PERSONA GRATA: Theodor Sink | ERSO\nPERSONA GRATA: Theodor Sink\n„Ideaalis esitab teos ennast ise. Mida vähem on mind laval, seda parem. Minu ideaal on suuta end vabaks lasta ja anda teosele ainult selle osa, mis talle kuulub ja sobib, ülejäänu minetada ja tagaplaanile jätta. See on emotsioonide edasiandmise puhul oluline. Ütleme nii, et kui oled väga vihane ja mõtled põhjustele, miks sa seda oled, siis tavaliselt seda tunnet ennast enam väga kauaks ei jätku. Et viha ülal hoida, peaks hoiduma mõtlemisest. Kurbusega on samad lood. Emotsioon elab ainult siis, kui sa ei lähene sellele ratsionaalselt.\nOlen lapsest saadik nautinud muinasjutte ja kangelaslugusid just selle emotsiooni pärast. Neis lugudes on rõõm üldjuhul vaid lõpptulemus ja see on olemas üksnes tänu kogetud valule, vihale ja kurbusele. Need tunded on mulle (nagu ka nende lugude peategelastele) omamoodi teetähised ja motivaatorid, et edasi liikuda, ja annavad mingit essentsi mu enda olemisele, märgi, et olen elus. Rõõm eksisteerib minus kindlasti, kuid see on pigem värviline detail muidu tumedamas tundelõimes. Näiteks kui rääkida Haydni Tšellokontserdist, siis sellele ma lähenen kindlasti rõõmu baasilt. Aga ka seal on nii, et selleks, et emotsioon välja joonistada, peab olema kontraste. Ja siis tuleb jälle kõik eelpool kirjeldatu mängu.\nMuusika on natuke nagu emotsioonidega värvimine. Kui sina tunned midagi ja suudad seda kajastada, siis on väga suur tõenäosus, et keegi teine tunneb ka midagi. Ja see on eesmärk. Muidugi mitte emotsioon emotsiooni pärast, aga selleks, et jõuda endas millegi sügavamani.”


Aastaid kestnud akne | Nahahaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nAastaid kestnud akne 27.02.12 / Nahahaigused\nMinu probleemiks on akne, mis on mind vaevanud juba aastaid. Olen kasutanud aknekreeme, spetsiaalselt probleemsele nahale mõeldud nahahooldustooteid ja käinud kosmeetiku juures aknehooldusi ja nahapuhastust tegemas, aga vistrikud ilmuvad kõigele vaatamata uuesti ja uuesti. See akne ei ole väga ulatuslik ja intensiivne, kuid kestnud väga pikka aega – nii et ei mäletagi päeva, mil mõni uus vistrik kusagilt kerkimas poleks. Seega olen hakanud uskuma, et probleem on pigem sisemine ning ei kao väliste hoolduste käigus. Olen kuulnud sama probleemiga inimestelt, et nende verest on leitud mingi bakter, mis tekitab aknet. Kahtlustan, et see võib olla ka minu nahahädade põhjuseks. Enne, kui lähen analüüse tegema, sooviksin selle kohta veidi infot.\nKas Te oskate öelda, kui sagedasti võib akne põhjuseid otsida verest ning kas sel juhul on tegemist tõepoolest mingi spetsiifilise bakteriga või on veri lihtsalt halvast toitumisest, mürkidest või muust tingitult nö ebapuhas? Ning milline oleks ravi? Kas võiks piisata tervislikust toitumisest, verd (või kogu organismi) puhastavatest kuuridest (nt. nõgesetee, detox-puhastuskuurid, piimatoodete tarbimise vähendamine jmt) ja üleüldisest tervislikust eluviisist või nõuab see mingit spetsiifilist (ja tõenäoliselt ka tugevatoimelist) ravimit?\nKas need bakter-veres juhtumid esinevad vaid väga raske aknega patsientidel või võib see kõne alla tulla ka kergemate akne vormide puhul?\nKas oskate öelda, kas vastavad analüüsid nõuavad kahtlemata veeniverd? Ning kas neid võetakse vaid nahaarsti saatekirja alusel või võib selle probleemiga ka perearsti poole pöörduda?\nAkne on haigus, mis kergemal või raskemal kujul haarab kõiki noori inimesi. Reeglina taandub akne kahekümnendates eluaastates, kuid kerge akne võib jätkuda ka kolmekümneselt või isegi neljakümneselt, eriti naistel. Peamine bakter, mis akne puhul põletikku tekitab on Propionibacterium acnes, mis elab kõigil inimestel nahas, kuid mitte veres. Samuti pole ükski arvestatav teaduslik uuring tõestanud, et akne oleks seotud mingi toiduga või et puhastuskuurid oleksid andnud aknest tervistumise. Kuid siiski, tervislik ja tasakaalustatud toit mõjub kindlasti organismile soodsalt, ka nahale. Üheks kõige sagedasemaks sisemiseks põhjuseks vistrike puhul on menstruatsioontsükliga seotud füsioloogiline hormonaalne kõikumine ja sel puhul on võimalik kasutada raviks suukaudseid rasestumisvastaseid tablette. Paljuski on akne seotud geneetilise eelsoodumusega, mis määrab ära rasuproduktsiooni hulga ja valmiduse põletiku tekkeks. Kui akne jätkuvalt muret põhjustab, tasub uuesti külastada oma nahaarsti (perearsti saatekirja pole vaja). Akne ravi kestab seni, kuni probleem püsib.


51. Haagi 1993. aasta riikidevahelises lapsendamises laste kaitseks tehtava koostöö konventsiooni mõju riikidevahelisele lapsendamisele Ameerika Ühendriikidesse. The impact of the Hague Convention on Protection of Children and Co-Operation in Respect of Intercountry Adoption to intercountry adoptions into the United States Lepik, Terje10.06.2016 bakalaureusetööd\n52. Taimse päritoluga ainete mõju amüloid-beeta peptiidi toksilisusele. The influence of plant-derived substances on the toxicity of amyloid-beta peptide Ligi, Kadri10.06.2016 bakalaureusetööd\n53. Releekaitse väiketootmisseadmetega jaotusvõrgus. Protection of Distribution Network with Distributed Generation Liibert, Kaspar10.06.2016 magistritööd\n54. Eesti laste kehamassiindeksi seos toitumise ja elustiiliga vanuserühmas 2-9 aastat. The relation of diet and lifestyle to body mass index among Estonian 2-9 year old children Linde, Marelle10.06.2016 bakalaureusetööd\n55. Miniatuurse aatom- ja magnetjõu mikroskoobi rakendamine muudetavas magnetväljas CoFe/IrMn multikiht-kile näitel. Atomic- and magnetic-force microscopy in variable applied magnetic fields (PPMS AFM-MFM) on CoFe/IrMn multilayer Link, Joosep10.06.2016 magistritööd\n56. Tehnoloogilised, õiguslikud, eetilised ja sotsiaalsed küsimused genotüübi andmete ühendamisel terviseandmetega eesti e-tervise süsteemis. Integrating clinical and genomic data in Estonian Health Information System: Technological, legal, ethical and social perspectives Loorits, Liis10.06.2016 magistritööd\n57. Tarbijakäitumise käsitlus e-turunduse näitel. Consumersbehavior on the example of e-commerce. Поведение потребителя на примере электронной торговли Lovkis, Ksenia10.06.2016 bakalaureusetööd\n58. Õhukesekileliste Cu2ZnSnSe4 päikesepatareide elektriliste parameetrite dünaamika. Electrical characterization dynamics of thin film Cu2ZnSnSe4 solar cells Lõo, Oliver10.06.2016 magistritööd\n59. Põlevkivituha kasutusvõimalused Eestis. Possibilities of application of oil shale ash in Estonia Magola, Galina10.06.2016 bakalaureusetööd\n60. Fassaaditüüblite väljatõmbetugevuse uurimine. A Study on the Pull Out Strength of Insulation Fasteners Malgin, Vassili10.06.2016 magistritööd\n61. Alajaamade ja õhuliinide kasuliku eluea määramise metoodika. Methods for defining the operational lifetime of substations and overhead lines Manninen, Henri10.06.2016 magistritööd\n62. Nord Pool elektribörsi päev-ette turu nõudluse ja pakkumise dünaamika analüüs. Analysis of day ahead supply and demand bids on Nord Pool power exchange Matin, Jevgeni10.06.2016 magistritööd\n63. Elektrijaama trafoõli puhastamise süsteemi moderniseerimine. Modernization of transformer oil cleaning system at power station. Модернизация системы очистки трансформаторного масла на электростанции Matvejeva, Jekaterina10.06.2016 diplomitööd\n64. Ärikliendi ootuste täitmise võimalused personaliotsingu teenuse näitel. The Possibilities of Meeting Business Customers Expectations in Case of Recruitment Services Meikas, Karin10.06.2016 magistritööd\n65. Soja- ja riisivalgu hüdrolüüsi optimeerimine mahepärmi tootmiseks. Optimization of soy and rice protein hydrolysis process for organic yeast production process Mooses, Kaspar10.06.2016 bakalaureusetööd\n66. Enefit-140 seadme suitsugaaside puhastamise efektiivsuse tõstmine. Improving flue gases cleaning efficiency of Enefit-140 installation. Повышение эффективности очистки дымовых газов установки Enefit-140 Motorin, Jevgeni10.06.2016 diplomitööd\n67. Suuremahulise äriettevõtte hajusa arvutisüsteemi infrastruktuuri seadistamise ja haldamise arhitektuur. Large Scale Distributed Enterprise Computing System Infrastructure Setup and Management Automation Architecture Mubarakšin, Eduard10.06.2016 magistritööd\n68. Normaalbetooni veesisalduse mõju SBS tüüpi rullmaterjalide nakketugevusele. Influence of normal weight concrete´s moisture content on adhesion strength with SBS modified bitumen waterproofing membranes Männiste, Rene10.06.2016 magistritööd\n69. Vase ja hõbeda nanoosakeste füüsikalis-keemiline iseloomustamine ja antibakteriaalsed mõjud Escherichia coli’le. Characterization of physico-chemical properties of copper and silver nanoparticles and their antibacterial impact on Escherichia coli Nurmsoo, Helen10.06.2016 magistritööd\n70. Mikrofilamentide markeri GFP-fABD2-GFP ekspresseerimine imetaja rakkudes. Expression of Mikrofilaments Marker GFP-fABD2-GFP in Mammalian Cells Orgmets, Kairi10.06.2016 bakalaureusetööd\n71. Eesti ID-kaardi ja selel elektroonilise kasutuse levik - eduloo tagamaad. Diffusion of the Estonian ID-Card and Its Electronic Usage: Explaining the Success Story Palginõmm, Mai-Liis10.06.2016 magistritööd\n72. Tsöliaakia ja gluteenivaba dieet. Celiac disease and gluten-free diet Pavlova, Viktoria10.06.2016 bakalaureusetööd\n73. Elektrilevi OÜ võrguvarade ülevaade ning vaatlusandmete ja rikete vaheliste seoste uurimine. Overview of Elektrilevi OÜ Network assets with relations between observation and fault data Pedak, Mihkel10.06.2016 magistritööd\n74. Kasvukiiruse ja substraadi lisamise profiili mõju GFP tootlikkusele pool-perioodilisel kultivatsioonil koos efektiivsuse analüüsiga. Effect of growth rate and substrate addition profile to GFP production in fed-batch fermentation with efficiency analysis Pihelgas, Sander10.06.2016 magistritööd\n75. Kliendirahulolu mõõtmine Kontaktkaubandus OÜ näitel. Measuring customer satisfaction on example of Kontaktkaubandus OÜ Pikanõmme, Kert10.06.2016 magistritööd


Kollektsioon „Esimesed euromedalid“, esimene medal - „Eesti euromedal“\n2002. aasta 1. jaanuaril kehtestati kaheteistkümnes Euroopa Liidu liikmesriigis ühine valuuta – euro. Sellest sai kõigile kollektsionääridele ja numismaatikutele eriti tähtis sündmus. Euro kehtestamise jäädvustamiseks kavandatigi kollektsioon „Esimeste eurode medalid“, millega taheti jäädvustada kõigi euroala liikmesriikide esimesed euromündid ja neil kujutatud sümbolid – arhitektuurisaavutused ning ajaloolised sündmused ja isikud. Kollektsiooni medalid on vermitud puhtast hõbedast 999/1000 ja osaliselt kaetud puhta kullaga 999/1000.\nLoodame, et Teile valmistab esimeste eurode ajalugu meenutava kollektsiooni kogumine rõõmu.\nPuhtast hõbedast medalid, proov 999/1000\nKollektsiooni esimene medal - „Eesti euromedal“\nEsimesel medalil 40 € soodustus!\nEsimene medal sooduskupongiga ainult 39 € (+4,99 € postikulu)*; tavahind 79 €\nOLGE ESIMENE, kes tellib medali „Eesti euromedal“! Võite säästa 40 € – esimene medal sellest kollektsioonist maksab ainult 39 € (+ 4,99 € pakendamis- ja transpordikulu)*; tavahind 79 €!\nMedali esiküljel on kujutatud Eesti esimese 20-eurose tähtpäevamündi mõlemat poolt. Esiküljele on graveeritud tammelehtedest ümbritsetud Eesti vapp. Tagaküljel on Euroopa ühisraha kujutatud paljude sünkroonis ringikäivate kellaosutitena. Mündi taustal on mitmesugused Eesti sümbolid ja kuulsad ehitised. Mündi ülaservas on kiri EESTI VABARIIK, all on 15 tähekest. Medali tagaküljel on Euroopa kaart ja paremal pool kümme tähekest. Alaosas on medali väärismetalli proov Ag 999. Kullaga kaetud medalil on poolkaares kirjad EUROOPA ja EUROPE ning 6 tähte üleval ja 6 tähte all.\nKollektsiooni muud medalid: "San Marino“, "Vatikan“, "Küpros“, "Monaco", "Itaalia", "Belgia", "Iirimaa", "Malta", "Soome", "Austria", "Hispaania" ja teised.\nIga medaliga saadetakse kaasa autentsussertifikaat ja kaaskiri, kust leiab täpsed parameetrid ja põhjaliku kirjelduse vastava medali kohta.\n*Soodushind kehtib ainult terve kollektsiooni tellimisel. Soovides tellida ainult esimese medali, on hinnaks tavahind 79 eurot (+ saatmis- ja pakendamiskulud 4,99 €). Kui soovite tellida ainult esimese medali, helistage 688 60 91.\nHõbe, proov 999/1000, osaliselt kaetud 999/1000 prooviga kullaga\nEuroopa Liidu maade kaart\nJah, tellin puhtast hõbedast kullatud medali „Eesti euromedal“ erihinnaga 39 eurot (+ pakkimis- ja saatekulud 4,99 eurot). Arve tasun lähimas postkontoris saadetise kättesaamisel.\nJah, medali „Eesti euromedal“ tellimisega saab minust kollektsiooni „Esimesed euromedalid“ koguja ning ma nõustun saama oma postkasti iga kuu kollektsiooni ühe puhtast hõbedast kullatud medali, mille hind on 79 eurot (+ 4,99 eurot pakkimis- ja saatekuludeks). Olles kogunud kollektsiooni 4 medalit, saan luksusliku puitkarbi müntide hoidmiseks ja albumi sertifikaatide jaoks. Karbi ja albumi saan tasuta, maksan vaid postikulu 4,99 eurot.


Fwy kaalulangus. Fuenlabrada Kinnismõte Uk Tutvumissaitidelt Rosario Kaaslastele Piitsutamine Lesbi Porn Neitsi Porn\nFwy kaalulangus, Kui palju suhkrut on alkohoolsetes jookides? - Põhjused - May\nPoolmagus ja magus vein. Madala alkoholisisaldusega jookides on GI mitu korda kõrgem kui viinal või konjakil. Kahjuks on hüpoglükeemia sümptomid sarnased joobeseisundiga ja seetõttu pole diferentsiaaldiagnostikat sageli võimalik läbi viia. Video alkoholi mõjust inimese kehale: Glükeemia ja alkohol Et mõista, kas alkohol suurendab veresuhkrut, on vaja arvestada jookide koostisega, siseorganite reageerimisega alkoholi ja maiustuste tarbimisele ning ühtlasi teada süsivesikute ja etanooli koostoimimise protsessi omavahel.. Parem on eelistada punaseid sorte: neil on suurem vitamiinide ja asendamatute hapete sisaldus. Õlle kalorsus kaheliitrises mahutis võib ulatuda kcal-ni.\nMadridis saate tasuta vestelda pakkumine laos äärmiselt pakkus noorte üksikute naiste online tutvumisveeb ecatepec kuidas teha võrgus erootilise massaaži pornofilme maroko naine alasti väga noored tüdrukud alasti fotosid videod shemale amatöörtüdrukutest.\nProstituudide fotod tänaval prostituudid hollandis privaatne seks käsitleb kurki tussis seksivestluse tasuta massaaži haripunkt, seksuaalkurjategijate veebisait leiab naise kolmiku porno joonistamine anime erootiline massaaž vendée tasuta seksivestlus tutvumine mehe naisega matahari tähendab prostituute arucas tasuta kohalikud tutvumisvestlusliinid penjamo vanaema lits suur kukk teismeline foto Slutty emase fwy kaalulangus tagumik vene keeles põhjapõtrade domineeriv avalik porn videod xxx et espanol sean cody videod.\nVastik keskkooli lits sekretär leon prostituudib prostituute marrakechis väike perse lits karvane gei kukk. Alasti sõltumatu saatja lõunasöök santa cruz de tenerifel paks naine alasti trans eskort montpellier video suure perse saatja compiegne ist. Seetõttu hoidke ennast kogu aeg kontrolli all, ärge üle sööge; juua võimalikult aeglaselt, väikeste lonksudena; proovige tarbida kõrge tanniinisisaldusega jooke, mis vähendavad alkoholi imendumist punane vein, viski, konjak ; Kangeid jooke on parem suupisteid teha, kuid õige: liharoad aeglustavad imendumiskiirust, puuviljad ja gaseeritud joogid aga vastupidi.\nParem on neid koos alkoholiga mitte juua. Küsimusele, kas dieedi ajal on alkoholi tarbimine lubatud, pole ühemõttelist vastust antud - kaalulanguse ja alkoholi kokkusobivust tuleb igal juhul eraldi kaaluda. Võttes arvesse minimaalset päevast kaloraaži, on siiski võimalik menüüsse lisada paar portsjonit alkoholi, ületamata päevasest kaloraažist. Peamine on pöörata tähelepanu jookide kalorsusele ja mitte suupistetega kaasa lüüa.\nNäide ühest portsjonist: 0,33 mahedat õlut, ml veini või 25 ml konjakit. Tüdrukutele - 1 - 2 portsjonit. Meestel on lubatud tarbida kuni 4 sellist portsjonit. Toitumisspetsialistidel pole sellele küsimusele kindlat vastust. Probleem on seotud alkohoolsete jookide üsna kõrge kalorsusega, kuid peamine raskus ei seisne selles.\nFakt on see, et alkohol tekitab söögiisu, eriti kui seda joodi tühja kõhuga. Selle tulemusel selgub, et söödud toidukogus oli umbes sama, kui järgitaks dieeti, see oleks pidanud tarbima päeva jooksul. Tugeva tahtega inimestel on aga lihtne endale lubada üks või kaks klaasi alkoholi, sest alkoholist saadud kalorid põletatakse teistest kiiremini.\nLisaks võite juua mitte kõige kaloririkkamaid jooke. Mida saab juua Mida dieediga juua Inimestele, kes võitlevad ülekaaluga, on hea valik kvaliteetne kuiv viinamarjavein. See fwy kaalulangus kasulikke ensüüme, mis vastutavad lipiidide moodustumise eest ja on seotud rasvase toidu töötlemisega.\nTuntud Prantsuse toitumisspetsialist Montignac soovitab dieedi ajal juua päevas umbes grammi kuiva veini, kuna see aitab rasket toitu võimalikult tõhusalt seedida. Lisaks sisaldab vein mitmeid mikroelemente, mis normaliseerivad soola ainevahetust. Punased veinid sisaldavad looduslikke antioksüdante, mis takistavad naha vananemist. Kardiovaskulaarsete haigustega inimestel soovitatakse iga päev juua klaasi merloti või cabernet'i.\nAlkohoolsete jookide kalorite sisaldus Teatud dieedi korral võite oma pühadieedile lisada järgmised alkohoolsed joogid: Šampanja.\nVähesed pidusöögid toimuvad ilma selle rasvakahjumi geneetika joogita. Tuleb meeles pidada, et šampanjat võib sõltuvalt suhkrusisaldusest olla mitut tüüpi.\nHea valik oleks jõhker või veelgi parem looduslik brut jõhker looduskuna seda toodetakse kas fwy kaalulangus suhkruta või selle kogus võib olla 3—5 grammi liitri veini kohta. Seda tüüpi šampanja kalorsus on ainult kcal grammi kohta. Kuiva šampanja kalorite väärtus on 65 kcal; poolkuiv - 78 kcal; poolmagus - 88 kcal; magus - 90 kcal. Nagu juba mainitud, on kõige parem juua veini kuivalt, mitte kanget ega magustoitu.\nKuivade veinide kalorite sisaldus jääb vahemikku 65—76 kcal grammi kohta; poolkuivates on see 78 kcal; poolmagusate veinide kalorsus on umbes 88 kcal; magus - kcal; tugev - kcal; ja magustoit - kcal. Selle joogi fännid saavad endale fwy kaalulangus väikest kogust ja parem on valida kerged, kerged sordid, mille tugevus ei ületa 4,5 kraadi.\nTe ei tohiks süüa koos õllega traditsioonilisi soolaseid suupisteid, kuna sool tekitab soovi rohkem juua, loputab kehast magneesiumi ja kaaliumi ning lisaks on selles ka taimseid östrogeene liiga palju, mis võib fwy kaalulangus hormonaalseid häireid ja kehakaalu tõusu. Tumedate sortide kalorite sisaldus - umbes 48 kcal.\nSamuti on mitmeid jooke, mida ei soovitata inimestele, kes võitlevad ülekaaluga: Viin. Enamik inimesi peab seda jooki madala kalorsusega, kuid tavalise viina kalorsus on kcal. Seetõttu on kokteilid nii kõrge kalorsusega, sest lisaks viinale sisaldavad need magusat mahla või likööri. Selle joogi eksootilistes sortides on ka üsna palju kaloreid: riisiviin - kcal; tequila - kcal; aniisiviin - kcal.\nKõige toitvamad on järgmised alkohoolsed joogid: viski - kcal, kirsiliköör - kcal; džinn - kcal; kalvados - kcal; rumm - kcal; liköör - kcal. Millist alkoholi dieedi ajal valida Millist alkoholi dieedi ajal valida Olles otsustanud alkohoolse joogi joomise, peate keskenduma mitte ainult selles sisalduvate kalorite arvule, vaid ka selle kasutamise kultuurile: kuidas ja millises koguses on seda tüüpi alkoholi tavaks juua.\nNii näiteks tellitakse õlut tavaliselt vähemalt 0,33 liitrit ja enamikul juhtudel - 0,5 liitrit. Šampanjat või kuiva veini juuakse tavaliselt väikeste portsjonitena, nautides iga lonksu. Samal ajal on osa joogist jagatud mitmeks röstsaiaks, mis võimaldab teil kogu puhkuse jooksul nautida. Seega, ületamata kilokalori piirmäära, võite juua järgmisi jooke: Viin - 80 grammi. Šampanja magus - grammi. Kuiv vein - grammi.\nKuidas ühendada alkoholi ja dieeti Dieedi ja alkoholi õige kombinatsiooni küsimus muretseb paljusid kehakaalu kaotajaid. Keeldudes sel ajal alkoholi täielikust tarbimisest, ei pruugi inimene karta, et ta alkoholi mõju all laguneb ja saavutatud tulemused maha kriipsutab.\nRiskib seksi prostituudidega asturia prostituudidega vana alasti seks küps hzel alasti hiina küpsete prostituudide fotod naisprostituudidest tutvumisleht watermaal bosvoorde naisega vestlus libertines rancontre sait seks kallites valenciennes Laula hotmail iniciar sesion usera pornohotellid peruu kuumadest kiisudest aluspükste maha fwy kaalulangus otsib naine seksuaalset kontakti madridi lähedal asuva pornograafia oraalseks vaba kristlaste kohtumine grenoble täiskasvanute tutvumine teadlik reklaam täiskasvanute tutvumine Valencia lähedal küpse naise teenindus kust saab erootilist massaaži tasuta kurat paar mängib konkreetset massaaži Päris prostituudid xxx christian prostituudid parimad raseerimata küpsed hoorad vana dominatrix perse film pariisis. Tasuta itaalia pormo videod vallalised naised kes otsivad mehi tasuta tõsine dating site libertine chat porno maduro videod interracial porn Maailma seksikaimad tüdrukud domina armuke eraisikud shemale tutvumine nl riietun nagu mulhouse emane. Erootiline massaaž zeelandi seksi vastuvõtul neuilly sur seine hoor tutvumissait süüria prostituudid kuradi prostituudid videod.\nSuure osa inimeste jaoks osutub aga katsumuseks, kui närvisüsteem eirab pidulikul lauas alkoholi, mis võib põhjustada isegi närvipinget. Sellistes tingimustes vereringe sageli aeglustub, mis viib ödeemi tekkimiseni. Talvine dieet on vähe kiudaineid, mis võib põhjustada kõhukinnisust ja muid seedetrakti probleeme. Ja vabade radikaalide mõjul ägenevad sageli mitmesugused kroonilised infektsioonid.\nLisaks võib külm õhk suurendada hammaste tundlikkust ja süvendada periodontiiti ning värskete puu- ja köögiviljade puudumine toidus provotseerib sageli hammaste lagunemist. Madalam õhurõhk enne vihma või lund võib põhjustada liigesevalu või artriidi süvenemist. Kuidas aidata? Arvestades, et alkoholi mõju suhkurtõvega patsiendile on üsna tugev ja negatiivne, võib inimese heaolu oluliselt halveneda. Muidugi tuleb pidevalt jälgida glükoositaset, samuti patsiendi tervist.\nKui juhtub, et inimene joob alkoholi ja tekib keha tugev joove, on vaja viivitamatult helistada arstile. Ainult kvalifitseeritud arst saab verest fwy kaalulangus eemaldada ja samal ajal peab ta kontrollima glükoositaset.\nSuhkrut suurendavaid ravimeid tuleks hoida voodi lähedal. Patsienti ei tohiks jätta üksi, kuna seisund võib halveneda. Muidugi on sel juhul alkoholi joomine rangelt keelatud.\nVastasel juhul ei saa te taastumist oodata. Vastupidi, olukorda võib märkimisväärselt süvendada ja negatiivne mõju levib kõigile organitele - seedetraktis, kardiovaskulaarsüsteemis, maksas ja neerudes, kesknärvisüsteemis. Seetõttu peaksite kaaluma, kas alkohol on teie elu väärt. Kui inimene siiski ei suutnud vastu panna ja otsustas natuke juua, peab ta järgima järgmisi reegleid: Kohustuslik suupiste enne ja pärast joomist. Ärge tarbige rohkem kui 75 ml kõva vedelikku päevas.\nVeini on lubatud kuni ml, sama kehtib ka õlle kohta. Soovitav on juua mahlade ja muude vedelikega koos glükoosiga. Sel perioodil ei tohiks süüa rasvane ja soolane. Tühja kõhuga joomine on fwy kaalulangus keelatud.\nKui patsient võtab ravimeid, on kindlasti võimatu juua isegi väikestes kogustes. Jälgige pidevalt oma glükoositaset. Kuid muidugi oleks kõige parem alkoholist loobuda. Ainult nii saate oma tervist hoida. Vastasel juhul levib alkoholi negatiivne mõju teistele organitele ja see võib isegi põhjustada enneaegset surma. Tabude ja lubatavate normide põhjused, ähvardav oht Süsivesikute ainevahetuse häirete korral seisneb alkohoolsete jookide joomise peamine fwy kaalulangus vere glükoosikontsentratsiooni kiire langus, mis võib põhjustada hüpoglükeemilist koomat.\nKahjuks on hüpoglükeemia sümptomid sarnased joobeseisundiga ja seetõttu pole diferentsiaaldiagnostikat sageli võimalik läbi viia.\nLisaks võivad joobeseisundi taustal sageli areneda hüpoglükeemilised seisundid. Pärast etüülalkoholi elimineerimist tõuseb veresuhkru tase kontrollimatult. Seega on alkohol võimeline edasi lükkama veresuhkru kontsentratsiooni tõusu. Alkohoolsete jookide kahjuliku mõju vähendamiseks kehale tuleks järgida järgmisi reegleid: On vaja olla kindel, et vereplasmas ei ole glükoosisisalduse kontsentratsiooni viimasel ajal märkimisväärselt kõikunud.\nKangete alkohoolsete jookide viin, konjak päevane kogus keskmise mehe jaoks ei tohiks ületada 60 ml. Naised on etüülalkoholi mõju suhtes tundlikumad. Loodusliku nõrga veini maht ei tohiks ületada ml. See tabu kehtib ka õlle kohta. Aminohappeid ja vitamiine sisaldavate punaste veinide võtmine on minimaalne. See on rangelt keelatud: jooma alkoholi tühja kõhuga hüpoglükeemilise seisundi tekke ohu tõttu; ühendada suhkrut vähendavate ravimite ja alkohoolsete jookide tarbimine hüpoglükeemilise kooma oht ; fwy kaalulangus alkohoolsete jookide tarbimisel märkimisväärses koguses süsivesikuid veresuhkru arvu järsu tõusu oht.\nEespool nimetatud "lubatud alkoholinormid" on väga tinglikud. Etanool, mis on osa alkohoolsetest jookidest, võib märkimisväärselt suurendada: süsivesikute ainevahetuse raskete häirete teke: alates hüpoglükeemilisest kuni hüperglükeemilise koomani eriti suhkruhaiguse ja süsivesikute taluvuse häirega patsientidel ; neerude, maksa ja kõhunäärme primaarsete kahjustuste teke või nende krooniliste haiguste ägeneminenutrivix bosna võtavad aktiivselt osa ka vere "suhkru homeostaasi" säilitamisest; kesknärvisüsteemi KNS ja sisesekretsiooni näärmete kahjustused, mille kaudu lisaks otsesele maksale ja pankreasele reguleerivale toimele kontrollib kesknärvisüsteem ka veresuhkru näitajaid.\nSel põhjusel peaksite võimalusel hoiduma etanooli sisaldavate jookide võtmisest ja pidage meeles, et puhtal kujul on etüülalkohol tugev ainevahetuse mürk. Kuidas minimeerida kahju??\nJärgmiste oluliste reeglite järgimisel saate alkoholi tarvitamise eest kehale soovimatuid tagajärgi ära hoida: Ärge tarbige alkohoolseid jooke tühja kõhuga. Samuti on keelatud alkoholi asendamine täisväärtusliku toiduga, et mitte veelgi suurendada näljatunnet.\nEnne joomist suupiste. Kuumade jookide joomise ajal on oluline süüa normaalset kogust toitu, et vältida hüpoglükeemia teket. Veini tuleks lahjendada puhta puhastatud veega, et vähendada selle kalorisisaldust. Alkoholi tarvitamise ajal ja pärast seda peate perioodiliselt mõõtma patsiendi veresuhkru taset. Selle üle on soovitatav üle minna patsiendi sugulastele, keda tuleb alkoholitarbimise ja võimalike fwy kaalulangus eest eelnevalt hoiatada.\nPeate jooma ainult väikest kogust alkoholi ja kindlasti on vaja kohandada ravimite annust vastavalt joovastavate jookide lubatud kogusele. Suhkru järsu tõusu vältimiseks ärge võtke ebaseaduslikku tüüpi alkoholi. Pärast alkoholi tuleks füüsiline aktiivsus täielikult välistada. Eri tüüpi alkoholi segamine on keelatud. Suhkru taseme kiireks reguleerimiseks insuliini süstide või ravimite abil on hädavajalik kontrollida sissevõetud süsivesikute ja kalorite hulka.\nSuhkurtõve diagnoosiga inimesel on väga raske piirduda oma lemmikmaitse-eelistustega või jätta need täielikult oma dieedist välja.\nKuid on oluline mõista, et haigus eeldab rangete toitumisreeglite järgimist, et vältida ohtlikke tüsistusi. Ehkki alkohol toob inimese ellu meeldivaid lühiajalisi hetki, ei ole see vajalik komponent, ilma milleta pole võimatu eksisteerida.\nSellepärast peaksid diabeediga inimesed võimalikult palju alla suruma soovi alkoholi tarbida või vähemalt järgima kõiki loetletud soovitusi. Normaalne suhkrusisaldus on hea ja stabiilse heaolu võti.\nFuenlabrada kinnismõte uk tutvumissaitidelt rosario kaaslastele piitsutamine lesbi porn neitsi porn\nKuid keha glükoosisisaldust mõjutavad väga sageli mitmesugused tegurid. Alkoholi mõju veresuhkru tasemele on teadlastele ja meditsiinitöötajatele hästi mõistetav. Alkohoolsete jookide joomine võib veresuhkrule avaldada väga erinevat mõju. Kõige ohtlikum seisund, kus veresuhkru ja alkoholi sisaldus on suurenenud, aitab sel juhul kaasa keha funktsionaalsete seisundite süvenemisele ja suurenemisele.\nVaatame lähemalt, kuidas alkohol mõjutab veresuhkrut. Alkoholi tarvitamise tagajärjed Alkohoolsete toodete tarbimine diabeediga inimeste poolt võib põhjustada tõsiseid ja eluohtlikke tagajärgi.\nNeed fwy kaalulangus Hüpoglükeemiline kooma - keha seisund, milles suhkur on vähendatud kriitiliselt madalale tasemele.\nHüperglükeemia on seisund, mille korral glükoosisisaldus on normaalsest oluliselt kõrgem. Kooma võib areneda ka kõrge suhkrusisalduse korral.\nSuhkurtõve progresseerumine, mis annab endast kaugemas tulevikus tunda ja avaldub arenenud komplikatsioonide kujul nefropaatia, retinopaatia, polüneuropaatia, diabeetiline angiopaatia ja teised. Kõige sagedamini areneb pärast alkoholi tarvitamist hüpoglükeemia, kui insuliini või tablettide kogus osutus vajalikust suuremaks. Kui inimene jättis ilma esimestest sellise seisundi eelkäijatest värisemine, suurenenud higistamine, unisus, kõnehäiredsiis ei aita tavalised suupisted tal teadvuse taastamist.\nKasutatakse sellist meetodit nagu intravenoosne glükoos ja see võib vajada isegi haiglas viibimist. Video alkoholi mõjust inimese kehale: Glükeemia ja alkohol Et mõista, kas alkohol suurendab veresuhkrut, on vaja arvestada jookide koostisega, siseorganite reageerimisega alkoholi ja maiustuste tarbimisele ning ühtlasi teada süsivesikute ja etanooli koostoimimise protsessi omavahel. Kange alkohol Soolestikus imendub viiendik võetud etanoolist elundi seinte kaudu viivitamatult vereringesse.\nÜlejäänud osa seeditakse järk-järgult toiduga. Vereringest siseneb etanool maksa, kus see fermenteerub maksavalgu katalüsaatorite fwy kaalulangus toimel. Maks kui keha peamine filter püüab kiiresti vabaneda toksilisest etanoolist. Kogu elunditegevus on suunatud toksiini poolitamisele ja eemaldamisele. Sel juhul fwy kaalulangus hepatotsüüdid maksarakud paralleelseid kohustusi täielikult täitmast.\nEriti pärsitakse glükoneogeneesi glükoosi moodustumist fwy kaalulangus glükoosivarude - glükogeeni - moodustumist. Selle tõttu veresuhkru tase mitte ainult ei tõuse, vaid hakkab ka aktiivselt langema. Looduslikul kujul etüülalkoholil on hüpoglükeemiline toime. Seetõttu vähendavad kanged alkohoolsed joogid viin, viski, bränd vere glükoosisisaldust. Suhkru märkimisväärne vähenemine on tingitud etanooli ja hüpoglükeemiliste glükoosisisaldust langetavate tablettide või insuliini süstimise samaaegsest mõjust, mis on diabeetikute ravi lahutamatu osa.\nVastupidine olukord, see tähendab veresuhkru taseme tõus pärast kange alkoholi joomist, on seletatav selle eripäraga polüfagia kontrollimatult kõrge isu esilekutsumiseks. Hüperglükeemia areneb raskete suupistetega kõrge süsivesikute sisaldusega toitudest. Madala alkoholisisaldusega joogid Veresuhkru taseme tõus sõltub tarbitud toidu ja joogi glükeemilisest indeksist GI.\nGI on tavapärane väärtus, mis kajastab puhta glükoosi eraldumise kiirust toidust ja selle tungimist süsteemsesse vereringesse.\nVaatamata asjaolule, et õlu on madalaima kalorisisaldusega, muudab see teid rasva palju sagedamini. Miks see juhtub? Vastus küsimusele on siin mõnevõrra laiem. Miks õlu sind rasvaks teeb Tõenäoliselt on kõik kuulnud, et õlle pidevast kasutamisest saavad nad väga rasva. Hoolimata asjaolust, et tabel näitab õlle suhteliselt madalat kalorisisaldust, peate probleemist sügavamalt uurima.\nMida kõrgem on glükeemiline indeks, seda kiiremini toimub glükoosi imendumine imendumine veres ja hüperglükeemia. Madala alkoholisisaldusega jookides on GI mitu korda kõrgem kui viinal või konjakil. See on tingitud puhta glükoosi ja fruktoosi olemasolust toorainetes viinamarjad ja muud puuviljadsamuti suhkrule, mis on küpsemise ajal lisatud ja veini valmistamiseks veinijook, liköör jne.\nAlkohol kaalulangus: millist alkoholi saab dieediga juua\nNäiteks indekseeritakse šampanjat 50 ühikut, kuiva veini - 44 ühikut, kangendatud veini - fwy kaalulangus 35 ühikut. Need näitajad viitavad glükeemilise indeksi keskmistele väärtustele.\nMadala alkoholisisaldusega jookideks klassifitseeritud õlle glükeemiline indeks on ühikut. Lisaks on õllel kõrge energeetiline väärtus pooleliitrine kruus sisaldab umbes kcal ning joogi gaseeritud alus tagab etanooli kiirendatud tungimise vereringesse. Inimesele, kellel ei ole diabeeti, ei kahjustata madala alkoholisisalduse mõõdukat tarbimist.\nDiabeetikutel ja diabeedieelsetel patsientidel põhjustavad joogid, mille GI on üle 30 ühiku, hüperglükeemilise riski.


TAHAD OLLA PRODUKTIIVSEM? Need 9 hommikust harjumust aitavad sellele kaasa! | Naisteleht\nToimetas Andra Nõlvak, 7. juuli 2020, 16:48\nKes meist ei tahaks elada ideaalmaailmas ja ärgata igal hommikul energilise ja teotahtelisena? Palju on ilmselt veel ka neid, kes töötavad endiselt kodust. See võib tekitada olukorra, kus ärkamine jääb viimasele minutile, arvuti avatakse veel voodis silmi hõõrudes ja päev ei saagi korralikku algust.\nKõige raskem on tavaliselt hommikul ärkamine. Kes meist poleks äratuskella edasi lükanud ja põõnanud viimase (või isegi kriitiliselt viimase) hetkeni. Tegelikult muutuvad aga hommikud tõeliselt nauditavaks, kui loome endale rutiini ja harjumused.\nSiin on 9 harjumust, mille järgimine aitab sul hommikutest kõike võtta:\n1. Pane äratuskell varasemaks (või lihtsalt ära lükka seda edasi)\nLase oma kehal rahulikult ärgata, nautida kohvi ja teisi hommikuste tegemiste nimekirjas olevaid asju ning su päev muutub kohe rahulikumaks ja produktiivsemaks. Ütle hüvasti päevadele, mil tormasid hommikul kodus ringi ja viskasid selga esimesed ettejuhtuvad riided. Kui 30 minutit varem ärkamine ei tundu sulle võimalik, ärka alustuseks 10 minutit varem, järgmisel nädalal 20 ja lõpuks suudad ärgata pool tundi varem – see annab su hommikule tohutult juurde.\n2. Tekita mõnus kohvirutiin\nSelle asemel, et kulutada raha kohvitopsi kaasaostmisele tanklast või mõnest muust kohast, lihvi oma kohvivalmistamise oskused täiuslikuks. Osta koju maitsev kohvisiirup või otsi internetist mõni retsept, mis sulle ahvatlev tundub. Hea kohv ei pea tulema papptopsis ega maksma üle kolme euro.\n3. Söö päris hommikusööki\nTahame või ei, tuleb meil siiski tunnistada, et meie vanematel oli õigus. Lause „Hommikusöök on päeva kõige tähtsam söök“ võib olla tõsi. Toitev hommikusöök aitab sul olla energilisem ja sa snäkid vähem.\n4. Harjuta tänulikkust\nAlusta päeva tänutundega – olgu selleks päeviku täitmine (paljud inimesed kasutavad näiteks viie minuti päevikut, mille täitmiseks võtavad nad hommikul viis minutit), lühike meditatsioon või lihtsalt endale mõne asja nimetamine, mille eest sa tänulik oled.\n5. Pane selga riided, mis muudavad su õnnelikuks\nTahame seda tunnistada või mitte, tõde on see, et riietus on oluline osa enesetundest. Eriti kui töötame kodus. Kerge on jääda terveks päevaks pidžaamasse, aga tegelikult tuleks ka kodukontoris ennast veidi lille lüüa. See muudab päriselt mängu! Muidugi ei tule selga panna kontoririietust – pliiatsseeliku ja triiksärgi võid kappi jätta –, aga pane endale selga mõnusad lühikesed püksid ja lemmikpluus. Nii tunned ennast mugavalt ja enesekindlalt.\n6. Tee nimekiri asjadest, mis on vaja päeva jooksul ära teha\nSee tundub nii lihtne, aga asjade üleskirjutamine ja kohustuste prioritiseerimine aitab rajal püsida ja nii ei unusta sa midagi. Võta mõni minut selleks kohe, kui istud töölaua taha, ja pane ülesanded kirja. Kui see kuidagi kaasa aitab – osta selleks armas märkmik.\n7. Ära jäta hommikust näohooldust vahele\nOn väga oluline puhastada nägu ka hommikuti. Kuigi see võib tunduda mõttetu tegevus, koguneb tegelikult öösel magades näole mustust. See aitab sul ärgata, värskendab nägu ja aitab päeva mõnusalt alustada. Väike soovitus: energia saamiseks ja sära saavutamiseks kasuta igal hommikul C-vitamiini seerumit.\n8. Liiguta oma keha\nOn inimesi, kes teevad kohe hommikul trenni, ja inimesed, kes seda ei suuda. Kui kuulud nende teiste hulka, pole hullu. Küll aga aitab väike hommikune virgutus kaasa heale päevale. See paneb vere voolama, äratab su üles ja annab loodusliku energialaksu. Tee väike venitus või kiire jooga.\n9. Korrasta oma kodu\nMe ei räägi suurpuhastusest, aga väike hommikune koristus jätab stressile vähe ruumi ja korras keskkonnas on lihtsam lainele saada. Tee oma voodi ära, pese hommikused nõud, korrasta töölaud ja alusta päeva puhtalt.


1 TWD et CHF ᐈ Teisenda NT$1 Taiwani dollar sisse Šveitsi frank\n1 TWD et CHF\nTe olete konverteerinud 1 🇹🇼 Taiwani dollar et 🇨🇭 Šveitsi frank. Summa sõnades: üks (Taiwani dollar). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 1 TWD et CHF. Kui palju NT$1 Taiwani dollar et Šveitsi frank? — SFr.0.0324 CHF.Vaata tagasikäik CHF et TWD.Võibolla võite olla huvitatud TWD CHF Ajalooline diagramm, ja TWD CHF Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nTeisenda 1 Taiwani dollar et Šveitsi frank\nHindamise järgi: SFr.0.0324 CHF (0.000050)0.141%\nInverse: NT$30.879 TWD\nKas sa teadsid? Aasta tagasi, sellel päeval valuutakurss Taiwani dollar et Šveitsi frank oli: SFr.0.0321. Sellest alates on vahetuskurss kasvas aastaga 0.000250 CHF (0.779%).\n50 Taiwani dollar et Šveitsi frank100 Taiwani dollar et Šveitsi frank150 Taiwani dollar et Šveitsi frank200 Taiwani dollar et Šveitsi frank250 Taiwani dollar et Šveitsi frank500 Taiwani dollar et Šveitsi frank1000 Taiwani dollar et Šveitsi frank2000 Taiwani dollar et Šveitsi frank4000 Taiwani dollar et Šveitsi frank8000 Taiwani dollar et Šveitsi frank400 Poola zlott et USA dollar100 USA dollar et Poola zlott920000 USA dollar et Mehhiko peeso100 euro et Poola zlott0.1 euro et Poola zlott395 euro et Taani kroon0.0004 Ethereum et USA dollar7000 Rootsi kroon et euro1200 USA dollar et Kernalcoin800000 Armeenia dramm et Iraani riaal1 Bitcoin et USA dollar1 Cryptsy Points et Venemaa rubla100 Cryptsy Points et Venemaa rubla100 Rumeenia leu et Iraani riaal\nVahetuskursid uuendatud: Wed, 23 Oct 2019 20:40:01 +0000.


Enesejuhtimise rõõmud ja valud distantsõppejärgse tarkusena : Õpetajate Leht\n18. sept. 2020 Maria Erss Tallinna ülikooli õppekavateooria dotsent - Kommenteeri artiklit\nHaridusfoorumi kevadel tehtud uuringust selgus, et distantsõppe ajal olid noored väikeste lastega õpetajad lubamatult suure surve all.\nTeiseks tuli välja, et õppijate enesejuhtimisvõimekuses on suured kvalitatiivsed erinevused, mis nõuavad õpetajatelt ja lapsevanematelt teadlikult erisugust lähenemist.\nViimastel aastakümnetel on üle maailma toimunud nihe õpetamiselt õppimisele ning õpetajalt õppijale. See on toonud kaasa õppija vastutuse olulise kasvu oma haridustee ja tuleviku kujundamise eest, mida nimetatakse kord enesejuhtivuseks, kord agentsuseks. Või nii vähemalt väidetakse retoorikas (vt näiteks majanduskoostöö ja arenguorganisatsiooni memorandumit „Hariduse ja oskuste tulevik 2030“). Õppimine, eriti elukestev õppimine on saamas iga eluetapi loomulikuks osaks, mis viitab sellele, et inimene, nagu ka Tallinna linn, ei saa kunagi valmis: ükskõik kui palju teadmisi ja oskusi ta elu jooksul omandab, alati on vaja midagi juurde õppida, et kohaneda muutunud oludega. Seega võib õppimist käsitada kui kohanemismehhanismi (vt Ruus, 2018).\nSamas heidavad õppimise retoorika kriitikud nagu näiteks hollandi haridusteadlane Gert Biesta sellisele õppimist rõhutavale hariduskäsitusele (ingl learnification of education) ette seda, et kui peatähelepanu läheb psühholoogilisele õppimise protsessile, siis nihkub tagaplaanile õppimise ja hariduse laiem eesmärk, ehk mida on vaja õppida ja milleks. Kui haridusarutelu keskendub üksnes õppimise tõhususe teemale, siis jääb kõrvale hariduse sotsiaalne, poliitiline ja kultuuriline aspekt (Wood, 2015). Mis saab aga sel juhul õppijate võimekusest ise oma eluteed kujundada? Ta satub võta või jäta valiku ette: kas kujuneda võtmepädevuste ja tulevikuoskustega edukaks õppijaks või selle poole mitte püüeldagi (Hobsoni valik ).\nViimase aasta koroonapandeemia ajal sunnitud distantsõppele üleminek testis kahtlemata nii õppijate, õpetajate kui ka lastevanemate enesejuhtimisvõimet võtme- ehk tulevikupädevuste kontekstis. Järgnevalt lühike ülevaade kevadise distantsõppe viimasel nädalal, 12.‒18. mail, Eesti haridusfoorumi tehtud uuringust, mille eesmärk oli veebiküsitluse abil koguda veel värskeid muljeid eriolukorra ajal toimunud hariduseksperimendist kõikide kooliastmete õppijate, lastevanemate ja õpetajate hulgas. Küsimustik oli kättesaadav Eesti haridusfoorumi Facebooki-lehe kaudu, mida levitati lumepalli meetodil, ning sellele vastas üle ootuste suur arv õpilasi (672), lastevanemaid (513) ja õpetajaid (335) üle kogu Eesti. Kõige aktiivsemad vastajad olid põhikooli- ja gümnaasiumiõpilased ja algkooli- ja põhikooliõpetajad ning lastevanemad. Kutse- ja kõrgharidusega seotud vastajaid oli vähe.\nKüsisime kõigi osapoolte kogemuse kohta, kuidas tuli välja õppijate enesejuhitud õppimine, milliseid õppetunde saadi, kuidas oli õpe korraldatud, kuidas mõjus eriolukorras õppimine tervisele ja sotsiaalsetele suhetele ning millise abi toel (sh tehnoloogiate toel) olukorraga toime tuldi. Ilmselt mitte kuigi üllatuslikult andsid õppijad ja lapsevanemad oma kogemusele positiivsemaid hinnanguid kui õpetajad. Üle poole õpilastest (64%) ja lastevanematest (59%) leidis, et distantsõpe tuli hästi või väga hästi välja või kohaneti sellega edukalt pärast esialgseid raskusi, samas kui õpetajatest andis samaväärseid hinnanguid vaid 46%. Distantsõppele andsid kõrgemaid hinnanguid vanemad õpilased. Lausa 47% 17‒19 -aastastest õppuritest leidis, et distantsõpe oli parem kui tavaõpe. Samas leidis 22% lastevanematest, kelleks olid valdavalt nooremate laste emad, et pidi lapsi väga palju aitama ning seejuures tekkis parem arusaamine, mida õpetajatöö endast kujutab: „… oma töö tuli ikka esialgu täitsa kõrvale jätta ja pühenduda 100 protsenti lastele! Jaa, õpetamine on väga-väga raske töö, eriti veel enda laste …“\nNoortel õpetajatel oli kõige raskem\nÕpetajatele tähendas distantsõppega kohanemine välgukiirusel uute digioskuste omandamist, kohati ebanormaalseks paisunud ülekoormust, distantsõppeks sobivate ülesannete leidmist ja nõrkade õpilaste aitamist. Eriti keeruline oli õpetajatel, kellel olid endal kodus väiksed või kooliealised lapsed, sest korraga mitmes rollis olemine tähendas tihti tööd uneaja arvelt. Seega oli just noorema vanusegrupi (alla 40-aastaste) õpetajate stress kõige suurem. Õpetajate sõnul oli distantsõppes keeruline õpilaste motivatsiooni hoida ning pidev elektrooniliste kanalite kaudu suhtlemine ning stressis ja nõudlike vanemate küsimustele ning kommentaaridele vastamine oli väsitav. Muret valmistas ka inimliku kontakti puudus ning tehnilised probleemid interneti ja arvutiga, aga ka tervisemured. Ülemäärane arvutikasutus põhjustas noorematele õpetajatele liikumatusest tingitud vaevusi, nagu kehakaalu tõus ning vanematele õpetajatele pea-, silma- ja seljavalusid. Samas ütlesid paljud õpetajad, et närvid puhkasid mürast ja distsipliiniprobleemid peaaegu puudusid, kui mitte arvestada vanemate õpilaste spikerdamist ja mõne õpilase eemalehoidmist distantsõppest.\nÕpetajad arendasid endas kõige rohkem digioskusi ning enesejuhtimisoskusi, nagu ajaplaneerimist ja distantsõppe tingimustes õppetöö korraldamist, mis nõudis ka oma suhtlemisoskuste lihvimist ning kannatlikkust. Seejuures eristusid õpetajad, kes arvasid, et distantsõppe vältel oli oluline õpilastele väga täpseid juhtnööre anda ja õppeprotsessi kogu aeg kontrollida, ning need, kes pidasid vajalikuks anda õppijatele rohkem vabadust ise oma aja ja õppimisviisi üle otsustada, et toetada õppijate enesejuhtimisoskuste arengut ja vastutuse võtmist oma õppimise eest. Lõpuks taandub enesejuhtimisoskuste arendamine usaldusele: kas õpetajad usuvad, et õppijaid ja nende vanemaid saab usaldada või mitte, kuigi õppijate valmidus vastutuse võtmiseks erineb. Ilmselgelt olid parema enesejuhtimisoskusega õppijad motiveeritumad ja edukamad kui need, kellel oli raskusi iseseisvalt ülesannetest arusaamisega, tööjuhendite lugemisega, oma aja planeerimise või tähelepanuvõimega.\nNii õpetajate, õppijate kui ka lastevanemate hinnangul saadi distantsõppega paremini hakkama suurtes linnakoolides võrreldes väikeste maakoolidega, kus kogeti rohkem probleeme kehva internetiühenduse, digivahendite ja haridustehnoloogide ja muude tugisüsteemide nappusega. Suured linnakoolid olid digiõppeks rohkem valmis, mis tõstatab teravalt regionaalsete erinevuste ja ebavõrdsuse küsimuse. Digiõpe polariseeris nii õpetajaid, õppijaid kui ka kodusid, sest loomulikult saadi paremini hakkama seal, kus olid olemas ressursid, eelnev kogemus digiplatvormide ja -vahenditega ning kodude toetus.\nMida on meil distantsõppest õppida?\nKõigepealt seda, et peame oma õpetajaid rohkem hoidma ja mõtlema, kuidas nende töökoormust vähendada. Eriti tuleb tähelepanu pöörata noorte, lastega õpetajate toetamisele, kes peavad tihti valima töö ja laste vahel. Ilma toimiva lastehoiu süsteemita ja/või koormuse vähendamiseta ei saa korraga olla täiskohaga lapsevanem ja õpetaja, ilma et see tervisele hakkaks.\nTeiseks vajavad erineva enesejuhtivuse võimekuse ja oskusega õpilased erisugust pedagoogilist lähenemist. Haridusfoorumi uuringu põhjal eristus õppijate hulgas tervelt neli enesejuhtimise tüüpi.\nIseseisvalt eesmärke püstitav loominguline enesejuhtimine (umbes ¼ vastanutest).\nEtteantud eesmärke ja reegleid järgiv, teatud raamides edukas enesejuhtimine (kõige enam levinud tüüp).\nVälist tuge vajav, välja kujunemata enesejuhtimine (iseloomulik noorematele ja HEV-õpilastele, aga esineb ka kuni ¼ põhikooliõpilastel ja 1/5 gümnasistidel).\nPuuduv, pärsitud enesejuhtimine, negativistlik, alatähtsustav suhtumine õppimisse (igas kümnes õpilane, vihane vastuseis õppimisele, radarilt kadumine, motivatsiooni ja õpioskuste puudus).\nEhkki vanemate õppijate enesejuhtimisoskus oli parem, leidus ikkagi ka gümnaasiumiõpilaste hulgas viiendik neid, kel on raske end iseseisvalt motiveerida ning oma õppimist planeerida.Siit saame järeldada, et enesejuhtimist teatud raamides tuleb hakata harjutama juba lasteaiast ja algklassidest, et kooli lõpuks kõik sellega enam-vähem hakkama saaksid.\nKahjuks eristus veel üks rühm õpilasi – trotslikud õpilased, kes vastandavad ennast koolile. Just viimase trotsliku grupi puhul tuleb ehk enam tähelepanu pöörata mitte lihtsalt õppimistehnikate omandamisele, vaid ka aruteludele hariduse eesmärkidest ning nende põhjendustest, milles ka õppijatel oleks võimalik kaasa rääkida. Ehk peaksime pelgalt õppimise ja õpioskuste tähtsustamiselt tagasi pöörduma hariduse ja kasvatuse tähtsustamisele ning sisukatele individuaalse tähenduse otsingutele õpingutes?\nWood, A. (2015) What are schools for? An interview with Gert Biesta on the learnification of school buildings and education. Architecture and Education. May, 24. https://architectureandeducation.org/2015/05/24/what-are-schools-for-gert-biesta-on-the-learnification-of-school-buildings-and-education/\nRuus, V.-R. (2018). Paradigmavahetuse võimalikkusest kasvatusteadustes. Akadeemia, nr 3, 399‒430.\nOECD (2018). The future of education and skills. Education 2030. The future we want. https://www.oecd.org/education/2030-project/about/documents/E2030%20Position%20Paper%20(05.04.2018).pdf\n Thomas Hobson (1544–1631) oli Londoni renditalli pidaja, kes pakkus klientidele valikut, kas võtta uksele lähim hobune või mitte ühtegi hobust.\n Eesotsas Marju Lauristini, Krista Loogma, Maria Erssi, Ene-Mall Vernik-Tuubeli ja Ene-Silvia Sarvega, kelle kokkuvõtet uuringust võib lugeda Eesti haridusfoorumi kodulehel pealkirja “Pilooturing: õpilaste, õpetajate ja lastevanemate toimetulek koroonakriisi aegses kaugõppes” all.


Kogemus-elamus Saku Ekstreemjooksult! | Liigume\nKogemus-elamus Saku Ekstreemjooksult!\nHelena Roosaar, 8. mai 2018 09:00\nLaupäeval toimus teist aastat järjest Saku Ekstreemjooks, mis oli ühtlasi Eesti karikasarja teine osavõistlus. Tegemist on murdmaajooksuvõistlusega, mida ilmestavad mitmed looduslikud ja tehislikud takistused.\nEelmine aasta oli ainult lühivõistlus koos noortejooksuga, kuid see aasta oli põhijooksuks hoopiski 11 km rada. Mul oli eelmise aasta lühike rada selgelt meeles ja seepärast olin äärmiselt mures, kuna olin end kirja pannud tänavu pikale ringile. See tundus hullumeelsus, sest eelmine aasta oli võistlus hooaja lõpupoole ka, aga seekord hooaja alguses. Minu jaoks suur vahe, sest mul kipub ikka nii olema, et hooaja lõpuks olen paremas vormis kui kevadel. Aga kuskil sisimas oli soov end proovile panna ja mitte lühikesele 6 km rajale minna.\nTeadsin ette, et tuleb ületada veetakistusi, ronida üle piirete, roomata ja hüpata, aga iga päev ju selliseid asju ei tee ja mure oli suur, kas saan kõigi takistustega hakkama. Päris ruttu tuli välja, et takistused ei olnud see aasta probleem minu jaoks - läbisin neid üsna kiiresti ja nutikalt, aga raskust valmistas pigem maastikujooks. Kuidas alustada üht 11 km pikkust takistusjooksu - 300 m pärast starti käia kõhuli esimese puujuurika otsa? Mõeldud - tehtud! Edasi pidi tähelepanelik olema mudaste kaldaääristega ja pehme heinamaaga, mida katsid „pokud“.\nTeisel ringil oli eriti tunda, et kuskil minu ees on teisi osalejaid, sest maapind muutus pudrumaks ning jalajäljed sügavamaks. Olen ennegi rasketel võistlustel käinud - poolmaratoni jooksnud ja Xdreamil osalenud, aga kui poolmaratonil sa sead oma hingamise paika ja saavutad mingi jooksurütmi ning Xdreamil jälle vahelduvad sul tegevused jooks – ratas – kanuu – batoonipaus, siis laupäevane jooks oli kahtlemata raskeim, kus olen osalenud. Pulss on kõrge ja hingamine hakitud, sest sul pole eriti aega taastuda - midagi toimub kogu aeg - kas sa ronid, sulberdad või mõõdad tõuse või rühid mööda mülkaid - ei ole võimalik tekitada stabiilsust, sa lihtsalt ründad kogu aeg takistusi.\nSeekord oli mõnusam rada kui eelmine aasta - vaid veidi oli muudetud raja kulgemist ning ka takistusi endid, kuid rada tundus olema palju paremas kooskõlas ning vonkles kuidagi loomulikumalt. Eriti meeldis mulle, et kasutati rohkem ära loodust ennast - kraave ja ojakesi. Minule on alati veetakistused ekstreemsed - kuna olen lühike, siis on nii mõnigi ületus minu jaoks ärevust tekitav eriti kui vesi on tume kui öö. Laupäeval oli väga soe ilm. Olin pannud kätte kindad takistuste jaoks ja samuti on see aasta osalejanumber peapaela näol - seetõttu alguses oli nii palav - isegi pärast esimesi veetakistusi, kuid kuskil 4-5 km juures ja teisel ringil siis enne lõppu oli vaja roomata läbi kahe truubi. Kuna kraavides ja ojades oli vesi olnud talutava temperatuuriga - kõik see soe päike eks ole, siis sukeldusin truupi ka üsna enesekindlalt - vesi loksus mulle hoolega puusade ja kõhuni ja oh sa ropp sõna selle jäisus tõmbas mul korraks hinge kinni. Truubis oli säilinud ideaalselt karge vesi.\nPärast seda ei olnud enam palavusega probleeme, väga normaalne oli. Kindad olid siiski hea otsus - ei olnud mul kuskil libe ega pidanud ma pelgama, mis lebab kraavide ja truupide põhjas. Sellistel võistlustel pole aega kaua mõelda ega pole ka mõtet asjatult riskida. Tuleb tegutseda ja kalkuleerida kiirelt. Saa saad märjaks ja poriseks ja võid saada haiget. Ei ole mõtet jääda ennast puhtaks pühkima või jääda uurima kas põlved said kriimud, tuleb edasi joosta. Muidugi kui juhtub midagi tõsisemat või enesetunne halveneb siis peaks pöörduma rajal olevate abiliste poole. Raja lõpuks olid mu jalad põhiliselt heinapallidest üsna kraabitud, kuskil käeseljalt jooksis ka punane kriips ning sain ka lahingumärgi - tumelilla sinika käele, aga see käib asja juurde.\nEnesetunne on väga hea - olen enda üle väga uhke - läbisin midagi, mis tundus mu jaoks läbimatu. Mida oligi vaja - energiapuudus on olnud suur ja kooliga seoses õppimist väga palju ja tundsin, et langesin kuhugi kurvameelsuse ja allaandmise urgu, aga see jooks meenutas mulle, et me ise oleme enda kõige suuremad takistused, mitte heinapallid, plangud, muda, võrgud, autokummid. Ja me oleme võimelised endid ka ületama, lihtsalt anna endale võimalus.\nMinu poisid oli ka väga tublid - Kaur ja Tarmo mõlemad oma vanuse klassi kolmandad, üldarvestuses viiendad. Tarmo kvalifitseerus selle kohaga ka Taani OCR Euroopa meistrivõistlustele.


Kurtna Sündmuskeskus - Ideed: sünnipäev, firmapidu, seminar\nAadress: Keskuse tee 12, Kurtna, Harjumaa\nII korrusel 7 tuba 20-ne magamiskohaga\nkeldris saun koos eesruumiga ja vabaajaruum koos piljardi, koroona ja noolemänguga\nasub Kurtna paisjärve ääres.\nsobib väiksemate sündmust korraldamiseks.\nKama või kilu, tatrasushi või vegan verivorstid, lõkkel küpsetatud viinerid või vahukommid - kükitavast mannaterast kuni vardasse aetud notsuni leidub tuhandeid võrratuid maitseid. Ühes Catering Expert'i ja Carmen Catering'iga täidame kõikide gurmaanide toitlustussoovid ja kihutame külalised maitsenaudingute paradiisi.\nPeokoht Majutus Toitlustamine Seminariruum Catering\nLisainfo: Arhitekt Valve Pormeistri loodud ja 1966. aastal valminud Kurtna linnukasvatuse katsejaama peahoone on tänapäeval paljuski sama, mis oli aastakümneid tagasi. Hoone on muinsuskaitse all, tänu millele on säilinud retrolik arhitektuur. Võimalus valida peamaja ja väiksemale seltskonnale mõeldud Järvemaja vahel.\nLisainfo: Majas on 40 ööbimiskohta + 4 lisavoodit vajadusel.\nLisainfo: Ühes Catering Expert'i ja Carmen Catering'iga täidame kõikide gurmaanide toitlustussoovid ja kihutame külalised maitsenaudingute paradiisi.\nLisainfo: I korrusel on 250m² saali mahutab teatristiilis 150 inimest. Olemas helitehnika, data, ekraan, wifi, tasuta parkimine.


3 Responses to “Pähh”\n22. December 2010 at 14:43\nEi ole vaja ennast nii ribadeks võlgadesse laenata, et pärast ei jää raha isegi telefoni arve maksmiseks ja pärast hädaldama kui raske koguaeg on.. Oma maja või mitte, elama peab ka millegi eest ja lastele süüa ostma\nHih. Ma ei saagi nüüd päris täpselt aru, on see provokatsiooni mõttes kirjutatud või kellegi kuldne "konstruktiivne" kriitika. Tundub ikka esimene olevat, seega ma rohkem ei kommenteeri ;)\n22. December 2010 at 18:27\nSee vist see vana provokaator, kes nädal tagasi ka sõna võttis. Aga vaata kui usinasti ta su blogi loeb :)\nJu inimesel endal ei suju praegu elus kõik nii hästi, sellepärast ta püüab teiste elu ära korraldada.\nIgal juhul oli väga naljakas lugeda, et ta arvab, et istute kodus, lastel süüa pole jne jne. Sain lihtsalt südamest naerda.\nMiks ükski ilus päev ei võiks ka ilusalt lõppeda? Internetireformist


Kommentaarid - Endise kolleegi sõnul mürgitati Venemaal aeglaselt Briti energiafirma BP juhti - DELFI\nEndise kolleegi sõnul mürgitati Venemaal aeglaselt Briti energiafirma BP juhti - kommentaare 1-5\nDragdilleri süü ilmselt.\nKas see Dragdiller on Putini KGB varjunimi või?\nvähjasõrg ja veskilaba võivad selle peale mürki võtta, et kedagi pole mürgitatud.\nVene äri eripära. Loodetavasti junkur ka maitseb püha söömaaega.\nÄkki juba maitseski, seetõttu kokka kiidabki. Piisas praest, magustoitust hoidub...\nAga ikkagi Päevaleht ja Delfi, miks ei ole artiklit Junkeri ja Putini suurest sõprusest? Isegi Vikerraadio uudistes rääkis sellest pikalt...\nEile oli juba delfis olemas\nOn jah, kui hästi pikalt välisuudiste ajaloos kaevata... samas mitu päeva vanemad uudised on sellest eespool... ei tea miks küll?\nIlmselgelt on see niiiiiii vähetähtis uudis, et meie suure liidu juht on meie suurima vaenlase despoodist diktaatoriga suur sõber...\nPoloonium ja novitšokk on vene köögi eripära.


Naisena sündinud ja... » 11\nEgle ja Astra jõudsid mere äärde.\nMeri oli ootamatult sügiseseks pööranud. Tegi valgeid lambaid ja vinget tuult. Tüdrukud puhkisid mõnust. Kusagil mujal ei ole taevas nii madal ja käegakatsutav kui siin. Kihilised tugevad pilved siinsamas, kohe-kohe võib mõnele neist lausa peale astuda.\n“Ma’i saaks küll ilmaski mereta elada,” tunnistas Egle korraga. See tuli ehmatavalt puhtast südamest. Väljendas liigagi täpselt Astra enese tunnet. Kes mere ääres tehtud ja haritud – elik harimata jäänud – vooruslik või patune, jääb igal juhul merele.\nVõi ei jää.\nOn see vananedes tuimaks muutumine või endast suuremaks arenemine? Kui Eero surma sai, oleksin võinud mere äärde tagasi kobida. Mul poleks enam vaja olnud valida sisemaiseid tippametniku platse, mis mind keset mandrit abielus olla laseksid. Aga ma ei kobinud kuhugi. Veensin ennast, et inimese eluliselt oluline mull ja olemuslik osadus on täpselt seal, kus ta ise on. Et minu meri elab minuga koos kasvõi keset Siberit.\nVeensin – aga tegelikult olin vist siiski tuimaks degenereerunud, mitte saatusest ja endast suuremaks arenenud. Könnitasin keset kuiva maad, märkamata, et olen ise ära kuivanud. Igas mõttes.\nMis kuradi sisemine meri ja kohanemisvõime kui intelligentsuse tunnus?! Ma olen lihtsalt laisk ja lodev. Enda suhtes. Salaja. Välispidiselt küll tubli ja kohusetundlik, ettevõtlik ja hoogne – aga iseennast puudutava korraldamise ja mööbeldamise asjus küll täiega ja absoluutselt alla ja maha käinud. Siia ma kärvan. Sest mind pole merele vaja. Mind pole mu mereäärsele armastusele vaja. Ja mul ükskõik. Homme olen veel kilo raskem. Piirkonniti. Kanniti. Ja ei mingit igal juhul merele jäämist. Löts!\n“Mõtle ikka, kui ma oma uue kuti juurde läheksin, ei pakiks keegi mulle juppigi va merd kaasa ju,” jõudis Egle korraga otsusele, et selle mehe kannul ta ühtegi Ardusse ega pordusse ei koli. “Olgu see siin nii sitane ja täiskustud kui tahes – ikkagi meri!”\nVeel poole aasta eest naernuks Astragi välja igaühe, kes ennustanuks rannapiiga minekut mandrimehele. Nüüd oli Eero tulevase koduga Suure Vee üles kaalunud. Naiselikul mõtlemisel on hea omadus kuuletuda uutele argumentidele, kui tunded on küllalt tugevad.\nJa intelligentsi tunnus on kohanemisvõime.\n“Ai ma’i tea. Mis siin ikka ajusid keppida,” lõpetas Egle oma jutu ja Astra mõtted. “Oleks ju tõesti vaja ise rahasid teenima hakata. Kaua ma virelen.”\nEgle oli tahtnud lapsena saada kunstnikuks, näitlejaks, baaridaamiks, ärikaks.\nKosmonaudiks kindlasti ka.\n“Olin ikka nikastanud, et ehituse peale läksin. Nii kui mina paar rida ladusin, oli plika haige või ma ise maas kui kirjamark. Jopakolla, kaua nadki inimesi mängisid ja mulle kuude viisi ilma eest plekkisid. Tööraamatu keerasid küll persse,” Egle viilis pargipingil küüsi. “Praegusel ajal oleks ropult palju teha. Võiks mallisärke joonistada. Või postkaartisid nikerdada. Kuule, kust ma pintsleid saaks, ma hakkaks kohe…”\n“Ma andsin teile, proua, kõik oma pintslid juba ära!”\n“Nonoh, ma küll põle saand!”\nAstra ei teinud sellest probleemi, et Egle midagi jälle alustada otsustas. Ega sellestki, et tema teenena miski jälle kaotsis ja teene unustatud oli.\nTüdrukud ajasid end pingilt üles.\n“Oeh, mu ahter on nii raske,” kurtis Astra kambamehelikult.\n“Näha küll veel midagi pole,” mõõtis Egle. “Eks sa muidugi pead nüüd kõvasti liikuma. Kõige hullemad on viimased kuud. Ma olin siis küll jõle hakkamist täis. Tapeetisin seinu ning. Mis neist seintest nüüd saand on… Äh! Sandra on ju ka õudne rahmeldis saand. Aga vot sa seda mu naabrimaja paksu sõbrannet tead, onju? Kui see oma ise-tehtud last ootas, istus lõpuks ainult ühtes paikas maas, kommikott jalge vahel. Jäigi läsuks. Ise rääkis, et sünnitamise ajal old kaks sanitari kõhu peal istund, mitte ühtki lihast, millega punnitada, pole rasva sees old. Ai, puts!”\nEgle komistas rannaalleel.\n“Raisk, lõhu veel kingad laiali!”\nAstra tunnistas Egle jalavarje. Tegemist oli ikka samade krellide kingadega, mis sõbratar kaheksandas klassis sai.\nRannabaaris valgustas või varjutas linnakese kaunitaride – baaripidaja Signe ja külastaja Egle – nägusid äratundmine. Egle istus sõnaahtralt. Nagu Astra avastas, püüdis kramplikult olla – oh nalja – daam!\nBaaridaam Signe ja Astra lobisesid reipalt. Astra oli juba kuu aega õhtuti siin tööl olnud. Et pulmadeks ja oma kodu rajamiseks raha teenida. Päeval ülikooli praktikum, õhtul baari köögis. Ise rase. Ja vanemad vihaselt kimbatuses: miks su tulevane sinu eest nii palju ei hoolitse, et sa rasedana kahe-kolme koha peal rügama ei peaks?\nRahu tema põrmule – aga tegelikult polnud Eero olemuses see mehelik hoolitsemise oskus põrmugi puudu. Mina ei lasknud sellel avalduda. Sest minul oli vaja märter olla – kuivõrd ma vale mehega abiellusin, ei väsi ma meenutamast. Abielluda oli vaja, et emaks saada. Aga abiellunult tundus õigem kannatada ja tallatud olla kui õnnelikuks saada.\nMa ei lasknud oma lootusetu ja paradoksaalse truuduse kurve läbides ka Eerol õnnelikuks saada.\nNeil kordadel, kui ta ei murdnud laisa hundina kodu lähedalt ega põrutanud mõnd järjekordset sõbra naist või minu sõbrannat, armus ta alati üht teatud tüüpi naistesse. Ju mõni selline olekski ta tegelikult õnnelikuks teinud – kui mina tal jalus poleks võimutsenud. See teatud tüüp oli kõhn ja armetu, kahvatu ja hädine Twiggy-sort. Nooruke – ja alaarenenud, alamõõduline, ebaküps. Niisugune lapsnaiste liik, kes kindlasti temasuguse vägeva isase peale alt üles vaatas, sõltus, imetles ja andus. Mõni neist äbarikest oli juuksur, mõni ettekandja, mõni mitte keegi. Nad olid kahkjalt hele hallid. Ma ei tea ise ka, mida ma selle väljendiga silmas pean. Tunnet. Kahvatud ja kaamed, kõik ühte nägu – suured läbipaistvad vesised silmad ning näojooned, mis iial meelde ei jää, sest neid ei ole.\nMõne sellise olendi hooldamine ja ülal pidamine, toitmine ja katmine oleks tolle ilueedist hobusemehe arvatavasti õnnelikuks teinud. Ja see kalbe kõrend oleks ilmselt õnnelik olnud. Mina ei lasknud.\nKuidas ma oleksin saanud oma harituse ja edukuse otsast mingi arengupeetusega alamõõdulise kummituse ees taanduda, eks ole.\nSamas läheb üks nendest sootutest-eatutest tontidest tänini kõrvuni punaseks, kui teda tänaval kohtan. Mis tähendab, et tema sees on siiski mingi kogus verd olemas – ehkki väljastpoolt vaadates seda ei usuks. Eero oli siis juba edukas ja tuntud treener ja sportlane, tegija ja nägija, kui see olevus oli alles üliõpilane. Traatjalgne, peenikeste siniste värisevate sõrmedega. Ta oli just välismaal tudengivahetuses käinud ja sealt narkomaanina tagasi tulnud. Ma ei tea, kas ta süstis või nuusutas, tabletitas või mida kuradit ta tegi, aga pilves ta suurema osa ajast oli.\nPondunud nägu, silmad nagu tõllarattad. Kõhn ja sinine ja kohutavalt kole. Kolekolekole!\nAga äratas Eeros kaastunde ja hoolitsemistarbe, mida mina kunagi rakendada ei lasknud. Ja nii läks mu tütre isa igal hommikul mitte talli ega tööle, vaid endast kümme aastat noorema narkari juurde. Kaasas toidukott ja pikk pai. Toitis ja keppis teda. Vaheldumisi.\nMina teadsin. Ja mis ma teha sain?\nRohkem tööd! Karjääri! Ja ma sain rahul ning õnnelik olla, et sellisel määral kannatamine, nagu narkomaanist armukeseräbal põhjustas, hoidis mind eriti klaarilt ja kindlalt Kedrikule truuna.\nKui mulle räägiti, et Eero tavatseb puuviljade ja kookide, söökide ja jõujookidega äärelinna väikese narkari juurde käia, ütlesin, et mina saadan neid sööke-jooke. Kui mulle öeldi, et nüüd on see narkarinarts rase, olin veendunud, et see on Eero laps. Tegelikult vist ei olnud – oli sama inetu, jämedate pondunud näojoontega, nagu ta ema. Õigemini on praegugi. Aga mis minul asja mingite kirvetöiste näojoontega ämblik-inimestega?\nMu abielu rikastanud tülgas niru sai arvukate arstide, psühholoogide ja hingehoidjate abiga narkomaaniast üle. Lõpetas ülikooli. Abiellus. Läks lahku. Sai järgmise mehega veel ühe lapse. Elas ikka sealsamas agulis ja ajas mingit mutantbioloogia jura, olles ise kõige mutandim kõigist maailma mutantidest. Lendas vaatamata sellele, et ta enam otseselt nõela otsas ei kõõlunud, ühest deprekast ja mõõnast teise. Lasi üha uutel headel inimestel ennast hooldada.\nJa nii elaski! Elab tänini.\nKui ma oleksin tookord Eero vabaks andnud ja kasvõi jõuga oma mugavast rüpest nonde kondiste ja haigelt keemiliste kintsude vahele saatnud – ehk oleks mees siis elus ja rõõmus. Rakendanuks oma küündimatut ja väärastunud isainstinkti. Mida ta oma ainsa lapse – kui see narkari oma ka mitte tema oma pole – suhtes kanaliseeritud ei saanud. Oleks-poleks.\nNüüd kooberdavad need kidurad koivad endiselt mulle tänaval vastu, nagu elav süüdistus. Miks sa seda jumalikku meest mulle ei andnud, tädi?! Oi, ma olen su ees endiselt nii süüdi – punastan nii, et terve tänav helendab. Et sa aegade lõpuni sellest vabaks ei saaks, et sinu mees käis mind kargamas, sest mul oli midagi sellist, mida sul polnud – ja et sa tolle lõpuni põeksid, et mulle sobivat täkku päriseks mu narkootilistele lätetele ei lasknud.\nMa tahaksin, et oleksin vaba nii surnud Eerost kui tema jälkidest Lolita-armundedest. Kaks konti ja kusehais. Öäk! Öäk!\nMa tahaksin elada vaikses töökas tsölibaadis, hinges Kedrikule kuuludes, Kedrikut umbes kord aastas kohates ja temaga praktilistel teemadel sundimatult lobisedes… Aga need kahejalgsed sõltuvushaigused, paistes tõvenäod jälitavad mind tänavapildis.\nOi, kui palju kirglikke sõnu!\nNende sõnade pärast ma näiteks kirjanikuks saada ei saagi. Ega saagi saama. Kui kombekas ja raamistatud ametnik arvutikaksinduses lajatama kukub, ei ole tema tulisel sõnavoolul otsa ega äärt. See uputab ja lämmatab. Tõsi jah, enne valla pääsemist uputab ja lämmatab see ju ametniku sisemina. Siis purskab klaviatuurile – ja niisugused pursked kirjanikuks ei tee.\nVaadake, kuidas kirjutab prantslanna Anna Gavalda. Väheste täpsete sõnadega. Noobli elegantsiga. Vaheda huumorimeelega. Selles pole mitte midagi sarnastki selle täistallaga, brutaalse ja tuima stiiliga, mida viljelevad siin meie Kivirähad. Meie tuhmi sõnavara, lameda naljasoone ja kulunud teemaderingiga joodikkirjanikud on nagu verbaalsed Eesti-versus-Jõekaldad – lohutusauhinnad. Treialid sellest formaadist, mis peab keskmisi ja alla keskmise mannetuid tavalisi inimesi lohutama. Näe, kuidas kõhukad ja inetud, keskpärased ja andetud mehed võidavad ja sõidavad! Sellised andetud tötskääbikud kujunevad mingil mugavdunud kokkuleppel rahvakirjanikeks ning arvatakse, et just minusugused päratu persega nelikümmend pluss tädid armastavad neid. Ja nende käibefraasidest kokku klopsitud kohmakaid tekste. Ei armasta, kurat küll! Ma jälestan neid rohmakaid-maitsetuid pläminaid. Ma armastan Anna Gavalda suguseid õhulisi ja maitsvaid kirjutajaid – nõudlikke ja gurmee valda kuuluvaid.\nEhkki ka Gavalda võib mu lapiti lukku lüüa. Võin ühel hetkel kogu südamest naerda röökida – arvaku üha mu juures viivlev Kedrik sellisest üksinda hirnumisest, mida iganes – ja samas ahastusse sattuda, kui prantslanna huumor hakkab mu konnasilmadel steppima. Tikk-kontsadega. Näe, sõidab kaks poisilooskamit eduka isa Jaguariga pittu – ja paneb tagasiteel metsseaga kokku. Limol tatt masendavalt viltu. Surnuks peetud metssiga tõstetakse autosse, et sellest matsust mingitki kasu saada. Aga siga tuleb teadvusele ja lammutab Jaguari sisemuse. Viimase lihvi annab päästeteenistus, kes sea autos sees maha laseb – mingi riistaga, mis pihustab ta sinna laiali. Kusjuures edukas papa, kelle limo sees selline košmaar tuure kogub, kandideerib ja propageerib. Rohelist ilmavaadet. Seatükid keset golfikeppe…\nEt miks ma sellise õuduse üle ei naera? Sest sellelaadne asi on ka mu enesega juhtunud. On nii põhjalikult juhtunud, et ma ei naera sedasorti naljade üle iial enam. Imelik, et ma üldse naeran.\nAnna Gavalda ei saa oma lugusid kirjutades mõelda iga tädi peale, keda tema naljad nutma ajavad. Aga just siis, kui mina oma elu olulisimale ametikohale kandideerisin, laadis mu tütar oma pilves sõbrad üheksakesi minu autosse ja pani põllul kolm tiiru üle katuse. Üle kartulivõtjate. Kujutate ette, jah? Kaks kartulivõtjat sai surma. Üks mu tütre sõpradest on ratastoolis. Ja mu tütar… Sellest ei taha ma endiselt rääkida. Tsurr.\nKui Signe nende lauast korraks uusi tulijaid teenindama lahkus, sosistas Egle, käsi kombekalt süles hoides: “Kas sa tead, et Signe oli omal ajal linna peal tuntud lits!?”\nKui Egle mõne aja pärast oma kortsus seelikut kirudes tõusis ja Astra ees suurilmadaamilikult välja purjetas, sosistas Signe Astrale: “Kas sa tead, et Egle on linna peal tuntud lits.”\nÜks oli, teine on? Endine ja praegune? Kaadrivahetus ja edasi antud teatepulk siis või?\nAstra järgnes litsidest sellele, kes lohistas oma antiikseid kingi minema. Appi, mõtles Astra. Mitmest sajast seltskonnast küll temagi võis olla sellise tagaselja sosistatud lõppakordiga lahkunud?\n“Mine ometi kuhugi mujale! Sa vahid siin meelega ja kuulad, mida ma tädiga räägin!”\n“Ei karju,” ütleb väike Sandra vastu. “Süüa tahan.”\n“Sa oled siin ju pool tundi söönd, midagi sa ei saa enam!”\n“Saaaa-aa-aaaaan!” kisendab Sandra hapukoorepurki maha ajades.\nEgle annab tütrele kõrvakiilu.\n“Perssesitt!” huilgab haavunud Sandra ja jookseb kahvatu näo paiste paiskudes kõrvaltuppa.\nEgle lõtvub taas lohkuistutud tooli ja süütab järgmise sigareti.\nMitte midagi pole juhtunud.\n“Täitsa lõpp, kui isa moodi!” ohkab Egle blaseerunult.\nAstra tabab end imestamast, et Egle eluloos on üldse mingi alaline Artur olnud. Et kurikurva näoga Sandra on olemas. On kellegi abiga rääkima õppinud ja läheb kuidagi kunagi kindlasti kooli.\n“Kas Sandra oma isa näeb ka?”\n“Mis kurrat. Ta on mul ju üksipäini tehtud!”\n“Sul on siis lahutus käes?”\n“A kus ta pääses. Tegi ju ühele kühvlile tite taha, sitapea. Lõpp hea tunne on, et kogu see hujoovin on üle türa saadetud!”


Paar päeva tagasi sai koeraga jalutatud ühe kodulähedase jõeääres ning loom avastas ühel hetkel jõekaldast ~15m kaugusel metsloomade korjused,nahad,sõrad/kabjad ei olnud väga meeldiv vaatepilt. Tean, et jahimehed tohivad metsalla tagasi viia mingisugust loomset kraami aga tekkis küsimus kas tohib üldse või kui eetiline on see jõele nõnda ligidale maha laadida.\nArvan ,et tegu salaküttidega.\nkui sea omad olid võivad need ka täiesti loomulikul teel sinna sattunud olla!surevad karja kaupa maha lihtsalt ja polegi midagi teha.sa võid kohalikku jahi seltsi teavitada matavad ära!\nKui tegu naha,sõrgade ja kapjadega,kuhu siis liha-keha jäi.\nMillised metsloomad meil Eestis peaks kapjadega olema?\nJahimehed võivad teatud loomseid jäätmeid sedasi käidelda küll. Sõrad,nahad, sisikond. Metsigade käitlemisel on vähe teised nõuded.\nKui oli kari, siis metssead. Surevad sigade aafrika katku. Otsivad enamasti varjulise ja vesise koha (kuigi, alati ei jõuta sedagi otsida... aga suremise aeg ja haiguse ägedus kipub erinev olema). Seega, jõe äärest leida mingi kunnik nahka, karvu, sõrgasid (kabjad on Eestis ainult hobustel), luid, siis võib vabalt olla katku surnud kari. Liha süüakse ära vareste, ronkade, kährikute, rebaste jne poolt. Lisaks laguneb liha ka bakterite ja seente toel.\nVõimalik, et sinna on siiski loomseid jääke veetud. Sel juhul peaks olema seal erinevat liiki loomade nahkasid ja luid. Või vähemalt põdraomasid. Kui ise ikka väga mööda linnategelane pole (ei tee isegi ahvenal, forellil ja haugil vahet, rääkimata seast või põdrast), siis peaks aru ikka saama. Veekogude lähedale üldiselt ei kiputa neid paigutama, küll siia ja sinna metsa. See on lubatud (maaomanik peaks siiski teadlik olema ja nõus). Loomsed jäägid tarbitakse ära, luud ja nahad lagunevad küll päris pikalt aga eks saab loodus neist ka kunagi jagu. Ja tegelikult esineb metsas loomulik suremus ka, nii vanadusse kui haigustesse. Samuti esineb seal kisklust (see nüüd ei puuduta seda raipe värki aga mine tea millal mõni kalamees kusagilt paar konti leiab ja imestab, mis värk).\nPs. üldiselt, kui tegemist oli saki surnud karjaga, siis tuleks leidjal hoiduda igasugusest kodusigadega kokkupuutumise võimalusest. Farmid, farmitöölised ja nende elamised jne jne. Jalatsid tuleks ära desinfitseerida ja koer ka\nReaalsus on see, et väga vahet pole. Peaasi, et kontide juurest kusagile farmi sisse ei jalutaks.\nOlen ise kunagi ühes jõekäärus täpselt samasuguse vaatepildi otsa sattunud. Kui see sul Kose vallas Pirita jõe ääres ette sattus siis väga tõenäoline, et tegu on nö. lihatoiduliste metsloomade söödaplatsiga kuhu veetakse näiteks auto alla jäänud loomi.\n15 m jõest?


Kuidas alustada Rehvipood - Tips for you - Tipsed.Com\nFoto SantiMB (Flickr)\nTüüpiline Ameerika linn on hulk kohti, kus autojuhid saavad oma rehve vahetada.Juht võib valida tipptasemel teenust oma auto vahendusfirmade või viltune poole hinna külastades kauplustekett nagu Auto-X.Pidevalt kasvav arv autod, veoautod ja maasturid teedel tähendab, et seal on rohkem kui piisavalt ruumi sõltumatu rehvi kauplustes konkureerida riigi ketid.Sõltumatu rehvi kauplus on olla tõhusaks töötamiseks hoida kliente teedel, kindlustusnõuded tulemas ja inventari saadaval paigaldus.\nÄriplaan Auto lift Tire remont ja muutuvate tööriistad\nmüüme ja paigaldame Rehvid oma kogukonnas\nOutline rehvid ja tarvikud, mis onmüüs oma poe, mis ei jagune mujal oma kogukonnas.\ntutvuma kinnisvara nimekirjad oma kogukonnas leida vana garaažid, kus teie rehvi kauplus saab alustada kohe.Otsige hoone mehaaniku šahtidesse, ooteala ja kontor vältida tõsiseid remodeling.\nTäida paberitööd tegevusluba oma linna ja riigi valitsused enne loomist kauplus.Revi\new materjalide tsoonideks jaotamise erinevused ja keskkonnaalased eeskirjad, mis võib aeglustada oma kaupluse grand avamist, kui need jäetakse tähelepanuta.\nvärvata kaks kogenud mehaanikud tööd oma rehvi kauplus esimesel päeval äri.Kuna teie rehvi kauplus valmistub avama, otsida osalise tööajaga mehaanika kohalike kolledžid ja tehnilise koolid, mida saab õppida oma veteran mehaanika.Kogenud mehaanikud peaks olema suuteline käitlema põhi rehvi muutused, reguleerimine, ja painutatud veljed ilma raskusteta.\nTöö rehvi hulgimüüja nagu Modern Tire Company aktsia oma rehvi poodi maastikuauto, veoauto ja standard rehvid.Kaasaegne Tire Company on spetsialiseerunud raskeveokite rehvid maastikul ja ehitusmasinad, mis võib meelitada kliente, kes on jäänud ärakandmata keti rehvi kauplustes.\nMatch oma mehaaniku šahtidesse auto liftid BendPak Inc., mis teeb rehvi muudab lihtsamaks.Sinu rehvi kauplus peaks kasutama hüdraulilisi Autotõstukid asemel vända liftid hoida sõidukite õhus muretsemata ohutuse mehaanika.\nOutfit oma mehaanika elektrilised tööriistad, kindad, tunked ja tarvikuid firmalt nagu kõik Tire Supply.Iga töökoht peab olema tööriistakast, tassima pähkel võtmed, hüdraulilised tööriistad ja muud lisatarvikud vaja täita rehvi muutusi.\nPaku oma garantii, et katta vigased osad ja tööjõu kasutada oma rehvi kauplus.Teie poes peaks katma rehvi asendamised osana tootja garantiid, samuti pakkuda ekstra kiht kaitse oma garantii.Prindi koopiad garantii iga kalkulatsiooni oma klientidele teada, et halb töö ei maksa neid ekstra.\nLoo arvete süsteemi oma rehvi kauplus, mis on kergesti arusaadav pood personal ja kliendid.Teie arve vormid peaksid iseloomustama selgitus teenustega, hinna ja aja hinnangul nimi pandud mehhaanik ja valitud toote nimetus.Arved müügikohtades (POS) arvutid peaksid koondavad kliendiinfo et korrake külastajaid on kronoloogia viimase rehvi muutused, remondi ja muude külastused.\nDisplay pesuvedeliku, õli, kas harjadega auto tarvikud ja oma ooteruum, et lisatulu.Teie poes saab teenida täiendavat tulu, julgustades tarbijaid ostma põhi tarvikud oleku ajal ootab pakutavate teenuste.\nKaitse oma rehvi kauplus kohtuasjad ja rahalist kahju kaubandusliku kindlustusleping Allstate'i.Teie poes saab kaitsta end õiguslikke meetmeid klientide levialas peale- ja mahalaadimiseks autod ja mehaanika sõidu remontida autosid lühikeste vahemaade.\nKontrollige palgamäärade rehvi kauplused, vahendajad ja kaupluseketid kogu linna enne paigaldamist oma hindadega.Teie tunnitasu töö peaks jääma vahemikku poolt kehtestatud teie konkurendid vältida kaotatud äri.Töö oma mehaanika määrata, kui kaua tüüpiline rehvi muudatuste ja remonditööde võtta enne lõplikku oma palgamäärade.\nsäilitada täpset arvestust hinnangute arved ja muud dokumendid välja andnud oma rehvi pood nagu te alustada esitada kindlustusnõuded.Kliendid põhjalikku auto kindlustus esitada nõudeid rehvi kahjustuse õnnetuste ja loodusõnnetuste eest.Peate esitada nõudeid läbi kindlustusseltsid kontrollida nõuded klientidele.\nModern Tire Company\nAllstate'i Commercial Vehicle Kindlustus\nKõik Tire Supply\nKuidas Fix arvutiprogramm, mis ei ole Vastates\nKuidas Fix I / O seadme viga\nKuidas alla laadida kiireneb


Solman tahab lisaks maaperede kodumurele lahendada ka linnaperede probleeme - Lõunaeestlane\nSolman tahab lisaks maaperede kodumurele lahendada ka linnaperede probleeme\nRahvastikuminister Riina Solman toetab ettepanekut, mille järgi saaksid noored pered täiendavaid riiklikke tagatisi neis maapiirkondades, kus kinnisvara väärtus jääb allapoole ehitushinda. Rahvastikuministri sõnul aitab see kaasa rahvastiku- ja perepoliitika eesmärkide täitmisele. Samas rõhutab ta, et lahendamist vajavad ka linnaperede ruumikitsikuse probleemid.\n„Oma kodu olemasolu ja head elamistingimused mõjutavad väga palju seda, kas noored pered otsustavad saada rohkem lapsi või mitte,“ ütles rahvastikuminister Riina Solman. „Arvestades eelkõige lastega perede vajadusi, oleks kodulaenu riiklik tagatis maapiirkonnas väga oluline rahvastikupoliitiline samm.“\nRahvastikuministri sõnul tuleb ettepanekut kindlasti arutada ja ka ellu viia. „Riigi jaoks on laenu garanteerimine suhteliselt väike kulu, kuid aitab parandada väga paljude lastega perede elamistingimusi. Enamik inimesi on valmis pingutama, et kodulaene korrektselt tagasi maksta, sest oma kodu on inimestele oluline,“ rõhutas Solman.\nSolman lisas, et viimase rahvaloenduse andmetel on maapiirkondades olnud sündimus kõrgem kui suuremate linnadega maakondades. „Seetõttu on eriti oluline, et noored pered ei peaks kodulaenu saamiseks linna kolima vaid saaksid end sisse seada ja pere luua just maal,“ lausus Solman. Ühtlasi toonitas ta, et on tore kui rohkem lapsi saavad maal kasvada. „Looduskeskkond, värske õhk ja palju liikumisruumi on sellised väärtused, mida rahanumbritesse ümber panna ei saa,“ täpsustas ta.\nSamas juhtis Solman tähelepanu, et kui maal on kodu soetamisel probleemiks kodulaenu tagatis, siis linnas on takistuseks sobiva suurusega kinnisvara kõrge hind. „Praegu ei saa paljud linnapered sobiva suurusega kodu soetada. Kui kaks last peavad niigi juba tuba jagama, siis on keeruline sinna perelisa planeerida.“ Tema sõnul napib peredel tihti vahendeid just sissemakseks. „Kindlasti tuleb leida lahendus ka linnas elavatele lastega peredele, kus ruumikitsikus on sagedaseks probleemiks,“ lausus Solman ja kinnitas, et tõstatab antud küsimuse arutelu ka valitsuses.


KOOL Dokumendid Tsirguliina Kooli põhimäärus\nViimati uuendatud: Neljapäev, 11 Juuni 2020 11:49 | Prindi\t| Klikke: 7469\nRT IV, 06.06.2020, 7\nVastu võetud 29.05.2020 nr 107\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja § 35 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõigete 1 ja 2, koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3, Valga Vallavolikogu 25. mai 2018 määruse nr 34 „Valga valla munitsipaalõppeasutuste põhimääruste ja arengukavade kinnitamise kord“ § 4 lõike 1 ja 2, § 5 lõike 1 ja 2 ning § 7 alusel.\nKooli nimi on Tsirguliina Kool (edaspidi kool) .\nKooli asukoht ja tegutsemiskoht on Nooruse tn 1, Tsirguliina, Valga vald, 68301 Valgamaa, Eesti Vabariik.\n(1) Kooli tegutsemise vorm on koolieelne lasteasutus (edaspidi lasteasutus) ja põhikool, mis tegutsevad ühe asutusena.\n(2) Kool on Valga valla munitsipaalomandis olev Valga Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav õppeasutus, mis loob koolieelses eas lastele võimalused lastehoiuks ja alushariduse omandamiseks ning kooliealistele lastele põhihariduse omandamiseks ja koolikohustuse täitmiseks I, II ja III kooliastmes.\n(3) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest ja nende alusel välja antud õigusaktidest.\n(4) Kooli tegevuse aluseks on käesolev põhimäärus ning Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt välja antud koolitusluba.\nKooli õppetöö toimub statsionaarses õppes ja vajadusel rakendatakse ka mittestatsionaarset õppevormi.\n§ 5. Sümboolika ja eelarve\n(1) Koolil on oma sümboolika, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor, kooskõlastades selle eelnevalt vallavalitsusega.\n(2) Koolil on oma logo ja nimega pitsat.\n(3) Koolil on vallavalitsuse eelarves iseseisev eelarve.\n(4) Kooli eelarve koostamisel lähtutakse Valga Vallavolikogu (edaspidi volikogu) poolt kehtestatud korrast ja eelarve kinnitab volikogu.\n§ 6. Asjaajamise- ja õppekeel\nKooli asjaajamise- ja õppekeel on eesti keel.\n(1) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostatakse koostöös hoolekogu ja õpilasesindusega arengukava.\n1) kooli arenduse põhisuunad ja -valdkonnad;\n§ 8. Kooli vastuvõtt ja välja arvamine\nÕpilase ja lapse kooli vastuvõtt ja väljaarvamine toimub haridus- ja teadusministri määrusega ning vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud korras.\n2. peatükkTegevuse eesmärgid ja ülesanded\n§ 9. Tegevuse eesmärgid\n1) võimaldada koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist, luues turvalise ja soodsa keskkonna lapse teadmiste, oskuste ja vilumuste omandamiseks ja arendamiseks ning väärtuste ja käitumisnormide kujundamiseks, mis omakorda loob eeldused lapse õpingute jätkamiseks koolis;\n2) anda õpilastele võimalus omandada alg- ja põhiharidus, mis võimaldab kujuneda pidevalt arenevaks isiksuseks, kes on suuteline elama väärikalt, austama iseennast, oma perekonda, kaasinimesi ja loodust, valima ning omandama talle sobivat elukutset, tegutsema loovalt ning kandma kodanikuvastutust;\n3) pakkuda õpilaste arengut toetavat ja turvalist õpikeskkonda, kasutades kooli eripärast tulenevaid võimalusi;\n4) toetada õpilasi oma huvide ja võimete väljaselgitamisel, kasvamisel loovaks, mitmekülgseks isikuks, kes suudab ennast edukalt teostada perekonnas, tööl, avalikus elus;\n5) valmistada õpilane ette õpingute jätkamiseks järgneval haridustasemel ja osalemiseks elukestvas õppes.\n1) luua tingimused koolikohustuse täitmiseks ja põhihariduse omandamiseks;\n4) toetada õpilaste põhiliste väärtushoiakute kujunemist ning vaimset, füüsilist, kõlbelist, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut;\n5) kujundada sotsiaalne keskkond, mis väärtustab inimesi, nendevahelist koostööd ja häid suhteid;\n6) hoida ja tugevdada lapse tervist ning soodustada tema kehalist arengut;\n7) luua tingimused õpilaste edukaks esinemiseks ainealastel konkurssidel;\n8) luua huvihariduse ja huvitegevuse kaudu tingimused õpilaste kultuuri- ja sporditegevuseks;\n9) luua keskkond, mis toetab õpilase arengut;\n10) luua töötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks;\n11) teha õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd lapsevanematega, vilistlastega ja teiste koolidega;\n12) kasutada koolile eraldatud ressursse sihipäraselt ning mõistlikult õppe- ja kasvatustegevuseks vajalike tingimuste ning kvaliteedi tagamiseks.\n3. peatükkÕppe- ja kasvatuskorralduse alused\n(1) Koolis on moodustatud lasteaia üks liitrühm ja kaks aiarühma.\n(2) Koolis õpivad kolme kooliastme õpilased:\n1) I kooliaste 1.–3. klass;\n2) II kooliaste 4.–6. klass;\n3) III kooliaste 7.–9. klass.\n(3) Koolis töötavad aine- ja huviringid.\n(4) Koolis töötavad I ja II kooliastme õpilastele pikapäevarühmad.\n(5) Koolis töötab vastavalt vajadusele kogupäevarühm I kooliastme õpilaste jaoks\n(6) Koolis töötavad vastavalt vajadusele hariduslike erivajadustega õpilaste õppe paremaks korraldamiseks õpiabirühmad õpilastele eripedagoogilise või logopeedilise abi osutamiseks.\n(7) Koolis töötavad vastavalt vajadusele õpperühmad põhikooli lihtsustatud õppekava järgi õppivatele õpilastele.\n(1) Lasteaiarühmade õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale vastav õppekava.\n(2) Õpingute alusdokumendiks põhikooli osas on põhikooli riikliku õppekava alusel koostatud kooli õppekava.\n(3) Põhikooli lihtsustatud õppekava alusel tavaklassis õppivatele õpilastele koostatakse individuaalne õppekava. Kui nendele õpilastele on moodustatud eraldi õpperühm võib selle töös kasutada otse põhikooli lihtsustatud õppekavas sätestatut.\n(4) Kooli õppekavad kehtestab direktor esitades need eelnevalt arvamuse avaldamiseks õppenõukogule, õpilasesindusele ja kooli hoolekogule.\n(5) Kool võimaldab õpilasel kasutada vähemalt kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti. Tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti ei pea õpilane tagastama.\n(1) Õppeaasta kestab 1. septembrist kuni 31. augustini ja koosneb põhikooli osas trimestritest ning koolivaheaegadest.\n(2) Trimestrites on kokku vähemalt 175 õppepäeva. Koolivaheajad kehtestab valdkonna eest vastutav minister.\n(3) Õppepäev on kalendripäev, mil põhikooli õpilane on päevakava või individuaalse õppekava alusel kohustatud õppes osalema. Ühes nädalas on kuni viis õppepäeva.\n(4) Kooli õppe- ja kasvatustöö on korraldatud kooli päevakava järgi. Päevakava kehtestab direktor.\n(5) Õpet võib korraldada ka väljaspool kooli ruume (sh kooliõues, looduses, muuseumis, arhiivis, keskkonnahariduskeskuses, ettevõttes, asutuses ning virtuaalses keskkonnas).\n(6) Põhikooli õpilaste õpitulemusi hinnatakse viiepallisüsteemis. Esimeses kooliastmes võib kasutada sõnalisi hinnanguid.\n(7) Põhikooli õpilase käitumist ja hoolsust hinnatakse sõnaliste hinnangutega. Hindamiskriteeriumid ja -kord sätestatakse kooli õppekavas.\n§ 14. Hariduslike erivajadustega õpilase õppekorralduse erisused\n(1) Hariduslike erivajadustega õpilase õppe korraldamisel lähtub kool põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ning koolieelse lasteasutuse seaduses sätestatust.\n(3) Kooli direktor moodustab vastavalt vajadusele vallavalitsuse nõusolekul ja eelarveliste vahendite olemasolul hariduslike erivajadustega õpilaste toetamiseks rühmi ja klasse.\n§ 15. Võõrkeeled\n(1) Koolis õpetatakse A-võõrkeelena inglise keelt ja B-võõrkeelena vene keelt.\n(2) Kui õpilane on B-võõrkeele õpinguid alustanud mõnes teises koolis ja tema B-võõrkeeleks ei ole vene keel võib kool erandina võimaluste olemasolul õpetada õpilasele sobivat võõrkeelt.\n4. peatükkÕppekavavälise tegevuse korraldamine\n§ 16. Koolieelikute ettevalmistusrühm\n(1) Kooli direktor võib moodustada vallavalitsuse nõusolekul ettevalmistusrühmi koolieelikutele.\n(2) Ettevalmistusrühma töökorra kehtestab direktor.\n§ 17. Pikapäevarühm ja kogupäevarühm\n(1) Kooli direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada pikapäevarühmi, mis pakuvad õpilasele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel.\n(3) Pikapäevarühmi moodustatakse sellise arvestusega, et kõik 1.–4. klassi õpilased, kes kasutavad õpilastransporti ja ei ole seotud huvitegevusega, osalevad pärast õppetundide lõppu kuni õpilastranspordi väljumiseni pikapäevarühmade töös.\n(4) Kooli direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada kogupäevarühmi, mis pakuvad I kooliastme õpilasele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel kuni lasteaia tööaja lõpuni.\n(5) Õpilane võetakse kogupäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega vanema taotluse alusel.\n(1) Koolil ei ole oma raamatukogu. Kooli raamatukogu ülesandeid täidab Valga Keskraamatukogu harukogu Tsirguliina raamatukogu. Raamatukogu töökorralduse alused kooli puudutavas osas kehtestab valdkonna eest vastutav minister.\n(2) Raamatukogu ülesandeks koostöös kooliga on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude infokandjate säilitamise ja kättesaadavaks tegemise kaudu kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õppe ja teabe hankimise oskust ning lugemishuvi.\n§ 19. Huvitegevus\n(2) Kool võib huvitegevuse läbiviimiseks kasutada ka kooliväliste huvihariduse ja huvitegevuse valdkonnas tegutsevate organisatsioonide (sh spordiklubid ja huvikoolid) pakutavat abi ja võimalusi.\n(3) Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja -meetodeid, sh ringid, stuudiod, laagrid.\n5. peatükkÕpilaste ja vanemate õigused ning kohustused\n§ 20. Vanemate õigused\n2) osaleda kooli juhtimises hoolekogusse valitud lastevanemate kaudu;\n3) saada koolilt informatsiooni oma lapse õppeedukuse, probleemide ja edusammude kohta koolis;\n4) osaleda kooli õpilasüritustel ja kokkuleppel direktori ning õpetajaga ka ainetundides ja ringides;\n5) õppenõukogu otsusega mittenõustumisel, samuti õpetamist ja kasvatamist puudutavate küsimuste vaidlustamisel pöörduda kooli hoolekogu, vallavalitsuse ja kooli üle riiklikku järelevalvet teostava organi poole.\n§ 21. Vanemate kohustused\n1) looma lastele kodus võimalikult soodsad tingimused õppimiseks;\n2) tundma huvi oma lapse probleemide ja edusammude vastu koolis, pidama ühendust rühma õpetaja või klassijuhatajaga;\n3) järgima kooli tegevus- ja päevakava, laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõudeid ning kodukorda;\n4) esitama koolile oma kontaktandmed ja teavitama esimesel võimalusel nende muutumisest,\n5) tutvuma koolielu reguleerivate õigusaktidega;\n6) tegema koostööd kooliga, et tagada lapsele tema individuaalsetest vajadustest lähtuv õpe;\n7) jälgima ja tagama lapse koolikohustuse täitmist;\n8) osalema lastevanemate koosolekutel;\n9) lapse kooli astumisel esitama vormikohase avalduse, sünnitunnistuse, terviselehe;\n10) teisest koolist tulnud õpilase puhul esitama lisaks klassitunnistuse, hinnetelehe ja väljavõtte õpilasraamatust;\n11) tasuma õigeaegselt lasteaia õppemaksu ja toidupäeva ning täiendava koolitoidu eest.\n§ 22. Õpilaste õigused\n1) saada riiklikule õppekavale ja kooli õppekavale vastavat õpet;\n2) õppida vajadusel individuaalse õppekava järgi;\n4) täita koolikohustust koduõppe vormis õigusaktidega sätestatud korras;\n6) olla valitud õpilaste esindajana õpilasesindusse;\n7) pöörduda hädaabi saamiseks koolitöötajate poole;\n8) teha ettepanekuid kooli direktorile ja teistele pedagoogidele õppe paremaks korraldamiseks;\n10) pöörduda oma õiguste kaitseks hoolekogu, vallavalitsuse, Haridus- ja Teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsiooni poole.\n§ 23. Õpilaste kohustused\n3) lugupidavalt suhtuma kaasinimestesse ja järgima üldtunnustatud moraalinorme;\n4) täitma kooli kodukorda ning kandma vastutust selle rikkumise eest;\n§ 24. Tunnustuse ja laituse avaldamine\nÕpilasele avaldatakse tunnustust ja laitust põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, haridus- ja teadusministri määruses, kooli kodukorras ning kooli õpilaste tunnustamise korras sätestatud alustel ja korras.\n(6) Õpilasesinduse koosolekud protokollitakse. Protokoll koostatakse, registreeritakse ja säilitatakse kooli asjaajamist reguleerivatest õigusaktidest lähtuvalt.\n§ 26. Õpilasesinduse valimine\n(1) Õpilasesinduse valimise õigus on kõikidel kooli õpilastel.\n(3) Esimese õpilasesinduse moodustavad 4.–9. klassi õpilased.\n(4) Iga klass esitab kahe nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast kaks esindajat klassi õpilaste hulgast.\n(6) Esimesel koosolekul valitakse lihthäälteenamusega vähemalt president ja asepresident.\n§ 27. Õpilasesinduse põhimääruse kehtestamine\n(1) Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori poolt määratud koolitöötajatega.\n(2) Õpilasesinduse põhimääruse eelnõu avalikustatakse kooli veebilehel ning pannakse kooli tegevuskohas kõikidele õpilastele tutvumiseks välja. Kõigil õpilastel on võimalus avalikustamisest kahe nädala jooksul teha kirjalikke parandusettepanekuid. Parandusettepanekud arutab läbi õpilasesindus ühe nädala jooksul avalikustamise lõppemisest.\n(3) Põhimäärus võetakse vastu lihthäälteenamusega. Hääletus viiakse läbi avalikustamises kindlaks määratud päeval. Hääletamise võib korraldada igas klassis, s.o 4.–9. klassides eraldi ning klassi esindaja edastab tulemused õpilasesindusele.\n(4) Õpilasesindus esitab põhimääruse kinnitamiseks direktorile. Kolmekümne päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates kinnitab direktor õpilasesinduse põhimääruse, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.\nKoolitöötajad (edaspidi personal) on pedagoogid, tugispetsialistid ja kooli teenindav personal.\n§ 29. Personali koosseisu määramine ja töölepingud\n(1) Kooli personali koosseisu kehtestab direktor, arvestades jooksva aasta eelarvelisi vahendeid.\n(2) Töölepingud koolitöötajatega sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab direktor.\n(1) Pedagoogide, välja arvatud direktori, ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi.\n(2) Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu direktori ettepanekul.\n(3) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat õpetajat võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu kuni üheks aastaks isikuga, kellel on vähemalt keskharidus ja korraldab aasta jooksul uue avaliku konkursi.\n§ 31. Personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus\n(1) Pedagoogilise personali ülesandeks on õpilaste õpetamine ja kasvatamine, mis põhineb vastastikusel lugupidamisel ja teineteisemõistmisel ning koostööl õpilaste kodudega.\n(2) Kooli teenindava personali ülesandeks on tagada kooli häireteta töö ja majandamine ning vara säilimine ja korrasolek.\n(3) Koolitöötajate õigused ja vastutus on sätestatud kooli töökorralduse reeglites, ametijuhendites ja töötaja töölepingus.\n8. peatükkKoolielu korraldamine\n§ 32. Kooli direktor\n(2) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss vallavalitsuse poolt kehtestatud korras.\n§ 33. Direktori ülesanded\n(2) Direktor korraldab kooli tööd koostöös õppenõukogu, kooli hoolekogu ja õpilasesindusega.\n2) korraldab kooli arengukava koostamist;\n3) korraldab kooli finantsmajanduslikku tegevust;\n5) teostab tehinguid seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks valla eelarves selleks ettenähtud vahendite piires;\n6) tegutseb kooli nimel ja esindab seda kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes, suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;\n7) sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab koolitöötajate töölepingud;\n10) sõlmib igapäevase õppe- ja majandustegevuse raames vastavalt Valga vallavara eeskirjale kooli nimel lepinguid ja kokkuleppeid.\n§ 34. Kooli õppenõukogu\n(1) Koolil on õppenõukogu, mille liikmeteks on direktor, õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori nimetatud isikud. Õppenõukogu tegevusse kaasatakse õpilasesinduse esindaja.\n(2) Kooli õppenõukogu ülesanne on õppe- ja kasvatustegevuse eesmärkide kindlaksmääramine, kooli toimimise ning edukuse analüüsimine, hindamine ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.\n(1) Hoolekogu on kooli juures alaliselt tegutsev organ.\n(2) Hoolekogu ülesanne lasteaias on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele ning teha selle suunalist koostööd lasteasutuse personaliga.\n(3) Hoolekogu ülesanne koolis on õpilaste, pedagoogide, pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomisel.\n(4) Hoolekogu moodustatakse ja selle töös lähtutakse volikogu poolt kehtestatud korrast.\n(5) Vallavalitsus kinnitab kooli hoolekogu koosseisu hiljemalt jooksva õppeaasta oktoobrikuu jooksul.\n(6) Hoolekogu volitused kehtivad hoolekogu koosseisu kinnitamise päevast kuni uue hoolekogu koosseisu kinnitamiseni.\n(7) Liikme volituse ennetähtaegsel lõppemisel esitab kooli direktor taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks koos uue esindaja andmetega.\n9. peatükkVara, finantseerimine, aruandlus ja järelevalve\n(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad talle vallavalitsuse poolt sihtotstarbeliselt kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.\n(2) Kool kasutab ning valdab tema valduses ja kasutuses olevat vara vastavalt Valga vallavara eeskirjale.\n§ 37. Kooli eelarve ja finantstegevuse korraldamine\n(1) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest sihtasutustelt ja eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, kooli põhimääruses sätestatud kooli õppekavavälistest tegevustest, üüridest, annetustest.\n(2) Koolil on õigus vanemate soovil avada lisaks riiklikus õppekavas fikseeritule täiendavaid õppegruppe ja huvialaringe milliste tööks vajalike kulude katmises osalevad osaliselt lapsevanemad vallavalitsuse poolt kehtestatud ulatuses.\n§ 38. Asjaajamine ja aruandlus\n(1) Asjaajamine toimub vallavalitsuse kehtestatud korras.\n(3) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilise ja eelarve täitmise aruande vallavalitsuse kehtestatud tähtaegadel ja korras.\n10. peatükkKooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine\n(1) Kooli korraldab ja kujundab ümber ning tema tegevuse lõpetab volikogu õigusaktidega sätestatud alustel ja korras.\n(2) Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tema tegevuse lõpetamine toimub pärast õppeperioodi lõppu.\n§ 41. Määruse kinnitamine ja muutmine\n(1) Põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks volikogu.\n§ 42. Määruse rakendamine\n(1) Valga Vallavolikogu 25. mai 2018 määrus nr 32 „Tsirguliina Kooli põhimäärus“ ja Valga Vallavolikogu 31. mai 2019 määrus nr 86 „Tsirguliina Lasteaia Õnnelind põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.\n(2) Määrus jõustub 1. septembril 2020. aastal.