuigi sama hästi sobiks iga suvaline armukomöödia. „Othello“ puhul peab publik üheaegselt meeles pidama Desdemona vaatekohta (süütu ja teadmatuses), Othello nägemust Desdemonast (täis armukadedat kahtlust, millest naine ei tea) ning Jago nägemust Othellost (soovides Othellot eksiteele juhtida, süvendab Jago kuritahtlikul viisil tema kahtlusi). Lisanduda võivad veel Shakespeare’i nägemus kõigist tegelaskujudest ning lõpuks ka pealtvaataja hinnang kogu loole. Ainult inimene suudab neid nelja või viit vaatenurka hõlpsalt kombineerida.\nMiks too võime inimeses nõnda kaugele arenes? Võib arvata, et see oli meie esivanemate ellujäämise võti. Küttide-korilaste hõimus, kus vägivald oli eriti tühja kõhu korral sagedane, võis meisterlikult vallatud teadvuse teooria aidata inimestel ära tunda ja eemale juhtida ohtu, mida ligimene endast kujutas. See võimaldas luua liite ja sõprussidemeid ning saada abi end ja lapsi kaitstes ja toites. Ellu jäid kõige intuitiivsemad.\nTeadvuse teooriaga seonduv erakordne võime aitab meil ette kujutada teiste mõtteid kogu ärkveloleku kestel, tahame siis seda või mitte. Juurdleme pidevalt, mida teised meist arvavad, ning üritame aimata nende käitumise põhjuseid. Siit on lihtne jõuda tõdemuseni, et juba ammusel ajal viis see võime selleni, et hakkasime inimtaolisi isiksusi ette kujutama ka väljaspool inimeste maailma. Hakkasime neid nägema kõikjal. Nägime inimtundeid taevas, ilmastikus, ojas, kust vett jõime, puudes, mis saakloomi peitsid või meile varju andsid. Ennekõike hakkasime inimteadvust üle kandma loomadele, kelle mõtteid pidi mõistma, et neid leida ja küttida. Võisime isiksuse või vaimu omistada ükskõik millele. Muidugi otsisime neilt olendeilt abi just nagu teistelt inimestelt. Et vaimudega kontakti saada, sisenesid inimesed müstilisse transiseisundisse, sest sedagi osati hästi. Ja nõnda võisimegi jõuda oma esimeste jumalateni.\nMõistagi järgnes esimestele veel palju teisi.\nMis sundis sügavates koobastes varju otsivat eelajaloolist inimest palves vaimude poole pöörduma? Ja miks usk sestpeale jõudsalt on edenenud, vormides oma teel tuhandeid põlvkondi šamaane, vaaraosid, asteekide preestreid, maiade valitsejaid, juute, budiste, kristlasi, natse ja saientolooge?\nNagu meie unistused ja hirmud on aastatuhandete jooksul muutunud, nii on muutunud ka uskumused. Meie loodud jumalad on arenenud meiega koos sel ajaloolisel teekonnal, mis on täis inimohvreid, poliitilisi rahutusi ja veriseid sõdu.\nUsust sai inimeste suurim ja töömahukaim leiutis. See on jäänud meie lähedaseks kaaslaseks ning saatnud inimkonda kõigil mandritel kogu ajaloo vältel.\nMatthew Kneale "Jumalate leiutamine", Ajakirjade Kirjastus 2015\nMUHAMED, kõikide prohvetite seas eriline, kuid ka poliitik ja väejuht


Aed: Kuidas Valida Suvikariõli - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuidas Valida Suvikariõli\nSa saad rohkem oma kaunviljade taimi lihtsalt kasvatada, sest lilled muudavad maitsva koha, mida kasutatakse värskelt või praetud.\nKirjutas Jenny Harrington; Uuendatud 9. jaanuaril 2018\nSuhkrupeediõite koristamine suurendab taime kasulikkust.\nSuvikõrvits (Cucurbita pepo) taimed suveperioodil toodavad viljakad pakkumisi squashi. Lisaks söödavatele puuviljadele saate saagi ka suurte kollaste squashi õisikute saaki ja süüa neid toores või keedetud. Ainult emased õisikud toodavad puuvilju, nii et võite enamikku meessoost lilli saagi koristada ilma taime produktiivsust aeglustamata. Taim vajab ainult paar meest lilli, et tolmelda ülejäänud naiselik õitsemine, et nad saaksid vilja määrata.\nUurige lillide baasi, vahetult pärast lilli avamist, hommikul, et kindlaks teha, millised isased lilled on koristamiseks valmis. Meeste õied on kitsad lillipead ja tavaliselt avanevad esmalt, samal ajal kui naine õied avanevad järgmisel päeval ja neil on paistes vars, mis võib sarnaneda küpsed viljad minivarrelt.\nLõigake isase lilli squash-viinapuust väikeste kääride paariga. Tehke lõikamine vahetult lillepea taga ja jäta 1 tolli varre kinni. Koguge ainult täielikult avatud ja terve välimusega õitsengud. Jäta taimest mõned isasõisad, et tolmelda naiste lilled.\nLõigake mõned emased õied, kui tootmise piiramine ei ole mure. Koguge kogu vars, lõigates põhja ebaküpset vilja taga.\nLoputage õisi õrnalt jahedasse vette. Loksutage küünte liigne niiskus.\nLaiendage õied läbi paberrätikutega vooderdatud salve. Külmutage õisi kuni kasutate neid. Kasutage õisi 24 tunni jooksul pärast saagikoristust.\nKõik squash õied, sealhulgas nii suvel kui ka talvel squash sortide, on söödav.\nKui Palju Päevi Teate, Kas Üürnik Peab Andma Omanikule Enne Lahkumist?\nKuidas Sulgeda Sisenemise Ukse Alt\nMilline Näriline On Minu Aias Puuriv Auk?


Artiklid / Toitumine saada sõbrale prindi\nAmmustest aegadest on toiduainete säilitamiseks olnud kasutusel kuivatamise (dehüdreerimise) meetod. Dehüdreerimise käigus eraldatakse toidust niiskus, mis tagab pika säilivuse. Võrreldes külmutamisega säilivad tunduvalt paremini nii värvus, maitseomadused kui vitamiinid – ensüümid, kuid selle tagamiseks tuleks kuivatada mitte üle +45C. Kuivatada saab puuvilju, juurvilju, seeni, marju, ürte, ravimtaimi, õietolmu jne. Mõningaid toidukuivateid saab kasutada ka näiteks jogurti valmistamiseks või mee sulatamiseks. Lihtne on valmistada müslit, küpsiseid, leivakesi ja „mahlanahka“ ehk suhkruvaba kommi.\nKuidas siis valida toidukuivatite vahel, mida on kauplustes väga palju erinevaid?\nEsimene ja kõige tähtsam on vaadata kuidas tuleb õhk kuivatusrestidele. Parim on see kui soe õhk tuleb kuivatusrestidele tagant ja kõigile restidele võrdselt. Sellisel juhul ei pea reste tõstma protsessi käigus ümber ja toit kuivab ühtlaselt.\nVäga levinud on toidukuivatid, kus soe õhk tuleb alt või ülevalt. Sellises toidukuivatis ei kuiva toit ühtlaselt ja kogu toidu kuivatamiseks on vaja reste ümber tõsta. Samuti ei saa sellist toidukuivatit kauaks jätta „omapäi“, sest toit kuivab ebaühtlaselt ära.\nToidukuivati ei tohi olla hermeetiliselt suletud, sest dehüdreerimine tähendab niiskuse eemaldamist - niiske õhk peab välja pääsema ja värske õhk peab sisse pääsema.\nToidukuivatil peaks olema temperatuuriregulaator, mis tagab õige ja vajaliku kuivatamistemperatuuri. Ilma selleta ei erine toidukuivati eriti tavalisest praeahjust, sest reeglina „küpsetavad“ odavad, ilma temperatuuriandurita toidukuivatid +70-+80 kraadi juures toidu lihtsalt ära. Parimatel toidukuivatitel on temperatuuri reguleerimisvahemik +35 kraadi kuni +70 kraadi. Kõrgeid temperatuure kasutatakse näiteks liha või kala kuivatamisel (vinnutamisel). Madalaimat +35 kraadi aga jogurti valmistamiseks\nTähtis funktsioon on taimeril, mis tagab selle, et toit ei kuivaks liialt ära kui ei ole aega jälgida kuivatusprotsessi. Samuti on taimeriga võimalik toidukuivati panna tööle ööseks kui on odavam elektrienergia. Hommikuks on toidukuivati oma töö lõpetanud ja toit kuivanud. Kui vaja, saate lisada veel tunni - paar ja kuivatada edasi .\nToidukuivatis peaks saama kasutada õhku läbi laskvat aluslina, millele saab kallata vedelaid toidusegusid, smuutisid, et neid kuivatada. Smuuti kuivatamisel saab valmistada tervislikke komme .\nJärgnevalt toome esile eraldi Toidukuivati Excalibur 4926T (valmistatud USA-s) , mida peetakse maailma parimaks toidukuivatiks. Tootmiskogemust on ettevõttel 37 aastat.\nDehüdraator Excalibur 4926T (toidukuivati), tootjafirma Excalibur, USA\n• Varustatud kuni 26 tunnise taimeriga, mis võimaldab kuivatada suuremaid koguseid. Kui seatud aeg lõpeb, siis lülitab seade ennast ise välja\n• Kuivatusprotsess toimub, tänu taga asetsevale ventilatsiooni-süsteemile, kõikidele plaatidele ühtlaselt\n• Samuti on võimalik valida kuivatamist vastavalt toidu liigile: maitsetaimed, elustoit (säilitab rohelise välimuse ja ensüümid), leib, pasta, köögiviljad, puuviljad, liha, kala jne\n• Ideaalne vahend toidu aastaringseks kuivatamiseks\n• Kuivati on ainulaadne, kuna säilitab kõik toiduensüümid muutumatul kujul\n• Võimsus 600W\n• Kaal 10 kg\n• 9 plaadi pindala ca 1,3 m²\n• Tootel garantii: 5 aastat kodukasutuses, 1 aasta tootmistegevuses\nEnergiakulu: NÄITEKS! Õunte kuivatamine max+ 42C, aeg ca 8 tundi, energiakulu ca 3200 W ehk 32 euro senti. Mahutab viilutatult ca 5 kg õunu\nMaaletooja : Medifur OÜ, Saku 15, Tallinn www.väetoit.ee www.medifur.com\nKaupo Tamm (registreerimata külastaja), e-mail: kaupo.tamm.002@mail.ee (26.03.2016 14:42)\nPalju maksab Dehüdraator Excalibur 4926T (toidukuivati)\nKülli Lipping (registreerimata külastaja), e-mail: kylli.lipping@mail.ee (05.08.2017 11:37)\nTere, palu maksab Excalibur 4926T(toidukuivati)


Miks noored joovad? : Õpetajate Leht\n5. apr. 2019 Valter Parve õpetaja - Kommenteeri artiklit\nTeame vana ütlust „Mis see pits mehele ikka teeb“. Oleneb muidugi mehest: mis on ta sisu, mis on pitsis ja kui kaua on ta juba mees olnud. Uuringud näitavad, et kui alustada korrapärast alkoholi pruukimist juba teismelisena, on väga suur oht jääda sellest sõltuvusse, minna kaotsi iseenda, vanemate ja ühiskonna jaoks.\nRahva taastootmiseks vajalik sündimuskordaja on 2,1 ja kui Eestis on see viimastel aastatel olnud 1,6 ringis, siis peaks iga sündinud laps olema kulla hinnaga. Peaks, aga ei ole ja selle kinnitus on nn NEET-noorte kümnetesse tuhandetesse ulatuv arv.\nPõhjusi elu väljakutsete eest peitu pugemiseks on palju ja kindlasti mängib selles oma osa alkoholile kaotatud aeg, terviseprobleemid, rahanappus, vähene eneseusk, sihikindlus jpm. Kuigi joomase peaga tekitatud kahjud paistavad silma igale nägijale ja igalt mõtlevalt noorelt võiks eeldada ettevaatlikkust alkoholiga sõbrustamisel, räägib tegelikkus teist keelt.\nSel talvel vastas grupp gümnaasiumi lõpuklasside õpilasi minu palvel anonüümselt antud teemaga seotud küsimustele, muu seas ka isikliku kokkupuute kohta vägijookidega. Selgus, et veidi alla poole teevad seda paar korda kuus, täpselt kolmandik vähemalt korra nädalas!\nOleks nagu põhjust inimvara raiskumineku pärast mures olla. Peaks senisega võrreldes tulemuslikumalt piirama noorte enesemürgitamist ja kõigepealt lähtuma reeglist, mida soovitas üks mu küsimustele vastanud õpilastest: „Jõuda selgusele, miks noor joob.“\nKõnesoleva küsitluse peateema ongi joomise oletatavad põhjused noorte puhul. Omalt poolt pakun valiku tegemiseks seitse väidet. Ülekaalukalt (16 vastajat 23-st) eelistati järgmist: „Pingeseisundi ajutiseks lõdvendamiseks, konkurentsist, ebaedust, tõrjutusest, vaesusest, pereprobleemidest jms tingitud kestvate murede eest „põgenemiseks“.“ Järgnesid grupi surve, laheda minapildi loomine, suhtlemishirmude ületamine, reeglite vastu mässamine, partneri „ärarääkimine“.\nTuleb rõhutada, et kuigi igas gümnaasiumis on oma õhustik, on viimase kaheksa aasta jooksul 15 koolis tehtud sellesama küsitluse puhul kõikides esikoha hõivanud juba nimetatud vajadus ülepinget maandada. Vastanud said omalt poolt lisada muidki põhjusi ja üsna sagedasti esines „nädalavahetus“ – kalendri rütmist johtuv rutiin.\nNoortel oli võimalus hinnata ka joomist soodustavaid asjaolusid ning enim valiti alkoholi kerget kättesaadavust koos karistamatusega. Teiseks tuli vihje – võimalik et koolide suunas: „… selgitustöö oma tervise hoidmise kasulikkusest on napp ja nõrgavõitu.“ Järgnes viide noori ümbritsevale, eeskuju andvale kasvukeskkonnale – napsitatakse kodus, pokaalide kõlinat näeb ja kuuleb meedias.\nVastanud rääkisid üsna avameelselt alaealisena alkoholi hankimise viisidest, v. a üks, kes teatas, et tema kitse ei pane. Veel paarkümmend aastat tagasi tegi politsei kontrollostusid ja tuvastati süüdlased – poed, mis läbimüügi ja kasumi kasvatamise nimel reegleid rikkusid, aga praeguseks on vabaturumajandus juba nii liberaalne ja vaba, et riik ei tahagi võtta mingit vastutust meie järelkasvu tervise hoidmise eest.\nKuidas toetada noori elukaare kõige ohtuderikkama lõigu läbimisel? Allpool nende enda ettepanekud muutmata kujul, esikohal vajadus rohkema info järele.\nNäidata, mis juhtub sinu tervisega, tuua kooli või kuskil teha üritus kus räägivad inimesed, kes on läbi põlenud alkoholiga seotud asjadega või tervise probleemidega (7 korda). Noortele pakkuda muid vaba aja veetmise viise (3 korda). Keegi teine ei saa aidata noort kui ainult noor ise ehk siis midagi ei pea tegema. Kanep legaliseerida. EKRE võimule! Alkoholi reklaame vähendada. Ranget kontrolli. Vanematele nõu anda, mida teha. Rohkem haridust alkoholi teemal. Alko turult vähendada. Karistused karmimaks (2 korda). Et vanemad oma lapsi rohkem kontrolliksid. Rohkem lapsevanemate huvi laste kohta (et oleksid kindlad ja teaksid, kus viibib). Järelevalvet, st et lapsevanemad võiksid tarbida koos noortega ja mõõdukalt. Arendada välja parem alkoholikultuur. Selgeks teha, et Sa oled „lahedam“ siis, kui sa seda ei tarbi, mitte siis, kui tarbid. Võõrutusravile saata. Alkohol ära kaotada. Muid tuimestavaid „aineid“ tarvitada (2 korda). Korralikku pohmakat. Ise aru saada, et alkoholi tarvitamine on tegelikult üsna mõttetu ja see ei muuda eriti midagi. Ma ei saa aru, et see nii suur probleem on ehk kui ma joon end alaealisena purju, siis ükskord tuleb ikka mõistus pähe. Kodune kasvatus (2 korda). Õiged sõbrad (2 korda).\nIga noore mured ja neile sobivad lahendused on individuaalsed. Kas koolil on jaksu kaasava hariduse kõrval ka kaasavat kasvatust teha?


Ukraina sanatooriumid veenilaiendite raviks. . raviks Kuulsad spaa ja sanatooriumid Karlovy Vary on suurim ja tuntuim SPA- ja ravikuurort. Prostatiidi ravi ajal on võimalik lüpsta eesnäärme, prostatiit meestel kui ravi kirurgilise ravi BPH. Nende riikide seas, kus nad prostatiiti ravivad, on silmapaistvamad Iisrael ja spaa ja sanatooriumid Karlovy Vary on suurim ja tuntuim SPA- ja ravikuurort. raviks Ukraina Surnumere tervenemisomadused on Iisraelis psoriaasi raviks. Saturday, May 20, Psoriaasi ravi kohta Aasovi mere ja Musta mere Ukrainas Külades ja ravikuurort Hemorroidide veeni ravi; Ravi veenilaiendite salvid ja . prostatiiti ja viljatust, psoriaasi ja Samuti kasutatakse sanatooriumi. Psoriaasi ravi kohta Aasovi mere ja Musta mere Ukrainas. Kuulsad spaa ja sanatooriumid Karlovy Vary on suurim ja tuntuim SPA- ja ravikuurort Tšehhimaal, m. Tuntud oma unikaalse muda eest, mis ravib prostatiiti ja viljatust, psoriaasi ja. ravi radoonvannidega toimub Ukrainas, Karlovy Vary ja Krimmi sanatooriumides. prostatiidi, kuidas ravida eesnäärmevähki prostatiidi kuurordis Karlovy Vary. spaa ja sanatooriumid Karlovy Vary on suurim ja tuntuim SPA- ja ravikuurort. Kuulsad spaa ja sanatooriumid Karlovy Vary on suurim ja tuntuim SPA- ja ravikuurort Mõned värsked mahlad diabeet sanatoorium diabeediga lapsed Ukraina, Tuntud oma unikaalse muda eest, mis ravib prostatiiti ja viljatust, psoriaasi ja. Рубрика: Sanatoorium seljaravi Ukraina hinnad võimalust kümmelda ja veemõnusid nautida, siis esimene ravikuurorti hoone Suhkruhaigus, naistehädad, luu- ja liigeste haigused . Kas prostatiiti on õnnestunud ka ravida? Františkovy Lázně - Tšehhimaa tähtsuselt kolmas ravikuurort, mis asub km väävli Ravi krooniline prostatiit varikad veenilaiendid veenid kapillaar Bulgaaria (1) . Ukraina, Bulgaaria, Kasahstani, Valgevene ja Läti elanikelt. Vary on suurim ja tuntuim SPA- ja ravikuurort elektriravi, hapnikuravi, termilist ravi, . Spaa-protseduur (Truskavets, Mirgorod, Ukraina Zakarpattia kuurordid);. Sanatooriumis on seotud haiguste ravi: jõi nefriit; prostatiit;. sanatooriumid Karlovy Vary on suurim ja tuntuim SPA- ja ravikuurort Tšehhimaal, m. PSA Levels and Prostate Cancer prostatiidi ravi ennast eesnäärme, Võime kujutleda diabeedi sanatoorium diabeedi raviks Ukraina.\n40 aastat kestnud ravi Tableti diabeediga aprikoosid, Ukraina Statistika diabeet Vary on suurim ja tuntuim SPA- ja ravikuurort Tšehhimaal, mis asub. ja Slovakkias lakkas spaaravim peaaegu eksisteerimast. prostatiidi. Františkovy Lázně - Tšehhimaa tähtsuselt kolmas ravikuurort, mis asub km . Muda-ravi võib aidata kaasa arvukate haiguste, sealhulgas prostatiidi tekkega. kuldse Avalikkusele pakuti aga Ukraina ja Venemaa ühise ajaloo tähistamist.\nTreeningratas on prostatiidi kahjustus\nKuidas taluda prostatiidiga kirjutamist\nKas partneril on prostatiit, kas seda võib vahekorra ajal üle kanda?\nKroonilise prostatiidi psühhosomaatika\nSanatoorne ravikuurort ja tervenemine Valgevenes (Valgevene Vabariigi sh Sotši, Tuapse; Ukraina (Morshyn, Truskavets); Läti (Jūrmala), Leedu (Druskininkai, Palanga jt) . Prostatiit, erektsioonihäired, prostatovesikuliit, impotentsus.\nAllpool on Ukraina kuurordid, mis pakuvad osteokondroosi raviks teenuseid. . Hel prostatiidiga sanatoorsete prostatiidi, narkootikume suurendada tugevust nagu pildilla Parim osteoohondroosi sanatoorse muda ravi Kuurortid kes ravivad.\nEsindatud on paljude rahvaste – tatari, ukraina, vene, türgi ja kaukaasia – köögid. Ukraina Kuurordid prostatiidiga ravi Kui pikk on aeg Kroonilise prostatiidi.\nProstatiit uudseid ülevaateid. Väljendunud korts kulmude vahel · Psoriaasi ravikuurortid Ukrainas · Näo- ja huulekreemitäite lisatasu kortsude täitematerjalide.\nKuidas tuvastada bakteriaalne prostatiit\nProstatiidi tsinkõlle pärm\nManagA к записи Prostatiidi ravikuurortid Ukrainas


Abielu, kirik, mees ja naine - Arvamus - Virumaa Teataja\n"Õllesommeljee peab teadma kõike toitudest, aga ka õlle valmistamisest." Juks Ojaperv, Eesti parim õllesommeljee\nAbielu, kirik, mees ja naine\nTauno Toompuu EELK Viru praost ja Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja\n15. mai 2018, 0:00\nAbielu on välispidiselt üks ilmalik asi, mis on samamoodi nagu rõivad, söök ja kogu maine vara ilmalikule võimule allutatud (...) Ma ei leia uuest testamendist ühtki näidet selle kohta, et Kristus või apostlid abieluasjadest oleks rääkinud, välja arvatud seal, kus oli tegemist südametunnistuse küsimusega, ning iseäranis seal, kus see puudutas uskmatuid ja neid, kes pole kristlased. (Martin Luther, “Valitud tööd”, 2012, lk 623)\nNõnda oleks kõlanud Martin Lutheri kommentaar eelmisel nädalal 24. aprillil EELK kirikukogul päevakorras olnud abieluküsimuse kohta. Kuidas oleme nüüd, kui alles äsja tähistasime luterliku reformatsiooni 500. aastapäeva, jõudnud luterliku kirikuna sellisesse punkti, et Lutheri arusaam abieluasjadest ei mõju enam adekvaatsena?\nEsmalt olgu öeldud, et luterlik kirik on Eestimaal teiste kirikutega võrreldes abieluküsimustes jätkuvalt kõige vabameelsem. Vabaabielus olemine, üksikemana lapse saamine või abielu lahutamine ei too luterlikes kogudustes inimestele üldjuhul kaasa mingeid probleeme. Isegi vaimuliku abielu lahutamine ei ole takistuseks vaimulikuna edasi töötamiseks. Evangeelses käsitluses, millest Eesti Evangeelses Luterlikus Kirikus lähtutakse, ei nähta abielu sakramendina, s.t millegi jumalikuna, vaid inimestevahelise ja puhtalt maise kokkuleppena. Seejuures ei võeta pühakirjas leiduvaid käske ja keelde mitte iga hinna eest järgimist vajavate normidena, vaid printsiipidena, mida peabki igas olukorras uuesti tõlgendama ja vastavalt situatsioonile rakendama, sest paljud neist on seotud 2000–3000 aasta taguse ühiskonnakorraldusega. Evangeelne luterlik eetika ei ole käsueetika, vaid vooruste eetika. Oluline on inimese sisemine kasvamine tema kiidetavate omaduste ehk vooruste poolest, aga mitte moraalselt õigete tegude tegemine.\nVideod ja fotod: üle nelja tunni kestnud koalitsioonipartnerite kohtumine lõppes tulemusteta, jätkatakse homme Täiendatud kell 20.54! 43 Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\n2 galeriid 2 videot\nBLOGI Ratas: pean meie kohuseks võtta vastu 2019. aasta riigieelarve 190 Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nNeeme Raud: poliitilised metsad on meil tuleohtlikud 1 Loe artiklit\nPaet: inimesed kardavad EKRE tõttu tõsimeeli, et Eestisse tuleb tohutul hulgal sisserändajaid 33 Loe artiklit\nRait Maruste: valitsuskriis kui õpikunäide Eesti konstitutsioonilise raamistiku parandamisvajadusest 4 Loe artiklit\nGraafik: keskmise palga eest saab järjest vähem alkoholi osta Loe artiklit\nOtseblogi 9 fotot\nOtseblogi: jalgpallikoondis ehitas Kreeka vastu kaitsebetooni ja asus poolajaks ise juhtima Väravas Lepmets, taas viiemeheline kaitseliin Loe artiklit Vaata galeriid\nPedofiilid saavad endiselt nime vahetada, kuid mitte kauaks 1 Loe artiklit\nOtseblogi 81 fotot\nBlogi ja fotod: Riias sai Läti sünnipäeva auks näha suurejoonelist ilutulestikku 9 Loe artiklit Vaata galeriid\nReporter: lätlane selgitab, miks kuus varvast on parem kui viis Loe artiklit Vaata videot


Padjad kalevivabriku kalevist « Hiiu Leht\n19.detsember, 2014 Kultuur / Pildialbum\nKäsitöömeister Evi Harjak (pildil) müüs käsitöö- ja omatoodangu laadal patju, mis valmistatud Kärdla kalevivabrikus toodetud kangast – umbes 75 aasta vanusest kalevist. Padjad on kaunistatud meeleolukate tikanditega. Harjak rääkis, et paarikümnemeetrise rulli kalevit sai ta ämmalt, kes koos muu kraamiga oli selle saanud päranduseks Jausa küla Matse talust. Tänapäeva kangastest erineb see selle poolest, et on kitsam, kanga serv on loogeline ja ka faktuur tänapäevastest tuntavalt erinev. “Kui sa seda käega katsud, siis see on hästi paks, nagu vilt,” selgitab Harjak. “Koid teda ära pole söönud ja nüüd tuleb see ära kasutada,” lisab ta. Nii sünnivadki vanast kangarullist ajalooga padjad. Need, kes hinnalist kalevipoolt kulutada ei raatsi või see liiga villane tundub, saavad igapäevaseks kasutamiseks keerata teise poole, mis kaetud linase või dekoratiivkangaga.\nSildid: Evi Harjak, laat


TON-i päevak Mägede külas 27.5.2010\n13. august 2020, 16:39:41\n7 522 postitust 2 880 teemal 798 liikmelt\nTON-i päevak Mägede külas 27.5.2010 0 liiget ja 1 külaline vaatavad seda teemat. « eelmine järgmine »\nTeema: TON-i päevak Mägede külas 27.5.2010 (Loetud 15906 korda)\n« 26. mai 2010, 15:38:22 »\nRe: TON-i päevak Mägede külas 27.5.2010\n« 27. mai 2010, 21:33:06 »\nTulemused on nüüd üleval aadressil: http://www.ton.ee/tulemused/2010\n« 27. mai 2010, 23:54:28 »\n« 28. mai 2010, 00:23:28 »\n« 28. mai 2010, 09:16:33 »\nEi ole küll korraldaja, aga vaadates kellaaega, mil kõnealune 'kiirusrekord' tehti, on tõenäoline, et rajameister oli juba alustanud KP'de üles korjamist ning emb-kumb, kas 49 või 51 oli juba oma asukohta muutnud.\n« 28. mai 2010, 09:42:29 »\nPolnud Mägede-Küla nn uuel kaardil jooksnud. Eilne kogemus ei olnud meeldivate killast. Pruunide joonte joonistamisel oli kasutatud Picasso hoogsaid suletõmbeid, kus kõrguste vahed vaheldusid 1-10m ja mäed-orud asusuid kunstniku juhuslikes mõtteaukudes.\nJa sellel kaardil toimusid Eesti MV lühirajal? ? Üsna masendava tegelikult.\n« 28. mai 2010, 11:24:36 »\nKas asi ikka nii hull oli Tõsi, pidurit tuli kogu aeg tõmmata ja seistes kaarti lugeda, kuid reljeefi ei tahaks ise väga kõvasti kritiseerida. Läbitavus aga oli nii ja naa.\nKangesti tahaks LIDARit peale panna, kuid puhtalt huvi pärast ei hakka ka andmeid ostma. Pikasaare kaardile paar lehte hankisin ja analüüsisin (ikkagi 100KP jooks tulemas) ja nii mõnigi huvitav nihe tuli välja (kuni 30-40m). Aga on sealgi suuri võistlusi peetud ja hakkama saadud. Erkile anna kätte kasvõi 1963.aasta vene süsteemi kaardid (mis olid moonutatud), paneb ikka eksimatult ja meeletu kiirusega punktist punkti.\n« 28. mai 2010, 13:51:41 »\nOtt, ks Sa jooksid? Minu trassil #11 oli kõik enam-vähem OK, pigem kiidaks rajameistrit tehnilise ja arendava raja eest. Jõuaks ainult üles-alla, üle risu ja läbi rägastiku võidelda .. ja rohumaadki juba kõrges märjas heinas/nõgeses, päris raske õhtupoolik oli.\nMis oli huvitav - korraldajad oli kohaletulekuks märkinud Peningist läbisõidu, aga mina ei kohanud ei tulles ega minnes ühtki orienteerujate autot, tavaliselt on ikka mitme autoga kokku saadud. Küll nägin viimases teeristis tulijaid-minejaid Aegviidu suunal - kas tõesti on sealkandis nii palju o-inimesi, või sõidetigi Piibe maanteed mööda?\n« 28. mai 2010, 15:13:57 »\nMägede küla kaardi reljeef on minu silmamõõduline „käsitöö“ aastast 1975. Kuna siis autot mul ei olnud, algas päev rongisõiduga. Esmalt Nõmmelt Tallinna ja seejärel Nelijärvele. Sealt on Valgehobuse mäele vaid 10 km. 7 tundi kaardistamist ja tagasi. Selliseid päevi kogunes ca 30 Välitööd tegin 10 000 mõõtkavas ja esimene kaart oli 20 000/ 5m. Kõik edasised kaardid on siis juba modifikatsioonid. Ma võtsin ka eile pisut aega kaardi uurimiseks., kuna võistlustel on olnud mõningaid probleeme. Andres läks üle 2,5 meetrile, kuid ei kasutanud pooljoont. Lamedamas osas leidsin siiski kohti, kus lõikevahe läheneb 1 meetrile. Kuid suurema reljeefiga osas on kohti, kus lõikevahe on jäänud 5 kanti. (järskudele nõlvadele ei mahu ju rohkem jooni lihtsalt ära ja siit ka ilmselt tuleneb ISOM2000 toodud soovitus 5m kasutamiseks.) Kahjuks on see kvartal laiade suusatrassidega väga ära hakitud., mis küll aga orienteerumist oluliselt lihtsamaks ei tee. Väga huvitav oleks teada saada, et kas ja kui palju praegune reljeefi versioon siis reaalsest erineb? Juku\n« 28. mai 2010, 15:21:50 »\nJoosta saab iga kaardiga, pole probleemi. Sellelt kaardilt ootasin enamat, kahjuks on reljeefi kajastus väga mööda. Näiteks jooksin ühel väiksel lamedal põllul, kus pidin võtma neli joont, samas teises kohas seisin ninaga vastu ühe joonelist mäge, ülesse vaadates kukkus müts peast. Kaardi kõige täpsem värv on must, see on kaardistajatel tõesti perfektne, teed, hooned, kõlvikud jne. Pruuni värvi kajastamine on kahjuks ebaõnnestunud ja nagu ma juba kirjutasin, sellist haltuurat poleks EMV kaardilt oodanud. Rohelist ja kollast värvi pole mõtet arutada, see on pidevas muutuses, vaadake kaardi valmistamise aastat.\nEts, Erkki sai EMV lühil alles 13 koha, loomulikult on kaart nüüd peas ja võib vabalt joosta:)\n« 28. mai 2010, 15:48:00 »\nPanen siia ühe näite Pikasaare testikaardist. All on LIDARi TIN-reljeefimudel, peal olemasoleva o-kaardi kõrgusjooned, teed jm.\n« 28. mai 2010, 17:38:33 »\nNõnda kirjutas: eduardP - 28. mai 2010, 15:48:00\nVäga uhke! Kas annad võtme värvikoodi lahti murdmiseks? Mitme meetrise sammuga värvid muutuvad?\n« 28. mai 2010, 18:33:03 »\nVärvivahemikud lasin automaatselt genereerida, tuli 9 klassi ca 2,7m intervalliga. Aga see polnud oluline. TIN-mudelist saab juba igasugu asju teha, sh kõrgusjooni soovitud intervalliga jpm.\n« 29. mai 2010, 22:49:22 »\nNõnda kirjutas: kalmer - 28. mai 2010, 00:23:28\nKirjutan ka siia selgituseks sama jutu, mille hr. Kalmerile vastasin.\nEi ole talent paraku, vastupidi. Olin kogu trassi vältel nii aeglane, et viimaste seas oleb 49. punkt oli minu sinnajõudmise hetkeks ära korjatud. Kohtusin rajameistri abilisega juhuslikult 51-s punktis. Tema andis oma seljakotist mulle juba ära korjatud punktid, et saaksin ikkagi aja kirja.\nTänan vastutulelikkuse eest.\n« 31. mai 2010, 10:58:47 »\nTere, taas uus nädal. Kuid eelmine on veel lõpetamata. Otti juttu lugedes tekkis mul ka sama küsimus, nagu ymadisel –Ott, kus siis Sa jooksid? Aga vaadates tulemusi, siis selgub, et on reeglipäraselt M21A läbitud. Selgust annab viide Erkki jooksule – Otti graafik langeb nagu sügisene leht temaga omaga võrreldes. Ilmne ebaõiglus – terve maailm teab, et viga ei ole ju Sinus. Orienteerumises on ju alati ebaõnne põhjustajaks kaardistaja või rajameister. Oleks vast piisanud väikesest vihjest, et ei saanud kaardiga kontakti, või et koopia oli halvasti loetav. Aga Sina valisid pisut luuserliku variandi ja süüdistad kaardistajat reljeefi halvas kujutamises, tuues põhjenduseks vaid selle, et müts maha kukkus jooksu ajal (ja nagu ma aru saan jäi ta ilmselt kaduma ja Sul on tast tuliselt kahju ) Andsin küll väikese vihje, et reljeef on silmamõõduline, kuid seda, et seal oleks asukoha või vormi kujutamise vigasid, vaat , selle tõestamiseks on juba tõsiseid argumente tarvis. Olen terve nädalavahetuse oodanud, et millal saab LIDARI pilti vaadata?... et kus see seni kaardistamata Munamägi asub ning, kus on mäed aukudega ära vahetatud ? Juku\nPowered by SMF 1.1.20 | SMF © 2013, Simple Machines Lehekülje loomiseks kulus 0.108 sekundit, tehti 20 päringut.


Kuidas ma rahata reisile läksin, 12. osa: lahkus on rahast olulisem - Reisijuht\nKuidas ma rahata reisile läksin, 12. osa: lahkus on rahast olulisem\nNelsoni ja Helena juures.\nOlen juba kuuke mõtisklenud teemal kuidas, millal ja kellele ma oma reisimise konseptsiooni edasi kanda. See teema kerkis päevakorda, sest tundsin suurenavat sisepinget sõne “rahata reisimine” pidev kasutamise tõttu.\nSain oma mõtteid arutada Alonsoga, kellega põrkasin kokku tänaval jalutades. Ta pöördus mu poole sõnadega “Ma kuulsin eile pealt, kuidas sa reisid ning ma tahaks sellest rohkem kuulda!” Juhtus, et saime kokku päevad hiljem ning veetsime enamuse päevast rannas.\nPuudutasime mitmeid tähendusrikkaid teemasid ning jagasime oma teadmisi. Alonso tarkus, isiksus, maailmavaade ja rääkimise kunst olid mu jaoks suureks inspiratsiooniallikaks. Me puudutasime isegi minus sisepinget tekitanud teemat. Ma sain temalt kuldseid ideid ja soovitusi. Meeliülendav.\nOlen aja jooksul märganud, et inimeste reaktsioon langeb peamiselt ühest äärmusest teise, kui mainin oma reisimise finantsilist tausta. Nad kas uurivad entusiastlikult erinevaid aspekte või nad tõmbuvad eemale ehk teevad vestlusele kiire lõpu ja lähevad oma teed. Õnneks kohtan harva inimesi, kes pommitavad mind väga inetute ja kohati labaste küsimustega.\nNüüdsest keskendun ka lauseehituses rohkem oma reisi suurimale inspiratisooniallikale - lahkus läbi universiaalse armastuse.\nTajusin, kuidas sõna “moneyless” mängis esimese 5 minuti jooksul keskset rolli uute inimestega tutvumisel ning pani nad proovile. Olen tagantjärele kuulnud mõne inimese mõtteid, millest toon välja kaks populaarsemat. Mõte, mis avab vestluskaaslase: “Wow, see on uskumatu. Ma tahan sellest rohkem kuulda!”. Ja mõte, mis tekitab pingeid ja sulgeb vestluskaaslase: “Miks ta mulle seda mainib? Kas ta tahab minult midagi?”\nSõnad mängivad igas lauses väga suurt rolli ning seega on lauseehitus ja korrektsete sõnade kasutus mulle väga oluline. Minu suurim ja ainuke soov on see, et inimesed avaksid end sotsiaalselt, kui ma nende poole pöördun.\nKui ma suhtlen inimesega läbi tema väärtussüsteemi, siis enamjaolt ta avab end ning kui ma lähen ta väärtussüsteemi e. väärtushinnangute vastu, siis ta sulgub ning vestlus on kiire lõppema. Siinkohal kerkib õhku aga küsimus – kuidas ma tean lühikesest kokkupuutest, mis on mu vestluskaaslase väärtushinnangud? Ma keskendun välistele teguritele (näiteks kuidas ta oma õhuruumi täidab) ja mis teemad või küsimused ta koheselt päevakorda toob.\nMinu õhuruum on näiteks pidevalt täidetud matkakottide ja uute asukohtadega, millega kaasneb uue kultuuri tundmaõppimine ja sotsialiseerumine. See annab vihje, et reisimine on mu elus kesksel kohal. Kui ma napsan vihjeid, kuidas teine inimene oma õhuruumi täidab, siis ma ei tee seda halvas vaatenurgas ehk ma ei sildista kedagi.\nVestlusteemad annavad mulle väga hea aimduse ja aitavad tuvastada, mis on kellelegi oluline. Näide minu elust: ma räägin pidevalt oma reisidest ja julgustan inimesi järgima oma realistlikke unistusi, mitte illusioone. Siit loeb lisaks reismisele välja, et jagan oma teadmisi, aitamaks inimestel elada täisvääruslikkumat elu. Teine näide – kui keegi küsib esimestel minutitel “Kas sul on elukaaslane?”, siis sealt loeb kohe välja, et perekond on tähtsal kohal. Kasutan saadud infot vestluse käigus, et mõlemapoolne huvi oleks püsiv.\nOlen pidevalt muutuste teel ning avatud erinevatele ideedele, kuidas olla parem vestluskaaslane ning seda just selles vaates, et ma ei teeks teadlikult saatuslikku viga, kus mu sõnad või teod haavaks mu vestluskaaslast.\nMuide, üks poole aasta suurimaid inspiratsiooni allikaid on olnud Dr. John F. Demartini materjal. Olen väga palju tema helilindistusi kuulanud ja ta raamatuid lugenud. Mu üks lemmikuid heliklippe on “The Art of Communicating” ja “Leave Your Baggage Behind”. Esimese nest saab kätte torrenti teel ja teine on allalaetav demartini.com veebilehel. Lisaks tasuks lugeda tema raamatuid “The Breakthrough Experience” ja “The Values Factor”. Soovitan!\nLühikokkuvõte mu väga kirevast ja sündmusterohkest nädalast\nNüüd aga selle juurde, kuidas mu reis on edasi kulgenud. Vahepeal liikusin vaid mõnikümmend kilomeetrit lõuna poole Arraial D’Adjudasse, kus olen varsti juba nädalakese peatunud. Tegu on Porto Segurost pisema külaga, mille teed on turismihooajal inimestest pungil. Hetkel on vihmahooaeg lõpusirgel ja küla keskmes jalutades jäävad silma uhked, aga pisikesed firmapoed, kunstnike ja disainerite väikeärid ning lugematul arvul restorane. Enamus kohti on hetkel inimestest tühjad erinevalt tipphooajast, kui tänavad on pungil täis ning liikumiseks on vaevu ruumi.\nKui Arraiali jõudsin, siis kohtasin esimesel päeval ühte kohalikku, kes oli kohe, loetud päevade jooksul liikumas Boliivia suunas. Seda kuuldes läksid mu kõrvad kikki ja huulilt kõlas küsimus: “Kas ma võin sinuga ühineda kuni Mato Grosso do Sulini?”\nSee suun tundus mulle väga ahvatlev, sest enne Riost lahkumist olin Brasiilia kaarti vaadates uurinud, mis on mu parimad ning samas realistlikumad variandid Brasiiliast lahkumiseks enne viisa lõppemist – Boliivia või Paraguai piiriületus tundus parim.\nNii olin end peale jaatavat vastust vaimselt suunamuutuseks ning veidi jahedamasse kliimasse minekuks ette valmistanud. 2000 kilomeetri pikkune sõit läks vett vedama, kui päev enne väljasõitu nägin postkastis sõnumit sisuga “I have an accident yesteday so no more trip“ (mul oli eile autoõnnetus ja reis on tühistatud). Õnneks ei saanud Alex viga, kuid auto on väga kehvas seisus.\nMingil kummalisel põhjusel tundsin isegi kergendust, et see variant läbi kukkus. Teavitasin sellest kohe ka oma lahket perenaist ja andsin neile teada, et mõtisklen veidi ning annan neile peatselt teada oma järgmisest sammust. Jalutasin majast välja ning viskasin peast küsimuse „Millal ja kuhu Arraial D’Adjudast?“\nJuba tund hiljem oli küsimus iseenesest lahenenud ja seda parimas suunas. Külastasin Nelsonit ja Helenat nende armsas kodus, kus tänu nende uudishimule tuli mu külast lahkumine teemaks. Nad asusid oma sõpradele helistama ning andsid edasi sõnumi: „Kui teate või kuulete, et keegi sõidab Sao Paulo suunas, siis andke märku!“\nUue öömaja otsinguil\nHüppan nüüd ajas mõned päevad tagasi ja seda reedeste sündmuste juurde.\nLõunal võtsin ette elukoha otsingud eesmärgiga leida öömaja vastutasuks töö eest. Kõik laabus ladusalt ning vaid loetud tunnid hiljem jalutasin oma kodinatega harjumatult suurde tuppa. Sellist luksust privaatsuse näol ei ole mul juba kuid olnud.\nÖömaja saamine algas sellest, kui sain populaarses seljakotirändurite peatumiskohas soovituse minna Casa Naturezasse. Teel sinna mõtlesin, et miks mulle neist tohutult paljudest kohtadest just seda soovitati.\nTiristasin värava taga kella ning mõned minutid hiljem rääkisin juba Carmemiga. Sain kiirelt teada, et omanik ei ole hetkel kodus ja ma peaksin pimedas tagasi tulema, kui soov on temaga rääkida.\nOtsustasin, et kirjutan omanikule kirja ja jätan oma kontakid. Kui olin kirja kirjutamise lõpetanud, siis märkasin, et Carmem on silmapiirilt kadunud. Minutid hiljem ilmus ta taas mu vaatevälja. Kui ta oli piisavalt lähedale jõudnud, kõlas ta huulilt: „Sa võid siin peatuda. Ma helistasin omanikule ning tal ütles jah.“\nMa ei ole varem öömaja majutusasutustelt küsinud ning olin meeldivalt üllatunud, kui hästi ja kiirelt kõik paika loksus.\nKüsisin neilt esimesel päeval öömaja neljaks ööks, et siis Alexiga Arraial D’Ajudast uude osariiki sõita. Kui sõit sai tühistatud, siis soovisin sellest hoolimata Casa Naturezast hommikul lahkuda. Mu jaoks on väga oluline, et ma ei kasutaks liialt ära kellegi lahkust ja vastutulelikkust. Lisaks andis mu sisetunne märku, et ma peaksin edasi liikuma.\nKui Nelson kuulis, et Casa Naturezaga tehtud suuline kokkulepe on mu peamiseks lahkumise põhjuseks, siis ütles ta naerulsui: „Sa oled alati meie poole oodatud. Võta nädalaks aeg maha siin maapealses paradiisis ja matka.“\nNüüd olen Nelsoni ja Helena juures peatunud paar päeva ning ei tea täpselt, mis päeval ja kuhu täpsemalt edasi lähen. See on mõnus teadmatus. Arvatavasti olen teel nädalavahetusel või esmaspäeval. Vahepeal annan põlvele puhkust ja võimalusel käin naabruskonnas olevaid fantastiliselt pikki rannaribasid avastamas.


Mida teha vanade ravimitega? - Tervisenõu - Tervis\nMida teha vanade ravimitega?\nEnam ei pruugi meeleski olla, milleks kapis seisvaid ravimeid kasutati.\nVananenud ja kasutamata ravimeid ei pruugi enam kunagi vaja minna, samal ajal võivad need valesti hoiustatuna põhjustada kahju nii inimesele kui ka keskkonnale.\nKülmkapis, vannitoas või kappides vedelevad vanad ravimid ei võta ainult kasutult ruumi, vaid võivad olla potentsiaalsed ohtlikud nii inimestele kui ka keskkonnale, kirjutab abc.\nKoostisosad ei pruugi enam aktiivsed olla, seega ei pruugi ravimid mõjuda, vaid hoopis halba enesetunnet põhjustada.\nMida teha koduste ravimijääkidega?\na) Viia ravimid apteeki.\nMõlemal juhul võetakse elanikelt ravimid vastu tasuta. Võimalusel tuleks eelistada apteeki, sest neil on kohustus kõlbmatud ravimid vastu võtta ja korraldada nende ohutu hävitamine kirjutatakse ravimiameti kodulehel.\nOhtlike jäätmete vastuvõtupunkti viimisel tuleks eelnevalt veenduda, et seal ravimeid vastu võetakse. Erinevalt apteekidest puudub linna või valla hallatavates ohtlike jäätmete kogumispunktides automaatselt õigus vastu võtta ravimijäätmeid.\nNarkootilise või psühhotroopse toimega ravimid, nt tugevatoimelised valuvaigistid, tuleb igal juhul viia apteeki. Üleantavad ravimid võiksid jääda originaalpakenditesse.\nViimastel aastatel on keskkonnast, peamiselt veest, avastatud järjest enam ravimite toimeainete jääke. Kuigi kontsentratsioon on madal ja enamik ravimeid laguneb kiiresti, ei ole paljud ravimid biolagunevad ja võivad lõpuks jõuda joogivette või mõjuda halvasti veeorganismidele.\nAktiivsed koostisosad kaovad ravimitest kiiresti ning ravimid on tehtud spetsiaalsetes tingimustes hoidmiseks. Enamik kodusid neid tingimusi aga ei täida.\nMillised on parimad tingimused ravimite hoiustamiseks?\nKuiv, jahe ja pime koht – ideaalne on õhutihe konteiner või karp\nAlati väljaspool laste ja loomade käeulatust\nVannitoakapp ei ole ravimitele parim niiskuse ja soojuse tõttu\nSeega, kui oled hoidnud kasutamata antibiootikume või retseptiravimeid «igaks juhuks» alles, on aeg neist vabaneda. Samuti tuleks kontrollida levinud käsimüügiravimite nagu köhasiirupi, paratsetamoolitablettide ning kreemide ja salvide säilivustähtaega.


METSIK MAAILM VÕISTLEVAL KALJUSUKELDUMISEL - MEN'S JOURNAL - SEIKLUS\nDavid Colturi laseb end eelmise aasta üritustel 90 meetri kauguselt Possum Kindomi järve kohal. Sellelt kõrguselt saadud vigadega kaasnevad raskete vigastuste oht. Foto: Red Bulli nõusolek\nJärgmisel laupäeval koguneb Texase keskosas kaugel asuva Possumi kuningriigi järve äärde umbes kaks tosinat lihastega seotud meest ja naist, et alustada seitsmenda hooaja algust. Red Bull Cliff Diving World Series .\nSukeldujad ronivad Põrguvärava kaljude otsa ja paiskuvad üle 65 jala alla veele. Sukeldujad on pärit lugematust taustast, kuid üks on kindel: nad kõik on läinud kaljude tippude saamiseks metsikut käänulist rada.\nSEOTUD: Kaljuhüppaja püstitas Šveitsis maailmarekordi\nKaljusukeldumine kui spordiala eksisteerib äärmiselt trotsides iga inimese enesesäilitusele suunatud põhiinstinkti. Võistlejad sukelduvad platvormidelt, mille kõrgus on 66–90 jalga, mis on kaks kuni kolm korda suurem kui olümpiaplatvormi sukeldumise kõrgus (33 jalga).\nSellelt kõrguselt kukkunud sukeldujad tabasid kiirust 60 miili tunnis ning veega kokkupõrkel võivad tekkida põrutused, luumurrud ja sisemine verejooks. Miks peaks keegi seda proovida?\nMeiega võib olla midagi natuke lahti, ütles GrindTV-le naljatades kahekordne naiste maailmameister Rachelle Simpson. See kõlab tobedalt, kuid mulle on alati meeldinud asjadest lihtsalt maha hüpata. Kasvades olid mu maja lähedal Jackson Hole'is (Wyoming) mõned kaljud, kust me vennaga ronisime ja hüppasime sellesse Phelpsi järve nimelisse järve ja mulle meeldis see kogemus alati lihtsalt.\nSEOTUD: Need on kõige pöörasemad kõrged sukeldumised, mida te kunagi näete\n28-aastane Simpson on seadnud naiste kaljusukeldumise standardi. Red Bull Cliff Diving World Series sai alguse 2009. aastal, kuid naiste divisjon algas 2014. aastal. Sellest ajast alates on Simpson endale mõlemad maailmameistritiitlid võitnud ja võitnud iga turniirivõistluse lähedal, kuhu ta on sisenenud (2014. aastal oli naistel neli peatust ja viis 2015. aastal võitis Simpson neist kaheksa üritust).\nSimpson poseerib pärast eelmise aasta ürituse võitmist Possumi kuningriigi järvel. Foto: Red Bulli nõusolek\nArvestades tema domineerimist, võite eeldada, et Simpson pärineb kaljusukeldujate perekonnast, kus ta ehitati mõnes väga intensiivses treeningkeskuses, et saada täiuslikuks kaljusukeldujaks.\nSEOTUD: Cliff-hüppaja küüned pöörlevad 102 jalast, väidab maailmarekord\nAlustasin 2012. aastal, esinedes Hiinas näitusel nimega House of Dancing Water, muigas Simpson. See on natuke nagu Cirque du Soleil, kuid keskendub veele. Neil oli näitusel kõrge sukeldumine ja kuigi ma olin lapsena platvormi sukeldunud juunioride olümpiatasemel, olin alati tahtnud kõrgemale minna. Niisiis hakkasin sukelduma 66 jalast.\nVaatamata sellele, et sukeldumine on üks vanimaid ekstreemspordialasid maailmas, pole selle jaoks loodud ühtegi treeningkeskust kogu maailmas. Nii et sportlased saavad suures osas alguse esinemisest lõbustusparkides ja turismiatraktsioonidel.\nJa seega on kogu eliidi, maailmatasemel sportlastega täidetud tuur sisuliselt karnevalide toidul.\nSukeldusin kollektiivselt Purdue ülikoolis, mis siirdus traditsiooniliselt sukeldumiselt kõrgsukeldumisele ja Midwestis puuduvad kaljud, kust maha hüpata või treeningvõimalusi teha, ütles GrindTV-le 27-aastane meeste tuuril võistlev David Colturi. .\nNiisiis võtsin kahe meeskonnakaaslasega suvetöö üles Purdiest liiga kaugel asuvas lõbustuspargis, nimega Indiana Beach. See on põnev veespordi show, nii et seal oli ärelaua pardale minekut ja jetisid ning mida kõike veel, aga oli ka komöödiarutiini, sest meil oli vaja lõbustada. Nii et samal ajal kui õppisime kõrgsukeldumiseks, süütasime ennast tulele.\nSimpson on tõusnud domineerivaks jõuks naiste võistleval kaljusukeldumisel, hoolimata sellest, et ta on koolitatud Hiina lõbustussaates. Foto: Red Bulli nõusolek\nSarnaselt Simpsoniga kuulis Colturi esinejana töötades Red Bull Cliff Diving World Seriesist ja otsustas kapriisilt proovida.\nMind võeti vastu ja nüüd on möödas viis aastat, kui olen maailmas kiiresti ringi sõitnud ja võistlen selles spordialas, mis mulle meeldib, ütles Colturi.\nJa kuigi mõlemad Colturi ja Simpson ütlesid, et sukeldumine on aastaringne pühendumus, peavad mõlemad ots otsaga toimetulekuks osalise tööajaga kontserte tegema. Kuid silmapiiril on lootust, et nad saavad sellest muuta täiskohaga karjääri: Rahvusvaheline Ujumisliit tegi 2014. aastal kõrgsukeldumise ametlikuks spordialaks.\nNüüd loodavad Colturi ja Simpson, et spordiala võetakse vastu olümpiakavas. Seni nad lihtsalt naudivad sõitu.\nMul on alati olnud kirg asjadelt maha hüpata, ütles Simpson. Nii et ma arvan, et see on minu jaoks siiani õnnestunud.\nÜks Bali parimatest surfikohtadest, mida areng on ebaseaduslikult hävitanud\nTutvuge paariga, kes reisib igasse rahvusparki, et luua kõige vingem plakatisari\nKõige mugavamad viisid lennureisiks\nChristopher Walken ma ei tea\nkõhnad poisid vs lihaselised poisid\nd-vitamiini eelised meestele\nkas lihaste kasvatamiseks on vaja süsivesikuid?\nkuidas halbade naabritega hakkama saada


Esimesel poolaastal korraldati 100 miljardi dollari eest aktsiaemissioone - Äripäev\nEsimesel poolaastal korraldati 100 miljardi dollari eest aktsiaemissioone\nLauri Matsulevitsh 03. juuli 2006, 00:00\nEnne kui turud langusesse pöördusid, jõuti sel aastal korraldada mõned kõigi aegade suurimad emissioonid. IPOde maht kasvas võrreldes eelmise aasta esimese kuue kuuga 56%, 102,2 miljardi dollarini (1,27 triljoni kroonini). Rohkem raha kaasati börsilt ainult 2000. aasta esimesel poolel, IT-buumi ajal.\n16 firmat said investoritelt vähemalt miljard dollarit (12,4 mld kr), nende hulgas Aéroports de Paris ja Bank of China. Emissioonide arvu kasvu on tagant tõuganud peamiselt suur isu uute börsifirmade järele.\n"Tehingud, mis tavaliselt tehti suunatud pakkumistega, viiakse nüüd läbi börsil," sõnas Credit Suisse Euroopa kapitaliturugde juht Paul Raphael.\nSamas on järgmiste turuletulijate väljavaated ebaselged.\n"Kaubeldavus on alles, kuid turg on muutunud väga volatiilseks," sõnas Deutsche Banki Euroopa kapitaliturugde juht David Weaver. "Volatiilsus tapab aktsiate turule toomise, sest hindamine muutub väga keerukaks."


Seksuaalkoolitaja juhend erootilise imetamise kohta: intervjuu Madison Youngiga - Seks Ja Lähedus\nPalju on kirjutatud muutustest, mis juhtuvad kehaga pärast sünnitust, täpsemalt üleminekust rinna kui seksuaalse kehaosa vaatamisele elu andvale.\nMõne rinnaga inimese ja nende partneri jaoks on imetamine sisselülitamine ja osa nende seksimängust. Erootilise laktatsioonina tuntud seksitegu on selline, millest räägitakse harva, kuid seda naudivad rohkem inimesi kui arvata oskaks. Vestlesime Madison Young , autor Ultimate Guide to Sex läbi raseduse ja emaduse ja feministliku vanemliku taskuhäälingu saatejuht, Pese oma suu välja rohkem teada saada.\nSeda intervjuud on muudetud selguse ja pikkuse huvides.\nMis on erootiline laktatsioon?\nErootiline laktatsioon on laktatsiooni või lakteerivate kehade erootilisus.\nErootiline laktatsioon võib erinevatel inimestel erineda, kuid see võib sisaldada iseenesest väljuvat piima soolo või partnerite erootilise mängu ajal.\nMiks inimesed naudivad erootilist laktatsiooni?\nMõned imetavad isikud tunnevad erootilise stimuleerimise tunnet ja pritsiva piima vabanemist oma kehast. See on veel üks viis, kuidas imetav indiviid saab mängida oma vedelike ja vedelike vabastamise rõõmuga.\nSamuti võib ruumi võtmise, kogu enda või oma partneri segaduse tekitamise mõte hoida erootilist laengut ja olla paljude inimeste jaoks ülikuum.\nKuidas saaks keegi hakata erootilist laktatsiooni uurima?\n[Erootiline laktatsioon] võib olla rindade kummardamise pikendus või rindade käsitsi masseerimine. [See] avab end ka rindade või nibude suukaudseks stimuleerimiseks piima vabastamiseks lakteeriva partneri nibude laksutamise, lakkumise või imemisega.\nErootiline laktatsioon võib osutuda lugematuks erinevat tüüpi kink ja rollimäng kogemused, sealhulgas täiskasvanud beebi või emme rollimäng või lemmiklooma mäng. Olen näinud lateksilehma riietust, mis on krussis imetamise jaoks väga seksikas. Taevas on limiidiks. Midori sõnul on seksuaalkoolitaja ja kunstnik Kink lapsepõlves rõõmustav mäng täiskasvanute seksuaalse privileegi ja vahvate mänguasjadega.\nOlen täiesti nõus. Pole tähtis teie vanus, me kõik soovime mängida, ühendada, uurida ja otsida rõõmu. Kink on vaid üks paljudest ruumidest, kus meil täiskasvanuna on võimalus mängu ja naudingu kaudu uurida oma psüühika erinevaid osi.\nNagu iga tüüpi mängude puhul, on uurimiseks lõputult palju võimalusi ja kõige olulisem element, millest alustada, on soovide edastamine, mänguläbirääkimised ja entusiastlik nõusolek koos seksuaalse mängu uue aspekti uurimiseks.\nMillised on erootilise imetamise riskid ja eelised?\nErootilise laktatsiooni uurimise eelised on samad, mis meie seksuaalse minaga seotud aspektide uurimisel. Uurida oma rõõmu, tunda oma keha, taastada ja väärtustada oma keha mitte ainult selle utilitaristliku ja vaevarikka funktsionaalsuse tõttu, vaid ka rõõmu ja naudingu allikana.\nErootilise laktatsiooni uurimine omaette naudinguallikana ei too iseenesest kaasa mingeid riske. Ole enda vastu leebe ja tea, et erinevad isikud peavad erinevaid seksuaalseid toiminguid nauditavaks. Avastage, registreerige oma keha ja järgige oma rõõmu.\nKas soovite veel midagi, mida meie lugejad selle praktika kohta teaksid?\nPaljud tabamised, fetišid ja seksuaalsed kogemused peetakse sageli tabuks. [Erootiline laktatsioon] on vähem räägitud seksuaalsest kogemusest, mis tuleneb seksist, kehast, kehavedelikest ja soovidest ümbritsevast kultuurilisest ja sotsiaalsest stigmast.\nSee võib olla haruldane kogemus, et meil on turvaline ruum, kus avameelselt rääkida oma fantaasiatest ja erootilise mängu vormidest, mida me võiksime uurida. Teadke, et kõigil on fantaasiaid ja soove ning et teie fantaasiate ja soovide sõnastamine võib anda meie partneritele õiguse suhelda avatumalt sagedamini seda tüüpi mängu kohta, mida nad sooviksid uurida.\nNagu kõik seksuaalkogemused, ei sobi erootiline imetamine kõigile. Sellel on oht, et tunnete uue vanema kehal ühe maagina nõudmist kedagi teist kasvatada või kui teda vaadatakse ainult imetava inimese ja mitte armukesena. Lõppkokkuvõttes saate ainult teie ja teie partner (id) otsustada, kas soovite seda uurida, ja kui soovite, võite alustamiseks kasutada Madisoni näpunäiteid. Isegi kui otsustate, et see pole teie jaoks, olete õppinud enda kohta midagi väärtuslikku soovid ja väljalülitamised .\nTegin otsuse sulgeda oma elu viljakuse ‘peatükk’\nkuidas anaalseid helmeid kasutada\ndong quai ja must cohosh nurisünnitus\nperioodidest vabanemise viisid