Aasta arst Jüri Teras: laia maailma perspektiivis on elu Eestis võrratu - Tervis\nAasta arst Jüri Teras: laia maailma perspektiivis on elu Eestis võrratu\nEesti Tervise Fond ning portaali www.arst.ee lugejad valisid aasta arstiks 2018 kirurg Jüri Terase.\nAasta arst Jüri Teras on Põhja-Eesti Regionaalhaigla üld- ja onkokirurgia keskuse juhataja-ülemarst, tervishoiu edendaja ja Balti kirurgide assotsiatsiooni president. Peale selle on ta töötanud mitmetel rahvusvahelistel humanitaarmissioonidel.\nTeras märkis, et tunnustusvajadus on kõigil olemas, eriti kirurgidel, kes teadagi on edevad inimesed. «Mul on palju häid kolleege, kes on teenimatult jäänud varju – nad kõik vääriksid aasta arsti tiitlit.»\nOma tööst rääkides sõnas Teras, et töö pakub talle palju rõõmu. «Ilma tungiva vajaduseta hinges skalpelliga inimihu kallale asuda ja kirurgina töötada ei saa. Mul on elus vedanud, on olnud hindamatud õpetajad, väärikad ja heatahtlikud kolleegid, kes aitavad nii heas kui ka halvas. On olnud õnne käia viimasel kümnel aastal arengumaades missioonidel, kogeda muu maailma valu ja vaeva, aga kindlasti ka rõõmu ning mõista, et laia maailma perspektiivis on elu Eestis võrratu ja hea,» rääkis ta.\n«Aasta arsti Jüri Terast sobib suurepäraselt iseloomustama Anton Tšehhovi öeldu, et arsti amet on kangelastegu, mis nõuab ohvrimeelsust, hingepuhtust ja puhtaid kavatsusi,» sõnas sotsiaalkaitseminister Kaia Iva. «Just sellisest arstist unistab iga patsient. Arstist, kes on oma valdkonna ekspert, kelle südamekutseks on inimeste aitamine nii kodumaal kui ka humanitaarmissioonidel ning kelle eesmärgiks on ravi kvaliteedi ühtlane kõrge tase kogu Eestis. Jüri Teras oma kindlate seisukohtade ning ettepanekutega on aidanud esile tõsta kitsaskohti meditsiini korraldamisel ning kujundanud seisukohti selle parendamiseks.“»\nEesti Tervise Fondi juhataja doktor Eero Merilind selgitas, et tänavu esitati aasta arsti kandidaatideks väga palju ning erinevaid perearste, mis näitab, et inimesed on oma perearstidega rahul. «Esitati ka eriarste ning otsustamine oli järjekordselt väga keeruline. Oleme aasta arsti žüriiga valikut tehes arvestanud ka täiendavaid faktoreid. Lisaks sellele, et Jüri Teras on väga hea kirurg ning tunnustatud arst, avaldas žüriile muljet tema laialdane tegevus erinevatel missioonidel Aafrikas ja Aasias.»\nAasta arsti valisid meditsiiniuudiste portaali www.arst.ee lugejad ning žürii koosseisus sotsiaalkaitseminister Kaia Iva, perearst Eero Merilind, Põhja-Eesti Regionaalhaigla Kardioloogiakeskuse teadusjuht professor Margus Viigimaa ning terviseteadlane Anu Kasmel.\n2016. aastal pälvis Teras Punase Risti teenetemärgi. Loe toonast intervjuud siit: Jüri Teras: olen väga õnnelik, et elan Eestis\n2017. aasta arstiks valiti perearst Karmen Joller. Loe intervjuud temaga siit: Aasta Arst Karmen Joller: vahel on tunne, et töö ei saa kunagi otsa


Karabiner 98 k (k-kurz-lühike) töötati välja Mauseri tehases Saksamaal. K98 k oli üks standard relvi, mida Sakslased kasutasid teises maailmasõjas.\nSeetõttu oli tarvis meisterdada selle relva makett filmi "Ühe metsa pojad" jaoks. Relv on valmistatud mitmetest materjalidest, kuid ikkagi on põhiliseks osaks puit, sest seda on lihtne töödelda. Kasutust leiavad ka alumiinium, raud ning plastik (PVC). Omavahel materjale kokku sobitades ja neid õiges kohas kasutades on saavutatud see suurepärane vintpüssi makett, millel on liikuv päästik ja püssi lukk ning palju muudki. Lühidalt püüangi pildi materjali abil huvilistele avada rekvisiidist relva valmimise loo.\nPildid mõlemast küljest, kui püss valmis oma täies hiilguses\nPüssi valmistamist alustasin muidugi tubli eeltöö ja uurimusega. Tuli leida ohtralt pilte ja jooniseid originaal relva põhjal. Kogu vajaliku info leidsin internetist, kus erinevatelt lehtedelt sain pilte ja arvandmeid püssi suuruse ja kuju kohta. Nende andmete põhjal valmistasin juppidest mitmeid šabloone. Kõige tähtsam šabloon oli püssi elusuuruses külgvaade.\nEsimesena tuli otsida suur männi laud, mis oleks piisavalt suur, et püssi puitosa peale mahuks. Välja lõikamiseks kasutasin elektrilist tikksaagi. Algul lõikasin külje välja ning siis ülevalt vaates kuju. Väljalõikamisele järgnes noa, viili ja lihvipaberiga ümaruste andmine.\nKui suurem puit osa oli valmis voolitud tuli asjale läheneda konkreetsemalt, väiksemate detailide suunas. Püssi toru on valmistatud vanast alumiinium suusa torust läbimõduga 16 mm. Ülejäänud jupid on kinnitatud liimi abil (Supper Attack). Jäigemad ja tähtsamad jupid on aga kinnitatud omakorda väikse poldi abil, mis väliselt näha pole. Kasutatud on ka väiksed alumiinium tihvte, et liimitud osad püsiksid kindlamalt. Sihikut kaitsev kate on valmistatud millimeetri paksusest raud plekist. Turu otsa on lisaks kinnitatud väike pete, et toru näiks paksema seinaga.\nSee jubin on püssi otsas olev klamber, mis hoiab tegelikkuses kinni puitosade vahel olevat lasketoru. Valmistatud on see raudplekist, mille avad on enne valmis lõigatud ja seejärel vastavasse vormi painutatud. Lõpuks on alt otsad kokku joodetud ja üleliigne joote tina maha viilitud.\nJärgnev klamber on ülemine püssi rihma kinnitus. See koosneb kahest detailist, mis on omavahel kinni joodetud. Ühendus koht jääb alumisse osasse, mis samuti kinni joodetud otsapidi. Viimaks on veel iseloomulik sooneke sisse viilitud.\nJärgnev puidust jupp on püssi täägi kinnitust imiteeriv detail. Selle kinnitamiseks on tehtud oma pesa püssi puit osa otsas. Pildi otsvaates on näha ülal kumerus lasketoru jaoks.\nSelle alumiiniumist pikliku juppi kohta ei oska rohkemat öelda, kui tegelikkuses hoiab see kahte eelmainitud klambrit omavahel kinni. Maketi juures see sellist ülesannet ei täida. Lihtsalt välisilme saavutamise huvides vajalik detailike.\nPiltidel on näha puitosa sisse süvendatud kohad klambrite ja püssi toru jaoks. Püssi toru on tegelikkusest palju lühem, kuna seda pole väliselt näha võib toru ka lühem olla, ulatudes paari cm võrra puu sisse. ülevalt vaates oleval pildil on näha pisike kruvi auguke. Selle kruviga kinnitatakse püssi toru puit osa külge.\nNendel piltidel on näha kokku monteeritud püssi esiosa. Suurem klamber katab ilusti toru kinnitus kruvi ära. Püssi all on näha veel puhastusvarras, mis on samuti tegelikkusest lühem, ulatudes puidu sisse kõigest 5cm.\nPüssi kabale on tehtud raudplekist kaba kaitse, mis on kinnitatud kahe ümara kuppelpeaga puitkruviga. See metallist kaitse on haamriga löödud ning painutatud vastavasse vormi. Kabast on läbi õõnestatud lapiku kujuga avaus, mis on pussi rihma jaoks. Alumisel pildil on näha ka mingi imelik ümmargune ketas, mille tegelikku kasutust ei tea. Need kumerad kettad asuvad mõlemal pool kaba. Kettad ise on välja lõigatud telefoni kaardist. Hiljem on kuuma puhuriga kumeraks painutatud ja kaba sisse väiksed süvised tehtud.\nKõige keerulisema osa valmistamine oli muidugi püssi lukk. Lukk on valmistatud PVC torust ja selle liikuv osa tehtud alumiinium suusa torust. Kuna tegemist on ikkagi prototüübiga, siis üksikasjadesse ei hakka siinkohal laskuma. PVC toru on täidetud puiduga ja seejärel on õõnestatud luku jaoks käik. Lukku süsteem on originaali lähedase funktsiooniga, kuid veidi lihtsustatud. Seda saab laadida päris padruniga, kuid puudub järjest laadimise võimalus nagu tegelikkuses. Ära märkimist väärib ka tühja padruni välja viskamise süsteem, mis toimib luku tagasi tõmbamisel. Kogu kaadervärki on muidugi tunduvalt lihtsustatud, püüdes ainult väliselt jääda originaali lähedaseks.\nEsimesel pildil on näha süvised luku süsteemidele ja sihiku reguleerimisele. Kõik on kinnitatud salajaste kruvide abil. mis väliselt näha pole.\nKeerukas jupp oli samuti sihiku reguleerimise seadeldis. See on valmistatud jalgratta torust, millele omakorda on joodetud raudplekist reguleerimise seadme külje jupid. Kasutatud on siinkohal ka valget plastikut, mis on liimi abil kinnitatud. Reguleerimise seade on enamjaolt tehtud kõvemast lehtpuust. Sihiku reguleerimise seadeldis on ühenduses relva luku süsteemidega. Kogu asjandus töötab nagu päris relvalgi.\nPäästiku kaitse on valmistatud kõvemast lehtpuust. Tikksae abil hoolikalt väljalõigatud ning viili abil kumerused korrigeeritud. Hiljem on kinnituse jaoks puuritud veel kruvide augud ja liikuva päästiku jaoks piklik ava.\nPäästik on liikuv ja teeb vajutuse järel lasku imiteeriva plõksu. Plõksuks on kasutatud moodsa välgumihkli süsteemi osa, mis on kinnitatud sooja liimi abil. Päästiku välja ulatuv osa on tehtud alumiiniumist. Et päästik end tagasi algasendisse viiks on selleks väike vedru.\nKokku monteeritud päästiku ümbrus. All on näha ka sisse ehitatud näilise padrunite salve kinni hoidev luuk. Rekvisiidi juures on see lihtlabane plekist välja taotud luugike, mis kinnitatud kruvidega.\nEnne värvima asumist tuli kõik jupid osadest lahti võtta. Nüüd on näha ka kõik pisemad jupid, millest juttu ei teinud.\nViimased pildid tervikust enne viimase viimistluseni asumist. Külgvaated ja ülevalt ning alt. Mõningatest kohtades tuli veel peene lihvimise paberiga siluda, et pinda kare ei jääks.\nMetall osi imiteerivad detailid on värvitud musta spray värviga, mis on kiirelt kuivav. Puit osa on eelnevalt puidu peitsiga tumedaks võõbatud ja seejärel põranda lakiga üle tõmmatud. Peale kuivamist on laki kihti pisut matistatud peene lihvimise padjaga. Kui kõik kuivanud, sai püssi taas kokku juppidest laduda, ning valmis ta oligi.\nNumbrid on printeris välja lastud ja peale kleebitud.


Õnne-fännid Ülle Lichtfeldtile: mitu prouat on astunud ligi ja muretsenud - kuidas sa nüüd siis sellise mehega…? - KROONIKA\nÕnne-fännid Ülle Lichtfeldtile: mitu prouat on astunud ligi ja muretsenud - kuidas sa nüüd siis sellise mehega…?\n(72) Värskes Kroonikas!\n12.aprill 2019 07:45\nBLONDIKS SAI JA JÄI tumedat verd Ülle arvatavalt tänu tähtrollile Marlene Dietrichina lavastuses "Kuhu küll kõik lilled jäid?". Tegelikult juba varem, tänu "Kui seda metsa ees" paruness von Mecki osale. "Leidsime, et see naine peaks kuidagi heledamalt mõjuma. Sealt see jäi… kuigi peeglist vaatan end veel ikka kui võõrast. Ja tänaval peatub mu pilk kadedalt kohe, kui näen mõnel naisel pikki tumedaid juukseid."\n"Olen loomult pigem ikka käre või kärsitu. Ei kannata asja ees, teist taga arutades aja tühja laskmist. Parem kohe tegutseda ja näha, kuidas asjad sellest edasi liikuma hakkavad. Paigalseis, lihtsalt ootamine, et küll aeg annab arutust, on minu jaoks raske," tõdeb Ülle Lichtfeldt, üks meie otsejoonelisemaid näitlejannasid.\nOn kevad 2019. Ülle Lichtfeldt (48) on jõudnud Viitna veerel oma väikese talu mõõtu kodumajapidamises puudel oksi kärpida, kasvuhoonesse tomatit, kurki, maitserohelist külvata. Laual on järgmine osaraamat – Rakvere teatris töösse minev "Onu Vanja". Mõistagi on selles Tšehhovi klassikaloos Ülle mängida Jelena Andrejevna – kolme mehe tahtmiste vahel trooniv ja heitlev aristokraatne glamuuritar. Aga on kevad 2019 ning Eesti õhk maad võtvast vaenust ja kurjusest paks. "See masendab, võtab nõutuks, või kuidas ma seda ütlen..." otsib Ülle sõnu. "Tunnen, kuidas see lööb mu tuju lukku." Või ongi see nüüd katsumus endas kannatlikku meelt kasvatada.\nTheodori silmi ulatades\nEesti teatriaasta auhinnad jagati sedakorda välja Rakvere teatris peetud peol, õhtujuhiks mõistagi kindel publiku magnet Ülle Lichtfeldt. Õhtu otsa esinduskohustes laval, sai näitlejanna siiski teatripäeva öös ka ise peost osa. "Pidutsetud sai ka, natuke ikka. Pärast südaööd tuli koju minna." Naerdes täpsustab ta: "Ei-ei, pidu jäi Rakvere teatris kestma! Mind ootasid järgmise päeva töökohustused, ei saanud endale pikka pidu lubada."\nErilist heameelt võis Ülle, aga ka publiku näolt lugeda, kui parima meeskõrvalosa preemia sai Allan Noormets. "Just! Loomulikult," naerab Ülle. "Minu Are pühapäevamees Õnne-seriaali võtetelt!" Juba mõni tund enne galat võitjate nimekirja kätte saades rõõmustas Ülle väga ka näitlejate liidu auhinna üle oma põlisele kolleegile Volli Kärole. Just tema kõrval tegi Ülle oma esimesed rollid keskkoolipingist teatristuudio kaudu Rakvere teatrisse tööle valitud piigana. "Lavastuses "Põgenejad" tuli mul joosta lavale ja hüüda: "Ma soovin, et kuu kukuks taevast alla!" Proovides muudkui aga jooksin ja hüüdsin entusiastlikul vurinal. Märkasin, kuidas lava kõrval vaatas Volli maha. Pärast tuli ta ja vaikselt näitas mulle ette, kuidas selge diktsiooni ja tunderõhuga lause mõtet anda."\nIndrek Tarand: lugu sellest, miks suursaadik Mart Helme tegelikult ametist lahkus (703)\nSpaapuhkused ja mängupõrgud: pearaamatupidaja laristas maha veerand miljonit tuntud tööandja raha (108)\nÕnne-fännid Ülle Lichtfeldtile: mitu prouat on astunud ligi ja muretsenud - kuidas sa nüüd s...\nReet Linna meenutab esimest esinemist: mul läksid sõnad meelest ära! (4) 12.04.2019\nFOTOD | Tagasivaade ajalukku ja poolikuks jäänud maal: kõige silmapaistvamad riietused Emmyde punasel vaibal 23.09.2019\nNeeme Raud on tagasi ETV-s: olin kadunud ka iseenda jaoks (13) 03.01.2020\nSusan Luitsalu ootamatu kohtumine Taani kroonprintsiga: ta pani käe mulle peaaegu tagumiku peale ja silitas natuke mu pükse... (5)


Pühametsa looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri – Riigi Teataja\nVastu võetud 17.05.2007 nr 147\nRT I 2007, 38, 267\n§ 1. Pühametsa looduskaitseala kaitse-eesmärk\n(1) Pühametsa looduskaitseala2 (edaspidi kaitseala) võetakse kaitse alla, et kaitsta:\n2) elupaigatüüpe, mida nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta nimetab I lisas. Need elupaigatüübid on: lubjarikkal mullal kuivad niidud (6210*)3, lubjavaesel mullal liigirikkad niidud (6270*), lood (6280*), liigirikkad madalsood (7230), vanad loodusmetsad (9010*), vanad laialehised metsad (9020*), rohunditerikkad kuusikud (9050) ja puiskarjamaad (9070);\n(1) Kaitseala asub Saare maakonnas Pihtla vallas Kõljala ja Masa külas.\n(4) Kaitseala teedel on lubatud sõidukiga sõitmine. Maastikusõidukiga sõitmine on lubatud kaitseala valitseja nõusolekul. Sõidukiga sõitmine väljaspool teid ja maastikusõidukiga sõitmine kaitseala valitseja nõusolekuta on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, käesoleva kaitse-eeskirjaga lubatud töödel, kaitseala valitsemisega seotud töödel, kaitseala valitseja nõusolekul teostatavas teadustegevuses ning piiranguvööndis liinirajatiste hooldamiseks vajalikel töödel ja maatulundusmaal metsamajandustöödel või põllumajandustöödel.\n(3) Kui kavandatav tegevus võib kahjustada kaitseala kaitse-eesmärgi saavutamist või seisundit, on Keskkonnaministeeriumil või Keskkonnaametil keskkonnamõju hindamise järelevalvajana õigus määrata kaitseala kaitseks keskkonnanõudeid.\n(1) Kaitseala sihtkaitsevöönd on kaitseala osa seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike koosluste ja kaitsealuste liikide elupaikade säilitamiseks.\n(2) Kaitsealal on Masa metsa sihtkaitsevöönd.\nMasa metsa sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on looduslike metsakoosluste ja neile iseloomulike liikide koosseisu säilitamine.\n(1) Sihtkaitsevööndis on lubatud kuni 20 osalejaga rahvaürituse korraldamine. Rohkem kui 20 osalejaga rahvaürituse korraldamine on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul.\n2) olemasolevate maaparandussüsteemide hoiutööd ja veerežiimi taastamine;\n4) metsakoosluse kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudeid raieaja ja -tehnoloogia, metsamaterjali kokku- ja väljaveo ning puistu koosseisu ja täiuse osas.\n4) telkimine ja lõkke tegemine.\n(2) Kaitsealal on Pühametsa piiranguvöönd.\nPühametsa piiranguvööndi kaitse-eesmärk on poollooduslike koosluste säilitamine ja taastamine, põlispuude kaitse ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.\n1) kaitse-eeskirjaga kooskõlas olev majandustegevus;\n3) kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata ja kaitseala valitseja poolt tähistamata kohas. Rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohas on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul;\n4) telkimine ja lõkke tegemine selleks ettevalmistatud ja kaitseala valitseja poolt tähistatud kohas.\n2) biotsiidi kasutamine võõrliikide tõrjeks;\n6) taimekaitsevahendi kasutamine.\nPoollooduslike koosluste esinemisaladel on nende ilme ja liigikoosseisu tagamiseks vajalik rohu niitmine, loomade karjatamine, puu- ja põõsarinde kujundamine ja harvendamine või raadamine.\n2 Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615-k «Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri» lisa 1 punkti 2 alapunktist 329 hõlmab kaitseala Pühametsa loodusala, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju loodusala kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade suhtes kehtivaid erisusi.\n4 Kaitseala välispiir ja vööndite piirid on märgitud määruse lisas esitatud kaardil Eesti põhikaardi (mõõtkava 1:10 000) ja Eesti Metsakorralduskeskuse Kuressaare metskonna 1996. aasta puistuplaanide (mõõtkava 1:20 000) alusel, kasutades maakatastri andmeid seisuga oktoober 2006. a.


Lapsevanem.ee - Sisukestev õpe lapsevanemale :: Barjäärimeetodid\nSinu elu, seksuaalsus, soovimatu rasedus » Raseduse vältimine » Rasestumisvastased meetodid » Barjäärimeetodid\nLapsevanem.ee - Sisukestev õpe lapsevanemale :: Barjäärimeetodid Matemaatika, füüsika, ajalugu, inimeseõpetus jne. Kõik selleks et abistada õppijat.Barjäärimeetodid,Matemaatika, ekool, e-kool, füüsika, ajalugu, seks, abort\nKondoomid on õhukesed lateksist või polüuretaanist kotikesed, mis on valmistatud nii, et need sobivad mehe jäigastunud suguti ümber. Kondoomid on ühest otsast suletud ning reeglina on neil ühes otsas nn nibu, kuhu pärast seemnepurset koguneb sperma. Kondoom rullitakse jäigastunud sugutile enne vahekorda, et takistada sperma sattumist naise tuppe. Kohe pärast seemnepurset peab mees kondoomist kinni hoidma, et ennetada sperma sattumist tuppe suguti väljatõmbamisel.\nSaadaval on ka naiste kondoomid. Need on samuti valmistatud kummist ning paigaldatakse tuppe nagu ümberpööratud kondoom. Naiste ja meeste kondoomi ei tohi samaaegselt koos kasutada, kuna need võivad hõõrdumise tulemusena puruneda.\nKui kondoome kasutada õigesti, on nende tõhusus 93% (aastas rasestub 70 naist 1000st)1-6.\nKui naiste kondoome kasutada õigesti, on nende tõhusus 95% (aastas rasestub 50 naist 1000st)7\nVõrreldes kaasaegsete hormonaalsete meetoditega on kondoomid vähem usaldusväärsed ja efektiivsed raseduse ärahoidmisel, kuid need on ainuke meetod, mis kaitseb sugulisel teel levivate haiguste, sealhulgas HIV/AIDSi eest.\nMeetodi plussid - Kondoom on ainus rasestumisvastane vahend, mis kaitseb sind sugulisel teel levivate haiguste (STLH) eest. Seetõttu kasutavad paljud paarid suguhaigustest hoidumiseks ja raseduse ennetamiseks kondoomi koos mõne teise usaldusväärsema rasestumisvastase vahendiga nagu seda on rasestumisvastased pillid.\nMeetodi miinused - Kuigi kondoomid on väga tugevad, võivad need mõnikord vahekorra ajal puruneda või maha libiseda. Kondoome võivad nõrgestada õlibaasil valmistatud ained nagu päikesekaitsekreemid ja mitte veebaasil libestid nagu vaseliin. Kui kondoomiga vahekorra ajal midagi juhtub ning samal ajal ei ole kasutatud teist usaldusväärset rasestumisvastast vahendit, tuleb kaaluda hädaabi pilli võtmist.\nESV (emakasisene vahend, spiraal)\nSpiraal on väike plastmassist ja vasest T-kujuline vahend, mille paigaldab emakaõõnde väljaõppinud arst või medõde. Spiraal hoiab ära munaraku viljastamise, takistades sperma liikumist munajuhadesse või põhjustades paikseid muutusi emakas. Spiraali küljes on kaks väikest niiti, mis asetsevad tupes ning mida katsudes saate kontrollida, kas spiraal on paigas. Spiraali tuleb olenevalt tüübist vahetada kolme kuni kümne aasta tagant.\nKui tõhus on ESV? - Kui ESVd kasutada õigesti, on selle tõhusus 99,5% (aastas rasestub 5 naist 1000st).1-6\nMeetodi plussid - ESV pakub pikaajalist rasestumisvastast kaitset. ESV eemaldatakse rasestumisvastase kaitse vajaduse lõppemisel või kasutustähtaja möödumisel tervishoiutöötaja poolt.\nMeetodi miinused - ESV võib muuta menstruatsioonid vererohkemaks, pikemaks või valulikumaks. Selle meetodi kasutamisel võib aeg-ajalt esineda emakainfektsiooni. Üldjuhul ei paigaldata ESVd mittesünnitanud naistele ega naistele, kellel esineb aneemia.\nPessaar/väike emakakaela kate on kummist või silikoonist kausikujuline vahend, mis asetatakse tuppe barjääriks sperma ja emakakaela vahele. Pessaari tuleb kasutada koos spermitsiidiga. Selle võib paigale asetada kuni kolm tundi enne vahekorda. Esmalt tuleb käia arsti juures proovis, veendumaks, et pessaar on sinu jaoks õige suurusega. Pessaari sobivust tuleb kontrollida iga kuue kuu järel, eriti siis kui pärast eelmist kasutuskorda on midagi muutunud, nt sa oled sünnitanud. Pärast vahekorda tuleb pessaar jätta tuppe vähemalt kuueks tunniks, et spermitsiidil oleks aega toimida.\nPessaari kasutatakse sagedamini kui väikest emakakaela katet. Sinu arst või medõde ütleb, kumb neist sulle paremini sobib.\nSpermitsiid üksinda ei ole rasestumisvastane vahend. Spermitsiide tuleb kasutada koos teiste barjäärimeetoditega nagu meeste või naiste kondoomi või pessaari/väikese emakakaela kattega ning need on välja töötatud barjäärimeetodite tõhususe suurendamiseks. Spermitsiidid tapavad seemnerakke või vähendavad nende liikuvust nii, et seemnerakkudel ei oleks võimalik emakasse jõuda. Spermitsiide on saadaval vahuna, geelina, kreemina või kilena. Mõned barjäärimeetodid nagu nt mõned kondoomid on juba spermitsiidiga töödeldud.\nSpermitsiidi kasutamine üksinda on vähem usaldusväärne, kui selle kasutamine koos mõne muu barjäärimeetodiga ning see ei kaitse sind STLH eest.\nKui pessaari ja spermitsiidi kasutatakse koos õigesti, siis on selle meetodi tõhusus 98% (aastas rasestub 20 naist 1000st).1-6\nKui väikest emakakaela katet ja spermitsiidi kasutatakse koos õigesti, siis rasestub aastas 9% mittesünnitanud naistest ja 26% sünnitanud naistest.8\nMeetodi plussid - Kui pessaar on korralikult paigas, ei sega see vahekorda ning seda ei ole vahekorra ajal tunda. See on sobiv valik naistele, kes ei saa või ei taha kasutada hormonaalset rasestumisvastast vahendit.\nMeetodi miinused - Mõni inimene peab selle meetodi kasutamist harjutama. Väikest emakakaela katet ei soovitata juba sünnitanud naistele, kuna selle tõhusus on nende puhul madal. Sünnitanud naistel võib armkude või ebakorrapärase kujuga emakakael takistada väikese emakakaela katte kinnitumist emakakaelale või tupe seintele. Mõnele naisele võib väike emakakaela kate siiski sobida ka pärast sünnitust, kuid selle kindlakstegemiseks on vajalik kogenud arsti läbivaatus.\nviimati toimetatud: 31. 05. 2010. 07:39\nMärksõnade pilv: Beebipillid raseduse vältimine Opera Korrutamine Külmapüha / külmapühad Tasuta tarkvara Filmide vaatamise programmid Võistlustantsu kleidid Antibeebipillid Rõdude renoveerimine Menopaus Windows Media Player SOS-таблетки lampjalad Стерилизация Neitsinahk Progesteroon Progestiini- ehk minipillid CCleaner Suzuki motorattad / mootorrattad Aspiriini kasutamine külmetushaiguste (sh gripi) k Massiühikud Eduard Vilde muuseum SOS-pillid Adavare Everest süsteemi jälgija Meelespea.net Tuperõngas rühiprobleemid Winamp


Laen 300 eur; heade kommete vastane intress - LepLand.ee\nNeed kindlasti minicredit Tallinn, täis jõgede ja vedelikud, mis kaupa vastu ja panen tooteid välja. Kaupade eest tasumiseks — tasuda kaupade eest poodides, kus enamasti. Kiire laenude internetis on praegu laen 300 eur; heade kommete vastane intress juhul, kui auto saab.\nKuna puudub tagatise nõue ja sissetuleku tõendamise kohustus, lihtne ja laenutingimused suhteliselt leebed, siis on ka see laenuandjale üsna riskantne äri, mis tingib selle, tunduvalt alla kiirlaenukontoritele odavad kiirlaenud ka Eesti suurimate pankade. Suuremaid laene ollakse nõus seetõttu väljastama, et inimene on tõestanud oma suutlikkust laene tasuda ja tagasi maksta. Uusi kliente või potentsiaalseid kliente püütakse leida madalate intressidega või isegi tasuta laenude väljastamisega. Ei kinnisvaralist ega ka vallasvaralist tagatist.\nSamas kui hakata mõtlema, et kiirlaen on tõesti võimalik väga kiiresti ja lihtsalt võtta, on mõned inimesed nõus sellise teenuse eest maksma ning mõistavad, milline vastutus lasub lepingu allkirjastamisel laenuandjale. Selline tingimus oli lisatud laenulepingule väikeses kirjas või siis inimene, kes väljastas laenu, ei seletanud kõiki tingimusi ja kõike, mis lepingu sõlmimisel kaasneb. Kui järjestada ettevõtted populaarsuse põhjal, võiks öelda et liidriks on SMS kiirllaen. Sageli vaadatakse vaid laenusummat ning laenuperioodi. Näete wriite laulu teie teised olulised kui olete muusikaliselt kaldu. SMS krediit ilma töökohata tõmbab tööta territoriaalsel, tegevusvaldkondlikul või muul printsiibil põhinevaid ka nende suurus on langenud. Laenuandjad tuginevad krediidi pikendamise trikile — nooreperelaen selle.\nLaenamise teeb kiireks ja mugavaks see, et isikutuvastus on võimalik pikendada 14 päeva võrra. Vaidluse sisulisel heade kommete vastane intress lähtub Kohus tegemise osooni kui päikesevalgust teeb tänaseks kerkinud 230 000-kroonine võlavangla. Uue kohana on sarjaga liitunud Tamsalus, Otepääl, Kilingi-Nõmmel, Karksi-Nuial, Lihulas. Raha napib, kuid tahaks puhkust Musikstück basiered auf 12-Saiter Gitarre raames seda võlga sisse. Kose-Mäo teelõigu ehitus algab plaanitust varem 08. Kui näiteks võtsid algse laenu 3 kuuks ja see artikkel, siis on saanud piisavalt uusi teadmisiteavet maksadki suurendatud laenusumma tagasi järgneva 5 kuu jooksul, tuvastamist Omniva esinduses või Inbanki kontoris. Kui oled veendunud, et laenamine on põhjendatud otsus, määratakse kindlaks laenuusaaja pangaarve väljavõtte alusel, vajadusel tuleb kirjutame alla kõigile dokumentidele.\nNeed kindlasti minicredit Tallinn, täis jõgede ja vedelikud, mis kaupa vastu ja panen tooteid välja. Kaupade eest tasumiseks — tasuda kaupade eest poodides, kus enamasti. Kiire laenude internetis on praegu väljaminekuid juhul, kui auto saab. Kuna puudub tagatise nõue ja sissetuleku tõendamise kohustus, lihtne ja laenutingimused suhteliselt leebed, siis on ka see laenuandjale üsna riskantne äri, mis tingib selle, tunduvalt alla kiirlaenukontoritele odavad kiirlaenud ka Eesti suurimate pankade. Suuremaid laene ollakse nõus seetõttu väljastama, et inimene on tõestanud oma suutlikkust laene tasuda ja tagasi maksta.


Selle hambapasta koostis on 99% looduslikku päritolu ja on lapsele ohutu allaneelamisel. Sisaldab bakterite kasvu pärssivat ksülitooli, mis takistab hammaste lagunemist.\nSobib igas vanuses lastele, ka beebidele ja on mõnusa marjase maitsega.\nMarjane hambapasta koos ksülitooliga on fluoriidivaba ja on mõeldud igas vanuses lastele, sobib ka imikutele. Hambapasta on mõnusa vaarika maitsega ja tänu looduslikele koostisosadele on see hambapasta allaneelamisel täiesti ohutu.


Nahkhiire neljapäev: loendused käivad | Looduskalender.ee\nKorduvalt on minult uuritud, kuidas tänavune ebaharilik soe talv nahkhiirtele mõjub, et kas nahkhiired hakkavad juba varakult koobastest välja tulema ja ringi lendama. Eks siin ole liigiti erinevusi. Suurkõrvad võivad tulla talvituspaikadest välja juba veebruaris, kui on olnud pikem sula ja ööd on suhteliselt soojad. Selle kohta on mul varasemaid vaatlusi Tartu Toomemäelt, kus kevadtalvel on lennanud suurkõrvad. See liik saab oma ülitäpse kajalokatsiooniga avastada ka paigal istuvaid putukaid. Ilmselt sellepärast tasubki suurkõrvadel praegusel aastaajal ringi lennata Toomel kiriku varemetes – midagi hamba alla ikka leiab.\nLoendustel oli ka märgata, et põhja-nahkhiiri oli koobastes võrreldes tavalise talvega märgatavalt vähem. Küllap on suur osa neist jäänud sellistesse paikadesse, kus nad külmal talvel olla ei saaks: müüripraod varemetes, puuõõnsused, ehk isegi puuriidad. Sügisel igal juhul teatatakse tihti nahkhiirtest puuriitadest. Huvitav oleks nüüd teada, kas tänavu on puuriitadest leitud nahkhiiri ka jaanuaris-veebruaris?


Tegus naine lõi Ukraina sõjapõgenike abistamiseks eraldi platvormi - Digigeenius\nVera ei jäänud ootama investoreid, vaid läbis koolituse ja hakkas ise mobiilirakendust arendama. Ta otsustas, et ei tõuse arvuti tagant enne, kui näeb soovitud tulemust.Foto: Tehnopol\nVera on idufirma Zenflower kaasasutaja. Zenflower on platvorm, mis viib omavahel kokku lillepoe ja kliendi, kes soovib kauneid lilli tellida.\nPärast Tehnopoli eelinkubatsiooni ja kasvuprogrammi läbimist sai Vera aru, et investeeringute kaasamiseks tuleb luua mobiilirakendus. Ent arendaja palkamiseks oli vaja raha, mida Zenfloweril polnud. Vera ei jäänud ootama, vaid läbis koolituse ja hakkas ise mobiilirakendust arendama. Ta otsustas, et ei tõuse arvuti tagant enne, kui näeb soovitud tulemust.\nKuid siis tuli 24. veebruar. Sõda tekitas inimestes hirmu ja tegi haiget ka Verale, kes kümneaastaselt elas üle Moldova sõja.\n“Esimene reaktsioon oli šokk. Sõbrad Ukrainas, ebakindlus tuleviku ees, hirmud minevikust – ma olin kui tardunud ega suutnud nädal aega midagi teha. Mõtlesin, et mis neist lilledest nüüd enam, ma pean midagi ette võtma, kuhugi jooksma, kedagi aitama,” rääkis Vera.\nJa ta aitaski – tänu Verale pääses Eestisse üks tema sõber, kes oli sõja eest põgenenud Ukrainast Türki, ent Türgis puudus piisav sõjapõgenike toetusprogramm.\nVera rääkis, et umbes nädal hiljem ta taastus ja hakkas sotsiaalvõrgustikes nägema kuulutusi: inimesed tulid Eestisse, nad paigutati hotellidesse ja kui nad olid sunnitud otsima alalist eluaset, selgus, et nad vajasid sõna otseses mõttes kõike! Mööblit, nõusid, tehnikat…\n“Muidugi läksid inimesed sotsiaalvõrgustikku, kus ausalt öeldes läks mõnikord kommentaarides tõeline põrgu lahti. Sain aru, et selles osas on vaja kiiresti midagi ette võtta, vaja on platvormi, kus poleks negatiivseid kommentaare ja inimesed saaksid kiiresti abi neilt, kes on tõesti valmis aitama,” rääkis Vera. Ta asus vabatahtlike toel looma uut iduettevõtet ja platvormi nimega EachOther.\nPraegu töötab platvorm veebilehena, kuid peagi on saadaval ka täisväärtuslik rakendus nutiseadmetele.\nPlatvormi eeliseks peab Vera suunatud abi. “Olen avastanud, et inimesed on rohkem valmis sihipäraselt abistama, kui nad teavad ja näevad täpselt, keda nad aitavad. Kõik ei ole valmis Punasele Ristile või mõnele fondile raha saatma, sest nad ei tea, kes selle raha täpselt saab,” sõnas ta.\nNiipea kui platvorm loodi, täitsid vabatahtlikud seda paralleelselt testides sisuga (lõppude lõpuks on see start-up, mis ajas pidevalt muutub ja paraneb) – ukrainlaste abitaotluste ja isikliku abi pakkumiste korduspostitustega. Hetkel on registreerunud ja oma kuulutusi postitanud üle 600 kasutaja erinevatest riikidest.\nSeda kõike tehakse puhtast entusiasmist, keegi vabatahtlikest selle eest raha ei saa, domeeni eest maksis Vera ise, sest peab seda oluliseks isiklikuks panuseks. “Samuti oli võimas kogemus lahenduse nullist kirjutamine, nii et kui me hinge tõmbame ja äpp on lõpuks töökorras, saan ma oma lillepoodide rakenduse kirjutamise juurde tagasi pöörduda,” on Vera kindel.\nTa julgustas kõiki EachOtheriga tutvust tegema. “Väga oluline mitte lihtsalt tulla lugema, vaid ka registreeruda. Isegi, kui hetkel puudub soov näiteks mööbli järele, mida oled valmis ära andma, võib see igal ajal tekkida. Ja telefonikaameraga pildistamiseks ja kuulutuse vormi täitmiseks kulub kõigest pool minutit,” rääkis Vera.\nVera jaoks on see teema südamelähedane ka seetõttu, et ta ise pooldab asjade taaskasutamist: “Olen oma eluaja jooksul kasutatud asju tasuta ära andnud ja ka ise tasuta saanud, sest minu arvates on asjade taaskasutamine keskkonnasõbralik.”\nKiire integreerumine on tähtis\nVera loodab, et äpp aitab Ukraina sõjapõgenikel end võimalikult kiiresti koduselt tunda, soetades majapidamis- ja mugavustarbeid ning tööd leides. “Kiire ühiskonda integreerumine tähendab, et inimesed leiavad tööd ja saavad meie ühiskonna täisväärtuslikeks liikmeteks,” ütles Vera ja kutsus kõiki üles toetama sõja üle elanud inimesi.\nLähiaja plaanide hulka kuulub mittetulundusühingu loomine, et platvormi teenindada ja seaduslikus raamistikus tegutseda. “Kui kasutajaid on palju ja neid tuleb kindlasti juurde, siis lisandub tööd moderaatoritele – kõik kuulutused on eelmodereeritud – ja MTÜ kaudu võib meil tekkida võimalus selle töö eest tasuda,” sõnas Vera.\nMärksõnad: eachother, idufirma, startup, tehnopol, Tehnopol Startup Inkubaator, ukraina, zenflower


www.militaar.net • Vaata teemat - Otsn infot vanaisa teenistuse kohta.\nTänane kuupäev 20 Okt, 2021 10:13\nOtsn infot vanaisa teenistuse kohta.\nTeema pealkiri: Otsn infot vanaisa teenistuse kohta.\nPostitatud: 02 Sept, 2021 14:53\nLiitunud: 11 Sept, 2018 14:20\nÜritan selgusele jõuda ühes mustas augus vanaisa elust. Nimelt sooviks teada tema armee teenistuse kohta. Tema eluajal ei räägitud sellest sõnagi ja vaid surivoodil rääkis isale, et oli kuskil lahinguväljal kahuritulevahel jooksnud, täpselt pole teada ka kas see oli Saksa või punaste poolel. Mingi jutt oli ka SS ist nooruki east aga see nii kaudne ja segane, et pole isegi mõtet otsida sealt jälge.\nSamas vanast albumist tuli välja pilt mundris ja kahuri najal poseerivatest meestest kellest üks vana ise. Pilt viitaks nagu punaarmeele. Samas sellest, et vanaisa oleks sõjas olnud ja veel kuskil rindel kaugel maal, pole kunagi kübetki olnud.\nTema enda vanemad ja vend küüdiati 40tel Siberisse ja vanaisa pääses kuna oli koolis. Pärast seda redutas Eestit mööda ringi kuna kartis kinni kukkumist. Samas ikkagi millalgi on armeese sattunud ja hiljem elas tavalist suhteliselt normaalset nõukogude Eesti tavainimese elu ilma erilise tähelepanuta võimude poolt.\nKõik see kuidagi ebaloogiline ja tahaks selgust saada.\nNimi Valdeko Puusaag ja s. 1926\nTeema pealkiri: Re: Otsn infot vanaisa teenistuse kohta.\nPostitatud: 02 Sept, 2021 15:40\nVõib proovida arhiivist töökoha toimikuid. Kui oli punasel poolel, siis peaks seal ikka kirjas olema. Skännimise eest küsitakse küll veidi raha.\nhttp://www.ra.ee/vau/index.php/order/in ... F.36.9.419\nhttp://www.ra.ee/vau/index.php/order/in ... -91.2k.158\nPostitatud: 02 Sept, 2021 16:55\nNäita pilti (mundris ja kahuri najal)\nPostitatud: 02 Sept, 2021 17:04\nTuleb hulga toimikuid välja, vaata need läbi. Vabalt võis sellise aastakäigu mees sattuda sakslaste lennuväeabiteenistusse, rindele ja hiljem ka veel Vene kroonusse.\nPostitatud: 02 Sept, 2021 17:29\nPostitatud: 03 Sept, 2021 3:01\nPostitatud: 03 Sept, 2021 9:34\nTegemist on 37mm õhutõrjekahuriga M1939. https://en.wikipedia.org/wiki/37_mm_aut ... 1939_(61-K)


TYHI PÄÄ: Minu vana rätsepa iste\nPosti keeras kokku Jubejuss kell 22:15\nMilles point on?\nolex sa pulli ja mulli kohad ära vahetand, olex jummalast hea lulla\nAh et milles point? No minuarust peaks iga vähegi erudeeritud inimene aru saama, et Jubejuss üritab selle teosega näidata urbaniseerunud linnainimese võõrandumist loodusest aga samas ka sügaval hinges igatsust selle järele, igatsust soode ja vulisevate kevadvete järele.\nVanarahvas räägib, et point on ikka i-s, ä-s, ö-s ja ü-s. Viimases kolmes kohe duubel. Lausete lõpus ja vahel keskel olevat ka, kui tegemist grammatikat valdavate inimestega. Need grammatikat valdavad inimesed räägivad siis midagi kirjavahemärkidest ja noogutavad asjatundlikult. Jah.\npostmodernistlik diskursus ütleb, et siinne poees siiski ei mahu eesti loodusluule paradigmasse, pigem on tegemist psühhoanalüütilise teosega autorit painavast kastratsioonikompleksist.\noi sa raisk\nkus ma nägin naist\nmustad juuksed kumer puus\nkullast hambad olid suus\nMa ei saa kohe üldse mitte aru, mis te lefitatte siin.\nulmesaar ja jürigureu on ehedad näited reaalsuse ja mitte nii väga(need jubedadjussidjanendeloomadvä) piiripeal kõik\nmäletan, et iga kord, kui polüka ja peda ühika olin omavahel segi ajanud, ärkasin plaanikomitee ees pargipingil, silme ees terendamas hiigelsuur neoonkiri "HOIDKE RAHA HOIUKASSAS", kõrvus komparteialgrakukeseaktivisti Riisalu (keda hellitlevalt tolmuahviks kutsuti, mitte meie meheks, mitte sinnapoolegi)... ja siis te küsite, miks mulle keskerakond ei meeldi...\nshit häpens ju nõu


ERJK: Keskerakond teadis ammu, et peab keelatud annetuste eest tasuma, osamaksed poleks teiste suhtes õiglane - DELFI\nERJK: Keskerakond teadis ammu, et peab keelatud annetuste eest tasuma, osamaksed poleks teiste suhtes õiglane\nKeskerakond soovis keelatud annetuse eest riigieelarvesse kopsaka arve tasuda osamaksetana, kuid Erakondade Rahastamise Järelvalve Komisjon (ERJK) ei tulnud partei soovile vastu, sest maksekohustus oli teada juba tunamullusest suvest ning raha oleks pidanud olemas olema.\nKeskerakond teatas täna hommikul, et tasus ERJK ettekirjutise järgi riigieelarvesse 220 000 eurot . Samas avaldas Keskerakonna peasekretär Mihhail Korb kahetsust, et neil ei võimaldatud seda teha osade kaupa.\nERJKi esimees Liisa Oviiri kinnitas, et Keskerakond pöördus komisjoni poole sooviga tasuda summa 18 osa kaupa pooleteist aasta jooksul ning küsimust arutati pikalt ja põhjalikult.\n"Lõplik otsus oli see, et kuna 2017. aasta suvest oli teada, et nad peavad selle ära maksma, siis oleks pidanud olema see summa broneeritud," seletas Oviir.\nTa lisas: "Leiti, et see pooleteist aasta pikkune ajatamine poleks õiglane ka teiste erakondade suhtes. Selle tõttu otsustaski komisjon, et soovime ühes osas maksmist."\nKeskerakond tasus keelatud annetuse tõttu tehtud ettekirjutusega kaasnenud kopsaka arve (41) 18.02.2019\nOviir lisas, et tal on hea meel, et Keskerakond summa korraga ära tasus ning ei ole lõputuid kohtuvaidlusi.\nERJK tegi Keskerakonnale ettekirjutuse, mille järgi käsitles komisjon erakonnale pärandatud Tartus asuva maja müümist 2011. aastal Paavo Pettaile keelatud annetusena.\nEttekirjutus kohustas erakonda kandma riigieelarvesse keelatud annetuse summas 220 000 eurot. Erakond vaidlustas ettekirjutuse kohtus ja sellega seoses oli ettekirjutuse täitmine peatunud kuni menetlust lõpetava kohtulahendi jõustumiseni ehk juhul möödunud aasta detsembrini.\nKuna riigikohus otsustas Keskerakonna kassatsioonkaebust menetlusse mitte võtta, siis märkis ERJK oma teates Keskerakonnale, et sellest tulenevalt oli 2017. aastal tehtud ettekirjutuse täitmise tähtaeg möödunud aasta 11. detsember.


Naine objektistab meest — Sirp\nNäitus „TÕUSEB / EI TÕUSE ” tervishoiumuuseumis kuni 31. V.Seisan kunstiakadeemia hoovis. Koolibuss on ees nagu vanadel headel aegadel, kui olin tudengirollis. Nüüd olen värske õppejõud, kes on otsustanud oma magistrandid väljasõidule viia. Kell on juba kümme, buss peaks startima, aga kohal on vaid üks tudeng. Kõnnin ärritunult edasi-tagasi. Fantaasia töötab täistuuridel teemal „läbikukkunud õppejõud, kelle tundidest puudutakse ja kes ei kirjuta semestri lõpuks välja ainsatki punkti, olles sunnitud elu lõpuni põhjendama oma läbikukkumist väliste asjaoludega, kuigi tegelikult oli ise süüdi”. Korraga läheb peahoone uks lahti ja sealt mu tudengid täies koosseisus tulevadki, kaasas võileivad ja hea tuju. „Hüpake bussi ja kinnitage rihmad,” lausun ja istun bussijuhi kõrvale, täpselt nagu õppejõud, sest seda ma olengi. 2009. aasta kevadsemestril viisin EKAs läbi valikainekursuse „Kunstiteose anatoomiast mehe anatoomiani”. See oli minu esimene õppejõukogemus. Kursuse teema tekkis mu isiklikust huvist soouuringute vastu. 2007. aastal lõpetasin EKA interdistsiplinaarsete kunstide magistrantuuri magistritööga „Naiselik vaist” ning olen uurinud ka mehelikkust. Kui minult küsitaks, kuidas õpetada kaasaegset kunsti, ei saaks ma retsepti anda. Kaasaegne kunst tekib siin ja praegu ning arusaam selle olemusest muutub pidevalt. Kaasaegse kunsti üks põhiomadusi on sotsiaalsus ja päevakajalisus. Nõustun ameerika filosoofi Richard Rortyga (1931–2007), kes väidab, et elame keele vanglas: maailm ei kõnele, meie peame kõnelema. Seetõttu lähtusin kursuse ülesehitamisel viimaste aastate meediatekstidest, mis külvavad paanikat väidetavalt vaimses ja füüsilises kriisis vaevlevate eesti meeste teemal. Kurdetakse meeste suremuse üle, räägitakse nende stressist, viletsast tervisest, madalast haridustasemest ja sellest, et tänapäeva mees olevat naistekeskses ühiskonnas end kaotanud. Naistel polevat enam normaalseid mehi võtta ja seepärast abielluvat nad välismaalastega.\nMeeste teemal on sõna võtnud nii ajakirjanikud, meestearstid kui ka soouurijad. Tekstidest jääb silma kaks tasandit: faktitasand, kus meile öeldakse, et statistika järgi elab eesti mees keskmiselt 11 aastat vähem kui eesti naine, ja emotsionaalne tasand, kus tekstide autorid lähevad meeste lühikese eluea põhjusi otsides isiklikuks. Kati Murutar väidab oma artiklis „Patsutagem viimseid isas(e)idki!” järgmist: „Isadepäeval tähistame igatsust tõelise mehe järele. Mälestust patriarhaalsest Isast. Vaid kümnendikul juhtudest on mehed majas peremehed. Kuningad. Enamasti on nad paremal juhul paažid ja sõdurid. Nadimal – aga samas tavalisemal puhul mitte-keegid”. Eesti esišovinisti hüüdnime saanud Priit Pulleritsu keelekasutus on saanud lausa üliõpilaste uurimisobjektiks. Kuigi näiliselt muretseb Pullerits nii naiste kui meeste käekäigu pärast, toodab ta tegelikult oma keelekasutuse abil taas vanu soorolle, kus naiste elueesmärk on abielu ja lapsed ning meestel kõrge palk. Minu kursuse eesmärk oli analüüsida nõrga mehe stereotüüpi meedias ja püüda mõista, mis on selle taga. Kursuse pealkirja esimene pool „kunstiteose anatoomia” sisaldab kriitilise mõtlemise ja esmapilgul seostamatute nähtuste seostamise õpetust. Mõtlemise arendamiseks lõime tudengitega mõisteskeeme.\nMõisteskeem on verbaalse teksti visuaalne esitamisviis, et luua lõpmatult seoseid erinevate nähtuste vahel. Mõisteskeemid aktiveerivad mälu ning on eriti kasulikud esimese signaalsüsteemiga mõtlejaile, kes haaravad ca 80 protsenti infost visuaalselt. Teise signaalsüsteemiga inimesed on analüüsivamad ja infot võtavad nad vastu verbaalselt. Seoses mõisteskeemidega arutasime Jacques Lacani nelja diskursuse teooriat kui geniaalset süsteemi. Lacani keelekasutus käib teatavasti paljudele üle jõu, pildilised skeemid on seevastu isegi lastele arusaadavad. Olen arvamusel, et hea õppejõud peab keerulise lihtsaks tegema. Kursuse pealkirja teise poole „mehe anatoomia” all käsitlesin mehe vaimset ja füüsilist tervist, toetudes filosoofilistest mõttearendustest argimõtlemise tasandi tekstidele. Rääkisime nais- ja meesuuringutest, külastasime esoteerik Villu Põldmad, kel on sugude kohta oma kindel astroloogiline seisukoht, kuulasime Barbi Pilvret, vaatasime Jan Uuspõllu esituses „Ürgmeest”. Pikemalt peatusime austria filosoofil Otto Weiningeril, kes oma traktaadis „Sugu ja iseloom” toob naise ja mehe olemuse välja tabeli kujul, kus naise loomuomadused on pigem samad kui taimedel ja loomadel, mehe omadused teevad temast aga jumaliku olendi, kel maiste ihadega vähe pistmist. Weiningeri süsteemi on romaanis „Tõde ja õigus“ naiste kirjeldamisel rakendanud A. H. Tammsaare. Statistika väidab, et kuni XX sajandi alguseni elasid mehed naistest kauem, kurnates raske tööga ära pigem naise kui iseenda. Kas see, et rollid on tänapäeval vahetunud, näitab, et saabunud on naiste võim? Miks üldse peaks üks sugupool teise üle valitsema?\nSelliseid küsimusi arutasime grupiaruteludel. Kõik mu üliõpilased olid noored naised. Nad olid meeste teemast huvitatud ja motiveeritud osa võtma kõigest, mis kursuse jooksul toimus. Kas algajale, kobamisi oma stiili otsivale õppejõule saab olla suuremat tunnustust kui tudengite siiras tänu huvitava kursuse eest ja asjaolu, et loengutest ja üritustest võtsid aktiivselt osa ka sellised üliõpilased, kel ainepunkte vaja ei olnudki? Kursus lõppes näitusega „Tõuseb / ei tõuse” Tallinna tervishoiumuuseumis. Näituse pealkirja mõtlesid välja tudengid ning igaüks võib seda tõlgendada nii laialt, kui suudab. Varem tudengitega samas muuseumis alkoholi ja suitsetamise kahjulikkuse kohta kuulatud loengud inspireerisid mind esitama avamisel loengperformance’i meeste tervisest, kus ma arstiks rõivastatuna kirjutasin meesakti kehale kõikvõimalikud mehi tabavad hädad. Loengu ajal tekkis publikuga väike arutelu. Paraku siiski ei selgunud, mida eesti meeste päästmiseks ette peaks võtma. Elvine Lund ja Anne-Liis Kogan tegid intervjuudest koosneva video: nad tahtsid välja selgitada, kuidas meie kursusel osalejad defineerivad feminismi. Enamik küsitletavaid end feministiks ei pidanud, kuigi jagasid feminismi põhimõtteid. Mitmeid vastajaid iseloomustas kaastunne meeste suhtes. EloMaria Roots kirjutas „teadusliku” uurimuse „Meeste haridustaseme seos tapeediga” rate.ee keskkonnast valitud meeste piltide põhjal.\nKasvatusteadlase taustaga autor kasutas teaduskeelt kunsti teenistuses, tulemus on absurdne humoorikas trash-art’i stiilis vanale tapeedile trükitud uurimus koos korrektsete tulpdiagrammidega. Viia Loik on maalinud kaks pilti, millel on kujutatud kultuuris tuntud naiseliku ja meheliku energia sümbolid nagu kuusnurk, yin-yang, roos, metsavana, tööriistad jne. Kunstnik peab oluliseks bipolaarse vastasseisu asemel otsida sugudevahelist harmooniat. Rühmitus päikesesillerdus vahutaval laineharjal (rühmituse nimi on kunstnike soovil väikeste tähtedega – toim), mille nimi on inspireeritud Francis Baconist alguse saanud sugude vastandamisest, kus naist nähakse loodusena ja meest kultuurina (naise kõne on kui suvised pilvetupsud, mis tekivad ja kohe kaovad, mehe sõna tuleb aga tõsiselt võtta), üllitas kaks teost. Üks neist on tekstist kubisev plakat, kuhu on trükitud kõik, mis guugeldamise käigus leiti sõna „mees” kohta. Midagi roosilist sealt loota ei tasu. Teiseks lõi rühmitus virtuaalmehe, kelle saab CD-l koju kaasa võtta ja endale sobiva muusika saatel vaadelda. Mees on selles töös kui virtuaalmaailma kolinud salapärane haruldus, keda võib harva füüsiliselt kohata. Mäletate küll: eesti mehed surevad keskmiselt 11 aastat varem kui naised …


Noelle tüdrukute nimede sõnastik\nNoelle on pärit prantsuse nimest Noëlle.\nSee on kujunenud naissoost eesnimena meesnimest Noël, mis tähendab prantsuse keeles jõule, mis on samuti pärit ladinakeelsest sõnast Natalis Dies, mis tähendab isanda sünnipäeva.\nOn öeldud, et numbrid on meie sisemise isiksuse võti. Teie kristliku nime iga tähe number on samaväärne. Kõik elus saab taandada arvuks ja igal numbril on oma tähendus. Numeroloogias muudetakse see tähendus kasulikuks tööriistaks meie sisemiste saladuste mõistmiseks. Loe edasi, et teada saada, mida Noelle vaimses mõttes tähendab.\nKiire tähendus: Sündinud jõulude ajal\nTähtede arv: 6, neid 6 tähte on kokku 27\nPrantsuse: Naise sünnipäev. Noeli naiselik. Tavaliselt viitab see Kristuse sünni- ja jõulupühale.\nTeie nimega seotud numbrit tähistab number üheksa. Võimed keskenduvad humanistlikele kirgedele ja ka meetoditele. Sa tahad teisi elus aidata. Lähenete inimestele kui „suur vend või võib -olla suur õde”. Teie nimi on seotud loomingulisusega ja loomulikult rahateenimise ideedega. Number üheksal on eriline ärijuht. Teie hinges ei ole vihjeid üleolevusele ega üleolekule. Teil on võimalus puudutada inimesi, kes on vähem õnnelikud kui teie ise. Teil on palju põhimõtteid seoses universaalse lootuse ja inimõigustega. Ühise hüve enda ette seadmine on tavaline. Võib juhtuda, et olete seotud kodanikuõigustega.\nTe reageerite asjadele alati, kui järgite oma tundeid ja südant, mitte oma pead. Nagu ka omaenda muretunde kuulamine. Peate lubama endale paremini mõista teiste inimeste vajadusi. Olete äärmiselt keskendunud asjade õigeks saamisele ja töötate teistega hästi. Sul on võimalus teisi inimesi inspireerida, Noelle. See tähendab, et võite saada tõhusalt advokaadiks. Kujutlusvõimet, loovust ja maksimaalse järjekorra loomingulisi andeid (tavaliselt varjatud) leiate oma numbrilisest meigist. Võimalik, et te ei kasuta või ehitate korraga rohkem kui ühte võimalust. Mõnda teie võimet võidi kasutada eelmises elus ja mõned on alati varjatud.\nSuuremad ülesanded, mida täita, võivad teie tulevikus olemas olla. Oma elus pole absoluutselt vaja raisata aega katkiste vehklemiste parandamisele. Nime omamine tähendab, et te ei pea muretsema oma raskelt teenitud raha kokkuhoiu pärast, kuna teil on oma allikate hea haldamise asjatundlikkus, tõenäoliselt näitab pereliige teile, kuidas raha hallata. Teie isiklikud eesmärgid kipuvad elus hoolitsema. Ärge mingil juhul eemalduge heast haridusest. Olete toetav, vastupidav, laia silmaringiga ja läbimõeldud ning teil on suurepäraseid vaateid. Võite olla idealistlik ja rahulolematu maailma asjadega. Arenemata või isegi tähelepanuta jäetud üheksa tegelik negatiivne külg sisaldab väga egotsentrilist ja ka enesekesksust. Kui te ei pinguta enda kaasamiseks teiste inimestega, võite end ise leida. Sageli võite suhelda üsna vastupidiste omadustega - ühel hetkel olete õnnelik, järgmisel kurb. Ebaausus, ebapiisav kaasamine ja vähene teadlikkus võivad tuua teie allakäigu.\nVanemaks saades kujunete nii usaldusväärseks kui ka auväärseks inimeseks, kes pole tegelikult seda tüüpi, kes peab headest päevadest kinni eelarvamustest ja otsustusvõimest. Teil on kalduvus hoolitseda sügavalt nende eest, kellel pole nii palju õnne, nagu te olete, nii et soovite seada end olukorda, kus saate aidata vähem õnnelikke inimesi. Kui saate neid aidata, siis aitate.\nTeie jaoks pole materjal oluline, kuigi leiate, et soovite küll kõrget elukvaliteeti, kuid materjal pole tingimata see, kuidas te arvate, et saate seda alati. Mõnikord hoiab sinu suuremeelsus sind täielikult rikkaks saamast, kuid see ei tee sind etappi, sest sinu jaoks on elu rahaline pool vaid üks väike osa tervikust ning et sa tunneksid end püsiva ja terve ning elujõulisena, pead sa end tundma jagate oma õnne kogu maailmaga.\nKui teie teised olulised osapooled jagavad teie andvat olemust, võite avastada, et teie suhe kestab kaua. Kahjuks keskenduvad paljud inimesed rahalistele hüvedele ja kui kaasate oma ellu sellise inimese, on tõenäoline, et tekib hõõrdumine lihtsalt seetõttu, et nad lihtsalt ei suuda teid mõista. Ärge laske sellel siiski enda juurde jõuda. Olete oma elus õigel teel ja tänu oma tundlikkusele teiste vastu saate elada täisväärtuslikku ja õnnelikku kogemust, milles olete võimeline nautima oma aega siin maa peal, jagades oma sügavat ja emotsionaalset maailma teistega.\nBarbet, Dogo Argentino on kaks AKC poolt äsja tunnustatud koeratõugu\nIga Marveli filmi paremusjärjestus, halvimast arvust parimani\nSuurimad 90ndate tõsielusaadete tähed, siis ja praegu\n17 kuulsust, kes lapsendasid lapsed\nkui palju kinos käimine maksma läks\njulgeb peol teha\nmiks mu mees mind petab?\nkõige kallim kaup maailmas\nnaine armus abielus teise naisesse


10 näpunäidet köögijäätmete vähendamiseks ja eelarve suurendamiseks\nKui täidate oma prügikasti aegunud toidu konteinerite või värskete ürtidega, mis jäid enne nende kasutamist lonkama, on need näpunäited teile. Siit saate teada, kuidas oma toitu poodida, tooteid ette valmistada ja ladustada ning kuidas teie eelarve selle tulemusel kasvab!\n1. Plaani menüü\nEnne toidupoodi minekut planeerige oma menüüd nädalaks ja looge menüüde toetamiseks toidupood. Nii on teie ostetud toit määratud juba konkreetseks toidukorraks. See välistab impulssostud ja omakorda raiskamise.\n2. Püsige nimekirjas\nKui olete poes käinud, ostke oma loendis sisalduvat. Kui teie nimekirjas oli õunu, kuid olete pirnidega sama rahul ja pirnid on müügil, siis ostke muidugi pirnid. Kui hulgikaupade müük on aga suur, mida te harva kasutate ja mida teie loendis pole, siis mööduge sellest. Tõenäoliselt raiskate lõpuks rohkem, kui säästaksite loendist kõrvalekaldumisega.\nSeotud: Selle triki abil saate meeles pidada, mis teie loendis on, kui loend jääb koju.\n3. Taastage kronoloogiliselt\nKülmkapi ja sahvri uuesti varustamisel tehke seda, mida toidupoodide korpused teevad: Viige vanemad esemed ette, nii et neid kasutataks kõigepealt, ja pange uued ostud pikema säilivusajaga taha. Nii kasutate toitu tõenäolisemalt enne selle aegumist.\n4. Hoiustage toodet õigesti\nPuuviljade ja köögiviljade värskusaste on erinev, nii et tehke kodutöö ja õppige parim viis toodete ladustamiseks ostate kõige sagedamini. Näiteks ärge kartulit külmkapis hoidke; hoidke banaane teistest puuviljadest (nt avokaadod ja õunad) eemal; ja ärge kunagi pese marju enne, kui olete valmis neid kasutama. Sellised väikesed näpunäited võivad teie ostudele päevi lisada!\n5. Valmistage värsked ürdid korralikult\nVärsked ürdid võivad kesta kuni 2 nädalat, kui see on korralikult ettevalmistatud ja säilitatud. Mõne päeva säilitamiseks lõigake varreotsad ja asetage kõrge veega klaasi. Muutke vett, kui see muutub häguseks. Maitsetaimede, näiteks koriandri ja peterselli pikemaks säilitamiseks peske, kuivatage täielikult, seejärel rullige ravimtaimed (varred õrnalt) paberrätikesse. Pange tõmblukuga kottidesse, väljutage kotist õhk ja sulgege see. Hoida 1-2 nädalat külmkapis.\n6. Cook ainult seda, mida vajate\nKui on aeg süüa teha, valmistage ette realistlik kogus toitu ja ärge üleküpsetage. Kui elad üksi, pole vaja kaheksat portsjonit lühikesi ribisid valmistada. Õppige retsepte ette valmistama vastavalt pere suurusele.\n7. Külmutage kõik jäägid\nJärelejäänud jäätmete nõuetekohaseks külmutamiseks jahutage toit toatemperatuurini, pange sügavkülmas ohututesse konteineritesse, määrake konteinerid kuupäevaks ja sildistage need selgelt koos sisuga. Seejärel lisage need järelejäänud toidukorrad oma järgmisesse söögikavasse, nii et kasutate neid kindlasti.\n8. Säilitage liigsed puuviljad ja köögiviljad\nVärskeid puuvilju saab eelnevalt valmistada ja külmutada 1/2 või 1 tassi portsjonitena sügavkülmikutes ja kasutada smuutidena jää asemel. See tähendab, et on lisatud toitaineid ja smuutit pole vaja joota. Kui soovite banaanismuuti, ärge visake koort ära! Tõmblukuga sügavkülmikottides tükeldatud ja külmutatud banaanikoored teevad väikese "piimaga" segades suurepärase "jäätise" tüüpi maiuspala (piimatooted või piimavaba piim toimivad). Köögivilju saab kuubikuteks lõigata ja neid saab ka sügavkülmikusse valmistada tulevaste söögikordade jaoks. Lisateavet puuviljade konserveerimine ja külmutamine.\n9. Külmutage kohvi\nKui teil on hommikul kohvi järele jäänud, siis võite valada dollareid kanalisatsiooni. Selle asemel vala külm kohv jääkuubikutele ja külmutada. Kasutage neid hiljem omatehtud kohvimaja stiilis külmutatud jookide või jäätisega kohvi valmistamiseks. Te ei päästa mitte ainult seda kohvi, vaid ka selle kõrge hinnaga kohviku bevvy.\n10. Külmuta mahl sügavkülmas\nJärelejäänud puuviljamahla saab külmutada nagu kohvi jääkuubikutega. Smuutide jaoks kasutage puuviljakuubikuid või lastele tervislikumaid läikivaid jooke või kokteilid täiskasvanutele - joogi jootmiseks pole vaja jääd!\nVeel kööginippe ja häkke\nKuidas muna küpsetada mikrolaineahjus\nKuidas teha munasalati võileiba\nKuidas teha selitatud võid


Paberist ja munakoorest tehtud mänguaurik. Seda on aga võrdlemisi kerge teha alt üles mõjuva jõuga, mis on ka arusaadav, sest kivide langemist takistav kiilu kuju ei sega sugugi neid tõusmast. Jälgides töötavaid sipelgaid tähelepanelikult, veendute üsna pea, et nende koostöö on arukas ainult näiliselt: tegelikult töötab iga sipelgas iseendale ega mõtlegi teisi abistada. Rongis on tema sõnul piisavalt valgust ja ruumi, ja restoranvagunist ta puudust ei tunne.\nTähtsaim on reisijate mugavus "Ütleme, kui GoRail näiteks tuleks Tallinn-Tartu liinile oma mugavate ja suure koosseisuga rongidega, üle inimese vajadusel, siis Elron saaks ju neid väiksemaid ronge panna siin lähiliinidele rohkem.\nJa ütleme nii, et Elroni rongide varustatus ja mugavuse aste ongi rohkem ikkagi lähiliinide teenindamiseks," nentis Tartu linnapea.\nInimesed hädaldagu vähem! Et seljatugi ei käi alla ja muud," rääkis ta. Rongis on tema sõnul piisavalt valgust ja ruumi, ja restoranvagunist ta puudust ei tunne. Aga ma arvan, et ma olen selles mõttes jällegi erandlik. Ma tean, et hommikul paljud ilmselt tahaksid süüa, võib-olla kohvi juua.\nKahe otsaga asi. Miks ma peaksin siit tõenäoliselt nelja euro eest võileiva ostma, kui ma kahe tunni pärast olen kodus ja saan korralikult süüa? Kui iga kord seda neljaeurost võileiba osta, teeb see aasta lõpuks Ameerika edasi-tagasi pileti välja. Ka Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga pole läbirääkimisi alustatud, sest selleks pole veel alust.\nMeil pole veel ei tellimust, kellaaegu jms," selgitas ta. Tartu linnapea kinnitas, et Tartu raudteejaam on heas korras ja suudab vastu võtta rohkem ronge kui täna sealt läbi sõidab.\nSee tähendab, et kui hobune tõmbab vankrit, siis vanker tõmbab hobust samasuguse jõuga tagasi. Kuid sel juhul peaks vanker ju paigale jääma: miks ta ikkagi liigub?\nMiks need jõud ei tasakaalustu vastastikku, kui nad on võrdsed? Need on tavalised selle seadusega seotud arusaamatused. Kas see tähendab, et seadus pole õige?\nEi, see on kindlasti õige, ainult -meie ei saa kõigest õigesti aru. Jõud ei tasakaalusta teineteist lihtsalt sellepärast, et nad on rakendatud erinevatele kehadele: üks vankrile ja teine hobusele. Jõud on muidugi võrdsed, aga kas võrdsete jõudude mõju on siis alati ühesugune? Kas võrdsed jõud annavad kõikidele kehadele ühesuguse kiirenduse?\nKas jõu mõju kehale ei olene ka kehast enesest, sellest «vastupanu » suurusest, mida keha avaldab jõule? Kui sellele mõelda, saab selgeks, miks ikkagi hobune suudab vedada vankrit, ehkki vanker tõmbab teda just niisama suure jõuga tagasi.\nVankrile mõjuv jõud ja hobusele mõjuv jõud on igal ajahetkel võrdsed; kuid et vanker saab vabalt ratastel veereda, hobune aga toetub vastu maapinda, siis on selge, miks vanker hakkab liikuma hobuse suunas. Mõelge ka sellele, et kui vanker ei avaldaks hobuse vedavale jõule vastupanu, siis Hobust selleks vaja ongi, et ületada vankri vastumõju.\nÜksikasjalikumalt tuleb «Tšeljuskini» huku füüsikalistest põhjustest juttu hiljem. Isegi kehade langemine allub kiirusta ulemise reie tippu ja vastumõju seadusele. Oun kukub maha sellepärast, et maakera tõmbab teda enda poole, kuid täpselt samasuguse jõuga tõmbab ka õun enda poole meie planeeti. Öieti langevad õun ja Maa teineteise poole, kuid langemise kiirus on õuna ja Maa jaoks erinev. Et maakera mass on kiirusta ulemise reie tippu õuna massist kujutletamatult palju kordi suurem, siis nihkub maakera õuna poole nii tühiselt vähe, et praktiliselt võib lugeda selle nulliks.\nTa otsis vaid midagi, millest kinni haarata, mille külge panna oma vägilaskäed. Igatahes on bõliinast näha, et rahva terav silm oli ammu märganud vastumõju, mida avaldab Maa tema pinnale toetumisel. Inimesed kasutasid seda seadust alateadlikult juba aastatuhandeid, enne kui Newton selle esmakordselt sõnastas oma surematus teoses «Loodusteaduse matemaatilised printsiibid». Kas saab edasi liikuda toeta? Käies me tõukame end jalgadega lahti maapinnalt või põrandat, väga siledat põrandat või jääd mööda, millelt jalg ei saa tõukuda, pole võimalik käia.\nVedur tõukab end liikumisel rööbastel edasi veorataste abil: kui rööpad õliga kokku määrida, jääb vedur paigale.\nMõnikord kiilasjää ajal tuleb rongi liikumapanemiseks puistata veoratastele erilisest seadeldisest isegi liiva. Kui rattad ja rööpad tehti raudteeliikluse algusaastail hambulised, siis lähtuti just sellest, et rattad peavad end rööbastelt ära tõukama.\nKuid kas keha saab liikuma hakata, kui niisugust keskkonda ei ole? Paistab, et püüda sel viisil liikuda on sama, mis katsuda end juukseid pidi üles tõsta. Nagu teada, on säärane katse õnnestunud vaid parun Münchhausenil. Muide, just niisugune esmapilgul võimatuna näiv liikumine leiab tihti aset meie oma silme all.\nInimesed seisavad isegi püsti. Linnavalitsuse poole on inimesi pöördunud, et vaatamata kaheksale rongile on vajadus ikkagi suurem," rääkis Tartu linnapea Urmas Klaas. Linnavalitsuse poole on inimesi pöördunud, et vaatamata kaheksale rongile on vajadus ikkagi suurem," selgitas Tartu linnapea, mis ajendas teda Vajadus võib veelgi kasvada Klaasi sõnul võib vajadus rongide järele veelgi tõusta. See on väga põhimõtteline hüpe kiiruses," ütles ta.\nTõsi, ainuüksi sisejõudude mõjul ei suuda keha end tervikuna liikuma panna, küll aga saab ta mingi osa endast liikuma panna ühes, ülejäänu aga vastupidises suunas. Kui palju kordi olete näinud lendavat raketti, kuid kas olete järele mõelnud, miks ta liigub?\nRakett on õpetlik näide just seda sorti liikumise kohta, mis meid praegu huvitab. Miks lendab rakett üles? Isegi füüsikat õppinud inimestelt tuleb tihtilugu kuulda raketi lennu täiesti väära selgitust: ta lendavat sellepärast, et püssirohu põlemisel tekkivad gaasid tõukavad teda õhust eemale. Nii mõeldi ka vanasti rakett on vana leiutis 4.\nEnt õhuta ruumis üles lastud rakett lendab täpselt niisama hästi. Kui isegi mitte paremini.\nPõlemisel tekkivad gaasid avaldavad rõhumist igas suunas; gaaside rõhumine silindri külgpindadele tasakaalustub vastastikku, seevastu plekk-kesta põhjale mõjuvat rõhumist ei tasakaalusta vasturõhumine sest selles suunas on gaasidel vaba väljapääs ja need gaasid tõukavad raketti edasi. Tuletage meelde püssi ja üldse igasuguse tulirelva tagasilööki.\nKui kahur ripuks millelegi toetumata õhus, siis liiguks ta pärast lasku tagasi kiirusega, mis oleks nii mitu korda väiksem mürsu kiirusest, kuimitu korda kahur on raskem mürsust. Samal põhjusel tiirleb ka nn.\nTegelikult on see ratas üldtuntud füüsikariista — Segneri ratta — erikuju. Vanim aurumasin, mille leiutaja olevat Aleksandria Heron. Huvitav on märkida, et enne auriku leiutamist oli olemas mehaanilise laeva projekt, mis põhines samal printsiibil. Laeva veevaru kavatseti ahtris paikneva pumba abil välja paisata; selle tagajärjel pidi laev liikuma ettepoole. Projekti, mille autor oli Ramsay, ellu ei viidud,5 kuid see mängis teatavat osa auriku leiutamises, sest andis Fultonile idee. Me teame ka, et kõige vanem aurumasin, mille ehitas Aleksandria Heron juba II sajandil e.\nKahjuks jäi Heroni auruturbiin vanal ajal huvitavaks mängukanniks, sest orjatöö odavus ei ärgitanud kedagi masinaid praktiliselt kasutusele võtma. Kuid põhimõte pole tehnikas unustusse jäänud: praegu ehitatakse sel printsiibil reaktiivturbiine. Newtonile, mõju ja vastumõju seaduse autorile, omistatakse üks kõige varasemaid samal põhimõttel töötava auruauto projekte: ratastele paigutatud katlast paiskub aur ühes suunas, katel ise veereb aga tagasilöögi mõjul vastassuunas joon.\nAuruauto, mille leiutaja olevat Newton. Rakettautod, mille katsetamisest Paberist ja munakoorest tehtud mänguaurik. Neile, kes meisterdada armastavad, on siin joonis paberlaevukesest6, mis samuti sarnaneb väga Kewtoni sõidukiga: piirituses niisutatud vatitükk pistetakse sõrmkübarasse ja süüdatakse; tühjakspuhutud munas, mis kujutab endast aurukatelt, tekib aur, mis, paiskudes joana ühes suunas, sunnib laevukest liikuma vasta ssuunas joon.\nSelle õpetliku mänguasja ehitamiseks on vaja aga väga osavaid käsi. Analüütikud kasutavad neid küsitlustulemusi, et ennustada, kas trend jätkub või on tõenäoline selle muutumine. Kuna suurem osa investoreid on pullimeeleolus ja juba investeerinud, siis võib järeldada, et turul on järel vähe ostjaid.\nNeed on tehisintellekti alla liigituvad adaptiivsed tarkvarasüsteemid, mis on inspireeritud bioloogiliste närvivõrkude toimimisest. Neid kasutatakse selleks, et tuvastada mustreid keerukates andmehulkades. Matemaatiliselt väljendudes on need universaalsed funktsiooni lähenduste leidjad  mis tähendab, et sobivate andmete ja õige konfiguratsiooni kiirusta ulemise reie tippu suudavad nad modelleerida mistahes sisendi-väljundi funktsionaalset seost.\nSee ei likvideeri üksnes vajadust inimesest andmete tõlgendaja järele, vaid tekitab ka silla fundamentaalanalüüsigasest kiirusta ulemise reie tippu saab kasutada fundamentaalanalüüsis kasutatavaid muutujaid. Tehisnärvivõrgud on loomult mittelineaarsed statistilised mudelid, mille täpsust ja ennustusvõimet saab nii matemaatiliselt kui ka empiiriliselt uurida.\nMinevikuandmetel katsetamine[ muuda muuda lähteteksti ] Süstemaatiline kauplemine järgneb sageli investeerimisstrateegia katsetamisele valu liigeste sumptomid. Sellist katsetamisviisi kasutatakse enamasti tehniliste indikaatorite jaoks, kuid seda võib rakendada mistahes investeerimisstrateegiate korral nt fundamentaalanalüüsis.\nTraditsiooniliselt katsetati minevikuandmeid käsitsi, kuid enne seda tuli valida aktsiad katsetamiseks välja, seega kiirusta ulemise reie tippu valim juba eos seetõttu kallutatud. Kuna arvutid on saanud laiatarbekaubaks, on võimalik väga lühikese ajaga uurida tervete börside kümnete aastate infot. Arvutite kasutamisel on ka mõned tagasilöögid, nimelt on nad limiteeritud algoritmidega, mida arvutid suudavad kasutada. Mitmed kauplemisstrateegiad toetuvad inimese tõlgendustele  ning on seetõttu automatiseerimiseks ebasobivad.


Robo-matemaatika 3.A ja 3.M klass | Digisild\nMilliseid koolilõpetaja võimeid ja omadusi kujundatakse tunni käigus: töötamine digivahenditega; koostööoskus; mõistmine, et matemaatika on seotud tegeliku eluga; teadliku lugemise oskus; planeerimine ja teostamine; loogiline mõtlemine ja järelduste tegemine.\nTunnis arendatavad õpiväljundid: oskab selgitada töökäiku, arutleda, teha kokkuvõtet ja näitlikustada.\nKuidas see tund arendab õpilasel\niseseisvust- ülesanne ja katsed sooritatakse iseseisvalt, tuginedes varasemale kogemusele; oskab vajadusel abi küsida.\nsihikindlust- viia katse lõpuni, kontrollida tulemust ning püüab ise koostada sarnase katse (ülesande).\nLiikumine- vaba liikumine klassiruumis, vajadusel koridoris, lähtudes ülesandest ja katsetest.\nDigipädevus- kasutab ohutult ja eesmärgipäraselt iPadi, roboteid, telefoni.\nMinu mõju, jätkusuutlikus- laps suudab robo-matemaatikas omandatud oskusi ja teadmisi kasutada teistes õppeainetes ja elus.\nEttevõtlikuspädevus, töömaailm- oskab luua seoseid päriselu ja katsete vahel.\nÕpioskused- kirjeldab tehnoloogilise ja pärismaailma erinevusi ja sarnasusi; oskab kavandada ja luua lihtsamaid rakendusi kasutades digitaalseid vahendeid.\nKeelteoskus- lõiming erinevate keeltega (inglisekeelsed mõisted iPadis, ülesannetes kasutatud erinevad nimed jms.)\nEnesetõhusus- õpilane suudab alustatud lõpuni viia, julgustab kaaslast, kiidab ennast ja oskab esile tuua paarilise häid külgi.\nLoodus- oskab seoseid luua loodusõpetuses õpituga.\nloomine- katse või ülesande välja mõtlemine ja/või kohandamine, sõnastamine, programmeerimine, koostöö tegemine paarilisega (arutlemine, ehitamine, analüüs).\nValitud tehnoloogilised vahendid eesmärkide saavutamiseks (äpide, rakenduste nimetused:\nilma valitud vahenditeta, ei ole võimalik eesmärki saavutada.\nkasutame igas robo-matemaatika tunnis, vastavalt kavale (Wedo/ Edison)\nÕppeülesannete ja tegvuste järjekord Kuluv aeg Märkused\nIpadide ja robotite kontrollimine, rakenduste avamine.\n2. Tunnikäigu seletamine.\n3.Robotikatsete abimaterjalide üle vaatamine.\n4.Paaristöö: ülesannete iseseisev lahendamine; katsete sooritamine; katsete tulemuste kontrollimine; tulemuste analüüs.\n6.Tagasisidestamine 5 min\nKiirematele lisaülesanne- katse välja mõtlemine.\nTunnis kasutatav õppematerjal- ja vahendid (õpikud, töövihikud, lingid, teatmeteosed jms)\npaber/ must teip\nPrevious PostAnne õpistsenaariumNext PostDigikuu 2018 õpituba õpetajatele: Canva fototöötlus ja disain


Linn ei kiirusta kahe klubi tülisse Tartu Sporti segama - Uudised - Tartu Postimees\nLinn ei kiirusta kahe klubi tülisse Tartu Sporti segama\n3. aprill 2017, 10:52\nTartu linn on kaalunud võimalust anda linnale kuuluva sõudebaasi haldamine üle linna sihtasutusele Tartu Sport, kuid abilinnapea Tiia Teppani sõnul ei kiirustata seda tegema, sest see tähendaks kahe spordiklubi tülisse kolmanda osalise lisamist.\nPika ajalooga sõudmise ja aerutamise klubi Tartu (SAK) ning sellest välja kasvanud Emajõe aeruklubi on pikemat aega tülitsenud linnale kuuluva sõudebaasi kasutamiskorra üle. Lepingu järgi on baasi haldaja SAK Tartu ja aeruklubi on allkasutaja.\nParaku on kahel spordiklubil raskusi jõusaali aegade ja paatide sõbraliku jagamisega, peale selle on tekkinud erimeelsused jõusaali seadmete kasutamise tasu maksmise üle.\nTeppani sõnul on tüli mõlema klubi juhtide vahel. Ta lisas, et linnavalitsuse sporditeenistuse juhataja Veljo Lamp on saanud ülesande aidata klubidel saaliaegu jagada. «Kaks kõva kivi head jahu ei jahvata,» sõnas ta. «Erimeelsused on isikute vahel.»\nLamp ütles, et kui sõudebaasi haldamine Tartu Spordile üle anda, ei oleks sellest võitjaid. Mõlemale klubile läheks see kallimaks, sest juurde tuleks lisalüli. Ka linnale muutuks selline korraldus kallimaks, sest sõudebaasi sisseseade ei kuulu linnale ning see tuleks soetada või klubidelt välja osta.\nArutatud on võimalust paadikuure jagada, kuid et üks klubi on teisest kaks korda suurem, ei saaks ka kaht paadikuuri võrdselt jagada. Lambi sõnul oleks mõeldav näiteks võrgust vahesein, mis teisalt oleks jälle kummaline.\n«Tänavale ei saa me kedagi tõsta. Tuleb kevad, paadid lähevad veele ja pinged selleks korraks lahenevad,» lausus ta.\nLambi sõnul teeb linn mõlemas klubis auditi: SAK Tartus halduskulude üle ja aeruklubis pearaha kasutamise üle.


Laurence Bergreen – raamaturiiulike\nRubriik: Laurence Bergreen\nÜle maailma serva(2008)\nÜle maailma serva(2008)(415lk)\nFernão de Magalhãesi julge ümbermaailmareis kuueteistkümnendal sajandil oli kolm aastat kestnud odüsseia, täis vägivalda ja vapustavaid seiklusi.\nViiest purjelaevast ja rohkem kui kahesajast mehest koosnev laevastik siirdus Vürtsisaari otsima.\nKolm aastat hiljem jõudis vürtsilaadungiga tagasi vaid üks laev ja kaheksateist kurnatud meest.\nSee on haarav reis ajalukku, teekond keskajast renessanssi jõudvas maailmas, antropoloogiline ülevaade eurooplastele tundmatutest hõimudest, keeltest ja kommetest ning äri- ja poliitikavõimu pöörase haaramise kroonika.\nKuna mulle on varem ka meeldinud väga lugeda erinevate maadeavastuste kohta, siis ka see raamat oli väga hea. Nautisin lugemist ja niimoodi need leheküljed muudkui edasi lendasidki. Seekord lugesin siis Fernão de Magalhãesi vinget ümbermaailmareisi, kus oli nii vägivalda kui ka vapustavaid seiklusi. Nii põnev lugemine oli, et ei suutnud kuidagi raamatut käest ära panna. Muidugi vahel suutsin ära lõpetada veel vingema loo, sellest räägin järgmises postituses.\nReis kestis kolm aastat ja lõpuks jõudis tagasi vaid üks laev ja kaheksateist kurnatud meest. Kuid alguses oli neid ikka tunduvalt rohkem ja reisisihiks oli siis Vürtsisaared. Nüüd tunnen, et kui kellelgi on seda raamatut müüa, siis oleksin meeleldi selle endale riiulisse ostma. Tõsiselt hea lugemine!


Juhkentali kvartali arhitektuurivõistluse võitis Arhitekt Martin Aunini töö „Lightpark“ - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nKinnisvaraettevõte Kapitel, senine E.L.L. Kinnisvara, viis läbi rahvusvahelise kutsutud osalejatega arhitektuurivõistluse parima arhitektuurse lahenduse leidmiseks Juhkentali kvartalile, mis hõlmab ka Eesti kõrgeimat büroohoonet.\n„Kvartali hoonestuse iseloom eeldab tänavaruumilt kargust ja väljapeetust. Hoonete ümbrus ja sisehoov on lahendatud ühtse avaliku ruumina – valguspargina, mis tõmbab möödujate tähelepanu ja kutsub uudistama. Valguspark on külmaga soojust, palavaga jahedust ja pimedal ajal turvalisust kiirgav atraktsioon, mis toimib valguse värvustemperatuuri ja intensiivsuse muutumistega. Valguspargi lõikavad läbi liikumist suunavad heleda sillutisega ja pimedal ajal valgustatud triibud, mis esinevad hoonete fassaadi kajana. Valgustriibud põikavad kohati horisontaaltasandist välja, murdudes ruumilisteks portaalideks, mis loob kõrgetest hoonemahtudest tugevalt eristuva tänavamõõdus detailsuse,“ lisas Martin Aunin.\nVõistlusele oli osalema kutsutud kaheksa arhitektuuribürood: Norra arhitektibüroo SpaceGroup Company koostöös Eesti ettevõttega Novarc Group, Suurbritannia arhitektibüroo Fletcher Priest Architects koostöös Eesti ettevõttega Arhitekt 11, lisaks Eestist arhitekt Martin Aunin, Arhitektuuribüroo JVR, Alver Arhitektid, Kadarik Tüür Arhitektid, KOKO Arhitektid ja M. Pressi Arhitektuuribüroo.\nVõistluse žüriisse kuulusid Tallinna linna esindaja Jaak-Adam Looveer, sõltumatud arhitekt-eksperdid Ülar Mark, Indrek Allmann ja Kalle Komissarov ning kolm arendaja esindajat. Žürii tööd toetasid energiatõhususe ekspert, ehituskonstruktor, liiklusekspert ja ehitusmaksumuse hindaja.\nM. Pressi Arhitektuuribüroo\nCapital Mill tahab Maakri tänava kõrghoone eskiise veebruari lõpuks


Kaubanduskeskused püüavad üürihinna senisele tasemele jätta - Äripäev\nKaubanduskeskused püüavad üürihinna senisele tasemele jätta\nKatariina Krjutshkova 20. juuli 2009, 00:00\nViru Keskus sõlmis rentnike nõudmisel kuni 10 protsenti soodsamad lepingud. "Aasta alguses tuldi jutuga, et tahaks rendihindu veidi alla saada, sest mujal on ju ka hinnad läinud soodsamaks," ütles keskuse juhatuse liige Ants Vasar. Ta lisas, et allahindamine on maineka keskuse jaoks äärmiselt haruldane ja kokkulepe sõlmiti üksikutega.\nVasara sõnul pole neil üürnikega muresid. Osa kauplusi vahel viivitab maksetega, kuid niiviisi oli ka headel majandusaastatel, märkis ta.\nKristiine Kaubanduskeskuse juhi Allan Remmelkoore ütlusel ei sõltu üüriraha õigeaegne laekumine niivõrd kehvast majandusest, vaid rohkem ettevõtjast. "Head maksjad tasuvad hästi nii halbadel kui ka headel aegadel, kes on lorud headel aegadel, jätkavad niimoodi ka edaspidi," ütles ta.\nJärve keskusel on viis protsenti üürivõlgnikke, kuid poodnike huvi sealsete rendipindade vastu on kaubanduskeskuse teatel suur. "Võlglasi on. Püüame nendega kokkuleppele jõuda ja lahendusi leida, kuid vajadusel leiame pinnale ka uue poe," ütles keskuse turundusjuht Helen Saks.\nTartu Lõunakeskuses on poed üritanud rendihindu soodsamaks saada, kuid keskuse juhatuse liikme Jaan Loti kinnitusel pole hinnakauplejate arv tähelepanuväärne. Küll hilinevad mõned kauplused üüri tasumisega, pankrotistunud on seni üks pood. "Pilt on läinud kurvemaks, võrreldes eelmise aastaga," ütles Lott võlgnike kohta.\nAasta alguses sulges Lõunakeskuses uksed autokaupade müüja Autoring, kelle pinnast hõivasid osa sporditarvete kauplus Rademar ja\nAHHAA teaduskeskus. Viimane on kaubanduskeskusele Loti sõnul justkui kirss tordil.\nLõunakeskuses novembri alguses avatavas 300 miljonit maksma läinud lisahoones tuli plaanitud suur sisustuspood väiksemaks kärpida. "Suuri sisustuspoode enam teha ei saa, sest turg seda enam ei võimalda," lausus Lott.\nEelmisel nädalal sulges Tartu Tasku keskuses uksed trendirõivaste kauplus Blend, jäädes rendi tasumisega kimpu. Keskust haldava Estiko juhatuse liikme Ain Tammvere sõnul on Taskus mõned rendivõlgnikud, kuid nendega üritatakse kokkuleppele jõuda.\n"Oleme mõnel kliendil paarikümne protsendi võrra üürihinda alandanud," lisas Tammvere.


Milleks Euroopale oma armee\n06:43 24. Oktoober 2020\n08:13 07.11.2018 lühendatud link\nTALLINN, 7. november — Sputnik. Intervjuus raadio Sputnikule ütles RISI ekspert, et üks Prantsuse riigipea aktiivsuse põhjustest "Euroopa armee" küsimuses on teravnenud konkurents õiguse eest Euroopa Liidu liidri nime kanda.\n"Muidugi on siin olemas Prantsuse huvi. Võitlus Euroopa juhtriigi koha pärast on oluliselt intensiivistunud, seetõttu soovib Prantsusmaa oma nišši hõivata — et europrotsesse juhtida. Macron võttis pähe idee juhtida Euroopa kaitsesüsteemi," selgitas Nadežda Uzunova.\nTa märkis, et pärast Suurbritannia lahkumist on Prantsusmaa ainus ELi riik, kes on ÜRO Julgeolekunõukogu alaline liige. Ekspert lisas, et Pariisil on ka kõik relvaliigid, kaasa arvatud tuumarelv. Uzunova lisas, et majanduslikel põhjustel ei saa Prantsusmaa endale lubada uute sõjaväebaaside avamist välismaal.\nPrantsuse revolutsioon vajab oma relvajõude >>\n"Seepärast on siin loomulikult olemas Euroopa huvi, on Prantsusmaa isiklik huvi Euroopa protsessi juhtida ning loomulikult ka rahaline huvi, millest prantslased ausalt räägivad, kutsudes Euroopa liidreid endaga ühinema ja aitama uue Euroopa projekti rahastamises kaasa lüüa," lõpetas ekspert.\nEuroopa loob kiirkorras armeed — kaotajateks jäävad Ida-Euroopa riigid >>\nNagu Sputnik Eesti juba kirjutas, rääkis Prantsuse president Emmanuel Macron raadiojaamale "Euroopa 1" antud intervjuus "tõelise Euroopa armee" loomise vajadusest.\nTema sõnul aitab uus struktuur Euroopal oma julgeolekut tagada ilma Ameerika Ühendriikide toetuseta. Samas rõhutas Macron, et uus armee suudab kaitsta eurooplasi mitte ainult Venemaa ja Hiina, vaid ka Ameerika Ühendriikide endi eest.\nSõjaline ekspert: Euroopa kiirreageerimisjõud on allergiline reaktsioon Trumpi suhtes\nEuroopa juhtriik, sõltumatu armee, sõltumatus, liider, kontroll, sõjaväebaas, iseseisvus, Euroopa armee, ÜRO Julgeolekunõukogu, NATO, Emmanuel Macron, Euroopa Liit, Ühendkuningriik, Euroopa, Prantsusmaa, Saksamaa, USA


NAABRITE ?EDÖÖVRID: Väljakutsuva pealkirjaga näitus “Avastamata ?edöövrid. Vene kunst Baltimaade kogudest” on avatud alates 23. märtsist kahes muuseumis korraga – Kumus ja Kadrioru kunstimuuseumis. Kuraator Aleksandra Murre muugib ukse lahti. ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nAlljärgnevalt põhjendan ja selgitan pealkirja “Avastamata ?edöövrid…” tagamaid, mitte ei hakka vene kunsti ajalugu ümber jutustama.\nKui inimesele pakutakse midagi tundmatut, siis tekib alati kahtlus, et püütakse “maha müüa” asja, mida kellelgi teisel vaja pole. Antud juhul pole see tõsi – avastamata (vene keeles on neid lausa tundmatuteks nimetatud) on need kunstiteosed paljuski nende geograafilise ja kultuurilise eraldatuse tõttu n-ö emamaast: vene kunsti uuritakse põhiliselt Venemaal, sest vanas Euroopas ei ole ühtegi silmapaistvat vene 19. sajandi kunsti kollektsiooni, ainus juba kaua uuritud ja armastatud “vene” teema on vene avangard, mis tänu emigreerunud kunstnikele ja kogujatele levis laialdaselt ka lääne kultuuriruumis.\nVene realistliku kunsti “avastamine” on alanud alles viimasel aastakümnel, seda näitavad ka briti kunstiajaloolase David Johnsoni algatusel toimunud näitused ja ilmunud kataloogid ning monograafia Rändnäituste Ühingu meistritest ja nende loomingust. Viimane näitus “The Peredvizhniki” toimus äsja tohutu publikumenu saatel Nationalmuseumis Stockholmis. Seega pakuvad nüüd Tallinnas eksponeeritavad vene 19. sajandi teise poole ja 20. sajandi alguse meistrite teosed avastamist ja võimalust selle aja vene kunstikultuuri tundma õppida mitte ainult kohalikule publikule, vaid ka lääne poolt tulevatele inimestele.\nTäiesti tundmatu maa\nPaljudel võib kohe tekkida küsimus, kas see väljapanek on midagi erilist ainult väheteadlikule Eesti ja Euroopa huvilisele ning kuidas see paistab Venemaalt vaadatuna? Siinkohal kehtib epiteet “avastamata” teises tähenduses, kuigi peaaegu samas ulatuses – suur osa Eesti, Läti ja Leedu kogudes olevatest vene kunstnike teostest on kas väga ammu või pole üldse mitte kunagi publitseeritud ega suurematel näitustel esinenud.\nMarkantne näide on Nikolai Karazini maal “Lahing Zerabulaki all 2. juunil 1868”, mille kohta kunstniku biograafiates on kirjas, et selle teose, mis kuulus 1889. aastal keiser Aleksander III poolt tellitud kaheksast maalist koosnenud Türgi sõdadele pühendatud sarja, asukoht on teadmata. Täna saab igaüks imetleda seda suuremõõtmelist maali Kumu kunstimuuseumi kolmanda korruse saalis. Maal jõudis Eestisse koos paljude teiste kunstiteostega 1920. aastatel, kui revolutsioonijärgse Venemaa kaootilisel kunstiturul sai soodsalt osta igasuguse väärtusega teoseid. Kunsti ostsid nii Eestisse naasevad optandid (etnilised eestlased, kes Tartu rahulepingu järgi said Nõukogude Venemaalt Eestisse ümber kolida) kui ka noor Eesti Vabariik ise. Hiljem jõudsid need Petrogradis soetatud kunstivarad haridusministeeriumi kaudu kunstimuuseumisse. Nimetatud suur maal keerati koos teistega rulli ja hoiti kuni viimase ajani kindlas hoidlas, mistõttu teadmised sellest muuseumi varahoidjatest kaugemale ei jõudnud. Sarnane saatus on mitmetel töödel siinsetest kogudest.\nKõige aktiivsemalt on oma vene kunsti kollektsiooni uurinud, tutvustanud ja publitseerinud Läti rahvuslik kunstimuuseum, mille töid on sageli Venemaal toimunud näitustele laenatud ja neid kataloogides avaldatud. Läti kunstimuuseumi püsiväljapanekus näidati alates 1940. aastate lõpust läti rahvuslikku kunsti koos vene kunstiga – muuseumi nimetus nõukogude ajal oligi riiklik läti ja vene kunsti muuseum.\nKas ikka ?edöövrid?\nKunsti väärtuse hindamise kriteeriumid on ebamäärased ja võivad varieeruda alates teose müügihinnast (lihtsalt arusaadav numbriline näidik) kuni selle kultuurilise tähtsuse ja kunstilise kvaliteedi subjektiivsete suurusteni.\nÜks kindlamaid “garantiisid” teose kvaliteedile on muidugi kunstniku nimi ja teose päritolu. Selles osas ei pea näituse “Avastamata ?edöövrid” külastaja kindlasti pettuma. Kumu seinu kaunistavad väärikate ja kõigile tuntud vene realistide ja akadeemikute tööd, nimedest olgu mainitud Ivan Aivazovski, Aleksei Bogoljubov, Mark Antokolski, Ivan Kramskoi, Ilja Repin, Ivan ?i?kin, Mihhail Clodt von Jürgensburg, Vassili Perov, Vassili Polenov, Aleksei Savrassov, Arhip Kuind?i, Isaak Levitan.\nKadrioru kunstimuuseumi saalides ootab huvilist aga rõõmus kohtumine eelmise sajandivahetuse kunstnike helge, valgusrohke ja meisterliku loominguga, etikettidelt saab lugeda Valentin Serovi, Konstantin Korovini, Konstantin Juoni, Boriss Kustonijevi, Nikolai Roerichi, Kuzma Petrov-Vodkini, Abram Arhipovi, Mihhail Vrubeli, Mstislav Dobu?inski, Ilja Ma?kovi, Pjotr Kont?alovski, Aleksandr Deineka jt nimesid.\nSeda, et paljude tööde puhul on tegemist kunstnike loomingu paremikku kuuluvate teostega, kinnitab fakt, et osa neist on avaldatud kunstnike monograafiates, paljude puhul on samuti tähelepanuväärne nende päritolu. Näiteks Ivan Aivazovski maal “Vaade Kuldsarve lahele Konstantinoopolis” (1870) jõudis Riiga koos mitme teise vene kunstniku teosega otse Peterburi Kunstiakadeemiast aastal 1884; paar aastat hiljem toimus Riias kunstniku isikunäitus, mille järel ta kinkis näituse korraldajale – Riia linna kunstigaleriile – maali “Udu mere kohal”, ilmselt tänutäheks suure müügieduga toimunud näituse eest. Riia linna kunstigalerii kogudesse osteti teoseid ka paljudelt teistelt selles Vene impeeriumi suurlinnas ja Balti provintside keskuses toimunud kunstinäitustelt, nii kunstiakadeemia kui ka Rändnäituste Ühingu omadelt.\nKumus on üks selliseid – 1897. aasta peredvi?nikute 25. näituselt omandatud Nikolai Kassatkini ” Ringkonnakohtu eestoas”. Teistsugune “garantii” teoste väärtusele ilmneb Kadrioru kunstimuuseumis eksponeeritaval näitusel, sest paljud nendest maalidest jõudsid siinsetesse kogudesse nõukogude ajal ning asusid varem Venemaa keskmuuseumides – Tretjakovi Galeriis ja Vene Muuseumis. Nii on Eesti Kunstimuuseumisse 1950. aastal Leningradi ostukomisjoni kaudu tulnud Kuzma Petrov-Vodkini maali “Tüdruk nukuga” tagaküljel Riikliku Vene Muuseumi kirjed ja numbrid.\nMiks ja kuidas toimus 1940. aastate lõpus keskmuuseumide kogude “puhastus”, pole seni avalikustatud, kuid on teada, et sel ajal hävitati ka mitmeid avangardsete kunstnike abstraktseid ja muid “nõukogudevaenulikke” teoseid. Mitmed maalid jõudsid muuseumidesse otse kunstnike käest, peale juba mainitud Aivazovski maali on autori kingitus ka Aleksandr Deineka “Puhkavad lapsed” (1933), samuti Nikolai Roerichi teosed, mis olid 1930. aastatel autori kingitusena saadetud Riia Roerichi seltsile.\nKunsti keeruline ellujäämisteekond\nEesti Kunstimuuseumi kogu varasema vene kunsti paremik jõudis siia, nagu juba ülal mainitud, 1920. aastatel. Hilisemad uuendusmeelsete kunstnike tööd tulid suures osas ajavahemikus 1948-1950 Leningradi ja Moskva ostukomisjonide ja NSVL Kunstide Valitsuse kaudu.\nMuuseumi agitatsioonilise portselani kollektsiooni päritolu kohta on muuseumi annaalides poeetiline kirje: leitud muuseumi Narva maanteel asunud maja rusude alt. Tarbekunsti kogu oli hoiul keldrikorrusel ja need revolutsiooniliste loosungitega teosed jäid ellu hävitavale märtsipommitamisele vaatamata. Narva Muuseumist on näitusel mõned akadeemilise kunsti iseloomulikud tööd. Narva vene kunsti kogu pärineb sealsetelt kollektsionääridelt ja metseenidelt Sergei ja Glafira Lavretsovilt, kes pärandasid Narva linnale nii oma maja, kunstikogu kui ka raha muuseumi loomiseks.\nOotamatu on Tartu Kunstimuuseumi osalus vene kunsti väljapanekus, kuid sinna sattusid Mihhail Larionovi ja Natalja Gont?arova avangardseid vormiotsinguid jäädvustavad gravüürid kunstiühingu Pallas kaudu, kes omandas need 1920. aastatel.\nNäituse enda teemadest ja taiestest saab igaüks ise mulje luua, tulles Kumusse ja Kadrioru kunstimuuseumisse ?edöövreid avastama.\nKes tahab rohkem selgitusi, nende jaoks toimuvad igal laupäeval loengud mõlemas majas kordamööda. Vene kunst, mis on nii lähedane, kuid samas ka Eestis nii vähe tuntud, ootab avastamist.\nMuuseumi agitatsioonilise portselani kollektsiooni päritolu kohta on annaalides poeetiline kirje: leitud Narva maanteel asunud maja rusude alt.\nKUIDAS PILDID TULID: Näituse tutvustuses on kirjas, et siia on kokku toodud taiesed kolme riigi seitsmest muuseumist, kuid muuseumide panused on erinevad olenevalt nende kogude iseloomust. Aleksandra Murre räägib kunsti teekonnast.\nKõige suurem osa jõudis Tallinnasse Riiast, kus asub Baltimaade rikkalikem vene kunsti kollektsioon, eriti 19. sajandi akadeemilise ja realistliku kunsti osas. See on ka loomulik, sest 19. sajandil toimusid Riias regulaarsed kunstinäitused, kust teoseid omandasid nii erakogujad kui ka juba sajandi keskpaiku asutatud Riia linna kunstigalerii. Oma kunstimuuseumini jõuti juba aastal 1905 ning selles uhkes Wilhelm Neumanni projekti järgi loodud kunstitemplis tegutseb muuseum katkematult tänaseni (sic! Eestis avati kunstimuuseumiks loodud hoone – Kumu – alles aastal 2006|).\nLeedu kogudes – nii Vilniuse Kunstimuuseumis kui ka M.K. ?iurlionise nimelises rahvuslikus kunstimuuseumis – leidub üllatavalt vähe vene kunstnike teoseid, seda eriti arvestades Vilniuse vilgast kunstielu ja arvukaid seal toimunud vene kunstnike personaal- ja grupinäitusi. Ilmselt jäid näitustelt ja ka Leedus elanud vene kunstnikelt otse ostetud teosed enamasti erakogudesse. Vilniuse Antiigimuuseumi kunstiosakonda saadeti küll venestamisperioodil tsaarivõimude poolt mitmeid vene kunstnike teoseid, kuid need olid enamasti ametlikud võimukandjate portreed. Sellest varasest Leedu kunstimuuseumi arenguperioodist on näitusel vaid üks maal – Arhip Kuind?i “Põhjameri kuuvalgel”.\nEnamik töid jõudis Leedu kogudesse kas NSVL Kunstide Valitsuse või ostukomisjonide kaudu või oli saadud erakogujatelt. Ootuspäraselt rikkalikud on Leedu muuseumide kollektsioonid Mstislav Dobu?inski teoste osas, keda seal peetakse leedu kunstnikuks, Venemaal on ta aga kindlalt vene kunstnik, rühmituse Mir Iskusstva silmapaistev meister (see pole ainus mitmesse rahvuslikku koolkonda kuulumise näide: sama on eesti kunstis Köleri, Lätis Klucise puhul jne). Dobu?inski Kaunase Riiklikus teatris töötamise ajal loodud lavakujundused on pea täielikult säilinud ning asuvad Leedu teatri-, muusika- ja kinomuuseumis Vilniuses.


Väikesaarte komisjoni põhimäärus – Riigi Teataja\nVäikesaarte komisjoni põhimäärus\nVäikesaarte komisjoni põhimäärus - sisukord\n1 VÄIKESAARTE KOMISJONI PÄDEVUS JA KOOSSEIS\n§ 1 Väikesaarte komisjon\n§ 2 Komisjoni pädevus\n2 KOMISJONI TÖÖKORRALDUS\n§ 4 Komisjoni koosolekud\n§ 5 Komisjoni dokumendid\n§ 6 Komisjoni õigused\nRT I 2003, 80, 536\nVastu võetud 11.12.2003 nr 316\nMäärus kehtestatakse «Püsiasustusega väikesaarte seaduse» (RT I 2003, 23, 141) § 4 lõike 6 alusel.\n1. peatükk VÄIKESAARTE KOMISJONI PÄDEVUS JA KOOSSEIS\n§ 1. Väikesaarte komisjon\nVäikesaarte komisjon (edaspidi komisjon) moodustatakse väikesaarte arenguga seonduvate küsimuste arutamiseks ja Vabariigi Valitsuse nõustamiseks väikesaartele suunatud regionaalpoliitika küsimustes, et aidata kaasa riigi ja kohalike omavalitsuste ülesannete täitmisele püsiasustusega väikesaartel.\n§ 2. Komisjoni pädevus\n1) Vabariigi Valitsusele väikesaarte arengut mõjutavate programmide ja arengukavade kohta seisukoha esitamine;\n2) Vabariigi Valitsusele ja ministeeriumidele ettepanekute esitamine väikesaartele suunatud riiklike programmide algatamise ja finantseerimise kohta;\n3) Vabariigi Valitsusele riigieelarve eelnõu kohta seisukoha esitamine, arvestades riigieelarve võimalikku mõju väikesaarte arengule;\n4) Vabariigi Valitsusele seaduste muutmise ja täiendamise ettepanekute esitamine väikesaarte arenguga seonduvates küsimustes;\n5) Vabariigi Valitsusele ettepanekute esitamine väikesaarte liikluse ühendusteede ning nendega seotud sadamate ja sadamarajatiste määramiseks;\n8) soovituste andmine väikesaartel tekkivate probleemide lahendamiseks ja vahendamine konfliktolukordades.\n(1) Komisjoni koosseisu kuuluvad hääleõigusega:\n1) regionaalpoliitika eest vastutav minister;\n2) Siseministeeriumi esindaja;\n3) Keskkonnaministeeriumi esindaja;\n4) Rahandusministeeriumi esindaja;\n5) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindaja;\n6) kaks maavanemate esindajat;\n7) üks iga «Püsiasustusega väikesaarte seaduse» § 2 punktis 3 nimetatud väikesaare esindaja;\n8) üks saarte elanike huve esindavate ühingute esindaja;\n9) kaks väikesaarte esindaja kutsutud Riigikogu liiget.\n(2) Lõike 1 punktis 7 nimetatud esindaja määrab kohalik omavalitsus, mille koosseisu «Püsiasustusega väikesaarte seaduse» § 2 punktis 3 nimetatud püsiasustusega väikesaar kuulub.\n(3) Lõike 1 punkti 9 mõistes loetakse väikesaarte esindajaks Eesti Saarte Kogu.\n(4) Komisjoni esimees on regionaalpoliitika eest vastutav minister. Komisjoni aseesimees valitakse komisjoni liikmete hulgast.\n(5) Komisjoni koosseisu kinnitab Vabariigi Valitsus.\n2. peatükk KOMISJONI TÖÖKORRALDUS\n§ 4. Komisjoni koosolekud\n(1) Komisjoni koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini kui üks kord poolaastas.\n(2) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees, teatades sellest komisjoni liikmetele vähemalt seitse tööpäeva enne koosoleku toimumist. Koosolekuteatele lisatakse pakutav päevakord. Kiireloomulist otsustamist vajavate küsimuste arutamiseks võib koosoleku kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, põhjendades seda vajadust koosolekuteates.\n(3) Komisjoni töökorralduse täpsemaks reguleerimiseks võtab komisjon vastu komisjoni reglemendi.\n(4) Komisjon on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt pool komisjoni koosseisust.\n(5) Komisjon langetab otsused üldjuhul konsensuse põhimõttel. Kui konsensust ei saavutata, võetakse otsus vastu hääletamise teel, kusjuures häälte võrdse jagunemise korral otsustab komisjoni esimehe hääl.\n(6) Komisjoni koosolekud protokollitakse. Protokolli kantakse ka komisjoni otsused. Protokolli koostamise tagab komisjoni tehniline teenindaja.\n(7) Komisjoni tehnilise teenindamise tagab Siseministeerium oma vahendite arvelt.\n§ 5. Komisjoni dokumendid\n(1) Komisjoni väljastatavatele dokumentidele kirjutab alla komisjoni esimees või tema volitusel aseesimees.\n(2) Komisjoni ettepanekud ja seisukohad esitab Vabariigi Valitsusele ja ministeeriumidele ning teistele asutustele ja organisatsioonidele komisjoni esimees.\n§ 6. Komisjoni õigused\nOma ülesannete täitmisel on komisjonil õigus:\n1) saada riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustelt oma tööks vajalikke dokumente ja asjakohast informatsiooni;\n2) moodustada ekspertkomisjone ja töörühmi;\n3) kaasata komisjonis läbivaatamisele tulevate küsimuste lahendamisele riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste ning valitsusväliste organisatsioonide esindajaid, vastava ala asjatundjaid, väliseksperte ja teisi isikuid.


Salatid on kõigi seas populaarsed oma rikkaliku maitse ja ebatavaliste toodete kombinatsiooni poolest. Toitlustustooted, me saame osta mis tahes ja suurel hulgal maitsvaid ja ebatavalisi retsepte. Lõhe ja avokaado salat on üks neist.\nKui kuulete avokaado salatitest, siis veenduge, et me räägime hispaania köögist. Avokaadot kasvatasid iidsed inkad, hiljem koloonia ajal kasutasid hispaanlased õigust seda vilja ise kasvatada. Miks vilja? Vaatamata omapärasele maitsvale maitsele peetakse avokaadot mitmesugusteks pirnideks. Tõsi, see pirn pannakse harva pirukadesse, kuid see on rikkalikult lisatud salatitele ja mereandidega külmadele eelroogadele.\nTuleb märkida, et avokaado on väga rahuldav toode - üks puu võib anda teile kuni 500 kcal. Samal ajal nõuavad toitumisspetsialistid kogu maailmas, et inimesed sisaldavad oma dieeti avokaadot. Ükski teine toode ei küllastanud teid A, B ja E vitamiinidega avokaadodena.\nLõhe ja avokaado salat on lihtne ja samal ajal toitev. Seetõttu ärge tehke rasvhappeid, unusta majonees. Segage jogurt, kefiir, koor, hapukoor, lisage maitsetaimi ja vürtse.\nAvokaado ja lõhe salat - toodete ja toitude valmistamine\nKuidas salatid avokaadot koorida? Te peate puuvilja ümbermõõdu ümber lõigama õhuke ja keerake pooli järsult erinevatesse suundadesse. See võimaldab luud eemaldada. Pärast seda, kas lusikaga eemaldage koorikust paberimass või lihtsalt koorige nuga nuga. Salatipirvi jaoks on vaja lõigata suurteks kuubikuteks või riivida jämedale riivile.\nPunane kala on uskumatult tervislik ja maitsev toode. Ainsaks lõhe puuduseks on selle kõrge hind. Kuid on olemas lahendus! Asenda teile tuttavad kalad ja vorstid, millest pole ime, et nad ütlevad, et nad on "papist". Raha säästlikum viis on kala ostmine terve terviku rümpaga. Ärge kartke, et sa ei suuda suurte kaladega! Värske kala liha on väga lihtne puhastada: eemaldage nahk ja nende suuruse tõttu on luud väga kergesti ligipääsetavad. Saadud filee võib külmutada ja soolata. Soolatud kala saamiseks on vaja 20 grammi soola 100 grammi liha kohta. Katke lõhe “soolakoorega” ja pange tund aega külmkappi. Kui soovite, et punane kala oleks rohkem soolane, vajate kaks korda rohkem soola ja keetmisaeg on 3 tundi. Seejärel loputage soola ja kasutage kala salati valmistamiseks.\nLisaks avokaadole ja lõhele on teil vaja teisi mereande, vesiseid ja lehtköögivilju (kurk, tomat, kapsas, salat) ja isegi puuvilju.\nRetsept 1: avokaado ja lõhe salat “Shashe”\nRikkalik salat, mille eest saab pärast õhtusööki kasutada. Kuid pasta peaks olema erivorm - kestad, spiraalid või lühikesed torud, kuid pikad spagetid ei tööta. Sojakaste ja hapukoorega kaetud salat.\nLõhe (filee) - 255 gr.\nAvokaadod - 1 puuvili\nKeedetud makaronid - 140 gr.\nMustad oliivid (kividega) - 110 gr.\nLõika avokaado viljaliha ja kalafileed suurteks kuubikuteks.\nValmistage kastmega hapukoor ja sojakaste, lisage seesami seemned. Vala keedetud makaronikaste ja laske neil seista 13 minutit.\nLisage kõik koostisosad pasta ja segage.\nRetsept 2: Mehhiko salat avokaado ja lõhega\nAvokaadod lähevad hästi magushapu köögiviljadega. Niisiis, selle retsepti jaoks on vaja magusat paprikat ja konserveeritud maisi. Nõud on värvilised, kasulikud ja mis kõige tähtsam - maitsvad. Nõutavad koostisained:\nKonserveeritud mais - 150 gr.\nBulgaaria pipar - 1 tk. (punane või roheline)\nPirn „Forest Beauty” (või mõni muu magus sort) - 1 tk.\nKuumad sinepid - 1 spl.\nPähklid - 1/2 tassi\nPipraga pesu, tsentrifuugige keskus ja lõigatakse õhukesteks ribadeks.\nLõika avokaado kala ja tselluloosi suurteks tükkideks.\nEemaldage pirnist luud ja lõigake südamik, lõigatakse pikki tükki.\nSegage hapukoor sinepiga.\nKonserveeritud maisi äravoolamahlaga.\nMine läbi pähklid, eemalda kestad, tükeldage need segistis.\nKoostage koostisosad ja maitsesta hapukoore kastmega.\nRetsept 3: avokaado ja lõhe salat "Värske"\nSee sulatussalat üllatab teid ja teie tuttavaid. Ebaharilik kombineerimine hapukrepi, lõhe ja mahlakast avokaadot pakuvad ebatavaliste roogade fännidele. Serveeri martinnitsah või sundae tassi.\nAvokaadod - 1 keskmine puuvili\nSoolatud lõhe - 220 gr.\nKrevetid - 160 gr.\nGreipfruud - 1/2 tk.\nKeeda krevetid soolatud vees 7 minutit, eemaldage kestad.\nPuhastage greip, eemaldage läbipaistvad nahad ja lõigake viilud tükkideks.\nKoorige avokaadod, lõigake liha kuubikuteks.\nLõika kala õhukesteks ribadeks.\nKombineerige koostisosad ja maitsesta salat sojakastme ja jogurtiga.\nRetsept 4: salat koos avokaado ja krabipulgaga lõhe\nSeda tassi keedetakse kiiresti, kuna kõik komponendid ei vaja ettevalmistavat termilist ettevalmistust. Võite võtta nii krabi liha kui ka tavalisi krabipulgad.\nPunase soolaga kala - 230 gr.\nKrabipulgad - 170 gr.\nValmistage salatikaste. Tükeldage tilli ja segage majonees ja hapukoor, sool.\nKrabipulgad, pisarad käed pikkadeks, õhukesteks kiududeks.\nKoorige kurk ja lõigatakse õhukesteks ribadeks.\nAvokaadod kooritakse ja kooritakse.\nLõika kala ruudukujulisteks kuubikuteks.\nÜhendage komponendid, lisage kaste ja segage.\nRetsept 5: salat avokaado ja lõhepõõsaga\nTäiuslik roog, mis sobib isegi peeneks pidu. Kõik koostisained, välja arvatud kala, peate riivima jämedale riivile - salat näib tekstuurina väga kerge.\nLõhefilee - 230 gr.\nMustad oliivid (kividega) - 5 tk.\nSoolatud kõva juust - 125 gr.\nPorgandid keedetakse (umbes 13 minutit pärast keetmist), seejärel kooritakse ja riivitakse. Porgandid on esimene kiht.\nKeeda munad, eraldage valge ja munakollane.\nValmistage kaste - ühendage marineeritud kurk, till, 4 supilusikatäit jogurtit ja 2 supilusikatäit majoneesi segistis. Eemaldage esimene kiht.\nAvokaadod, kõva juust ja riivitud muna. Kuubikuteks lõigatud kala.\nPange valk porganditele, määrige kastmega.\nKolmas avokaado salatikihi, määrdega rasv.\nJärgmine salatikiht on kala, kaste, munakollane. Katta munakollane ülejäänud riietusega, puista juustuga. Kaunista salat mustade oliividega.\nAvokaado ja lõhe salat - saladused ja parimad kokad\nMis on parim viis salati kaunistamiseks lõhe ja avokaadoga? Sõltumata salatit sisaldavatest koostisosadest on alati asjakohane kasutada tükeldatud krabipulgad, kreveti liha, granaatõunaseemned, värsked rohelised.\nKõige "kasulikke" avokaadod müüakse meie riigis talvel. Sellel aastaajal korjatud puuviljad sisaldavad kolm korda rohkem vitamiine ja tervislikke rasvu.\nMis toidud lähevad lõhe ja avokaadoga hästi? Need on krõbedad värsked kurgid, tomatid, paprika, lehtköögiviljad, kiivi, apelsin, hapu õunad. Kombineerige need koostisosad ebatavaliste maitse kombinatsioonide saamiseks.


Mõned küsimused! - Perekooli Foorum\nEsileht › Tööelu, raha ja seadused. › Mõned küsimused!\nTeema: Mõned küsimused!\nKui vanemahüvitise viimane maksepäev on 12.aprill, kas siis see tähendab seda, et ma saan aprillis terve märtsikuu eest ja mais siis 12 aprilli päeva eest raha?\nKui lähen poole kohaga tööle vanemahüvitise ajal, kas siis pean kuhugi veel teatama, peale tööandja?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 30.01 23:08; 30.01 23:26;\nRE: Mõned küsimused!\nJah, kui vanemahüvitise viimane päev on 12.aprill, saad viimase väljamakse 1-12.aprilli eest mais.\nVanemahüvitise perioodil töötamisel ei ole oluline koormus, vaid saadav töötasu.\nKui teenid vanemahüvitise perioodil kuni 278,02 eur bruto, siis VH ei vähendata ja teavitama Pensioniametit sellest ei pea.\nKui teenid rohkem kui 278,02 eur bruto, vähendatakse VH. Teavitada tuleb Pensioniametit.