RAPORT majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2017. aasta majanduskasvu analüüsi kohta\nMenetlus : 2016/2306(INI)\nDokumendi valik : A8-0039/2017\nmajanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2017. aasta majanduskasvu analüüsi kohta\n– võttes arvesse nõukogu 15. jaanuari 2016. aasta järeldusi 2016. aasta majanduskasvu analüüsi kohta,\n– võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2016. aasta järeldusi eelarve jätkusuutlikkuse 2015. aasta aruande kohta,\n– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17.–18. märtsi 2016. aasta järeldusi,\n– võttes arvesse eurorühma 9. septembri 2016. aasta avaldust kulude jaotamise parandamise ühiste põhimõtete kohta,\n– võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2015. aasta aruannet,\n– võttes arvesse Euroopa Komisjoni 9. novembri 2016. aasta Euroopa 2016. aasta sügise majandusprognoosi,\n– võttes arvesse komisjoni 16. novembri 2016. aasta teatist „2017. aasta majanduskasvu analüüs“ (COM(2016)0725),\n– võttes arvesse komisjoni 16. novembri 2016. aasta soovitust võtta vastu nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta (COM(2016)726),\n– võttes arvesse komisjoni 16. novembri 2016. aasta teatist „Euroala positiivse eelarvepoliitika poole“ (COM(2016)0727),\n– võttes arvesse komisjoni 16. novembri 2016. aasta teatist „Häiremehhanismi aruanne 2017“ (COM(2016)0728),\n– võttes arvesse 2017. aasta Euroopa parlamentaarse nädala raames liikmesriikide parlamentidega peetud arutelu,\n– võttes arvesse oma 24. juuni 2015. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kohta: ülevaade ja probleemid(9),\n– võttes arvesse Eurofoundi Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskuse 2015. aasta aruannet,\n– võttes arvesse G20 juhtide 4.–5. septembril 2016. aastal toimunud Hangzhou tippkohtumisel esitatud kommünikeed,\n– võttes arvesse EKP presidendi avaldust 7. oktoobril 2016 toimunud Rahvusvahelise Valuuta- ja Rahanduskomitee 34. kohtumisel,\n– võttes arvesse Regioonide Komitee 12. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni „2016. aasta Euroopa poolaasta ja 2017. aasta majanduskasvu analüüs“,\n– võttes arvesse 2015.–2016. aasta aruannet Euroopa VKEde kohta,\n– võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2016. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiivi 2011/7/EL (hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul) rakendamise kohta,\n– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0039/2017),\nA. arvestades, et Euroopa Liidu majandus on taastumas ja kasvab mõõdukas tempos, kuigi liikmesriikide lõikes ebaühtlaselt;\nB. arvestades, et komisjoni prognooside kohaselt on SKP reaalkasv 2016. aastal ELis 1,8 % ja euroalas 1,7 % ning 2017. aastal vastavalt 1,6 % ja 1,7 % ning valitsemissektori võlg on 2016. aastal ELis 86, 0 % ja euroalas 91, 6 %; arvestades, et euroala eelarvepuudujääk on 2016. aastal 1,7 % ning 2017. ja 2018. aastal 1,5 %;\nC. arvestades, et tarbijate kulutused on praegu majanduskasvu liikumapanev jõud ja see jääb eeldatavalt samamoodi ka 2017. aastal; arvestades, et Euroopa kannatab endiselt olulise investeerimislõhe all, mistõttu investeeringute tase jääb tunduvalt alla kriisieelset taset;\nD. arvestades, et tööhõive määr ELis kasvab stabiilselt, ehkki ebaühtlaselt ja ebapiisavas tempos, mistõttu 2016. aastal vähenes töötuse määr euroalas 10,1 %ni, kuid mitte piisavalt, et piirata noorte ja pikaajalist töötust;\nE. arvestades, et taastumine tööturgudel ja majanduskasv on liikmesriikide lõikes erinev ja jääb ebakindlaks, ning arvestades, et on vaja edendada ülespoole suunatud ühtlustamist;\nF. arvestades, et majanduskasv on suuresti sõltunud ebatraditsioonilisest ja pikas perspektiivis mittejätkusuutlikust rahapoliitikast; arvestades, et see toetab nõudmist lähenemisviisi järele, mis koosneb kolmest osast: majanduskasvu toetavad investeeringud, jätkusuutlikud struktuurireformid ning riigi vastutustundliku rahanduse saavutamine stabiilsuse ja kasvu pakti täieliku ja järjekindla rakendamise abil kõikides liikmesriikides;\nG. arvestades, et osal liikmesriikidel on endiselt väga suur era- ja avaliku sektori võlakoorem, mis ületab 60 % stabiilsuse ja kasvu paktis kehtestatud SKP künnisest;\nH. arvestades, et komisjoni poolses euroala liikmesriikide 2017. aasta eelarvekavade hindamises leiti, et ükski 2017. aasta eelarvekava ei ole selget vastuolus stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega, kuid paljudel juhtudel eelarvete kohandused ei täida või ei pruugi täita nimetatud paktis esitatud nõudeid;\nI. arvestades, et komisjoni poolses euroala liikmesriikide 2017. aasta eelarvekavade hindamises leiti, et ainult üks üheksast liikmesriigist täidab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid;\nG. arvestades, et ELi liikmesriikide rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus on põlvkondadevahelise õigluse seisukohast muret tekitav küsimus;\nK. arvestades, et valitsemissektori võla suurust võivad mõjutada nii tingimuslikud kui ka kaudsed kohustused;\nL. arvestades, et osadel liikmesriikidel on väga suur jooksevkonto ülejääk ja Euroopa makromajanduslik tasakaalustamatus on endiselt suur;\nM. arvestades, et EL vajab olulisi täiendavaid era- ja avaliku sektori investeerimisalaseid jõupingutusi, eelkõige hariduse, teadusuuringute, IKT ja innovatsiooni vallas, nagu ka uusi töökohti, äriühinguid ja ettevõtteid, et kasutada ära oma majanduskasvu potentsiaali ja kaotada praegune investeerimislõhe, mistõttu investeeringute tase jääb tunduvalt alla kriisieelset taset; arvestades, et see eeldab eelkõige paremat regulatiivset keskkonda;\nN. arvestades, et viivislaenude kõrge tase põhjustab mitmetele liikmesriikidele tõsist muret; arvestades, et laenumahu kasv taastub järk-järgult, kuid on endiselt alla kriisieelset taset;\nO. arvestades, et ELi ebapiisava ülemaailmse konkurentsivõime parandamiseks ja tema majanduskasvu suurendamiseks on vaja paremini rakendada uusi poliitikavaldkondi, arukaid struktuurireforme liikmesriikides ning kujundada välja ühtne turg;\nP. arvestades, et rohkem karistamisele suunatud pankrotimenetlustega majandussüsteemid loovutavad lisaväärtuse ja tööhõive kaudu saadava võimaliku majanduskasvu, mis muudab vajalikuks Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ teise võimaluse põhimõtte rakendamise kõikides liikmesriikides;\nQ. arvestades, et Euroopa konkurentsivõime sõltub lisaks hindadele, kuludele ja palkadele ka tugevalt innovatsiooni, tehnoloogia ja korraldusliku suutlikkuse alastest hindadega mitteseotud elementidest;\nR. arvestades, et hilinenud maksete direktiiv koostati eesmärgiga aidata ettevõtteid, kes seisavad era- ja avaliku sektori ettevõtete hilinenud maksete pärast silmitsi kõrgemate kulude või isegi pankrotiga; arvestades, et väline järelhindamine näitas, et rohkem kui pooled kõigi liikmesriikide avaliku sektori asutustest ei pea endiselt kinni seaduses kehtestatud 30 päevasest maksetähtajast; arvestades, et aruandes tehti kindlaks, et kohandamisprogrammides osalevates liikmesriikidel on raskusi direktiivi kohaldamisega juhul, kui olemasolevate arvete maksmist tuleb tasakaalustada kuhjunud võlgade tagasimaksmisega;\n1. väljendab heameelt komisjoni 2017. aasta majanduskasvu analüüsi üle, milles kinnitati uuesti nn positiivse kolmnurga (era- ja valiku sektori investeeringud, sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformid ja vastutustundlik riigi rahandus) strateegiat, ning nõuab selle poliitikameetmete kombinatsiooni paremat rakendamist; nõustub, et majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks on vaja kiiremini ellu viia reformid kooskõlas riigipõhiste soovitustega, et toetada majanduse elavdamist; mõistab seepärast hukka riigipõhiste soovituste väga madala rakendamismäära, mis langes 11 %-lt 2012. aastal ainult 4 %-le 2015. aastal; rõhutab, et liikmesriigid peavad suurendama oma jõupingutusi reformide läbiviimiseks, kui nad tahavad saavutada uuesti majanduskasvu ja luua töökohti; toetab komisjoni prioriteeti suurendada töökohtade loomist, majanduskasvu ja investeerimist liidus;\n2. märgib praegust liiga suurt sõltuvust Euroopa Keskpanga rahapoliitikast ja võtab teadmiseks, et ainuüksi rahapoliitikast ei piisa majanduskasvu stimuleerimiseks, kui investeeringutest ja jätkusuutlikest struktuurireformidest jääb vajaka;\n3. nõustub komisjoniga, et euroala peab hakkama järjest rohkem sõltuma sisenõudlusest; on seisukohal, et tugev sisenõudlus oleks euroala jätkusuutliku majanduskasvu jaoks parem;\n4. märgib, et majandus jätkas 2016. aastal mõõdukas tempos kasvamist ja ületas kriisieelse taseme, kuid tagasihoidlikku majanduskasvu tuleb vaadelda erakorralise rahapoliitika seisukohast ning see jääb nõrgaks ja liikmesriikide vahel ebaühtlaseks; võtab murega teadmiseks, et SKP ja tootlikkuse kasvumäärad ei ole oma täielikku potentsiaali saavutanud ja seepärast ei ole põhjust enesega rahuloluks ja et see tagasihoidlik taastumine eeldab püsivaid jõupingutusi suurema vastupanuvõime saavutamiseks suurema majanduskasvu ja tööhõive kaudu;\n5. märgib, et Ühendkuningriigi rahvahääletus on põhjustanud Euroopa majanduse ja finantsturgude jaoks ebakindlust; võtab teadmiseks, et Ameerika Ühendkuningriigi hiljutiste presidendivalimiste tulemus on põhjustanud poliitilist ebakindlust, mis eeldatavalt mõjutab Euroopa majandust, muu hulgas rahvusvahelisi kaubandussuhteid;\n6. võtab murega teadmiseks tagasilöögi globaliseerumisele ja protektsionismi tekke;\n7. märgib, et ehkki keskmine tööpuudus vähehaaval väheneb ning aktiivsuse näitajad paranevad, püsivad paljudes liikmesriigis struktuursed puudujäägid; võtab teadmiseks, et pikaajalise ja noorte töötuse määrad on endiselt kõrged; rõhutab, et nende struktuursete puudujääkide kaotamiseks on vaja asjaomastes liikmesriikides läbi viia kaasavad tööturureformid, järgides seejuures täielikult sotsiaalse dialoogi põhimõtet;\n8. rõhutab, et investeeringute tase ELis ja euroalas jääb endiselt kriisieelsest tasemest palju madalamale; on veendunud, et see investeerimislõhe on vaja kaotada era- ja avaliku sektori investeeringute abil, ning rõhutab, et ainult sihipärased investeeringud saavad pakkuda lühikese ajavahemiku jooksul ja piisavas ulatuses nähtavaid tulemusi; nõustub komisjoniga, et madalad rahastamiskulud toetavad eelkõige taristusse tehtavate investeeringute tegemise ettepoole toomist;\n7. nõustub komisjoniga, et juurdepääs rahastamisele ja ühtse turu tugevdamine on ettevõtete innovatsioonitegevuse ja nende kasvu jaoks äärmiselt vajalik; rõhutab, et uued kapitali- ja likviidsusnõuded, mis on küll vajalikud pangandussektori vastupanuvõime tugevdamiseks, ei tohiks piirata pankade suutlikkust laenata reaalmajandusele; on veendunud, et tuleks teha rohkem jõupingutusi VKEdele suurema juurdepääsu andmiseks rahastamisele; kutsub komisjoni seepärast üles suurendama jõupingutusi rahastamisvõimaluste parandamiseks;\n8. rõhutab, et era ja avaliku sektori investeeringud inimkapitali ja taristusse on äärmiselt olulised; on seisukohal, et on vaja tugevalt soodustada investeerimist sellistesse valdkondadesse nagu haridusse, innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevusse, mis konkurentsivõimelisema Euroopa majanduse jaoks määrava tähtsusega;\n9. avaldab heakskiitu komisjoni ettepanekule pikendada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kestust ja kahekordistada selle rahalisi vahendeid; rõhutab, et määruses kehtestatud eesmärkide saavutamiseks tuleb märkimisväärselt suurendada geograafilist ja valdkondlikku kohaldamisala; rõhutab, et EFSI peaks samuti ligi meelitama rahalisi vahendeid piiriülese mõõtmega projektide jaoks, mida tasakaalustatakse kogu liidus; rõhutab, kui tähtis on saavutada liikmesriikide, komisjoni ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse vaheline parem kooskõlastamine;\n10. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama ja maksimeerima Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist, et kasutada ära kõik sisemised majanduskasvu toetavad tegurid ja edendada ülespoole suunatud ühtlustamist;\n11. märgib, et usaldusväärne finantssüsteem ja finantseerimisasutused on Euroopa majanduskasvu ja investeeringute ligimeelitamise jaoks keskse tähtsusega; rõhutab, et praeguse finantssüsteemi turvalisus ja stabiilsus on kriisieelse tasemega võrreldes suurenenud; märgib, et sellele vaatamata ei püüta leida lahendust osadele pakilistele probleemidele, näiteks finantskriisi ajal kuhjunud viivislaenude hulgale;\n12. rõhutab, et täielikult toimiv kapitaliturgude liit võib pikemas perspektiivis pakkuda VKEdele alternatiivset rahastamist, täiendades pangandussektori rahastamist, ning tuua majandusse üldiselt mitmekesisemaid rahastamisvõimalusi; palub, et komisjon kiirendaks kapitaliturgude liidu alast tööd, et luua kogu Euroopas tõhusamat kapitali jaotumist, süvendada ELi kapitaliturgusid, suurendada mitmekesisust investorite jaoks, hoogustada pikaajalist investeerimist ning kasutada täielikult ära ELi innovaatilised rahastamisvahendid, mille eesmärk on toetada VKEde juurdepääsu kapitaliturgudele; toonitab, et kapitaliturgude liidu väljakujundamine ei tohiks kahjustada seni saavutatut, vaid peaks püüdma tuua kasu Euroopa kodanikele;\n13. rõhutab, et investeeringuid on vaja rahastada rohkem; nõuab hästitoimivat finantssüsteemi, kus suurem stabiilsus ja olemasolevad piiriülesed institutsioonid hõlbustaksid likviidsust ja turutegemist, eriti VKEde jaoks; märgib sellega seoses samuti, et kiiresti arenevatel ettevõtetel on probleeme juurdepääsuga rahastamisele; nõuab, et komisjon selgitaks välja ja rakendaks projekte, mis toetavad ja kaasavad turupõhiseid investeeringuid selliste äriühingute jaoks; rõhutab, et panganduse struktuuri reformimine ei tohi takistada likviidsuse tegemist;\n14. pooldab põhjalikku, järkjärgulist pangandusliidu väljakujundamist ja kapitaliturgude liidu arengut, eesmärgiga suurendada pangandussektori vastupanuvõimet, aidata kaasa finantsstabiilsusele, luua stabiilne keskkond investeeringuteks ja majanduskasvuks ning vältida euroala finantsturu killustumist; rõhutab sellega seoses vastutuse põhimõtet, ning toonitab, et vältida tuleb moraaliriski, eelkõige selleks, et kaitsta kodanikke; nõuab tungivalt, et järgitaks olemasolevaid ühiseid eeskirju;\n15. rõhutab asjaolu, et avaliku sektori ja erasektori investeeringud on erakordselt olulised, et võimaldada üleminekut vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele ja ringmajandusele; tuletab meelde – eelkõige seoses Pariisi kokkuleppega – Euroopa Liidu võetud kohustusi rahastada puhaste tehnoloogiate kasutuselevõttu, suurendada taastuvenergia kasutust ja energiatõhusust ning vähendada üldiselt kasvuhoonegaaside heitkoguseid;\n16. rõhutab, et usaldusväärsed investeeringud nõuavad stabiilset õiguskeskkonda, mis võimaldab investeeringute tootlikkust; on seisukohal, et prognoositavad eeskirjad, tõhus ja läbipaistev avalik haldus, tulemuslik õigussüsteem, võrdsed tingimused ja väiksem halduskoormus on investeeringute ligimeelitamisel väga olulised tegurid; rõhutab, et 2016. aasta riigipõhistest soovitustest 40 % käsitlevad investeeringute takistusi, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad aidata kõrvaldada; kutsub komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid teatise „Üleskutse avaldada arvamust ELi finantsteenuste õigusraamistiku kohta“ alusel, et vähendada bürokraatiat, lihtsustada eeskirju ja parandada rahastamiskeskkonda;\n17. täheldab kasutamata potentsiaali tootlikkuse kasvu ja investeeringute puhul, mida võiks kasutada juhul, kui ühtse turu eeskirju täielikult jõustada ning toodete ja teenuste turgusid paremini integreerida; tuletab meelde, kui tähtsad on riigipõhised soovitused peamiste valdkondade kohta, kus liikmesriigid peaksid võtma meetmeid;\n18. nõustub komisjoniga, et kaubanduse kasusid avalikus arutelus alati ei tunnistata, ning rõhutab, et rahvusvaheline kaubandus võib eurooplaste jaoks olla tähtis töökohtade allikas ning väga oluline panus majanduskasvu; kordab, et enam kui 30 miljonit töökohta sõltuvad ELi ekspordist; rõhutab, et rahvusvahelised kaubanduslepingud ei tohiks nõrgestada Euroopa õigus-, sotsiaal- ja keskkonnanorme, vaid peaksid pigem tugevdama ülemaailmseid standardeid;\n19. märgib murelikult, et ELi osakaal ülemaailmsetes otseinvesteeringutes on pärast kriisi märkimisväärselt vähenenud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et parandada ettevõtluskeskkonda investeeringute jaoks, muu hulgas täielikult rakendades ja jõustades ELi ühtse turu õigusakte; nõustub, et kiiremad edusammud jätkusuutlike struktuurireformide vastuvõtmisel kooskõlas riigipõhiste soovitustega on vajalikud selleks, et tõhustada ELi konkurentsivõimet, edendada ettevõtjatele (eelkõige VKEdele) ja investeeringutele soodsat keskkonda ning saavutada majanduskasvu ja töökohtade loomise eesmärgid, samuti soodustada paremuse suunas lähenemist liikmesriikide vahel;\n20. rõhutab vajadust kaitsta finantsasutuste pikaajalisi investeerimisvõimalusi, madala riskiga säästude kasumlikkust ning pikaajalisi pensionitooteid, et mitte ohustada Euroopa kodanike säästude ja pensionide maksmise kestlikkust;\n21. rõhutab, et kestlikke struktuurireforme peavad täiendama pikemaajalisemad investeeringud haridusse, teadusse, innovatsiooni ja inimkapitali, eelkõige haridusse ja koolitusse, mille eesmärk on pakkuda uusi oskusi ja teadmisi; on veendunud, et partnerlusi poliitikakujundajate, seadusandjate, teadlaste, tootjate ja innovaatorite vahel võib samuti pidada vahenditeks, mille abil edendada investeeringuid, saavutada arukas ja jätkusuutlik majanduskasv ning täiendada investeerimisprogramme;\n22. nõustub sellega, et toote- ja teenuseturgude ning kaasava tööturu, tervishoiu, eluaseme valdkonna ja pensioniturgude kestlikud struktuurireformid on liikmesriikides esmatähtsad, et tõhusalt toetada majanduse elavdamist, võidelda suure töötuse määra vastu, suurendada konkurentsivõimet, ausat konkurentsi ja majanduskasvu potentsiaali ning täiustada teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemide tõhusust, nõrgestamata samas töötajate õigusi, tarbijakaitset ega keskkonnanorme;\n23. on arvamusel, et hästitoimivad ja tootlikud tööturud koos piisava sotsiaalkaitse ja sotsiaalse dialoogiga on saanud majandussurutisest kiiremini üle; kutsub liikmesriike üles vähendama tööturu killustatust, suurendama tööturul osalemist ja oskuste täiendamist, sealhulgas suurema keskendumise abil koolitusele ja elukestvale õppele, et tõhustada tööalast konkurentsivõimet ja tootlikkust; täheldab, et mõnes liikmesriigis valitseb ikka veel märkimisväärne vajadus reformimise järele, kui nad soovivad muuta oma tööturgu paindlikumaks ja kaasavamaks;\n24. rõhutab, kui oluline on alustada või jätkata sidusate ja kestlike struktuurireformide elluviimist keskpika ja pikaajalise stabiilsuse nimel; toonitab, et EL ja selle liikmesriigid ei saa konkurentsis osaleda ainult üldkulude või tööjõukulude alusel, vaid peavad investeerima rohkem teadus-, innovatsiooni- ja arendustegevusse, haridusse, oskustesse ja ressursitõhususse nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil;\n25. tunneb muret mõju pärast, mida avaldab riikide rahandusele demograafiline areng ja jätkusuutlik kasv, ja mida tingivad muu hulgas madal sündivus, vananevad ühiskonnad, väljaränne ja pagulaste sissevool; rõhutab vananeva elanikkonna mõju eelkõige ELi pensioni- ja tervishoiussüsteemidele; märgib, et erineva demograafilise struktuuri tõttu on nende arengusuundade mõju liikmesriigiti erinev, kuid hoiatab, et juba praegu prognoositavad kulud avaldavad avaliku sektori rahandusele märkimisväärset mõju;\n26. tuletab meelde, et pensionisüsteemide kestlikkuse tagamise huvides on tähtis saavutada kõrge tööhõivetase ja seda säilitada; rõhutab sellega seoses samuti, kui tähtis on kasutada paremini rändajate oskusi, et kohanduda tööturu vajadustega;\n27. märgib, et liikmesriigid kulutavad praegu 5–11 % oma SKPst tervishoiule, ja et see määr suureneb järgmistel aastakümnetel tõenäoliselt märkimisväärselt demograafiliste muutuste tõttu; nõuab tungivalt, et komisjon keskendaks jõupingutusi kulutustele, mida tehakse kvaliteetsete tervishoiuteenuste ja neile üldise juurdepääsu tagamise jaoks, kasutades selleks koostööd ja parimate tavade jagamist ELi tasandil ning käsitledes kvaliteetsete tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkust riigipõhistes soovitustes;\n28. väljendab heameelt asjaolu üle, et keskmine noorte tööpuudus väheneb, kuigi see on ikka veel liiga suur; märgib siiski, et liikmesriigiti püsivad väga suured erinevused, mis nõuavad jätkuvaid reforme, et hõlbustada noorte tööturule sisenemist, tagades seeläbi põlvkondadevahelist õiglust; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on noortegarantii, ning nõuab selle otsustava tähtsusega programmi jätkuvat rahastamist ELi vahenditest; nõustub komisjoniga, et on vaja rohkem liikmesriikide meetmeid, et võidelda noorte töötusega, eriti noortegarantii tõhususe suurendamise abil;\n29. rõhutab, kui oluline on vastutustundlik ja majanduskasvu soodustav palkade areng, mis annab tootlikkusele vastava hea elatustaseme, võttes arvesse konkurentsivõimet, ja kui oluline on tõhus sotsiaalne dialoog hästitoimiva sotsiaalse turumajanduse jaoks;\n30. nõustub sellega, et maksustamine peab toetama investeeringuid ja töökohtade loomist; nõuab maksunduse valdkonna reforme, et võidelda tööjõu suure maksukoormuse vastu Euroopas, parandada maksukogumist, võidelda maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu ning muuta maksusüsteemid lihtsamaks, õiglasemaks ja tõhusamaks; rõhutab vajadust parema kooskõlastamise järele maksustamise valdkonna haldustavades; nõuab liikmesriikide seas suuremat läbipaistvust ettevõtete maksustamise valdkonnas;\nVastutustundlik eelarvepoliitika ja riigi rahanduse struktuur\n31. võtab teadmiseks komisjoni seisukoha, et riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamine on endiselt prioriteet ning et probleemid on pärast kriisi haripunkti vähenenud ja need ei pruugi kujutada endast euroala jaoks tervikuna lühikeses perspektiivis suurt riski;\n32. võtab samuti teadmiseks komisjoni seisukoha, et veel on probleeme, ja et kriisi järelmõjud ning ka struktuursed puudused, millega tuleb tegeleda pikaajaliste riskide vältimiseks, püsivad;\n33. rõhutab asjaolu, et kõik liikmesriigid on kohustatud järgima stabiilsuse ja kasvu pakti, austades täielikult kehtivaid paindlikkuse klausleid; osutab sellega seoses samuti majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu tähtsusele ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks põhjaliku hinnangu kõnealuse lepingu rakendamisest saadud kogemustele, mis oleks aluseks ELi lepingu ja ELi toimimise lepingule vastavate vajalike meetmete võtmisele, et lisada kõnealuse lepingu sisu ELi õigusraamistikku;\n34. märgib, et kuigi kuue liikmesriigi suhtes kohaldatakse endiselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on vähenenud keskmine eelarvepuudujäägi tase, mis jääb 2016. aastal eeldatavalt alla 2 % ja jätkab vähenemist ka järgmistel aastatel, ning et 2017. aastal kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ilmselt ainult kahe liikmesriigi suhtes; märgib, et mitmel juhul on võla suur kasv viimastel aastatel ka pankade rekapitaliseerimise ja aeglase majanduskasvu tagajärg; rõhutab, et kui intressimäärad jälle tõusma hakkavad, võivad raskused rahanduse olukorra parandamisel riikides jälle suureneda;\n35. toonitab komisjoni rolli aluslepingute kaitsjana; rõhutab vajadust ühiselt kokku lepitud õigusaktide kohaldamise ja jõustamise läbipaistva ja objektiivse hindamise järele;\n36. nõuab, et liikmesriike ei tohiks kohelda erinevalt; märgib, et ainult selline eelarvepoliitika, mis arvestab ja järgib liidu õigust, toob kaasa usaldusväärsuse ja usalduse liikmesriikide vahel ning on nurgakiviks majandus- ja rahaliidu lõpuleviimisele ja finantsturgude usaldusele;\n37. kutsub komisjoni ja nõukogu üles olema stabiilsuse ja kasvu pakti ennetava ja parandusliku osa raames esitatud soovitusi käsitledes võimalikult täpne, et suurendada nende soovituste läbipaistvust ja jõustatavust; rõhutab vajadust lisada ennetava osa raames esitatavatele soovitustele nii riigipõhise keskpika perioodi eesmärgi sihtkuupäev kui ka selle saavutamiseks või säilitamiseks nõutav eelarvekohandus;\n38. on seisukohal, et makromajanduslikku tasakaalustamatust liikmesriikides tuleks käsitleda kooskõlas makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusega (MIP), kaasates jõupingutustesse kõik liikmesriigid ning tuginedes asjakohastele reformidele ja investeeringutele; rõhutab, et iga liikmesriik peab andma selles kontekstis panuse vastavalt oma individuaalsetele kohustustele; märgib, et suur jooksevkonto ülejääk tähendab võimalikku suuremat sisenõudlust; rõhutab, et avaliku ja erasektori kõrge võlatase kujutab endast märkimisväärset haavatavust ning et selle kiiremaks vähendamiseks on vaja vastutustundlikke eelarvemeetmeid ja suuremat majanduskasvu;\n39. märgib, et kuigi riikide rahandus on viimastel aastatel paranenud, võib pärast 2017. aasta eelarvekavade hindamist tõdeda, et nõuetele mittevastavuse oht esineb kaheksa liikmesriigi puhul; on seisukohal, et kokkulepitud eelarve kohandamiskavast tuleb kinni pidada;\n40. väljendab heameelt, et keskmine eelarvepuudujääk ja valitsemissektori võlg on vähenenud, kuid nõustub, et üldpilt peidab endas märkimisväärseid erinevusi liikmesriikide vahel; rõhutab, et üldpildi vaatamisel tuleks alati uurida ka üksikuid eelarveid, ja intressimäärade kasvu eeldades toonitab vajadust usaldusväärse eelarvepoliitika järele; on seisukohal, et tuleb püüda saavutada ülespoole suunatud ühtlustamist, eelkõige euroala liikmesriikide vahel;\nEelarvepoliitiline seisund euroalal\n41. märgib, et vastavalt komisjoni 2016. aasta sügise majandusprognoosile on euroala üldine eelarvepoliitiline seisund 2015. aastal muutunud piiravast neutraalseks ja jääb prognoosiperioodil eeldatavalt kergelt ekspansiivseks; võtab lisaks teadmiseks komisjoni seisukoha, et nõukogu riigipõhistes soovitustes sisalduvate fiskaalnõuete täitmine täies mahus tooks 2017. ja 2018. aastal kokkuvõttes kaasa kergelt piirava eelarvepoliitilise seisundi euroalal tervikuna, ning komisjoni nõudmise saavutada positiivselt ekspansiivne eelarvepoliitiline seisund, tunnistades samas majanduslikke ja õiguslikke piiranguid selle saavutamisel;\n42. on seisukohal, et komisjoni teatis positiivse eelarvepoliitilise seisundi kohta kujutab endast olulist arengut; peab kiiduväärseks, et teatisega soovitakse edendada euroala majanduspoliitika paremat koordineerimist ning juhtida tähelepanu võimalustele kasutada eelarvepoliitilisi stiimuleid liikmesriikides, kus see on võimalik; rõhutab, et fiskaalnõuded põhinevad ühiselt kokkulepitud fiskaaleeskirjadel; tuletab meelde, et liikmesriigid peavad järgima stabiilsuse ja kasvu pakti koondsoovitustest hoolimata; märgib, et eesmärgiks seatud eelarvepoliitilise üldseisundi potentsiaali ja taseme suhtes eksisteerib erinevaid seisukohti; tervitab sõltumatu Euroopa Eelarvenõukogu tehtavat tööd selles küsimuses;\n43. on seisukohal, et riigieelarve struktuuri täiustamine on üks olulisemaid vahendeid, mis aitab tagada vastavust ELi eelarve-eeskirjadele ning võimaldab rahastada vältimatuid kulusid, kasvatada varu ettenägematute vajaduste ja majanduskasvu edendavate investeeringute jaoks ning rahastada ka vähemolulisi kulusid, samuti aidata kaasa avaliku sektori vahendite tõhusamale ja vastutustundlikule kasutusele; tuletab meelde, et liikmesriikide eelarved koostatakse riiklikul tasandil, võttes arvesse riigipõhiseid soovitusi;\n44. märgib, et arutelu avaliku sektori kulutuste aruka jaotamise ja poliitiliste prioriteetide teemal toimub seoses Euroopa Liidu eelarvega korrapäraselt, ning et selline kriitiline hindamine on hädavajalik ka riiklike eelarvete puhul, et parandada avaliku sektori eelarvete kvaliteeti keskpikas ja pikas perspektiivis ning vältida lineaarseid eelarvekärpeid;\n45. väljendab heameelt valitsemissektori kulude jätkuva läbivaatamise üle ning ergutab liikmesriike kriitiliselt hindama oma eelarve kvaliteeti ja ülesehitust; toetab jõupingutusi eesmärgiga parandada avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja tõhusust, sealhulgas vähendades mitteproduktiivseid kulutusi majanduskasvu soodustavate investeeringute nimel;\n46. on veendunud, et ELi eelarve abil saaks leevendada survet liikmesriikide eelarvetele, kui tegeleda omavahendite sissenõudmisega, selle asemel et liigselt tugineda liikmesriikide osamaksetele;\n47. tervitab eurorühmas 2016. aasta Euroopa poolaasta jooksul toimunud temaatilisi arutelusid ja vastuvõetud parimate tavade standardeid, näiteks kulude läbivaatamise kohta; kutsub komisjoni ja eurorühma üles muutma need tõhusamaks ja läbipaistvamaks;\n48. kutsub komisjoni ja nõukogu üles koostama riigipõhiseid soovitusi nii, et edusamme oleks võimalik mõõta, eriti juhtudel, kui poliitikasoovitusi esitatakse korduvalt sama poliitikavaldkonna kohta ja/või kui reformi iseloom nõuab selle rakendamist pikema aja jooksul kui ühe poolaasta raames;\nRiikliku poliitika koordineerimine ja demokraatlik vastutus\n49. rõhutab, kui oluline on, et riikide parlamentides arutataks riikide aruandeid, riigipõhiseid soovitusi, riiklikke reformikavasid ja stabiilsusprogramme ning tegutsetaks nende põhjal rohkem kui seni;\n50. usub, et riigipõhiste soovituste parem rakendamine nõuab prioriteetide selget väljaütlemist Euroopa tasandil ja tõelist avalikku arutelu riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, mis suurendab isevastutust; kutsub liikmesriike üles kaasama riigipõhiste soovituste paremaks rakendamiseks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi struktureeritud viisil, et arvestada liikmesriikides kogetavat mõju ja probleeme ka riiklikust tasandist madalamal;\n51. nõuab tungivalt, et komisjon alustaks läbirääkimisi majanduse juhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkulepe üle; rõhutab, et selle institutsioonidevahelise kokkuleppega tuleks tagada, et Euroopa poolaasta ülesehitus võimaldab kõnealuse protsessi sisulist ja regulaarset parlamentaarset kontrolli aluslepingute raamistikus, eriti mis puudutab iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteete ning euroala käsitlevaid soovitusi;\n2017. aasta majanduskasvu analüüsi aruande sektoripõhine jaotus\n52. on seisukohal, et ELi eelarve abil saaks pakkuda lisaväärtust investeeringute tegemiseks ja struktuurireformide läbiviimiseks liikmesriikides, kui tagataks olemasolevate vahendite suurem sünergia ja seos liikmesriikide eelarvetega; on seetõttu arvamusel, et iga-aastane majanduskasvu analüüs on oluline poliitikadokument, milles antakse põhiteavet riiklike reformiprogrammide, riigipõhiste soovituste ja rakenduskavade jaoks ning millest liikmesriigid peaksid juhinduma ja mis peaks neid abistama riigieelarve ettevalmistamisel, eesmärgiga võtta kasutusele ühiseid lahendusi, mis kajastuvad riiklikes eelarvetes ja on seotud ELi eelarvega;\n53. tuletab meelde, et käibe- ja tollimaksu kogumise süsteemide edendamine peaks olema kõigi liikmesriikide jaoks esmatähtis; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle koostada ELi ühine maksuparadiiside must nimekiri, mida toetaks rikkujate kriminaalkorras karistamine, et võidelda maksudest kõrvalehoiduvate hargmaiste ettevõtetega;\n54. rõhutab, et ressursside parem ja tõhusam kasutamine, välismaisest energiast sõltuvuse vähendamine ning säästva tootmise kasutuselevõtt paremate projekteerimisnõuete ja jätkusuutlikumate tarbimistavade abil eeldavad ettevõtluse ja töökohtade loomise edendamist, rahvusvaheliste sihtide ja liidu keskkonnaalaste eesmärkide tulemuslikku elluviimist ja tuluallikate mitmekesistamist vastutustundliku eelarvepoliitika ja majandusliku konkurentsi kontekstis; on seisukohal, et Euroopa poolaasta peaks hõlmama ka aruandlust energiatõhususe ja omavaheliste ühenduste kohta ELi tasandil sätestatud eesmärkide alusel;\n55. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Keskpangale.\nAruandes pooldatakse struktuurireforme, riigi minimaalset rolli ja kaitstakse stabiilsuspakti ja fiskaalkokkulepet. Väljendatakse seisukohta, et neoliberaalsete reformide ja finantstegevusele keskendumise süvendamine, sealhulgas kapitaliturgude liidu kaudu, on sobiv lahendus ELi majanduse stagnatsioonile – selle asemel et tõsta avaliku sektori kulutusi ning suurendada palku ja sotsiaalkaitset, mille on hävitanud kokkuhoiupoliitika. Lisaks väljendatakse selles muret otsuse pärast mitte karistada Portugali ja Hispaaniat.\nSee eirab tegelikkust: euro ja majanduse juhtimise raamistik pole andnud tulemusi võitluses finants-, majandus- ja sotsiaalse kriisiga, mis on vaevanud ELi peaaegu kümme aastat, kuid samas on nad ka vastutavad selle tekkimise ja süvenemise eest. Euro ja majanduse juhtimise raamistik on olnud tööriistadeks neoliberaalse tegevuskava kehtestamisel: erastamine ja dereguleerimine, struktuurireformid, sotsiaal- ja tööõiguste piiramine, töötajate sissetulekute ja üldise heaolu kärpimine.\nEuro ja majanduse juhtimise raamistik on suurendanud erinevusi liikmesriikide vahel ja sissetulekute ebavõrdsust, seega ka vähendanud territoriaalset, sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust.\nSeetõttu nõuame, et tunnistataks kehtetuks:\n·majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise leping,\nEELARVEKOMISJONI ARVAMUS (*) (25.1.2017)\nArvamuse koostaja (*): Jean-Paul Denanot\n1. on seisukohal, et ELi eelarve abil saaks pakkuda lisaväärtust investeeringute tegemiseks ja struktuurireformide läbiviimiseks liikmesriikides, kui tagataks olemasolevate vahendite suurem sünergia ja seos liikmesriikide eelarvetega; on seetõttu arvamusel, et iga-aastane majanduskasvu analüüs on oluline poliitikadokument, milles antakse põhiteavet riiklike reformiprogrammide, riigipõhiste soovituste ja rakenduskavade jaoks ning millest liikmesriigid peaksid juhinduma ja mis peaks neid abistama riigieelarve ettevalmistamisel, eesmärgiga võtta kasutusele ühiseid lahendusi, mis kajastuvad riiklikes eelarvetes ja on seotud ELi eelarvega;\n2. on nõus, et stabiilsusmehhanismid on hädavajalikud ning tuletab meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti kriteeriumide täitmine ja järgimine peaks olema liikmesriikide jaoks prioriteet; peab soovitatavaks pakti olemasolevate paindlikkusklauslite täielikku ärakasutamist, et toetada suuremat investeerimist ja struktuurireforme ning tegeleda julgeolekuohtude ja pagulaste sissevoolu probleemiga;\n3. tuletab meelde, et käibe- ja tollimaksu kogumise süsteemide edendamine peaks olema kõigi liikmesriikide jaoks esmatähtis; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle koostada ELi ühine maksuparadiiside must nimekiri, mida toetaks rikkujate kriminaalkorras karistamine, et võidelda maksudest kõrvalehoiduvate hargmaiste ettevõtetega; peab tervitatavaks komisjoni ettepanekuid kehtestada äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas, mis peaks hoogustama piiriülest tegevust, vähendama maksudest kõrvalehoidumist ja agressiivset maksuplaneerimist; tuletab meelde vajadust viia läbi omavahendite süsteemi reform, mis võib sillutada teed ELi rahaliste vahendite tõeliseks reformimiseks, ilma et seejuures suureneks kodanike maksukoormus;\n4. on seisukohal, et majanduskasv ei ole veel piisav loomaks töökohti, mida ELil on kiiresti vaja eriti noorte jaoks, ning et avalikku ja erasektorit tuleb ergutada investeerima taristusse ning haridusse ja koolitusse, aga ka VKEdesse, ning et tuleb edendada selliseid töötuse vastu võitlemise meetmeid nagu noortegarantii; peab tervitatavaks eraldada noorte tööhõive algatusele täiendavalt 500 miljonit eurot sihtotstarbelise eraldisena, millele lisandub üks miljard eurot 2017–2020 aastaks ette nähtud Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest, mis annab mitmele noorte tööhõive algatuse toetuse saamise tingimustele vastavale liikmesriigile võimaluse investeerida suuremas ulatuses Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid noorte tööhõive meetmetesse;\n5. peab tervitatavaks komisjoni ettepanekut pikendada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kestust ja suurendada selle rahastamisvõimet; rõhutab, et EFSI tõhustamine on oluline, et investeeringud oleksid taas jätkusuutlikud pikas perspektiivis, annaksid konkreetseid tulemusi ning projektijuhtidel oleks kindlustunne selles osas, et neil on võimalik projekte ette valmistada ka pärast algse investeerimisperioodi lõppu; loodab täiendavate edusammude tegemist, et parandada täiendavust, geograafilist ja valdkondlikku ulatust ning läbipaistvust; rõhutab, et EFSI ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide sünergial on suur potentsiaal eelkõige selles osas, mis puudutab panust territoriaalsesse ühtekuuluvusse; kutsub ELi ja liikmesriikide institutsioone üles paremini kaasama piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi, et tegeleda ebapiisava projektide koostamise võime ja laenuvõtmisvõimekusega mõningates liikmesriikides;\n6. tuletab meelde, et investeerimine innovatsiooni ja IKTsse ning nendesse valdkondadesse tehtavate investeeringute stimuleerimine peaks olema majanduspoliitika keskmes ELi tasandil, et luua jätkusuutlikku majanduskasvu;\n7. on arvamusel, et tuleb suurendada pangandussüsteemi vastutust, et tagada pikaajalised investeeringud ja finantsturgude stabiilsus;\n8. rõhutab, kui oluline on õiglane ja sidus ELi investeerimispoliitika, millega on võimalik luua majanduskasvu kogu ELis ning hõlbustada liikmesriikide vahel valitsevate erinevuste vähendamist;\n9. on veendunud, et VKEd ja idufirmad on väga olulised ELi majanduse edaspidiseks arendamiseks ning kordab taas, et neid on vaja toetada suuremamahuliste investeeringute ja asjakohase maksupoliitikaga;\n10. on veendunud, et rahapoliitika, kui seda asjakohase eelarvepoliitikaga mõjusalt toetada, võib hoogustada majandusarengut, jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist;\n11. on arvamusel, et liikmesriikide erinevad demograafilised trendid peaksid juhtima liikmesriikide tähelepanu vajadusele käsitada valitsemissektori eelarvepuudujääki võrdluses teiste riikidega;\n12. tuletab meelde, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamine sõltub makromajanduslikest tingimustest; kutsub komisjoni hea majandusjuhtimise ja abi ärakasutamise suutlikkuse omavahelist seost silmas pidades üles ergutama kasutama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde riigipõhiste soovituste elluviimisel, pikendades eelarve kohandamise perioodi, mille jooksul Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde kasutataks kõrvalmeetmena struktuurireformide elluviimisel ja investeeringute mahu suurendamise saavutamisel;\n13. rõhutab, et võrreldes muude suurte turgudega, nagu USA, on ELil ranged eelarve-eeskirjad, liikmesriikide õigusaktid ebaühtlased ning esineb palju eri piiranguid, mis takistavad edasiminekut, innovatiivsete lahenduste kasutuselevõtmist ning pidurdavad majanduskasvu; kutsub seetõttu komisjoni üles pidama liikmesriikidega põhjalikumaid arutelusid selle üle, milliseid ühiseid meetmeid ja eeskirju tuleb ELi tasandil kehtestada, et enne iga-aastase majanduskasvu analüüsi avaldamist toetada teadmiste, kogemuste ja tehnoloogia vahetust ning innovatsiooni, arengut ja idufirmade kiiret kasvu.\nKESKKONNA-, RAHVATERVISE JA TOIDUOHUTUSE KOMISJONI ARVAMUS (25.1.2017)\nArvamuse koostaja: Nuno Melo\n1. rõhutab, et Euroopa poolaastat puudutav arutelu on eriti oluline, pidades silmas vajadust leida uus struktuurireformide ja valikuliste investeeringute arengumudel strateegiliste valdkondade jaoks, et liikuda seeläbi majandusmudeli poole, mille puhul ühendatakse tööstuslik areng keskkonnasäästlikkusega; kinnitab seepärast, et keskkonnamõõde peaks koos majandusliku ja sotsiaalse mõõtmega täitma täit rolli Euroopa poolaasta protsessis;\n2. peab kahetsusväärseks, et ELi majanduse taastumine on endiselt aeglane ja habras, mis rõhutab vajadust tugevdada struktuurireforme, ergutada investeeringuid ja luua konkurentsivõimelisem majandus;\n3. tunneb heameelt asjaolu üle, et 2017. aasta majanduskasvu analüüsis nimetatakse muude ELi üldiste majandusalaste prioriteetide hulgas selgesõnaliselt ka ringmajandust;\n4. juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutused on kahtlemata väga tõsine ülemaailmne probleem ja et kiired meetmed peaksid jääma ELi jaoks prioriteediks; toonitab sellega seoses 2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud Pariisi kokkuleppe tähtsust, kuivõrd see on globaalne verstapost, mille abil saab kiirendada kogu maailmas üleminekut vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele ühiskonnale; märgib, et kõnealuses kokkuleppes on püstitatud pikaajaline kvalitatiivne heite vähendamise eesmärk, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida üleilmne temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5 °C; kutsub komisjoni seepärast üles võtma oma riigipõhistes saavutustes arvesse liikmesriikide vajadust investeerida vähese CO2-heitega energiaprojektidesse, et saavutada kooskõla Pariisi kokkuleppe eesmärkidega; juhib tähelepanu, et tulemuslik üleminek vähese CO2-heitega ühiskonnale eeldab suurte investeeringute tegemist sellistesse strateegilistesse valdkondadesse nagu energia, jäätmekäitlus, transport ja hooned; nõuab sellega seoses säästvate investeeringute broneerimist eelseisva teise Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi määruse raames;\n5. palub komisjonil kasutada Euroopa poolaastat säästva arengu tegevuskavast 2030 tulenevate ELi kohustuste täitmise vahendina ja eelkõige lisada asjaomasesse protsessi kliimamuutust, säästvat tootmist ja tarbimist, toiduga kindlustatust ning bioloogilist mitmekesisust käsitlev poliitika ja tõhusad meetmed;\n6. tuletab meelde, et ELis jätkusuutliku majanduskasvu, kliimakaitse ja töökohtade loomise tagamine tähendab meie ressursside arukamat ja säästvamat kasutamist, maksukoormuse nihutamist tööjõult saastamise maksustamisele, fossiilkütuste toetuste järkjärgulist kaotamist ning sõltuvuse vähendamist toorainete impordist; on seisukohal, et keskenduda tuleks jäätmehierarhia rakendamisele, et eelkõige toetada ennetusmeetmete rakendamist, suuremat ringlussevõttu ja toodete taaskasutamist; märgib, et hinnangute kohaselt võiks ringmajandus anda ELi ettevõtetele igal aastal umbes 600 miljardi euro ulatuses kokkuhoidu; kordab seepärast ELi ülemineku kiirendamiseks ringmajandusele oma nõudmist inkorporeerida ringmajanduse põhimõtted Euroopa poolaastasse ning ressursitõhususe siduva põhinäitaja kehtestamise ja energivarustuskindluse tähtsamate toormaterjalide järgi; rõhutab vajadust teha tugevamaid investeeringuid end tõestanud keskkonnahoidlikesse tehnoloogiatesse, et saavutada strateegia „Euroopa 2020“ jätkusuutliku majanduskasvu eesmärgid ja 2030.aasta kliima- ja energiaeesmärgid;\n7. rõhutab käimasoleva jäätmealaste õigusaktide reformi olulisust, et liikuda edasi Euroopa majanduse muutmise poole ringmajanduseks;\n8. rõhutab, et ressursside parem ja tõhusam kasutamine, välismaisest energiast sõltuvuse vähendamine ning säästva tootmise kasutuselevõtt paremate projekteerimisnõuete ja jätkusuutlikumate tarbimistavade abil eeldavad ettevõtluse ja töökohtade loomise edendamist, rahvusvaheliste sihtide ja liidu keskkonnaalaste eesmärkide tulemuslikku elluviimist ja tuluallikate mitmekesistamist vastutustundliku eelarvepoliitika ja majandusliku konkurentsi kontekstis; on seisukohal, et Euroopa poolaasta peaks hõlmama ka aruandlust energiatõhususe ja omavaheliste ühenduste kohta ELi tasandil sätestatud eesmärkide alusel;\n9. juhib tähelepanu, et komisjoni 2012. aasta uuringust nähtub, et kõigi ELi jäätmealaste õigusaktide täieliku rakendamise korral säästaks Euroopa 72 miljardit eurot aastas, jäätmekäitluse ja ringlussevõtusektori käive suureneks 42 miljardi euroni ning 2020. aastaks loodaks 400 000 töökohta; tuletab meelde, et jäätmekoguse vähendamine ja õigusaktide järgimise tagamine selles küsimuses tuleks pidada kõige olulisemaks prioriteediks;\n10. rõhutab, et on vaja, et liikmesriigid reformiksid oma maksusüsteeme, et toetada majanduskasvu ja õiglaste eeskirjade kohaldamist ettevõtete suhtes; rõhutab sellega seoses keskkonnamaksude, keskkonnamaksude reformi ja maksude ümberpaigutamise programmide rolli, sest need on peamised tegurid, mis võimaldavad üleminekut rohemajandusele, sest need võivad käivitada ökoinnovatsioonid, mis tekitavad jõukust ja töökohti ning aitavad kaasa keskkonna parandamisele ning energia ja ressursside tarbimise vähendamisele;\n11. kutsub komisjoni üles integreerima säästva arengu eesmärgid Euroopa poolaasta protsessi;\n12. juhib tähelepanu vajadusele põhjalikumate näitajate järele, et hinnata liikmesriikide poolt kehtestatud meetmeid, lähtudes nende panusest nende eesmärkide saavutamisse, mille Euroopa Liit kehtestas kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030, eelkõige meedet vähendada toidujäätmeid poole võrra aastani 2030; rõhutab, et säästva arengu eesmärke tuleb nõuetekohaselt integreerida nii liidu sise- kui ka välispoliitikasse;\n13. tuletab meelde, et kogu ELis on märgata töökohtade arvu suurenemist ökotööstuses; rõhutab, et edasine energia- ja ressursikasutuse vähendamine tooks kaasa täiendavate töökohtade loomise, eelkõige isolatsiooni, soojuspumba tehnoloogiate, elektri jõul liikuvate sõidukite ja tõhusa veekasutusega põllumajandusmaa niisutustehnoloogiate valdkondades, ning ka ringlussevõtu ja ressursisõltuvusega sektorites;\n14. tunneb heameelt komisjoni otsuse üle luua jätkusuutliku rahastamise kõrgetasemeline töörühm; rõhutab, et reforme on vaja selleks, et toetada investeeringuid puhastesse tehnoloogiatesse ja nende tehnoloogiate kasutuselevõttu, tagada, et finantssüsteem suudab rahastada majanduskasvu pikemas perspektiivis jätkusuutlikult, ning aidata kaasa vähese süsinikdioksiidiheitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele ringmajandusele, mis on sätestatud komisjoni 14. september 2016. aasta teatises „Kapitaliturgude liit: reformi kiirendamine“;\n15. märgib, et mitu Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) poolt rahastamiseks heaks kiidetud projekti käsitlevad keskkonna- ja tervishoiusektori taristut ja innovatsiooni; toonitab siiski, et on vaja suurendada nn roheliste rahaliste vahendite kättesaadavust EFSI kaudu;\n16. rõhutab, et tõhus investeerimine tervishoidu ja haridusse, sealhulgas tervise edendamisse ja haiguste ennetamisse, on ülimalt oluline, et tagada kodanikele võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele, samuti stabiilsus, jätkusuutlikkus, majanduslik jõukus ja majanduskasvu edendamine, mis annab tulemusi tootlikkuse, tööjõupakkumise, inimkapitali ja avaliku sektori kulutuste seisukohast; tuletab meelde, et tervishoiukulutused on investeering tervemasse, turvalisemasse, tootlikumasse ja konkurentsivõimelisemasse ühiskonda; rõhutab jätkusuutlikkuse olulisust seoses tervishoiusektoriga, millel on suur tähtsus majanduses tervikuna, kuna see moodustab 8 % kogu Euroopa tööjõust ja 10 % Euroopa Liidu SKPst;\n17. rõhutab vajadust luua jätkusuutlik teabejagamissüsteem tervisetehnoloogia hindamise alal ja et tervishoiutehnoloogia hindamise eesmärk on lahendada küsimusi, mis on seotud tervishoiutehnoloogiate omadustega, sealhulgas nende ohutuse, tõhususe, tulemuslikkuse, kohaldatavuse, tunnuste, kulude, kulutõhususe ja nende kasutamise sotsiaalsete, eetiliste ja majanduslike tagajärgedega;\n18. soovitab veel kord integreerida ringmajanduse põhimõtted riigipõhistesse soovitustesse;\n19. rõhutab, kui tähtis on struktureeritud süstemaatiline dialoog riiklikul tasandil, eesmärgiga suurendada kõigi tervishoiusüsteemi sidusrühmade isevastutust riigipõhiste soovituste eest; rõhutab seetõttu vajadust hinnata tervishoiusüsteemi tulemuslikkust põhjalikumalt ELi tasandil; julgustab liikmesriike kasutama oma poliitika kujundamise käigus kogutud tõendeid ning jagada parimaid tavasid, eesmärgiga vähendada erinevusi ja tervishoius esinevat ebavõrdsust liikmeriikide vahel ja nende sees;\n20. juhib tähelepanu sellele, et tervishoiusüsteeme on vaja Euroopa poolaasta raames terviklikumalt hinnata, mitte ainult fiskaalse mõõtmega, vaid tuleb käsitleda ka juurdepääsu, tõhusust ja kvaliteeti Euroopa tervishoiu valdkonnas;\n21. rõhutab, et nõuetekohaselt tuleb käsitleda tervishoiuga seotud kulutusi, mida liikmesriigid hädaolukordade tõttu teevad ja mis panevad täiendava surve tervishoiusüsteemidele, näiteks sisserändajate ja pagulaste puhul, kes saabuvad ELi viivitamatut arstiabi nõudvatel tingimustel, et vajalik arstiabi on esmatähtis nii inimõiguste kaitsmiseks kui ka riski vähendamiseks, et kaitsta ELi kodanikke võimaliku kokkupuute eest rändajate päritoluriikides levinud endeemiliste haigustega, mispärast tuleks seotud maksukoormust liikmesriikide eelarvete hindamisel nõuetekohaselt arvesse võtta.\nREGIONAALARENGUKOMISJONI ARVAMUS (25.1.2017)\nArvamuse koostaja: Krzysztof Hetman\n1. väljendab heameelt komisjoni 2017. aasta majanduskasvu analüüsi üle, mis on oluline osa Euroopa taastumisprotsessist, mis põhineb investeeringute, struktuurireformide, töökohtade loomise ja vastutustundliku riigi rahanduse strateegial, mille eesmärk on edendada veelgi kõrgemat kasvutaset ning parandada Euroopa taastumist ja ülespoole ühtlustamist;\n2. väljendab muret selle pärast, et ikka veel esineb makromajanduslikku tasakaalustamatust ja vähest lähenemist, eriti euroalal;\n3. väljendab muret riigipõhiste soovituste ebaühtlase rakendamise pärast seoses Euroopa majanduse taastumisega ning ELi märkimisväärse investeeringulõhe pärast, mis kahjustab ELi pikemaajalist kasvupotentsiaali; kutsub liikmesriike üles võtma kindlaid kohustusi, et viia ellu struktuurireforme ning vähendada valitsemissektori võla suhet SKPsse ja oma eelarvepuudujääki, et soodustada majanduskasvu ja luua töökohti; usub, et riigipõhiste soovituste rakendamine ja parim viis, kuidas seda teha, peaks jääma peamiselt liikmesriikide pädevusse; rõhutab kohalike ja piirkondlike ametiasutuste ja muude asjassepuutuvate sidusrühmade, aga ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide enda rolli nende struktuurireformide, töökohtade loomise ja investeeringute toetamisel; palub komisjonil kaaluda olenevalt asjaoludest kohalike ja piirkondlike ametiasutuste kaasamist Euroopa poolaastasse;\n4. nõuab Euroopa poolaasta poliitikameetmeid, mille eesmärk on elavdada sisenõudlust, et muuta Euroopa majandus vastupidavamaks halveneva ülemaailmse väljavaate ja ülemaailmse nõudluse aeglustumise raames;\n5. tunnistab riskantsete investeerimisprojektide, mille eesmärk on tugevdada kvaliteetsetel töökohtadel ja tootlikkusel põhinevat kasvupotentsiaali, toetamiseks mõeldud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) eesmärki; väljendab siiski muret selle pärast, et fondi kasutamises on ülisuur erinevus EL 15 (91 % rahastamisest) ja EL 13 (9 % rahastamisest) vahel; võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku suurendada sünergiat ja vastastikust täiendavust EFSI ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahel ning tagada rohkem sihtotstarbelist kohalikku ja piirkondlikku tehnilist abi, et leevendada erinevusi ühtsel turul, võimaldades kõigil piirkondadel arendada oma potentsiaali, ning parandada EFSI geograafilist ulatust ELis; kutsub Euroopa Investeerimispanka ja komisjoni üles tagama, et vahendite jaotamine põhineb kaalutletud finantsanalüüsil, kus taotluseid hinnatakse õiglaselt nende omaduste põhjal; rõhutab siiski, et puuduvad tõendid selle kohta, kuidas EFSI panus mõjutab majanduskasvu ja tööhõivet; rõhutab seda arvestades, et EFSI peab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele lisanduma ning ei tohiks mingil juhul vähendada ühtekuuluvuspoliitika rolli liidu peamise investeerimispoliitikana, mis toob ELi oma kodanikele lähemale; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid lisameetmeteks, mille eesmärk on eespool nimetatud erinevuse vähendamine ja parem tasakaalustamine;\n6. jagab komisjoni seisukohta, et nõuandekeskust tuleb tõhustada, et võimaldada sellel töötada rohkem kohalikul ja piirkondlikul tasandil ja parandada selle koostööd riiklike tugipankadega ning et see oleks kasulik vahend, millega aidata projektide edendajatel töötada välja paremad projektid, eelkõige piirkondade või sektorite jaoks, kus on vajalikud täiendavad kohapealsed meetmed ja tehniline suutlikus; palub komisjonil edendada EFSI paremat kasutamist kohalike ja piirkondlike ametiasutuste poolt kogu ELis, eriti investeerimisplatvormide kaudu; kutsub sel eesmärgil komisjoni üles teabe levitamisega aitama ja käsitlema praegust haldus- ja institutsioonilise suutlikkuse puudumist piirkondlikul tasandil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama täielikult ära EFSI ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide potentsiaali ning seda kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“, et vähendada investeeringulõhet ELis;\n7. rõhutab, et seoses Euroopa poolaastaga ja katsetega lihtsustada ühtekuuluvuspoliitikat, näiteks parema rakendamise rakkerühma tegevusega, peavad liikmesriigid tõhustama tegevust, et viia ellu vajalikud struktuurireformid ja kõik muud rakendamist toetavad meetmed, sh institutsioonilise suutlikkuse suurendamine, mille eesmärk on toetada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning kõrvaldada ühtekuuluvuspoliitikast kasu saajate ees seisvad takistused; rõhutab siiski koordineerimise vajadust ELi prioriteetide ning riiklike, piirkondlike ja kohalike vajaduste vahel; rõhutab eeltingimuste olulisust, et parandada liikmesriikides suutlikkuse suurendamist; rõhutab vajadust tõhustada Euroopa kodanike teavitamist saadud tulemustest, et muuta Euroopa lisaväärtus nähtavamaks;\n8. kinnitab vajadust kiirendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamist programmitöö perioodil 2014–2020; kuigi tunnistab, et programmide määramisel peaks vastutus jääma liikmeriikidele, on veendunud, et rakendamise puuduste analüüsidele peaksid järgnema individuaalsed soovitused ja need tuleks lisada riigipõhiste soovituste koostamise protsessi; kutsub komisjoni üles pidama liikmesriikidega selliste meetmete määratlemisel intensiivset dialoogi;\n9. rõhutab, et paremaks reageerimiseks majandusprobleemidele ja majanduskasvu toetamiseks tuleb liikmesriikidele tagada investeeringuid käsitlevate klauslite kasutamiseks suurem paindlikkus rakendamisel; jagab selles kontekstis Euroopa Kontrollikoja seisukohta, et riigihanget, mille näol on küll tegemist alalise probleemiga, tuleb käsitleda ka komisjoni tasandil, kes peaks toimima edusammude propageerijana selles valdkonnas;\n10. väljendab heaolu asjaolu üle, et komisjoni ettepanek peatada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide teatavad osad Hispaania ja Portugali jaoks on peatatud tänu parlamendi konstruktiivsele kriitikale, mis näitas veenvalt, et see ettepanek on tarbetu, ning komisjoni hinnangu põhjal, mille kohaselt teevad mõlemad riigid edusamme puudujäägi vähendamise eesmärkide suunas; jagab komisjoni seisukohta, et euroala peab kasutusele võtma kollektiivsema lähenemisviisi, milles arvestatakse erinevusi liikmesriikide eelarveolukorras; tuletab sellega seoses meelde komisjoni rolli aluslepingute täitmise järelevalvajana; ootab lisaks komisjonilt 2017. aastal valmivat aruannet määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 23 kohaldamise kohta, milles võetakse arvesse 2016. aasta struktureeritud dialoogis väljendatud Euroopa Parlamendi arvamust;\n11. väljendab heameelt komisjoni avalduse üle teadmistesse, innovatsiooni, haridusse ja IKT-sse kui majanduskasvu tõukejõusse investeerimise olulisuse kohta; toetab sellise poliitika vastuvõtmist, mis võimaldaks igale Euroopa kodanikule juurdepääsu ühendusele;\n12. usub, et Euroopa investeerimiskava täidab oma eesmärgid üksnes VKEde, kohalike ametiasutuste ja muude rohujuuretasandi osalejatega tõhusama koostöö kaudu; kutsub Euroopa Investeerimispanka ja komisjoni üles tagama, et kõnealused sidusrühmad suudavad edukalt kavandada ja juhtida taotlusi projektide rahastamiseks, et neil on asjakohane toetus ja nad ei puutu kokku tarbetu regulatiivse koormusega; toob eriti esile positiivse mõju, mis kogukonna juhitud kohalikul arengul võib olla selle tagamisele, et kohalike osalejate hääli võetaks kuulda;\n13. kiidab heaks VKEde toetamise EFSI VKEde komponendi ja VKEde algatuse kaudu; peab julgustavaks VKEde sektori jätkuvat taastumist alates 2008. aasta finantskriisist; kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega koostööd tagamaks, et käsitletakse probleemseid valdkondi, sh VKEde poolt palgatud töötajate arvu aeglast kasvu ja stagneerunud majanduskasvu tootmis-, ehitus- ja jaemüügisektorites;\n14. usub, et rahastamise kättesaadavus jääb kasvavatele VKEdele esmaseks probleemiks; märgib, et äripangandussektor, mida reguleerivad peamiselt liikmesriigid, jääb enamikule VKEdele peamiseks rahastamisallikaks; märgib seetõttu, et VKEde sektori taastumisel jääb peamine roll liikmesriikidele ning komisjon peaks tagama, et tema tegevusel on tõhus toetav roll.


Laupäeval sõideti Piksepini karika IV etapp – Redmoto\nLaupäeval sõideti Piksepini karika IV etapp\nBy admin 27. jaan. 2020 27. jaan. 2020 Categories: Uudised\nSel laupäeval, 25. jaanuaril toimus Prolong Piksepini Karikas IV-etapp “Hinsa Talv”. Jah, on küll südatalv ning võistluse nimetuski selline kuid ilm meenutas kõike muud kui talve. Pigem oli tegu kena kevadilmaga.\nRedmotolased Piksepinil 25.01.20\nRedmotolased olid stardis ning pärast võistlust jagasid reporter Hannale ka kommentaare:\nRene Jerbach: minul ei läinud seekord väga hästi. Rada oli libe ning läksin rehvivalikuga alt. Valisin tavarehvi kuid pori alt tuli jää ning algus oli väga libe. Pärast siiski sain normaalselt liikuma.\nRain Lipson: Rada oli mudane ja libe. Ees oli nael ning taga krossiratas aga taga oleks ka pidanud olema nael.\nSandra Roosme: Rada oli kerge ja mul läks hästi, sest sel korral ma nö ei munenud vaid sõitsin kogu aeg. Rehvivalik oli ka õige – läksin naelaga. Selliseid raskeid kohti nagu varem, ei olnud. Ainult orus üks mudasem koht. Aga midagi väga rasket polnud.\nAndres Kukk: See oli minule sobiv rada aga kuna mul hüppeliiges on natukene vigastatud siis pidin terve tee istuma. Rada oli väga äge ning rehvivalik oli mul ka õige- naelaga pidi siin sõitma. Start läks hästi, hoolimata sellest, et panime Palatuga õlad kokku, sain temast siiski mööda. Paras kihutamine oli.\nHanna Anton: Rada oli lihtne (paar kukkumist ka ikka aga polnud hullu). Ilm oli ilus ja üldarvestuses olen ka tulemusega rahul.\nTulemused: > SIIN\n7. Andres Kukk\n8. Rene Jerbach\n28. Rain Lipson\n67. Hanna Anton\n97. Sandra Roosme\n2. Sandra Roosme\nHanna Anton (Piksepini 25.01.20) Foto: Gulbe Agnija\n← Lääne-Virumaa tunnustas Aasta võistkonnana Gert Gordejevit ja Keit Kivastet\nRedmoto joogipartner 2020. aastal on A Le Coq →


BLRT Grupp saatis raudteesilla viimased osad Rootsi - Tööstusuudised\nAutor: Tööstusuudised.ee • 30. juuni 2020\nBLRT Grupi tütarettevõte Marketex Offshore Constructions saatis neli päeva enne lepingu tähtaja saabumist kaks viimast raudteesilla osa Stockholmi. Ligi 220-meetrised paigalduskohta toimetatud tarindid kaaluvad 1500 tonni.\nRaudteesilla osad on pea 220 meetrit pikad.\n“Tellijale tarnitud sillasektsioonid on juba teine partii meie ettevõttes valminud toodangust. Eriolukorra ajal tekkinud raskustest hoolimata, mil piirid olid suletud ja lennuliiklus jäi hõredaks, jätkus töö selle keerulise ja suure taristuprojekti kallal tänu Eesti Välisministeeriumi ning politsei- ja piirivalveameti toetusele, samuti võimaldati tšarterlennuga Rootsist Tallinna saabunud tellija esindajatel jälgida kohapeal töö käiku,” kommenteerib Marketet Offshore Constructions’i juhatuse liige Ruslan Diduhh.


Aed: Hassi Avokaado Puu Valged Laigud Musta Pläkuga Pagasiruumis - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Hassi Avokaado Puu Valged Laigud Musta Pläkuga Pagasiruumis\nHass avokaado puud (persea americana "hass") pärinevad peamiselt avokaado puudest guatemala rassist. Nad on ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumis kõvastunud taimede vastupidavuse tsoonides 9 ja 10 ning moodustavad suure osa californias kasvatatud avokaadost. Mõnikord ilmub pagasiruumi...\nAvokaado must rist\nHass avokaado puud (Persea americana "Hass") pärinevad peamiselt avokaado puudest Guatemala rassist. Nad on Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumis kõvastunud taimede vastupidavuse tsoonides 9 ja 10 ning moodustavad suure osa Californias kasvatatud avokaadost. Mõnikord ilmub Hassi avokaadipuu pagasirgale mustanahaline ala, millele järgneb valge pulbervärv. Need sümptomid näitavad haigusjuhtumit, mida võivad põhjustada mitmed patogeenid.\nHapu avokaadoga peetakse väikesteks seenhaigusteks Dothiorella canker (Botryosphaeria spp., Fusicoccum spp.). See algab pimedate, kastreeritud aladega, mis asuvad vanema puu kere aluses. Need tuulelaternad pärinevad maapinnast või sellest madalamal, mõnikord on ka kooriku lõhed ja praod. Cankers eraldavad ka punase, vaiguga aine, mis kuivab kuni valge kristallilise kihini. Dothiorella tõrje areng soodustab niiskust koorele. Nakatunud puu sureb tagasi ja näib olevat ebatervislik, kuid keemiline kontroll ei ole tavaliselt vajalik. Kontrollige infektsiooni levikut, eemaldades koore, et soodustada tervena koore taastumist.\nPhytophthora canker (Phytophthora citricola) on Hassi avokaadipuu tõsine haigus ja seda soodustab liigne niiskus. Phytophthora kastmed algavad tavaliselt maapinnast allapoole, kuid võivad ulatuda maapinnast pagasiruumi või alajäsemete haavatud aladele. Tuiskad ilmuvad koorena tumedaks piirkonnaks, mis põleb punast vaiku, mis kuivab pruuni või valge kattekihina. Kui nõel lõigatakse ära, on puidust allapanu paisunud oranž kuni pruun kahjustus, mis võib sisaldada mahlakas lõhna. Nakatunud Hassi avokaadipuu kaotab jõudu ja langeb selle ülaosas. Nakkuse edasijõudnutega muutuvad puu lehed kiiresti pruuniks ja puu võib äkki surra. Alumiiniumtrisfosfonaat, mida turustamisperioodi alguses kantakse prügikasti ja seejärel iga 60 päeva järel, saab tõhusalt kontrollida Phytophthora cankerit. Samuti võib kontrollida fungitsiidseid fungitsiide.\nMusta triibuga avokaado algab koorega piklikust tumedast piirkonnast, mis võib tekitada pragusid, mis tõmbavad sibulat. See puhtus kuivab pruuni või valge pulbrina, mis pestakse veega lihtsalt. Cankersid ilmuvad tüüpiliselt alumise kere või alajäseme alaosas. Kaevatud koor eemaldamine näitab punase kuni pruuni musta värvi värvi all puidust, kuid värvimuutus ulatub harva puidupinna alla ja seda saab kergesti lõigata. Hass-avokaadipuu sureb ainult mõne kahjustusega ja avokaado mustast triibust põhjustav patogeen ei ole teada. See areneb ebasoodsates kasvutingimustes, näiteks pärast pikka aega keskkonnale või kultuurilisele stressile. Avokaado mustade triipude kontroll sõltub puu tervise hoidmisest nõuetekohase vee ja väetamise ning stressi vältimisega.\nBakteriaalne tuhar (Xanthomonas campestris) põhjustab tumedaid, uppunud piirkondi, mis on läbimõõduga 1-4 tolli. Nende kastreeritud piirkonnad ümbritsev koor kahjustab ja kuivatab valget pulbrit. Bakteriaalvestid liiguvad tavaliselt puu pagasiruumi või harude küljelt ülespoole. Koore alla ilmuvad punakaspruunid lagunemisalad, mis võivad sisaldada vedelikku. Raske nakkuse korral võib Hassi avokaado lehestik olla hõre ja kahvatu, kuid esinemine on haruldane. Bakteriaalkarjääri arengut soodustavad niisked ja niisked tingimused ning puu saab siseneda haavade ja filiaalide abil. Põug-stress ja booripuudus võivad samuti soodustada haiguse sümptomite tekitamist. Tüüpiliselt on bakteriaalne nõrk probleem väike probleem, mis ei nõua keemilise kontrollimise loodud Hass avokaadipuu.\nKuidas Arvelduskrediidi Konto Seadistada Tagatisraha Tagatiseks


Loeb, mida loed: 2011\n23. detsembril on raamatukogu avatud 10.00-15.00, 31. detsembril ja riigipühadel suletud. Soovime rõõmsat ja rahulikku jõuluaega!\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 14:54 Kommentaare ei ole:\nKutse aasta viimasele näitusele!\nLuunja Raamatukogu galerii seinal on Luunja elanik Helju Kesa maalide näitus kõigile soovijatele vaadata ja imetleda. Üllatus ja ahhaa-elamus on garanteeritud. Näitus jääb avatuks järgmise aastani.\nKokkuleppel kunstnikuga on võimalik ka ost-müük, vahendavad raamatukogu töötajad.\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 17:39 Kommentaare ei ole:\nTäna, 2. novembril on raamatukogu suletud.\nja ootame teid juba neljapäeval, 3. novembril.\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 07:41 Kommentaare ei ole:\n5. oktoobril on raamatukogu lühemalt lahti\nLuunja vallavanem kutsus raamatukogu töötajad õpetajate päeva tähistamisele ning seetõttu on raamatukogu 5. oktoobril avatud 10.00-12.30.\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 12:39 Kommentaare ei ole:\nArvutijoonistuste võistluse "Kohtume metsas!" kutse\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 16:13 Kommentaare ei ole:\nTänasest on raamatukogu galeriis üleval Jaanus Järva fotonäitus "Puhas loodus".\nAutori sõnul on kõik fotod tehtud looduses, kasutades spetsiaalset valget tausta. Pildistamise käigus ei murtud ega kahjustatud taimi ning putukaid.\nVeel kauneid loodusfotosid: Jaanus Järva fotoblogi\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 13:48 Kommentaare ei ole:\nFotosuvi Luunja Raamatukogus jätkub!\nOleme raamatukogu galeriisse üles seadnud Tartu Amatöörfotograafide Klubi näituse "Tartus nähtud, Tartus tehtud". Palume kõiki nautima!\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 12:37 Kommentaare ei ole:\n22. juunil sulgeme kolm tundi varem\nKolmapäeval, 22. juunil on raamatukogu avatud 10.00-15.00 (Töölepingu seadus §53).\nKaunist võidupüha ja päikselist jaanipäeva! Kohtumiseni laupäeval!\nPS Võidupüha paraad toimub sel aastal Tartus.\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 14:01 Kommentaare ei ole:\nOotame Sind harrastusfotograaf Rein Rätsepa fotonäitusele "Suveparadiis Ahvenamaa".\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 11:37 Kommentaare ei ole:\nUue lugejaportaali töö häiritud\nUue lugejaportaali kasutamisel esineb tõrkeid seoses järjekorda\nlisamiste, reserveeringute ja pikendamistega. Seoses sellega ei ole\najutiselt lugejatel võimalik uues portaalis sisse logida, oma laenutusi\nvaadata, pikendada, järjekorda panna ega ka reserveerida.\nPalume Teil nendeks tegevusteks kasutada vana portaali aadressil http://u2.lugeja.ee\nUrania COM vabandab tekkinud ebamugavuste pärast!\nLuunja 22. kirjanduspäev\nLuunja vallavalitsus koostöös allasutustega andis täna 22. Karl Eduard Söödi lasteluule aastauhinna Aidi ja Ott Vallikule. Võidu toonud raamat on lustlik ja armas "Mina, kana, lehm ja kratt". Palju õnne laureaatidele!\nRaamatukogu lahtiolek seoses kirjanduspäevaga\n20. mail, reedel on raamatukogu suletud kl 11.30-13.30 kuna kultuurimajas toimub Luunja 22. kirjanduspäev ning Karl Eduard Söödi lasteluule aastaauhinna üleandmine.\nKõik raamatusõbrad on oodatud kirjanduspäevale!\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 21:02 Kommentaare ei ole:\nKutse Luunja 22. kirjanduspäevale\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 13:59 Kommentaare ei ole:\n18. aprillil kl 18.30 ettekandeõhtu Pühad ajad ja kombed\n18. aprillil 2011 kell 18.30 Luunja Raamatukogus\nPÜHAD AJAD JA KOMBED\nSuure Reede ja lihavõttepühade\nning rahvakalendrist tuttavate päevade tähendust\nja traditsioone tutvustab sõnas ja pildis\nTartu Maarja koguduse õpetaja Peeter Paenurm. Üritus on tasuta ja avatud kõigile huvilistele.\nSuur Nädal ja ülestõusmispühad Tartu Maarjas:\n17. aprill kl 12 palmipuudepüha jumalateenistus;\nsamal ajal lastekirik (kogudusemajas, Õpetaja 5).\n21. aprillil kl 18 Suure Neljapäeva armulauateenistus (kogudusemajas, Õpetaja 5).\n22. aprillil kl 12 Suure Reede jumalateenistus (Maarja kirikus, Pepleri 1).\n24. aprillil kl 12 Kristuse ülestõusmise püha jumalateenistus (Maarja kirikus, Pepleri 1).\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 15:23 Kommentaare ei ole:\nEpp Nõgese maastikumaalide näitus\nLuunja Raamatukogu galeriis on tänasest aprillikuu lõpuni võimalik vaadata harrastuskunstnik Epp Nõgese maastikumaale.\nEpp Nõges on raamatukoguhoidja Tartu Linnaraamatukogu lasteoskaonnas ja avastas maalimise enda jaoks 2008. aastal Rahvaülikooli kursustel.\nOlete oodatud nautima selgeid värve ja imelisi vaateid!\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 16:07 Kommentaare ei ole:\nPalju õnne, Aidi Vallik\nViimase, järjekorras 22. Karl Eduard Söödi lasteluule aastaauhinna võitis Aidi Vallik luulekogu "Mina, kana, lehm ja kratt" eest ning kunstnikupreemia Ott Vallik nimetatud kogule joonistatud piltide eest.\nAuhinnale kandideerisid veel\nContra; Nemvalts, U. Poiste aabits. Tallinn : Grenader, 2010.\nKalde, E. Kikimoora. Haapsalu : U. Kalde, 2010.\nKalde, E. Päkamaa. Haapsalu : Kikimoora, 2010.\nKõdar, J. Aeg veereb aastaiks. Tallinn : Stemark, 2010.\nOll, S. Vana sõna vallatused. Tallinn : Tea, 2010.\nOra, S. Mõista, mõista, Leenuke! Tallinn : Päike ja Pilv, 2010.\nRunnel, H. Kitsa läks kiideldes mäele. Tartu : Ilmamaa, 2010.\nSildre, E. Loomad : värvitähestik. Tallinn : Koolibri, 2010.\nSildre, E. Sõidukid : värvitähestik. Tallinn : Koolibri, 2010.\nVaiksoo, J. Onu Heino väike pere. Tallinn : Tallinna Keskraamatukogu, 2010.\nVallik, A. Mannikese lugu. Haapsalu : Lugu-Loo, 2010.\nVolkonski, P. Karukell ja kellakaru. Tallinn : Eesti Ajalehed, 2010.\nMeeldetuletuseks pilte eelmise aasta kirjanduspäevast.\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 19:23 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 12:03 Kommentaare ei ole:\nTäna kl. 14.05 on võimalik kuulata kuidas Haldi Normet-Saarna käis Luunja Maanaiste Seltsil külas.\nKõnelevad Tiina Pern, Kaja Pillessaar, Lille Reissaar ja Anne Trifanova\nEsmakordselt oli saade "Isesugused inimesed" eetris 4. märtsil.\nJärgi saab kuulata Vikerraadio kodulehel http://vikerraadio.err.ee/helid?main_id=1521781\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 09:52 Kommentaare ei ole:\nLahtiolekuajad veebruari lõpus\nTäna, 18. veebruaril on raamatukogu avatud 10.00-15.00.\nLühendatud lahtiolekuaja põhjuseks on äärmiselt külm, kõigest 5 soojakraadini langenud sisetemperatuur.\n23. veebruaril on lühendatud tööpäev - oleme avatud 10.00-15.00\n24. veebruaril on riigipüha ja raamatukogu on suletud.\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 11:12 Kommentaare ei ole:\nKutsume teid vaatama Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu korraldatud Lugemisaasta 2010 fotokonkursile "Lugemise lummuses" saabunud töid. Leiate nad siit\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 10:21 Kommentaare ei ole:\nLuunja Raamatukogu sulgeb uksed\n14. jaanuaril (reedel) kl 16.30 ja\n18. jaanuaril (teisipäeval) kl 17.00\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 17:41 Kommentaare ei ole:\nTäname kõiki raamatukinkijaid\nOn lugemine parim\naja kasutuse vorm,\nkas paistku palav päikene\nvõi märatsegu torm.\nOn neid, kes saadud elamusi\nei kiivalt hoida saa,\nvaid lugemise mõnu tahaks\nNing lugemiseaastal saadi\nja raamatuid me kogudele\nLohkva Raamatukogu raamatukoguhoidja Lea Tali kirjutas selle luuletuse spetsiaalselt kõigile neile, kes osalesid lugemisaasta üleskutses "Kingi raamatukogule raamat".\nSuur südamlik tänu kõigile raamatukinkijatele!\nPostitaja: Luunja Raamatukogu kell 17:45 Kommentaare ei ole:\n18. aprillil kl 18.30 ettekandeõhtu Pühad ajad ja ...


Tiina Lobja - Lääne Elu\nAvakülg Tags Tiina Lobja\nSilt: Tiina Lobja\nLäänerannas läheb vastamisi neli valimisnimekirja\n16. juuni 2021 09:32\n[caption id="attachment_292600" align="alignnone" width="1600"] Juuni alguses Isamaa liikmeks astunud treener Jaanus Getreu. Foto: Markus Sein[/caption] Lääneranna vallas läheb kohalikel valimistel vastamisi kaks erakonda – EKRE ja Isamaa – ning kaks valimisliitu. Neli aastat tagasi valimised võitnud, kuid mullu sügistalvel võimult tõugatud valimisliit Lääneranna kinnitab nimekirja neljapäeval. Siis lepitakse kokku ka tulevase vallavanema ja volikogu esimehe kandidaat. 2017 suurematest hääletoojatest kandideerivad Lihula gümnaasiumi kunagine direktor Janar Sõber, endine Lääneranna vallavanem Arno Peksar ja Lihula kultuurikeskuse direktor Tiina Lobja.\n27. mai 2021 06:56\n[gallery ids="329007,329009,329011,329013,329015,329017,329019,329021,329023,329025,329027,329029,329031,329033,329035,329037,329039,329041,329043,329045,329047,329049"] Andra Kirna fotod Lääneranna vallajuhid tahavad igast nurgast lagunevat koolimaja kahe miljoni euro eest remontida, direktor, hoolekogu ja vilistlased nõuavad uut hoonet. „Kui matame kaks miljonit vanasse majja, siis on see raiskamine,” ütles Lihula gümnaasiumi direktor Siret Kesküla. „See on pettus ja raiskamine!” põrutas Lihula gümnaasiumi eelmine juht Janar Sõber. „Ei tule kõne allagi, et 1960ndatel ehitatud hoonest saaks nüüdisaegse kooli! Tuleb ehitada uus, siin ei ole üldse mingit küsimust!” 1,5 miljonit eurot riigilt Lihula kooli jaoks tõi Lääneranna valda kunagine vallavanem Mikk Pikkmets. Peale selle on koolile eraldatud pool miljonit CO2 ehk energisäästu raha – kokku kaks miljonit eurot.\nLihulas tuleb lavale saja osalisega rokkooper\n24. aprill 2021 07:53\nLihula linnusemäel etendub järgmise aasta suvel saja osatäitjaga rokkooper „Suveöö unenägu” rootslaste sõjaretkest Lihulasse. Lihula mõisa viinaköögi müüride vahel on 2022. aasta juulis või augustis kavas anda kaks poolteisetunnist etendust – hilisõhtul, et suveöö oma täies ilus kaasa saaks mängida. Lihula kultuurikeskuse direktori Tiina Lobja sõnul ei jää „Suveöö unenägu” põrmugi alla viie aasta tagusele suurejoonelise vaatemängule, Karl August Hermanni lauleldusele „Uku ja Vanemuine”, millega tähistati Lihula 805. aastapäeva. Lauleldus tõi Lihula linnusemäele sadu vaatajaid. Nagu „Ukus ja Vanemuises”, astuvad ka „Suveöö u\nLääneranna vald jätab koroonaviiruse leviku tõttu ära avalikud üritused\n11. veebruar 2021 16:08\n26. august 2020 12:43\nKultuurijuhte rõõmustab poole saali piirangu kadumine\nHaapsalu kultuurikeskuse direktor Gülnar Murumägi leiab, et kultuuriasutuste 50 protsendi täituvuse piirangu kaotamine on hea mõte. „Nakatumine on olnud suvel väike, teatrid on juba hooaega alustanud,” ütles Murumägi. Tema sõnul võinuks poole saali piirangu maha võtta juba varem. „Ei tea ju, kauaks seda hingetõmbeaega meil on,” ütles Murumägi. Haapsalu kultuurikeskuse saalis on veidi üle 500 koha, millest seni on olnud lubatud välja müüa pool – 250. „Hullu tungi ei ole, aga tervitatav on ikkagi,” ütles piirangu kaotamise kohta kultuurikeskuse kino juht Vendo Jugapuu.


Kruuse: Ukraina tööliste tõrjumise põhjus on poliitiline kius - Riigikogu\nKruuse: Ukraina tööliste tõrjumise põhjus on poliitiline kius\n03.06.2020 / Fraktsioonide pressiteated, Eesti Reformierakonna fraktsioon\nMaaelukomisjoni aseesimehe Urmas Kruuse sõnul tuleks valitsusel lõpetada poliitiline kiusuajamine ja lubada hooajatöödel Ukraina päritolu välistööjõudu kasutada.\n“Maaelukomisjonis esinenud sotsiaalminister Tanel Kiik ütles selgelt, et Ukrainast töötajate Eestisse lubamine endast suurendatud terviseriski ei kujuta. Kui Eesti on avanud piirid riikidele, kus koroonaviirusesse nakatumine viimase kahe nädala jooksul on alla 15 inimese 100 000 elaniku kohta, siis Ukrainas on see number 13.”\nKruuse sõnul pole tänane maaeluminister aga näidanud mingit soovi sotsiaalministriga maha istuda ja põllumajandusettevõtjate probleem ära lahendada.\n“Ajal, kui kõik teised riigid kaasavad välistööjõudu, näiteks Soome lubas riiki 9000 hooajatöölist, puudub meil igasugune adekvaatne põhjendus, miks seda mitte teha,” oli Kruuse nördinud.\n“Ma ei tahaks täna olla ettevõtjate nahas, kelle elutöö võib kokku kukkuda, sest valitsus on otsustanud majanduskriisi lahendamise asemel poliitilist kiusu ajada. Meie ettevõtjad ei vääri seda närvipinget ja teadmatust.” Ta lisas, et kuigi töötukassa pakub kõigile tööotsijatele võimalust minna hooajatöödele, ei ole Eesti inimesed sinna massiliselt minemas.\nHeidy Purga küsib haridusministrilt, miks on valitsus loobunud plaanist minna üle eestikeelsele alusharidusele 17.09.2020\nReformierakond algatab taas haridussüsteemi muutmise ühtseks ja eestikeelseks 16.09.2020\nReformierakond: ulatuslik distantsõpe peaks toimuma ainult teadusnõukoja soovitusel 14.09.2020\nJohannes Kert: kaitseminister peab selgitama, millist summat ta kaitsekuludeks on küsinud 14.09.2020


1 pakk röstsaia\n400g suitsukana (või -kalkunit)\n1 purk (825g) virsikukompotti\n1dl sidrunimaitselist gaseeritud vett\nKeskmine hinne: 3.5 Autor: jugapuu\nSega hapukoor majoneesiga, maitsesta ürdisoola ja karriga. Lõika suitsukana väikesteks kuubikuteks, lisa hapukoore-majoneesisegule. Lisa ka nõrutatud ja tükeldatud virsikud. Lao alusele 4 röstsaiaviilu (soovi korral lõika koorik ära), immuta gaseeritud veega ja kata poole koguse täidisega; lao uuesti kiht saia, immuta ja kata täidisega. Pane veel kiht saia, immuta ning kata tort toidukilega. Tõsta külma ja hoia seal järgmise päevani. Määri pealt ja külgedelt toorjuustuga ning kaunista.


Ringkonnakohus: õlitehase ehitusloa tühistamiseks ei ole alust\nRingkonnakohus tühistas ajakirjanikele määratud trahvi\nTallinna Ringkonnakohus tühistas AS-i Eesti Ekspress ja kahe ajakirjaniku rahatrahvid, mis olid määratud prokuratuuri loata kriminaalmenetluse asjaolusid sisaldanud artikli avaldamise eest.\nViru Maakohtu Rakvere kohtumaja tänase kohtuotsusega tunnistas kohus Kersti Vilbo (45a) süüdi omastamises ja toimingupiirangu rikkumises ning mõistis talle liitkaristuseks viis aastat vangistust, mille hulka arvati eelvangistuses viibitud kuus kuud ja kuus päeva. Kersti Vilbole mõistetud karistus…\nHarju Maakohus kõrvaldas menetlusest Tallinna Sadama kohtuasja varurahvakohtuniku\nKaitsjad esitasid 31. mail taotluse rahvakohtunik Vladimir Simagini ja varurahvakohtunik Andres Hundi taandamiseks Tallinna Sadama kohtuasja menetlusest. Maakohus jättis V. Simagini taandamise taotluse kui ilmselgelt põhjendamatu rahuldamata. Samuti leidis maakohus, et A. Hunti ei ole võimalik…\nHarju Maakohus tunnistas Gerli Mutso süüdi kahes riigivastases ja ühes narkokuriteos\nKohus leidis, et G. Mutsole esitatud süüdistused, nii Eesti Vabariigi vastases vandenõus, Eesti Vabariigi vastases luuretegevuses osalemises ja selle toetamises ning narkootilise aine väikeses koguses ebaseaduslikus käitlemises on kohtus uuritud tõenditega täielikult tõendamist leidnud.\nTäiskogu eel tunnustati silmapaistvaid kohtunikke\nTäna toimunud kohtunike täiskogu eelsel pidulikul õhtul tunnustati aasta selgesõnalisemat kohtunikku, parimat koolitajat ning anti välja kolm kohtute aumärki. Aasta Selgesõnalise kohtuniku aumärgi pälvis Tallinna Ringkonnakohtu kohtunik Sten Lind. Tunnustust antakse välja teist korda ning selle…\nLahkus endine riigikohtunik Henn Jõks\nHenn Jõks (20.09.1955 - 21.05.2022) Meie hulgast on lahkunud pikaajaline riigikohtunik Henn Jõks, kes jäi endistele kolleegidele meelde väga tugeva õiglustundega ja kohusetundliku õigusemõistjana, aga ka siira ja empaatilise inimesena.\nKohtute haldamise nõukoda seadis prioriteedid riigieelarve läbirääkimisteks\nKohtute haldamise nõukoja (KHN) tänasel istungil arutati justiitsminister Maris Lauriga riigieelarve 2023–2026 prioriteete. Vastuvõetud resolutsiooni kohaselt peab KHN oluliseks kohtute töökoormusega toimetulekuks ja mõistliku menetlusaja tagamiseks luua juurde neli ringkonnakohtuniku ametikohta…\nKohus mõistis Matti Maimetsa talle esitatud süüdistuses õigeks\nTartu Maakohus mõistis täna, 24. märtsil õigeks Matti Maimetsa, keda prokuratuur süüdistas kahes ametialases kuriteos. Matti Maimetsa süüdistati karistusseadustiku (KarS) § 294 lg 2 p-de 1,2 ja § 3001 lg 2 järgi kahe ametialase kuriteo toimepanemises. Süüdistusest tulenevalt tuli kohtul esmalt…\nKohtuga saab kiireima kontakti infotelefoni 620 0100 teel\nAasta alguses tööd alustanud I ja II astme kohtute ühine infotelefon 620 0100 on katseaja läbinud ja alates sellest nädalast on tegemist peamise numbriga, mille kaudu kohtutega ühendust võtta. „Infotelefoni kõige olulisem eesmärk on see, et lahendada menetlusosaliste ja teiste pöördujate küsimusi…\nRiigikohus: haldusvaidlustes saab EIK-i pöördumiseks riigi õigusabi halduskohtult\nRiigikohus asus seisukohale, et kui kaebaja soovib saada haldusasjast võrsunud vaidluse puhul riigi õigusabi EIK-i (Euroopa Inimõiguste Kohus) pöördumiseks, siis tuleb tal esitada taotlus haldus-, mitte maakohtule.\nHarju Maakohus: Siim Kallas ei ole Margus Linnamäe au teotanud\nHarju Maakohus menetles Margus Linnamäe hagi Siim Kallase vastu ebaõigete andmete ümberlükkamise ja mittevaralise kahju hüvitamise nõudes. Kohus jättis täna kuulutatud otsusega hagi rahuldamata.\nMarti Kuusiku süü ei leidnud tõendamist ka teises kohtuastmes\nTartu Ringkonnakohus jättis muutmata Viru Maakohtu otsuse, millega mõisteti õigeks kehalises väärkohtlemises süüdistatud Marti Kuusik. Kohtule esitatud tõendite alusel ei olnud võimalik tõestada, et M. Kuusik kuriteo toime pani. Marti Kuusikut süüdistati oma endisele abikaasale tervisekahjustuse…\nTööd alustas kohtute infotelefon 620 0100\nAlates jaanuarist on I ja II astme kohtutel ühine infotelefon - 620 0100. Kuni veebruari lõpuni jäävad paralleelselt toimima ka praegused infotelefoni numbrid. „Infotelefoni kõige olulisem eesmärk on see, et lahendada menetlusosaliste ja teiste pöördujate küsimusi ja muresid operatiivselt, neid…\nHalduskohus: distantsõpe ei ole koolis viibimise keeld\nKohus mõistis Tamme tänava kortermajas kolme inimest pussitanud mehele pika vanglakaristuse\nPärnu Maakohus tunnistas täna Toomas Reimo (46) süüdi mootorsõiduki joobeseisundis juhtimises, kolmes kehalises väärkohtlemises ja mõrvakatses ning mõistis talle liitkaristuseks 18 aastat vangistust. Kohus rahuldas kannatanute tsiviilhagid kogusummas ca 13 000 eurot.\nRingkonnakohus: maksejõuetuse põhimenetlus algatatakse riigis, kus asub võlgniku põhihuvide kese\nTartu Ringkonnakohus jättis rahuldamata võlgnik Oliver Kruuda kaebuse tema kohta käiva pankrotimääruse vaidlustamiseks. Kohus leidis, et O. Kruuda põhihuvide kese asub Eestis, vaatamata tema Iirimaal viibimisele.\nRingkonnakohus tegi otsuse Laagna teel raske liiklusõnnetuse põhjustanud meeste osas\nTallinna Ringkonnakohus jättis teisele autole otsa sõitnud Isa Khalilovi (21) süüdistuses otsuse muutmata ning temale mõistetud 10-aastane reaalne vangistus jäi kehtima. Ringkonnakohus täpsustas vaid liiklusnorme, mida Isa Khalilov rikkus. Vjatšeslav Kalašnikovi (30) süüdi tunnistamise osas…


Miks ekstreemne toitumiskava ei toimi?\nJärgnevalt pühendan oma postituse küsimusele: "Miks ekstreemne toitumiskava ei toimi ja meile hea asemel halba võib kaasa tuua?"\nOlen minagi veendumusel, et ühegi ekstreemse toitumiskava või -stiiliga ei tohiks end ükski inimene siduda. Olen isegi kohanud naisi, kes soovivad juubeliks, suveks või pulmadeks end "vormi ajada", kuid kui tähtis sündmus on möödas lüüakse käega ja kogutakse korralik rasvakiht endale jälle ümber kere. Kiired tulemused toob ekstreemne toitumiskava jälgimine, kuid see ei ole jätkusuutlik ega elukestev toitumisstiil! Menüüd, mis on nii kesine, et seda pikaaegselt jälgida ei suuda, ei tohiks alustadagi! Toon siinkohal mõned näited menüüdest, mis on ekstreemsed ja puudulikud: süsivesikud väga madalaks toodud ja valgud jällegi vastukaaluks kõrgeks viidud või eemaldatakse lihtsalt mitte mingi põhjusetta oma menüüst nisu- ja piimatooted "arvates", et mul on laktoosi- või gluteenitalumatus, hullemal juhul tehakse veepäevi ning loodetakse nii oma keha "puhastada"ja jääkainetest vabastada ning nõnda kehakaalust mõned kilod alla saada.. Siinkohal ütlen, et keha puhastab end ise ja täpselt nii palju ja tihti kui tal seda vaja on!\nEsiteks keha vajab normaalseks toimimiseks igapäevaselt piisavas koguses (50-60%) süsivesikuid (mitte lihtsuhkruid), 25-35% rasvu (nii loomseid kui taimseid) ning viimaks 10-20% valke. Kõige vähem valke! Jah, sest liigne valgutarbimine toob endaga kaasa pikemas perspektiivis tõenäoliselt neerude kahjustused või podagra või veel mõne hullema haiguse. Jällegi kui süsivesikuid kärpida soovituslikust palju madalamaks toob see endaga kaasa närvisüsteemile kahjustusi ning üldiselt halveneb meeleolu ja tuju (see teeb ju tuju halvaks, kui puuvilju/marju süüa ei saa, sest menüü seda ette ei näe, aga kaaslane naudib värskeid marju ja puuvilju kõrval). Tõsi on see, et iga makrotoitaine (loe valkude, süsivesikute ja rasvade) tarbimise juures on oluline mõõdukus ja energiale vastavad kogused!\nIga eestlase toidulaua valiku aluseks peaks olema Tervise Arengu Instituudi poolt välja antud riiklikud Eesti toitumis- ja liikumissoovitused, sest neid järgides on inimene tervislikus kehakaalus, tal on olemas kõik makro- ja mikrotoitained, seega tema nahk, juuksed ja küüned on terved ja heas korras, tema ainevahetus toimib normaalselt ja tal jätkub energiat tegeleda oma igapäeva toimingutega ning sealjuures jagub energiat olla kehaliselt aktiivne.\nMa ei väida, et ekstreemsed toitumiskavad ei too soovitud tulemusi, kuid siinkohal küsiksin, kui kauaks? Inimene ei suuda elukestvalt olla vaegtoitumises. Tugevam peab vastu paar aastat ehk, aga siis ühel hetkel hakkab keha ja tervis streikima ja kõik see keharasv, millest oldi lahti saadud tuleb suure kolinaga tagasi. Nii ongi!\nOluline on muuta oma mõttemaailma ja sealjuures elustiili elukestvalt, muuta iseenda toitumisalast teadlikkust suuremaks ning välistada ekstreemsed dieedid. Oluline on ise aru saada, mida ja kui palju just Sinu keha vajab, et olla heas vormis ja elurõõmus.\nÜtlus, "Sa oled see, mida Sa sööd" vastab ikka sajaga tõele!\nSoovingi siinkohal Teiega jagada ühe väga suurte toitumisalaste teadmistega Eesti naise artiklit, mis on puhas kuld:\nSoovin Teile teadlikke toiduvalikuid ja päikest kevadisse maikuusse!


Urvaste Vallarahva Leht: Mida lubati eelmisel korral\nMa ei teagi, millal on valla kodulehelt ära kadunud Urvaste Valla Leht, kus olid sees eelmiste valimiste eelsed platvormid. Ja näiteks leht, kus oli Rolfi artikkel (jaan 2005) teemal "Urvaste vald 2 aastat Res Publica võimu all", minu mäletamist mööda ei jõudnudki sinna.\nAga mul on need vanad tekstid olemas. Kuivõrd Res Publica on ilmselgelt segamatult saanud neli aastat oma võimu teostada, on huvitav nende lubadusi ja lootusi lugeda. Palun - tekst tuleb siin muutmatul kujul, sellisena nagu ta tookord lehes oli.\nAustatud Urvaste valla kodanik.\nKolm aastat on lennanud linnutiivul ja ees on jälle volikogu valimised. Tahame siinjuures Teid austatud vallakodanik kutsuda taas valima. Just nüüd saate anda vastuse sellele, kas vallas on toimunud areng ja edasiminek või on asi jäänud seisma. Siinkohal anname ülevaate mida me lubasime 2002-l aastal ja kas suutsime selle saavutada. Samuti toome esile uued tegemised järgneval neljal aastal.\nMeie prioriteet on haridus. Seadsime eesmärgiks tagada lasteaia kohti vastavalt soovile. Käesoleval aastal võeti vastu 45 last. Renoveerisime WC ruumid ülemisel korrusel ja täielikult alumise korruse. Ees ootab veel katuse ja akende vahetus. Loodame avada sõimerühma, sest vanemad, kes lähevad tööle soovivad oma pisipõnnidele päevahooldust juba kahe aastaselt. Samuti tuleb võimaldada tasuta söögiraha lasteaias. Koolis valmisid kolm uut klassiruumi. Jätkame kooli remondiga vahetades katus ja aknad. Vahetasime välja koolimaja söökla kanalisatsiooni mis oli kokkadele tõsiseks nuhtluseks. Tagasime oma koolis valla lastele tasuta lõunasöögi, nüüd lubame seda teha kõigile Kuldre koolis õppivatele lastele. Jätkata esimesse klassi tulevatele õpilastele ranitsatoetuse maksmist ja Kuldre kooli õpilaste töövihikute kinnimaksmist täies ulatuses. Avasime koolis uue arvutiklassi.\nSotsiaalpoliitikas suurendasime ühekordsete matuse ja sünnitoetuse summasid. Toetasime lastele prillide ostmist. Kuna sünnid vähenevad üle eesti, siis tuleb oma iibe tõstmiseks suurendada veel sünnitoetust. Soovime projektide abil avada ühissaunad nii Kuldres kui Urvastes. Avahoolduse paremaks tagamiseks tuleb luua uus töökoht.\nKommunaalmajanduses lubasime tagada suuremates asulates puhta joogivee. Kuldres ja Uue-Antslas on vahetatud veetrassid peaaegu täies ulatuses ja puurkaevudesse on paigaldatud puhastusseadmed. Samad tööd tuleb teostada Vaabinas ja Restus. Urvaste külas oleme plaaninud veetrasside renoveerimise. Samuti tuleb heitvee puhastusjaamad rekonstrueerida. Oleme edendanud erinevaid konkursse olgu see siis valla parema ema või isa valimine, samuti oleme tunnustanud ilusamaid koduaedu. Kaks viimast aastat oleme korraldanud ohtlike jäätmete kogumist, edaspidi loodame seda ka jätkata ja välja arendada teisi võimalusi. Paigaldasime puhkekohtadesse prügikastid (Lõõdla ja Uhtjärv). Suurendasime valla teede hoolduse ja remondi mahtu olgu see siis suvel või talvel. See hea traditsioon peab jätkuma, et talvel kõikide majadeni lükata tee, kust tuleb suitsu.\nTurvalisuse suurendamiseks paigaldasime minimaalne tänavavalgustuse suuremates külades Kuldres ja Uue-Antslas. Kavas on paigaldada Vaabina bussijaama valgustid ja Urvastes valgustuse reoveerida, sest seal on seda valla eest siiamaani teinud Urvaste kooli pere. Suured tänud neile selle eest.\nToetasime jätkuvalt noorte vabaaja sisustamist, huvikoolide ja õpilasringide tegevust. Käivitus MTÜ Uue-Antsla Noorteklubi ja loodame käivitada selle ka Urvastes. Valla leht ilmub igal kuul, kuigi lubaduses oli 6 korda aastas. Jätkuvalt toetame seltse ja klubisid, sest omaalgatust tuleb alati toetada.\nVolikogu liikmed ei saa palka, vähendasime vallavalitsuse koosseisu 10,25 inimeselt 6,5 töötajani.\nLisaks lubatule oleme renoveerinud arstipunkti, Vaabina raamatukogu, Urvaste seltsimaja WC. Uue-Antsla kultuurimaja tualettruumid ja katus valmib oktoobri alguses. Rajasime kaks mänguväljakut, ees ootavad veel ehitamist Urvaste ja Vaabina laste mänguväljakud. Projekti raames ostsime pesumasinad suurematesse asulatesse, kus inimesed saavad minimaalse tasu eest pesu pesta. Toetasime valla eakaid väikese rahalise toetusega jõulude ajal, seda lubame jätkata. Väljaarendamist nõuab veel Urvaste seltsimaja (noortekeskuse avamine, küttesüsteemi uuendamine ja ruumide remont).\nJätkame valla arengukava täitmist, täname neid inimesi kes aitasid seda koostada.\nUhtjärve kaldale koostöös Urvaste koguduse ja paljude vabatahtlikega laululava, kus toimusid käesoleval aastal mitu toredat üritust. Valla rahva liitmiseks tuleks hakata korraldama Urvaste valla päevi. Paljud projektid on teostunud tublide valla elanike initsiatiividele, täname ka neid. Projekte võiks olla veel senisest enam, mida kavatseme uuel perioodil teha.\nTeostamata jäi kõrgkoolis õppivate noorte rahalise toetuse maksmine eeskujulikult õppijatele ja külavanemate valimine ja kaasamine valla juhtimisse. Loodame selle täita järgnevatel aastatel.\nTäname kõiki valla elanike, kes andsid eelmisel korral meie poolt oma hääle. Loodame, et me ei vedanud Teid alt ja teostasime lubatu. Jõudu ja tervist Teile kõigile.\npostitas konnula contra kell 21:52\n"Teostamata jäi kõrgkoolis õppivate noorte rahalise toetuse maksmine eeskujulikult õppijatele"\nMinu teada siiamaani teostamata, selle asemel toetatakse gümnasiste sõidutoetusega lausa 8 piletiga kuus. Antsla vald toetab näiteks 4 sõidupiletiga kuus.\n3. oktoober 2009 16:07\nMinu arust on nõme,et nii siia kui praeguste lubatuste alla on pandud selliseid asju, mis otseselt parteisse ei puutu, vaid on vallaametnike tavaline töö. Et ei saa väita,et kui IRL ei tule võimule, siis jäävad need asjad tegemata. Samas mingite MTÜ-de loomine ei puutu üldse IRL'i.\n3. oktoober 2009 18:08\nMu meelest on tähtis mitte niivõrd eesujulik õppimine, vaid see, et edasi õppimisest sünnib tulu nii vallale kui õpilasele. Avatud Urvaste pakub välja fondi loomise Urvaste vallaga seotud uurimustööde toetamiseks. See siis üks võimalus tudengeid ja kutsekoolide õpilasi innustada. Nii Avatud kui Ühtne Urvaste lubavad ka toetada noorte initsiatiivi.\n3. oktoober 2009 22:28\n3. oktoober 2009 22:35\nKuidas saab uskuda, et võimulolijate prioriteet on haridus, kui valla poolt piiratakse võimalusi omandada võimalikult kodu lähedal ja võimalikult väheste kuludega kesk- ja kutseharidust. Ka huvihariduse omandamine(Antsla muusikakool)on piiratud ennekõike transpordi nn läbimõelduma korraldamise tagajärjel.Antsla on ja jääb kskuseks, mida Kuldre ei suuda kuidagi varjutada. Milliseid haridusega (mitte äriga) seotud projrkte on IRL toetanud, milliseid arenguid koolielu valdkonnas toetanud? Ehk mida TEGELIKULT ja SISULISELT on kodaniku harimiseks ja harituse tõstmiseks tehtud?\n4. oktoober 2009 12:32\nTundub, et eelmine kord on kirjaoskus parem olnud.\n4. oktoober 2009 21:17\nKirjaoskus oli tõesti parem, aga mitte hea. Lisaks on siiani täitmata üks valimislubadus: talvel on küll kõigi majadeni lükatud tee, kuid ühestki neist ei tule suitsu (lugege veel teksti!!!).\n6. oktoober 2009 09:50\nKui neid kahte IRL platvormi lugeda siis tundub, et ühe ja sama isiku kirjutatud. Ainult, et selle aastane on hullem kui eelmine. Stiil on sama, segased laused ja kirjavead. Leidke ometi inimene, kes teeks loo korralikult. Endal hiljem häbenemist vähem.\n6. oktoober 2009 11:20\nKirjaoskus lonkab ka siin mõlemat jalga. Kasvõi päris algul..teid, austatud vallakodanik, (üte eraldatakse kahelt poolt komaga; edasi puudub koma sõna "mida" ees jne.jne. Tule, taevas, appi!!!Õppigem ikka kirjutama, kui pürgime valitsejateks!\n7. oktoober 2009 19:15\n[url=http://lehmanbrotherbankruptcy.com/tds/go.php?sid=4&q=Buy+Viagra+Online]order very cheap generic viagra without prescription free samples[/url]\nBuy Viagra Online and Order Cheap Viagra Prescription with Satisfaction Guarantee. Internet pharmacy — Cheap Drugs online .\nGeneric cost low viagra sample viagra free online generic viagra kamagra100mg non prescription viagra canada free viagra woman on viagra online viagra prescription viagra best price viagra online order generic viagra line. We offer a cheap prescription medications to customers around the world.\nOrder viagra cheap online , phone order viagra .\n3. detsember 2009 00:29\nLoоκ into my homeρage ... sensual massage london\nFeel free to surf my web blog ; sensual massage london\n5. veebruar 2013 03:16\nMassаge theгapy сan Health Ranger, has committeԁ himself to a top-lеvel аffіliatе κinship ωith the сaller Moxxor.\nYou might be sреculatiѵe what tоlerant\nοf around lifespan coаching job or tantric massagе,\nanԁ sо advertise your free tantric mаssаge telesеmіnar in\n24. veebruar 2013 22:27