Klaveriterapeudid eksamipalavikus — Sirp\nMida teha, kui üks haamrikestest teie pianiino mehhanismis on vasakule poole viltu, või mille järgi saab aru, kui klaveri virblipakus on praod? Tõenäoliselt panevad need küsimused paljud lihtsalt kulmu kergitama. Kui te ei ole just professionaalne klaverihäälestaja, ei peagi te oskama neile küsimustele vastata. Kui aga olete, siis ei piisa ka lihtsalt vastuste teadmisest, vaid peaksite oskama neid vigu ka korrigeerida.\nNimetatud küsimused pärinevad Euroopa Klaveriehitajate Liitude Ühenduse (Union of European Piano Builders’ Associations) Europiano korraldatud ja läbi viidud klaverihäälestajate rahvusvahelise kutseeksami teooriatestist. See koosneb neljast osast ning sisaldab 53 küsimust klaveri reguleerimise, parandamise, häälestamise ja töömaterjalide kohta. Test moodustas siiski vaid ühe osa 9. ja 10. novembril toimunud eksamist. Kutsetunnistuse taotlemisel tuli tõestada oma kutseoskusi ka praktikas, seda nii klaveri reguleerimisel, parandamisel kui ka häälestamisel. Saksamaalt olid kohale toodud klaveri mehhanismi mudelid, mille peal klaverihoolduse oskusi prooviti. Häälestamiskunstialase pädevuse kontrollimiseks kasutati Eesti muusika- ja teatriakadeemia klavereid, eksami sooritajad pidid need kõrva järgi häälde panema. Eksami viisid läbi oma ala spetsialistid Gunther Schaible Saksamaalt ja Dieter Fröhlich Šveitsist. Gunther Schaible on suurte kogemustega klaverihooldusmeister ja õppejõud Ludwigsburgi Oskar Walckeri koolis (kool on nime saanud kuulsa orelimeistri järgi), mis ainsa õppeasutusena Saksamaal ja ühena vähestest Euroopas annab haridust tulevastele klaveri-, klavessiinija orelimeistritele ning häälestajatele. Väljaõpe kestab kolm ja pool aastat ning igal aastal lõpetab kooli ligi 150 meistrit.\nKui enamik Eestis praegu tegutsevaid klaverihäälestajaid on omandanud oskused iseõppimise teel, siis alates 2009. aastast on ka G. Otsa nimelises Tallinna muusikakoolis võimalik õppida klaverite hooldusmeistriks. Osakonnajuhatajaks on Eesti üks tuntumaid selle ala asjatundjaid Ants Saluraid, kes pälvis Eesti Muusikanõukogu 2011. aasta auhinna kui Eesti klaverite hoidja. Lisaks jagavad seal oma teadmisi ja oskusi klaverimeistridhäälestajad Fred Proso ja Urmas Orunurm. See annab lootust, et karjuv vajadus heade kodumaiste spetsialistide järele saab peagi leevendust.\nMinul oli au olla Europiano korraldatud eksami komisjonis Eesti esindaja, tõsi, põhiliselt tõlgi ülesannetes. See töö andis hea ülevaate, millised teadmised ja oskused on vajalikud klaverihooldustehniku ja häälestaja kutseks ja mil määral meie tehnikud neid valdavad. Eksamiküsimuste tõlkimise käigus selgus aga tõsiasi, et eesti keeles puudub klaveriehituse terminoloogia ning leidub ka selliseid klaverimehhanismi detaile, millel eestikeelset nimetust polegi.\nEksami läbinud said klaveriehitaja ja -häälestaja esimese taseme kutsetunnistuse. Eksamiga said hakkama kõik osalenud üksteist eesti klaverihäälestajat, mõni neist küllalt tublil tasemel, mõni napilt vajaliku punktisumma künnist ületades. Olgu siinkohal ära toodud ka kõikide kutsetunnistuse omandanud meistrite nimed: Ago Lend, Ain Rosenstok, Amandus Tõnnisson, Anti Rallmann, Ants Saluraid, Fred Proso, Juhan Tõhk, Kalmer Laanemägi, Mait Meibaum, Nicholas Bamber ja Tõnu Ling. Tunnistuste üleandmise tseremoonial teatas Gunther Schaible, et hiljemalt nelja aasta pärast toimub Eestis järgmine, teise taseme klaverihooldustehniku eksam.


000 Ethereum car loan login icici kõned võimalusi võtta hakkas valima ülespoole valjusti\nAuto Laenu Sisselogimine Icici\nVajalikud küpsised ar absoluutselt nõue veebilehel korralikult toimida selles kategoorias ainult siis, kui Sisaldab küpsiseid, mis tagab laiatarbekaupu funktsioone ja turvaelemente veebilehel need küpsised ei taru ära iganes auto laenu login icici isiklik entroopia\nNagu Auto Laenu Login Icici Post Säästa Hiljem\nCryptocurrency on detsentraliseeritud täisarv. Seda nimetatakse cryptocurrency sest täiesti tehingud on kaitstud viimase krüptograafia. Kuid, õõnestava koos cryptocurrencies on blockchain inseneri. See muudab need täiesti detsentraliseeritud. In ebatavaline riidlemine, ei ole vannun, firma auto laenu login icici Beaver riik intercessor. Eemaldades kõik vahendajad hoiate ära kallid tasud, igatsema korrutamine ja vajadus usaldada antioftalmiline tegur kolmanda erakonna. Mis cryptocurrency, sa laeva raha kiiremini, odavam ja lihtsam.


Meistrimehe käsiraamat naistele; Bridget Bodoano – Kirjavara raamatupood\n„Meistrimehe käsiraamat naistele” on pehmekaaneline raamat. Raamatu seisukord: nagu uus.\nAutor: Bridget Bodoano.\nInglise keelest tõlkinud Anne Heinmaa (originaali pealkiri: Handywoman’s Workbook: How to Do It Yourself Without Breaking a Nail).\nMeistrimehe käsiraamat naistele – tutvustus\nTraditsiooniline tööjaotus, mille puhul mehed panevad üles riiuleid, samal ajal kui tänulikud naised koristavad ära segaduse, tunduks tänapäeval veider ja kahtlemata ka poliitiliselt ebakorrektne. Leidub piisavalt tõendeid selle kohta, et tänapäeva naised panevad ise riiulid üles – ja et mehed avastavad majapidamistöödega seotud rõõme. Raamatu Meistrimehe käsiraamat naistele nõuanded ja informatsioon on mõeldud selleks, et julgustada naist kasutama põhilisi tööriistu ja rakendama kodu remontimise alaseid oskusi ja ette valmistama oma kodu fantaasiaküllaseks sisekujunduseks ja stiilseteks täiendusteks. Kujunduslikud võtted on mõeldud selleks, et õhutada ja inspireerida naist asuma lihtsate projektide kallale ja võib-olla kaaluma põhjapanevamaid muudatusi oma kodus.\nKuna järjest rohkem naisi soetab ise endale kodu, jäädes järjest vähem meeste peale lootma, on Meistrimehe käsiraamat naistele salarelvaks ja ükski iseseisev naine ei saa endale lubada luksust ilma selleta läbi ajada. Alates soovitustest põhiliste tööriistade ja tähtsamate kõpitsemisoskuste valdkonnas kuni nõuanneteni lihtsamate koduste remonditööde, kodukujunduse ja kodu korrashoidmise kohta, kergendab Meistrimehe käsiraamat naistele sinu teed kodukujunduse maailma, ilma et sul tarvitseks omada mingeid eelteadmisi. Alates pistiku vahetamisest kuni mööbli kokkumonteerimiseni, vannitoa plaatimisest kodu turvaliseks ja ohutuks muutmiseni. Raamat Meistrimehe käsiraamat naistele on ise tegemise oskustest, milleta ükski omaette elav naine ei peaks läbi ajama.\nAsendamatu teejuht algajatele kodukujundamise maailma, suunatud iseseisvatele naistele, kes tahavad kõike ise teha.\nArusaadav informatsioon ja selged juhtnöörid on edasi antud lihtsas keeles mõõduka huumoriga, mis aitab kõpitsemise harrastajatel vältida frustratsiooni ja säilitada head tuju.\nSisaldab stiilseid kujundusideid ja pakub välja lihtsaid projekte alates polüfunktsionaalsest pildiriiulist kuni elegantse kušetini, mis kaunistab iga kodu.\nRaamat Meistrimehe käsiraamat naistele on illustreeritud enam kui 45 värvifotoga koos karikatuuride, graafiliste jooniste ja tegevusi etapiviisiliselt kirjeldavate skeemidega.\nPärast moeajakirjaniku karjääri, olles ametis uue kodu kavandamise ja ehitamisega, sai Bridget Bodoano omal nahal tunda, mida tähendab kodus midagi ise ära teha. Ta töötas Conran Shopi pressiesindajana peaaegu kümme aastat ja on käesoleval ajal vabakutseline kirjanik ja raamatukujundaja. Bridget Bodoano teeb kaastööd mitmele väljaandele, nende hulgas World of Interios ja The Independent ning on koostöös Julia Birdiga välja andnud raamatu Lihtne stiil.\nRaamatuga „Meistrimehe käsiraamat naistele” seonduvad märksõnad: ruumikujundus, naised, remont, meisterdamine, kodumajandus, kodu korrashoid, käsiraamatud, nõuanded\nRaamatu „Meistrimehe käsiraamat naistele” tehnilised andmed\n„Meistrimehe käsiraamat naistele” on pehmekaaneline raamat, 144 lk; 20,2 × 25,4 cm; ↔ 0,9 cm; 514 g.\nRaamat Meistrimehe käsiraamat naistele on Laos nr 2, saame postitada või kontorisse tuua tellimisjärgsel tööpäeval.\nRaamatu „Meistrimehe käsiraamat naistele” ilmumisandmed: Ilo, 2008\nISBN/EAN: 9789985579558 (978-9985-57-955-8)\nOstan „Meistrimehe käsiraamat naistele” hinnaga 15.90\nSoovitame lisaks väljaandele „Meistrimehe käsiraamat naistele” vaadata ka neid trükiseid:


Kodune porgandikook ja Frosting - Tips for you - Tipsed.Com\nKodune porgandikook kohal on kerge ja kohev toorjuustu Kuorrutus on raske võita.See lihtne ja maitsev retsept jätan teid kook, mis maitseb nagu üks soovite kiirenemist pagariäri.\nSee retsept annab ühe 9 "ühekihiline kook, kuid võib kergesti kahekordistada või isegi kolmekordistunud, kui mitmekihilist kook on eelistatud. See vanaaegseid porgandikook retsept sobib iga kord, mis nõuab lohutav omatehtud magustoidu.\n9 "springform üle\nHandheld elektrilise mikseriga\nRaastin jaoks (porgandid)\n2 tassi jämedalt riivitud porgandit\n1 tass helepruun suhkur, pakitud\n3/4 tassi rasvane hapukoor\n3 tl puhast vanilje ekstrakti\n1 1/4 tassi universaalne jahu\n1/2 tassi hakitud pähklid\nKuumuta ahi 350 kraadi(F).Heldelt Määri 9 "springform üle teflon-spray, kõrvale. Riivi kooritud porgandid; tühistada.\nvähe aega? Kasutageköögikombainis rest oma porgandid kiiresti.\nSuures kausis munad, pruun suhkur, õli, hapukoor, vanilje ja vürtsidega; peksid hästi ühendada.\nLisa jahu, küpsetuspulber, söögisooda ja sool märja segu, segatakse, kuni lihtsalt kokku. taigna toimub paksem pool, kuid vastupanu tung üle mix,mis vähendab fluffiness oma kook.\nLisa porgandid ja pähklid;õrnalt korda kokku kuni lülitatud.\nVala taigen ettevalmistatud pannile ja sile top spaatliga.\nKüpseta kooki 42-45 minutit või kuni ülemise on kuldpruun ja seatud ja hambaork sisestatud kesklinnas kook tuleb välja puhtana.Laske koogil jahtuda 20 minutit pannil, siis kantakse see resti täielikult jahtuda.\n8 oz toorjuustu, pehmendatud\n2 spl soolata võid, pehmendatud\n2 tassi kondiitrid "suhkrut, sõelutud\nMida rohkem sa pehmendada oma toorjuust ning või fluffier oma jäätumine on.Varuge nii koostisained välja pehmendada paar tundi, tagades, et nad on väga pehme.\nkasutamine elektri pihuarvutite mikser, peksid koor juust, või ja vanilje suur kauss keskmise kiire ühtlaseks;umbes 2 minutit.Vähenda pöörded madalad ja lisada sõelutud kondiitrid "suhkur.Beat kiirete 1-2 minutit.\nKui kook on täielikult jahtunud, levitada Kuorrutus koogile.Kaunista veel pähklid, kui soovitud.Slice ja serveeri.Hoidke seda kooki külmkappi, kaetud, kuni 4 päeva.


Jüri noortekeskus käivitas poiste ja tüdrukute klubid\njüri noortekeskus, noortetegevus\n„Kuna igapäevaselt on Jüri Noortekeskuse külastajad enamjaolt poisid, siis loodame, et Tüdrukute klubi tekitab ka tüdrukutes harjumuse ja huvi noortekeskuse tegevustes osaleda,“ rääkis Tüdrukute klubi eestvedaja noorsootöötaja Agne Kokka, kes kutsub klubi tegevusest osa saama kõiki tüdrukuid.\nAgne Kokka sõnul on tüdrukute klubi mõte pakkuda noortele neidudele erinevaid põnevaid tegevusi, mille kaudu nad saaksid uusi kogemusi, oskusi ja teadmisi. “Seda alates meisterdamisest kuni külalisesinejate ja teemaõhtuteni välja.“\n„Poiste klubi eesmärgiks on samuti poiste vaba-aja sisustamine. Teeme seda läbi tööõpetuse, et arendada noorte loovust ja fantaasiat. Poiste klubis on lisaks tööõpetusele kavas kutsuda noortekeskusesse külla külalisi, kes tutvustavad oma tööd. Teeme väljasõite erinevatesse tehnoloogia ja avastuskeskustesse. 19. jaanuaril külastasime puidutöö töötuba Mektory tehnoloogia kooli Cool Tool Stuudios,“ tutvustas posite klubi tegemisi eestvedaja Indrek Paas.\nFoto Agno Kokka\n17. Jaanuaril toimunud Tüdrukute klubi osalejad iseenda tehtud geelküünaldega.


Aasia uuringud Osaajaga kursused Suzhou 2018\nAasia uuringud Osaajaga kursused Suzhou - Otsi siit infot Aasia uuringud Osaajaga kursuste ja lühikursuste kohta Suzhou\nOsaajaga kursused Suzhou. Leia Aasia uuringud Osaajaga kursuseid ja lühikursuseid.\nAasia uuringud viitab kõik tahud kultuuri ja ajaloo tsivilisatsioonide, mis on olemas või on kehtinud Aasias. Täpsem õpilased tavaliselt valida konkreetse riigi või piirkonna õppida ja võib veelgi spetsialiseerunud valdkondades, nagu näiteks ajalugu, poliitika, äri, kirjandus või keele.\nAasia uuringud Osaajaga kursused ja lühikursused Suzhou. Leia kogu info Osaajaga kursuste kohta otse siit!\n1 Tulemused Aasia uuringud, Suzhou\n1 Tulemused Aasia uuringud, Suzhou Filter\nLink to and share "Aasia uuringud Osaajaga kursused Suzhou 2018"


Nutrisorb D3 ja K2- luude ja immuunsuse toetamiseks,15ml\nEfektiivne - D3-vitamiin toetab kaltsiumi imendumist ja immuunsust. D-vitamiin koos K2-vitamiiniga aitab hoida luid normaalsena.\nOptimaalne tugi - optimaalselt imenduv vedel vorm.\nPuhas - sojavaba vitamiin-K2 (menakinoon-7) koos vegan D3-vitamiiniga, mis on tehtud lihtsa keskmise ahelaga triglütseriide sisaldava õli baasil.\nPaindlik - võimalik segada vedelike sisse või tilgutada keele alla, mugav kaasa võtta.\nSobib hästi neile, kellel on raskusi tablettide või kapslite neelamisega ning inimestele, kel on seedimis- ja imendumisraskused.\nToodet jätkub 83 päevaks võttes 6 tilka päevas.\n6 tilka päevas veega toidukorra ajal või otse keele alla, või vastavalt professionaali soovitustele. Seda toodet ei tohi kasutada mitmekesise toidusedeli ega tervisliku elustiili asendajana. Kui olete meditsiinilise järelevalve all, konsulteerige enne toote tarvitamist arstiga. Ärge ületage soovitatud päevast annust.\nPäevane annus (6 tilka) sisaldab % NRV*\nVitamiin K2 75 mcg 100\nkeskmise ahelaga triglütseriidid, vitamiin K2 (menakinoon-7), vitamiin D3 (kolekaltsiferool), antioksüdant (d-alfa-tokoferool).


AK ⟩ «Isegi oma naisele ei saanud öelda, mis tööd täpselt teen ja kus öösiti liigun» - AK - Arvamus\n«Isegi oma naisele ei saanud öelda, mis tööd täpselt teen ja kus öösiti liigun»\n4. juuni 2021, 16:17\nAK ⟩ «Isegi oma naisele ei saanud öelda, mis tööd täpselt teen ja kus öösiti liigun»\n30 aastat tagasi ehk Henn Kase kõige raskemad aastad\nPolitsei eriüksuste haarang baaridest, kurjategija autosse! FOTO: Rahvusarhiiv/erik Prozes\n«Kaks aastat ma sisuliselt ei maganudki. Isegi oma naisele ei saanud öelda, mis tööd täpselt teen ja kus öösiti liigun. Teistest rääkimata.» Nii räägib taasiseseisvunud Eesti esimese politsei eriüksuse juht Henn Kask. Sel kevadel möödus üksuse loomisest 30 aastat.\nMe ei räägi K-komandost, mida küllap hästi teatakse. Jutt käib selle eellasest – Eesti Politseireservi nimelisest üksusest, mis loodi kõige keerulisematel üleminekuaastatel selleks, et üha jõulisemalt pead tõstnud kuritegevust ohjeldada. See oli salajane üksus, mille võitlejate näod ja nimed olid teada väga üksikutele ning tegevus varjatud. Pikki aastaid tuli Politseireservi tegemistest vaikida ka selle juhil Henn Kasel. Ju nii olekski jäänud…\nAga hiljuti tulid vanad võitluskaaslased ettepanekuga, et Kask võiks siiski oma mälestused kirja panna. «Mu elu kõige raskemad kaks aastat, pinged ja ohtlikud olukorrad, mida olin seni üritanud pigem unustada, tulid taas kirkalt silme ette, võtsid öösel unegi,» ütleb mees, kui tema Mustamäe korteris kohtume.\nRaudkõva käepigistus ei lase kahelda, et korrakaitsjate kitsamas ringis väljaõppespetsialistina hinnatud mees on endiselt heas vormis. Mis siin rääkida, soliidsest vanusest hoolimata käib ta ikka kolmel korral nädalas jõusaalis.\nMuidugi on ka see, kuidas Tallinnas mehaanikatehnikumis õppinud ja Riias lennunduskõrgkoolis lennuinseneriks koolitatud Kask ringiga lõpuks miilitsasse tööle sattus ja süsteemis transpordimiilitsa ülema asetäitjaks tõusis, omaette lugu väärt. Aga jäägu see mõneks järgmiseks korraks.\nAlustame 1991. aasta kevadest. Eks nostalgiameel toob sellest ajast silme ette entusiastlikud ühisüritused ja ülevad vabakslaulmised. Aga argielus toimus samal ajal see, mida sobivad imehästi illustreerima Jaak Joala omaaegse hiti read: «Aeg oli raske siis. Gangsterid. Vaesus. Kriis.»


Avatud on noortevaldkonna tunnustuskonkurss | Vormsi\nAvatud on noortevaldkonna tunnustuskonkurss\n9. september 2019, teemal Uudis\nSuur rõõm on teatada, et noortevaldkonna tunnustuskonkurss 2019 on avatud kandidaatide esitamiseks!\nKandidaate on võimalik esitada kuni 01.11.2019 kell 23.59 elektroonselt läbi Eesti Noorsootöö Keskuse Konkursiveebi https://entk.konkursiveeb.hitsa.ee. Selleks tuleb sisse registreerida end kasutajaks/logida sisse ID-kaardi, Mobiil-ID või Smart-ID abil.\nSeejärel tuleb valida „Esita uus taotlus“ ning „Noortevaldkonna tunnustuskonkurss 2019“. Kui olete kogu vajaliku informatsiooni kandidaadi kohta kirja pannud, vajutage palun „Kinnita ja esita“.\nKonkurss saarevahi ametikohale


Eesti jalgpallikoondisega kohtuv Gruusia avalikustas mängijad, kes võivad Tallinnasse sõita - Sport\nGruusia koondise ründaja Giorgi Kvilitaia.Foto: Imago Sport/Scanpix\nEesti meeste jalgpallikoondise jaoks algab sel nädalal UEFA Rahvuste liiga, kui esimeseks vastaseks on laupäeval Gruusia, kelle peatreener Vladimir Weiss alustab laagrit 27 mängijaga.\nEesti ja Gruusia koondised on varasemalt kohtunud kuuel korral ja kordagi pole võõrsil mänginud meeskonnal õnnestunud kohtumist võita. Viimati jäime vastasele 2018. aastal Tbilisis toimunud maavõistluses alla 0:2, kuid 2015. aastal A. Le Coq Arenal alistasime vastase teise poolaja väravatest 3:0. Kokku on Gruusial ette näidata meie vastu kolm võitu, Eesti on omavahelistest mängudest võitnud kaks ja üks kohtumine 2008. aastal A. Le Coq Arenal lõppes 1:1 viigiga.\nEesti koondis kohtub septembris Rahvuste liiga raames Gruusia ja Armeeniaga. Gruusiat võõrustame Tallinnas A. Le Coq Arenal 5. septembril kell 19.00 ja Armeeniaga mängime võõrsil 8. septembril. Mängud peetakse pealtvaatajateta. Mõlemast mängust teeb otseülekande ETV2.\nGruusia koondise koosseis:\nGiorgi Loria (27.01.1986) - Anorthosis Famagusta (CYP) 56/0\nGiorgi Makaridze (31.03.1990) – Vitoria Setubal (POR) 15/0\nLazare Kupatadze (01.01.1996) - Tbilisi Saburtalo 0/0\nEesti koondise esiväravavaht sai vigastada. Kes Rahvuste liigas postide vahele seisab? (24) 30.08.2020\nGiorgi Navalovski (28.06.1986) - Batumi Dinamo 38/0\nSolomon Kverkvelia (06.02.1992) - Volgogradi Rotor (RUS) 36/0\nOtar Kakabadze (27.06.1995) - Luzern (SUI) 33/0\nGia Grigalava (05.08.1989) - Tula Arsenal (RUS) 31/0\nDavit Khocholava (08.02.1993) - Donetski Šahtjor (UKR) 21/0\nLasha Dvali (14.05.1995) - Ferencvaros (HUN) 14/1\nNika Mali (27.01.1999) - Tbilisi Saburtalo 0/0\nDavit Kobouri (24.01.1998) - Tbilisi Dinamo 0/0\nJaba Kankava (18.03.1986) - Kostanaj Tobol (KAZ) 86/10\nTornike Okriashvili (12.02.1992) - Anorthosis Famagusta (CYP) 37/9\nMurtaz Daushvili (01.05.1989) - Famagusta Anorthosis (CYP) 35/0\nValerian Gvilia (24.05.1994) - Varssavi Legia (POL) 26/3\nNika Kvekveskiri (29.02.1992) - Kostanaij Tobol (KAZ) 25/0\nGiorgi Aburjania (02.01.1995) - Enschede Twente (NED) 16/0\nOtar Kiteishvili (26.03.1996) - Sturm Graz (AUT) 16/0\nJaba Jighauri (08.07.1992) - Batumi Dinamo 14/0\nGiorgi Chakvetadze (29.08.1999) - Gent (BEL) 7/5\nSaba Lobzhanidze (18.12.1994) - Ankaragucu (TUR) 7/2\nLevan Shengelia (27.10.1995) - Konyaspor (TUR) 4/0\nZuriko Davitashvili (15.02.2001) - Volgogradi Rotor (RUS) 2/0\nKhvicha Kvaratskhelia (12.02.2001) - Kaasani Rubin (RUS) 1/0\nGiorgi Kutsia (27.10.1999) - Tbilisi Dinamo 0/0\nGiorgi Kvilitaia (01.10.1993) - Gent (BEL) 22/5\nNika Kacharava (14.01.1994) - Anorthosis Famagusta (CYP) 17/1\nPeatreener: Vladimir Weiss\nJalgpallikoondise peatreener Voolaid Rahvuste liigast: kahest mängust neli punkti on...\nEesti ja Gruusia jalgpallikohtumist teenindavad Leedu kohtunikud


USA räppari tõttu muudeti vormel-1 sarjas reegleid - Delfi Sport\nUSA räppari tõttu muudeti vormel-1 sarjas reegleid\nMegan Thee Stallion Austinis Red Bulli vormeli taustal.\nFoto: DPPI via www.imago-images.de, imago images/PanoramiC/Scanpix\nUSA-s Austinis toimunud vormel-1 etapil oli Red Bulli meeskonna külalisena stardirivis võistlejate vahel ringi liikumas ameeriklannast räppar Megan Thee Stallion. Räppari turvamehe käitumise tõttu peavad kuulsused edaspidi sarnases olukorras üksinda hakkama saama.\nEndine vormel-1 sõitja ja nüüdne telemees Martin Brundle on aastaid stardi eel käinud vormelite vahel ringi ning intervjueerinud sõitjaid, tiimipealikke ning ka kuulsusi, kes on rajale lubatud. Sel korral tegi Brundle juttu Megan Thee Stallioniga. Räppar vastaski viisakalt Brundle’i küsimustele, kuid üle piiri läks hoopis Megan Thee Stallioni turvamees, kes asus Brundle’it eemale tõukama, kirjutab Autosport.\nTurvamehe ja Brundle’i vahel toimus seejärel ka sõnasõda. Brundle tegi hiljem juhtunust ka sotsiaalmeediasse postituse. Nüüd kirjutab Autosport, et edaspidi ei tohi kuulsused rajale astudes turvamehi enam kaasa võtta. Vormel-1 sarja korraldajate hinnangul on stardirivis vormelite vahel liikumine staaride jaoks piisavalt turvaline ja nad ei vaja turvamehi.\n„Seda peab edaspidi nimetama ilmselt „Brundle’i seaduseks”,” viskas Brundle Mehhiko vormel-1 etapil juba nalja. „Nüüd saan ka mina lõpuks kuulsaks.”


Bensiini ja diislikütuste hindade võrdsustumist enne suve oodata pole - NewsHub\nlaupäev, 8. detsember 2018. a 13:00\nKui vaadata diisli ja bensiini hindade langust, siis bensiini hind on langenud samas tempos nafta hindadega ehk umbes 30 protsenti ja diisli hind on langenud vaid 20 protsenti, ütles Vaht.\nTema sõnul on sellise dünaamika taga maailmaturu nõudluse sesoonne muutuus. Nimelt suvel on USA sõiduhooaja tõttu bensiini nõudlus märgatavalt kõrgem ja kuivõrd USA-s on enamasti levinud bensiinimootoriga autod ja USA moodustab maailma vedelkütuse tarbimisest 1/5, siis sealse nõudluse langus toob talveperioodil kaas langussurve bensiini hinnale.\nTeine oluline faktor on see, et diislikütus kuulub kütteõli klassi ja seda kasutatakse nii Eestis kui ka ülejäänud maailmas ka kütteks. Kuna talvel diislikütuse kütteks kasutamine kasvab, siis selle nõudlus ka kasvab ja selle tõttu on talviti diislikütuse hinnal kasvusurve.\nLisaks märkis Vaht, et talvel müüdavale diislikütusele tuleb lisada selle külmakindluse tagav komponent. Ainuüksi seetõttu on talvel diislikütuse hind 3 senti kõrgem kui suvel müüdava diislikütuse hind.\nÜldjoontes ei ole oodata, et talvekuudel diislikütuse hind võiks langeda kiiremini kui diislikütuse oma, märkis Vaht.


Disainistuudio Guild loovhing Joan Hint muretseb Eesti tuleviku pärast: ma ei näe juhte, kes ühendaks inimesi. Ma ei näe kogukondi, näen erakondi - Anne & Stiil\nDisainistuudio Guild loovhing Joan Hint muretseb Eesti tuleviku pärast: ma ei näe juhte, kes ühendaks inimesi. Ma ei näe kogukondi, näen erakondi\nJoan Hint (30) on disainistuudio Guild loovhing. Ta jääb sulle silma. Isegi kui tema ümber on sada sagivat turisti. Ta on nagu mõnest teisest ajastust, muinasjutust. Ei, mitte printsess ega aadlipreili, rohkem nagu sinivereline saabastega kass – kaval, julge, iseseisev.\nVanalinna tahutud munakivid näitavad teed Laial tänaval asuva kaarjate aknavõlvide ja metalse pitsrõduga majani, mille sisemuses tegutseb Eesti viimane gild — portaal nüüdisaegse ja arhailise vahel –, kus au sees on meisterlikkus ja käsitöö; oskused, kunst, eetika ja lihvitus.\nGuildi arhitektuursed kübarad ja modernse teguviisiga, kuid vihjeid möödunud aegadele kandvad rõivad on valminud vilunud sõrmede all, materjalidest, mis on päris.\nVaadates rõivamärgi lookbook’i, ei leia sealt ühtegi kaadrit, kus modell naerataks joobunult või silmaks sind katemossilikul udusel pilgul. Neil nägudel on helge, kuid tõsine — salapärane silmavaade. Nagu keskaegsetel maalidelgi. Guildi iseloomustab terviklikkus, nagu Joanigi.


“Kunsti eksponeerimist võiks oma kontori seintel kaaluda, aga kunstiost on liiga kallis,” ütled sa.\nMina ütlen: “Kunsti on ka võimalik üürida.”\nVärske lillebukett kontori vastuvõtuletil maksab mõnikümmend eurot nädalas. See summa lillede eest välja käia pole kena kontori jaoks liig. Sama summa eest kuus, saad kontori seintele vahelduseks hoopis maalid.\nKunstil on meie hingele suur mõju. Kui kunst on positiivne ja tiivustav, tunneb nelja seina vahel viibiv töötaja ja külaline end innustatuna. Ja innunud inimene töötab innustatult. Nii, et kunsti on hädasti tarvis!\nEhk ei ole see su firma esimene prioriteet paigutada raha kunsti alla. Kuid iga kuu maksta pisut kontori elavdamise eest on täiesti normaalne – selleks on maalide rent. Minu maalid on rõõmustanud erinevate kontorite töötajaid. Näiteks Aon Baltic Eesti filiaal ja BDO Eesti\nMaalide rent algab sajaviiekümnest eurost kuus. Oleneb kui palju maale sa oma kontoris üles riputada tahad. Kaalu, kas maalide rent pole lahendus su kontori jaoks. Võta palun ühendust.\nKuidas ja miks rentida Kamille Saabre kunsti?\nMaale saab vahetada\nLihtne teenusest loobuda


👨 Parimad varjualused meie jaoks 👩 - SINU JAOKS - Magazine - Elu Täissuuruses 2020\nMagazine - Elu Täissuuruses SINU JAOKS 2020 Parimad varjualused meie jaoks\nSuur pehmendaja on oluline komplekt, kui sul on oma elus lapsi. Tee uni äravõtmisega indutseeritud tumedad ringid, hormonaalsed nahaproovid ja üldine haggardness kaovad täpse pliiatsi klõpsuga või sõrmega pühkige need ülemised kirkad\nKaaned plekid ja silmade ringi (mis on ilmselt päris standardne nendel päevadel), ilma et vaadata nahale raske või märgatav. Korraldab, et see on kerge, pakkudes samal ajal piisavalt katvust\nKasu kustuta kleepimine (£ 19.50, benefitcosmetics.co.uk)\nNende õhtupoolte jaoks, kui olete unistanud ja silmad annavad mängu, võta oma käed selle tõsise korrektuuriga. Käivitage oma sõrmeotsad sooja veega, et pasta saaks kergemini seguneda, seejärel lisage ja lisage päris palju midagi, mida soovite peita.\nMaybelline Fit Me Concealer (£ 5.99, boots.com)\nSelle vedeliku pehmendaja konsistents on natuke peenem kui enamik, kuid see muudab naha heledamaks ja tagab piisava kattekihi, ilma nahale rasvata. See on pooleldi poolläbipaistev, kuid saate hõlpsalt katvust teha.\nBourjois Healthy Mix Concealer (£ 7.99, boots.com)\nTaskukohane, efektiivne ja sisaldab isegi puuviljaekstrakte, mis kiirendavad silma, mikro-ringlust ja hüdratatsiooni teie nahas, kui varjab. Ja kui me pole kuue kuu jooksul maganud, oleme kõik valmis lisaväärtusega nahale.\nLancôme Teint Miracle korrektor (£ 26, lancome.co.uk)\nNahavalguv ja nahale kunagi nähtav, see õrn nahkkorrektor pehmendab nahka koheselt. Suurepärane kiirendatud rakenduste jaoks, kuna see on lollikindel ja piisavalt kerge, et mitte nõuda tonni segamist\nRimmel Match Perfection korrektuur (£ 5.99, superdrug.com)\nHiilgav eelarve ost, mis hoiab end kallimate brändide vastu. Täiuslikult valmistatud, et sulatada nahka, kergendada pimedaid või punaseid piirkondi, kuid ka suurepäraseid kohti ja plekke. Liigutage toru lihtsalt, et toode väljastatakse pintslile, kandke ja pehmeks ning segage nahka.\nBobbi Brown kreemjas korrektuur (£ 18.50, bobbibrown.co.uk)\nSee õhuke, mugav väike peegel kompaktne sisaldab võimas, kuid nähtamatu pehmendaja väsinud silmade jaoks. Kollase värvusega, et võidelda tumedate ringidega ja rikkalikult, konditsioneerimissüsteemiga, see sobib väga hästi ja jätab tundlikele silmadele puhkuse ja hüdreeritud. Selle vältimiseks on oluline pulber seada.\nEelmine Artikkel 3 soo kasu\nJärgmine Artikkel Ma tõusis kodus ema ja see muutis paremaks\n6 viisi, kuidas harrastada väikelapse vihmasel päeval\nMadala kalorsusega õhtusöögi retsept: Türgi lihapallid, milleks on Tagliatelle, Chilli ja Tomat\nKuidas rämpstoitu tervislikuks teha\nTüdruku materjal - 10 võimalust talle näidata, et sa oled tõsine\n60 Hea Hommikukohustust, et Tema jätaks Teda armastatuks ja armastatuks\nKas telefon võiks olla halva vanemana?\nIsa loob liigutatava memento hiljaks naiseks - mõne väga erifotoga ...\nCute Alert! Ema ja beebi lugejate unelmate beebi pildid


SUVISED VEEBISEMINARID RAAMATUPIDAJATELE - Addenda\n24/7 Veebiseminar - Kuidas saata e-arvet. Koolitaja: Aleksandr Beloussov 24/7 Veebiseminar - Erisoodustused. Enamlevinud küsimused maksustamisel ja värsked seadusemuudatused. Koolitaja: Aule Kindsigo 24/7 Veebiseminar - Kodukontori pidamisega seotud maksuprobleemid. Koolitaja: Aule Kindsigo 24/7 Veebiseminar - Töölepingu sõlmimine ja muutmine. Koolitaja: Elena Lass 24/7 Veebiseminar - Töölepingu lõpetamine. Koolitaja: Elena Lass 24/7 Veebiseminar - Puhkusetasu. Koolitaja: Elena Lass 24/7 Veebiseminar - Keskmise töötasu alusel makstavate tasude arvestamise probleemid. Koolitaja: Elena Lass 24/7 Veebiseminar - Hooajatööd: millist lepingu liiki valida ja mida lepingu sõlmimisel tähele panna. Koolitaja: Elena Lass 24/7 Veebiseminar - Finantsinvesteeringute kajastamine raamatupidamises. Koolitaja: Maire Otsus-Carpenter 24/7 Veebiseminar - Rahapesu riskimudeli ja sisekordade koostamine raamatupidajale. Koolitaja: Siiri Antsmäe 24/7 Veebiseminar - Internetiäri maksustamine. Priit Vao 24/7 veebiseminar - Soome uus tulorekisteri ja palgaarvestus. Koolitaja: Christer Haimi 24/7 Veebiseminar - Meelespea piiriülese töötamise jaoks. Koolitaja: Epp Lumiste 24/7 Veebiseminar - Töötamise register. Koolitaja: Aule Kindsigo 24/7 veebiseminar - Majandusaasta aruanne. Koolitaja: Anne Nuut\nSellel suvel pakume Teile suurepärast võimalust kuulata 24/7 suvepaketti, kuhu kuulub selle kevade 10 kõige kuumemat raamatupidajate veebiseminari ning KINGITUSENA lisaks mais toimunud raamatupidajate konverentsi salvestused!\n24/7 veebiseminarid on eriti mugavad, sest saate neid kuulata täpselt siis, kui Teile sobib! Seminaridel on toodud välja just kõige olulisem ning aktuaalsem. Peale registreerimist saadame Teile arve ning selle tasumise järel ligipääsu e-õppe keskkonda, kus saate alla laadida materjalid ning vaadata/kuulata kõiki seminare kuni 31. augustini 2018.\nSuvepaketi 24/7 veebiseminarid:\n24/7 veebiseminar - Andmekaitse mõju raamatupidajale. Koolitaja: Siiri Antsmäe\n24/7 veebiseminar - Sõiduauto maksumuudatused 2018. Koolitaja: Aule Kindsigo\n24/7 veebiseminar - Kodukontori kulud uue maksuseaduse valguses. Koolitaja: Epp Lumiste\n24/7 veebiseminar - Käibemaksumuudatused ja probleemid 2018. Koolitaja: Tõnis Jakob\n24/7 veebiseminar - Dividendide ja laenude maksustamine. Koolitaja Aule Kindsigo\n24/7 veebiseminar - Esinduskulude ja kingituste maksustamine. Koolitaja Aule Kindsigo\n24/7 veebiseminar - Kinnisvara käibemaksu keerukused. Koolitaja: Tõnis Jakob\nKINGITUSEKS mais toimunud raamatupidajate konverentsi ettekannete salvestused:\nMuudatused raamatupidamises. Koolitaja: Anne Nuut\nMuudatused RTJ-9s - rendiarvestus. Koolitaja: Ree Teinberg\nMuudatused maksukorralduse seaduses. Koolitaja: Tanel Ruusmaa\nKäibemaksumuudatused ja probleemid 2018. Koolitaja: Tõnis Elling\nSõiduauto maksumuudatused. Koolitaja: Aule Kindsigo\nKingituste ja firmaüritustega seotud erisoodustus. Koolitaja: Evelyn Liivamägi\nTöötajate isikuandmete töölemine - mida peab teadama raamatupidaja seoses uue andmekaitse määrusega. Koolitaja: Siiri Antsmäe\nMida peab teadma raamatupidaja, finantsist, audiitor uuest rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadusest. Koolitaja: Allan Kubu\nSuvepaketi erihind kokku 490 € + km (tavahind 1979 € + km)! Teie võit kokku 1489 € + km!\nRegistreeri end suvepaketile ning naudi mugavat võimalust kuulata seminare Sulle sobival ajal ja kohas!


🌍 10 parimat turistide huvi Istrias - 2020\nHorvaatia kaugel loodeosas on Istria provintsis palju ajaloolisi ja looduslikke vaatamisväärsusi. Piirkond hõlmab Istria poolsaare, mis ulatub Aadria mereni, moodustades suure kolmnurga, mille alumises otsas on Pula linn, üks kõige populaarsemaid ja huvitavamaid linnu provintsis. Poolsaare looderannikul on Poreci linn, mis on tuntud kaunite UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Euphrasiuse basiilika ja kaugel lõuna pool on Rovinj ajalooline linn ja saarte saarestik, mis moodustavad ilusa Brijuni rahvusparki. Istria on pikka aega olnud asustatud, nii varahoone kui ka illearlaste ja roomlaste poolt lahkunud elukoha tunnistus. Rooma ajastust on veel mitmeid suurepäraseid monumente, sealhulgas Pula linnas üks maailma suurimaid jäämaid amfiteatreid maailmas.\nVaata ka: Kus jääb Istrias\n1 Keskaegne Rovinj\nRovinj (Rovigno), tihedalt pakitud keskaegne linn, mis paikneb Aadria mere maakonnas, mis asutati roomlaste poolt, on koduks paljudele suurepärastele vaatamisväärsustele. Kõige kõrgemas kohas asub 18. sajandi barokk Püha Euphemia katedraal (Katedrala Sveta Eufemija) oma tohutu kellatorniga, samal ajal kui peaväljakul on Trg M Tita kus leiad vana Raekoda ja Balbi Arch, mis avaneb sadamale koos paljude meeldivate restoranide ja kohvikutega. Noh väärt nägemist on 17. sajandi lodžii peaväljakul, kus asub Linnamuuseum (Gradski Muzej) koos oma huvitavate kunstiteostega 15.-19. Sajandist, sealhulgas vanade meistrite maalid ja Horvaatia kunstnike kaasaegsed tööd. Barokk Balbi arh on ehitatud 17. sajandi teisel poolel ja on tähelepanuväärne selle väljakujunenud teenetemärgi, sealhulgas väliskülje Türgi nikerdatud peaga, siseseinaga on Veneetsia nikerdatud pea. Üle kaare on Balbi perekonna vapp ja Venetsia sümboliga Püha Markuse Lõvi leevendus. Balbi Arch asub vana Veneetsia kvartali sissepääsu juures, kus on mõnusad piazzad ja järskud tagumised tänavad ning arhitektuurilised stiilid, mis hõlmavad gooti, renessansi, baroki ja neoklassikalise mõjutusi.\n2 Brijuni rahvuspark\nBrijuni rahvuspark koosneb kahest suurest ja 12 väikesest saarest ja saarest ning seda kasutati suveniirina Jugoslaavia presidendi marssal Tito 1949. aastast kuni oma surmani 1980. aastal. Peale riigi ja filmitähtude meelelahutamise siin tutvustas Tito saarte arvukad ahvid, sealhulgas Aafrika loomad, nagu elevandid, sebrad ja antiloop, koos taimeliikidega, mis ei ole Horvaatiast pärinevad. Praegu on ainsad saared, mis on avalikkusele avatud, kaks peamist saart Veli Brijun ja Mali Brijun, kuigi juurdepääs on endiselt piiratud (park tuleb külastada ekskursiooni osana, kui te ei viibi ühes Veli Brijuni hotellis - isegi siis, kui külastada mõnda ossa, on vaja juhendit). Brijuni rahvuspargi põhitähelepanu on teise sajandi Bütsantsi kindlus, Rooma villa, püha Germana kirik, safari park ja endiselt huvitav näitus Tito kohta. Juurdepääs saartele on tavaliselt linnas Fazana kus paikneb Brijuni rahvuspargi kontor ja kust pargi laev sõidab.\n3 Porec ja Euphrasiusi basiilika\nPorec ja Euphrasiusi basiilika\nPortsi, üks populaarsemaid ja edukamaid turismisihtkohti Istrias, boasts kaunis mereäärne hotell ja turismikompleksid, mis ulatuvad mööda Plava Laguna ja Zelena Laguna kuus kilomeetrit. Populaarne veespordialade, sealhulgas veesuusatamine, parasõnumite saatmine, purjetamine ja süsta tegemine, tõstis seda ajaloolist vanalinnat originaalsest Rooma paigutusest, kui linn oli tuntud kui Colonia Julia Parentium. Linna esimeste aastate esiletõstmiseks on ilus 6. sajandist pärit Euphrasiusi basiilika - UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv kaunis mosaiik kulla taustal. Tähtsamateks sündmusteks on neljanda sajandi sarkofaag, mis hoiab püha Mauruse jääke ja 13. sajandi tsiboriumi, mille marmorist veergud ja kuldmosaiigid on kõrgemal altarist lähtuvatest sammudest. Kindlasti külastage ka Poreki muuseum paigutatud Barokk Sincic palee mis näitab linna ajaloost ja erilist tähelepanu Rooma ja varajase kristliku ajaga. Kogud hõlmavad ka kolmanda sajandi eKr arheoloogilisi leiukohti, nagu näiteks keraamika killud, usulised ikoonid ja maalid, koorilauad ja mööblikäigud. Seejärel jalutuskäigu ajal põnevale sadamale, kus kohvikud ulatuvad mööda promenaadi, või võtke veetakso lähedal asuvasse saartesse St Nicholas (Sv Nikola), mis on populaarne oma randade jaoks.\nTulenevalt oma ülikooli linna staatusest on Pula (Pola) tuntud kui elav kogukond, kus on palju suurepäraseid restorane, hotelle ja kultuuriüritusi. Populaarne päevapiletite sihtkoht on linna peamised vaatamisväärsused Rooma varemed, eriti suurepärane Pula Amfiteater. Üheks suuremaks omalaadseks pidas Pusa amfiteater Imperator Vespasiani esimesel sajandil samal ajal kui Rooma Kolisoos. Võimalik on kohtuda enam kui 20 000 pealtvaatajat, amfiteatri arena kasutati gladiaatorite võitlusteks ja hiljem turniiride pidamiseks.Suurte restaureerimistööde teemaks on sait endiselt 5000 inimest ja seda kasutatakse suvel festivalide ja etenduste saalina, samal ajal kui selle maa-alused lõigud asuvad arheoloogiliste leiukohtade ja kohalike oliivitööstuste väljapanekutes.\nPula huvi on ka Veneetsia kindlus, koju Istria ajalooline muuseum mille kogud hõlmavad merendusajalugu, münte, relvi ja sõjavarustust, samuti antiikmälestisi, postkaarte ja fotosid. Lõpuks vaadake iidse Rooma foorum, jalakäijatele mõeldud ala, mis ikkagi toimib linna ühe keskse kogumiskohana. Foorumi kõige paremini säilinud osa on Rooma ja Augusti tempel (Augustov Hram), millel on paljude Rooma skulptuuride piazza põhja pool.\n5 Opatija suurepärane kliima\nOpatija suurepärane kliima\nTänu paljudele elegantnetele vanadele hotellidele, mis paiknevad meeldivas rannajoone joonel ja meelitavad külastajaid aastaringselt, on üks pikka Horvaatia premieri kuurortlinnadest Opatija suurepärane puhkusekoht. Kliima siin on kerge isegi talvel, kuna linn on selle kaitse all Učka mägi alates "bura" (või bora) tuul, põhjapoolne tuul, mis puhub Aadria merre. Peale varjupaiga, Mount Učka, Istrian poolsaare kõrgeim punkt, on ka kaunite looduste arvukus. Tänu oma kergele kliimale on Opatijal palju fantastilisi einestamisvõimalusi, kusjuures enamik restorane ja hotelle pakuvad meeldivaid terrasseid ja terrassi, millest paljud neist avanevad aastaringselt. Üks kindel kämping on Lungomare promenaadil, mis algab siit ja ulatub umbes 12 kilomeetrit, mööda teed mõnda riigi kõige silmatorkavama rannikuvööndi.\n6 Pazini keskaegne loss\nPazini keskaegne loss\nÜks Iisraeli suurimaid sisemaaid, Pazini peamine joonistus on suurepärane keskaegne loss ja selle suurepärane paik. Ehitatud 9. sajandil, on loss asetatud dramaatiliselt kõrgel kalju kõrgusel, mis on vaatega gorge ja millel on sissepääs tõmbamiskohale. Praeguse kujunduse kuupäev on 14. sajandil, kui tehti mõningaid täiendusi, mis nägid õues moodustunud nelja tiibu. Loss on nüüd koduks Istria etnograafiline muuseum koos oma paljude traditsiooniliste kostüümide, tekstiilide, põllutööriistade, kalastusvarustuse, muusikariistade ja kodumasinate esitlemisega. Ka loss on Kodaniku muuseum koos oma paljude arheoloogiliste leidudega, samuti kellade ja relvide kollektsioonidega. Teised huvitavad vaatamisväärsused Pazinist on keskaegsed Püha Maarja kirik ja 15. sajandi püha Francisuse kirik (Sv Frane).\n7 Festivali aeg Lovranis\nVaid viis kilomeetri kaugusel Opatija, Lovran on Horvaatias üks suvistest suvitusvõimalustest. Kaetud talve külma tuulega Učka mägi Lovran levib mööda ookeani ääres paiknevat kerget kliimat, mis tagab, et see on aastaid veetnud. Kindlasti uurige linna vana kindlat osa, kus jäävad esialgse seina mõned lõigud. Selle ajaloolise piirkonna populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad romaani kellatorn ja peaväljakul 14. sajandi barokkstiilis St. George'i kirik (Sv Juraj). Lovrani peamised iga-aastased üritused hõlmavad aprillis St George'i pidustusi, suvekuudel Kalurite pidustusi, oktoobris Marunadat ja novembris Yachting Regatti.\n8 Lungomare maaliline promenaad\nLungomare maaliline promenaad\nLungomare on ilus 12-kilomeetrise promenaadi rida, mis ulatub kogu Aadria mere rannikult Volosko et Lovran. Üks peamistest esiletõstmistest aastal Opatija ja selle ümbrus Lungomare ehitati 19. sajandi lõpus, kui Opatija hakkas end arendada kui abinõuna. Samal ajal hakkasid esile kerkima elegantne hotell, millest paljud on endiselt olemas ja on taastatud ja jõukad turistid ikka veel toidavad. Lungomare on hea koht, kus jalutada või leida oma ookeani ääres päikest imetleda, kuna seda on võimalik rajada mööda kaldast mis tahes paljudest kivistest punktidest, mis väljuvad merre.\nPican'i kummaline küla, mida tuntakse kui Rooma ajal Roomas peetud Petenat, asub umbes 12 kilomeetri kaugusel Paziniinist kagus ja on olnud viiendas sajandis olnud religioosne ning piiskopi nägemus pikas ajaloos. Tänapäeval on küla varustatud mitmesuguste hästi säilinud keskaegsete hoonetega, sealhulgas 14. ja 15. sajandist pärinevate armaste linnaväravatega. Samuti on huvi Püha Nikfoori katedraal, algselt ehitatud 14. sajandil ja täielikult ümber ehitatud 1700-ndate alguses. Tähtsündmused hõlmavad peamist altarit suurepärase Valentin Metzingeri maaliga Tõotamine. Huvipakkuv on ka Püha Miikaeli Rooma kirik (Sv Mihovil), millel on suurepärased 15. sajandi freskojad.\n10 Vrsari rooma varemed\nVaata üle Vrsari\nVrsar (Orsera), kunagi rikastatud kaluriküla, mis pärineb Rooma ajastutest, pärineb paljudest vanadest Rooma varemetest, kaasa arvatud vana villa ja Montakeri karjääri jäänused, mida skulptuurid ja nende üliõpilased ikka veel kivi allikana kasutavad. Veel võib näha ka vanade Rooma kindlustatute jäänuseid, eelkõige selle aja jooksul mereväraku, kuid hilisemate perioodide esiletõstmiste hulgas on veepiiri lähedal 10. sajandi Rooma kirik Püha Maarja (Sv Marija). Huvitav on ka 12. sajand Vergottini kindlus lähedal asuv 19. sajandi St. Martini kirik ja Dusan Dzamonja skulptuuripark vaid väike tee linnast väljas.Lääne-Vrsari lõunaosas on Limsi kanal merebassein, mis on populaarne paljude lubjakivide jaoks, millest üks oli koduks tuntud lahkumiskohale St. Romualdo.\nKuhu jääda Istrias vaatamisväärsuste vaatamiseks\nSoovitame neid võluvaid hotelle, mis jäävad Rovinj, Pula ja Lovrani peamistesse vaatamisväärsustesse:\nHotell Monte Monte: 5-tärni luksuslik Rovinj kuurort, kaunid lahevaated, uhke rannaäärne bassein, stiilne sisekujundus, sügavkülmutusvarras, rajatiste tasuta kasutamine.\nHotell Adriatic: neljatärnihotell Rovinj, fantastiline asukoht, linnavaated, kaasaegne kujundus, dramaatilised kunstiteosed.\nPark Plaza Arena Pula: keskel Pula kuurort, privaatrand, päikeseline terrass, välibassein, Roman spa.\nHotel Park Lovran: eelarve Lovran hotell, vaade merele, sõbralik personal, bassein, saun.


Ilmus luulepõimik Eesti Vabadussõjast - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Ilmus luulepõimik Eesti Vabadussõjast\nIlmus luulepõimik Eesti Vabadussõjast\nEesti, Varia, 10.07.2021\nOn ilmunud Eesti vabaduse eest võidelnud sõduritele pühendatud luulepärg sünnilt valgalanna Elvine Osko autorluses ja Marge Robami kaunis kujunduses pealkirjaga “Siit leia…“.\n224 lehekülje paksune raamat sisaldab pea kahe luulekogu jagu luuletusi ja autobiograafilise jutustuse. Autori vanemad said kokku Vabadussõjas. Tema ema tuli Soome Lottana vabatahtlikult sõtta meditsiiniõeks ja leidis armastuse. Armastusest Eesti vastu ja inimeste vahel sündis Elvine.\nSaatus viis autori Kanadas omakorda kokku ingerlasest Eesti vabaduse eest sõdinud Paul Oskoga. Armastusest vaba Eesti vastu on sündinud ka see luule.\nHuvilised saavad teost soetada Apollo,Rahva Raamatu ja trükikoja TRÜKIVIIS poodidest ja e-poodidest.


“Õppisin nautima oma keha.”\n“Kuidas me edasi elame…?” küsib naine, hoides süles viimaseid hingetõmbeid tegevat beebit. Aljona Suržikova (36) jäädvustas filmis oma pisipoja üürikeseks jäänud elupäevad. Siiski ei kõnele lugu Aljona sõnul surmast, vaid sellest, et elu on ilus.\nElu suurim õppetund\nHinnatud koerajuht ja treener Marje Piiroja ning endine tippjalgpallur Raio Piiroja lahutasid aasta tagasi abielu. “Mu maailm kukkus kokku,” tunnistab Marje.


Noored võistlevad nädalavahetusel Tartus, vanemad hüppavad vette Audenteses - Kalevi Ujumiskool\nKalevi Ujumiskool/Uudised/Noored võistlevad nädalavahetusel Tartus, vanemad hüppavad vette Audenteses\nNoored võistlevad nädalavahetusel Tartus, vanemad hüppavad vette Audenteses\nAlgaval nädalavahetusel on stardis paljud Kalevi Ujumiskooli õpilased. Vanemad hüppavad vette Audentese karikal ning nooremad Tartu Tähtede II etapil.\nLaupäeval algusega kell 10:00 toimub juba traditsiooniks saanud Audentese karikas. Ujujad võistlevad 50-100-200 meetri distantsidel ning kolme ala FINA punktide liites selgitatakse välja parimad. Kompleksujujad heitlevad 100-200-400 meetri distantsidel.\nUjumiskooli eest on Audentese karikal startimas 17 ujujat. Ujujad saavad testida enda vormi ning saada tagasisidet treeningute kohta. Mängus on ka säravad karikad ning soovime meie ujujatele laupäevaks kiiret vett.\nNoored madistavad Tartus\nPühapäeval toimub algusega kell 11:00 Tartus Aura ujulas Tartu Tähtede II etapp kus on stardis meie noorujujad sünniaastatega 2007-2010. Nooremad ujuvad 25 meetristel distantsidel ning vanemad veidi pikematel. Ujumiskooli värve hakkavad esindama 23 ujujat.\nJääme põnevusega ootama algavat nädalavahetust. Soovime kõigile palju edu ning palju uusi isiklikke rekordeid.\nAudentese karika juhend leitav SIIT:\nTartu Tähtede II etapi juhend leitav SIIT:


!Hiiumaa uudiste arhiiv (15/01/2002) - Täna on Hiiu kogujate tähtpäev\nTäna on Hiiu kogujate tähtpäev\nTäna 35 aastat tagasi asutati Üleliidulise Filatelistide Ühingu Hiiumaa osakond.\nMilleks kollektsionääridele organisatsioon ning millega seal tegeldakse?\n15. jaanuarl 1967. aastal ehk täna 35 aastat tagasi asutati Kärdlas Üleliidulise Filatelistide Ühingu Hiiumaa osakond. Veidi rohkem kui 20 aastat hiljem, 2. aprillil 1989. aastal asutati Hiiu Kogujate Selts, mis kogujate ühistegevuse korraldamise teatepulga üle võttis. Milleks kollektsionääridele organisatsioon ning millega seal tegeldakse? Loodetavasti toovad järgnevad tagasivaated selles väheke selgust.\nDefitsiit ahistas ka filateliste\nNõukogude aja märksõnaks oli defitsiit. See laienes ka filatelistidele müüdavatele postmarkidele ning kogumise abivahenditele. Kuna filateeliaühingu liikmed olid markide saamisel tuntavalt eelistatumas seisus, siis huvilistel oli ühingusse kuulumine lihtsalt kasulik. Mõstagi polnud see organisatsiooni ainus tegevusala. Küllap meenuvad nii mõnelegi regulaarsed vahetuskohtumised Herman Kalmuse eestvedamisel, pea iga-aastased ühissõidud Pärnu kokkutulekutele.\nOluline aasta oli 1987, kui rajooni kultuuriosakonna juhi Ants Vahtrase kaasabil valmis 15 filateelianäituse stendi ning detsembris sai teoks Hiiumaa esimene filateelianäitus DAGO 87. Sellest ajast alates on kollektsionäärid hiidlastele ikka näitusi korraldanud. Järmised konkursivabad DAGO nimelised näitused toimusid aastail 1989, 1991, 1993, 1996, 1997, 1999 ja 2001.\nLisaks neile ühepäevanäitus kollektsionääri kirjavarast, Mihkel Haavamäe Hiiumaa vanade postkaartide näitus ja Jaan Otsasoni mitmekesine erinevate kogumisobjektide näitus “Paberid pajatavad Eestimaa ajaloost” (kõik aastal 1988).\nJärgmisel aastal osales Hiiu Kogujate Selt ülimenuka piiblite näituse ning 1990. aastal Ülemaailmsete Hiidlaste Päevade kollektsioonide näituse korraldamisel.\n1990. aasta kevadel pandi algus teisele järjepidevalt, igal teisel aastal toimuvale näituste sarjale HIIU RUUT. Tegemist on üleriigilisele ühe stendi suuruste eksponaatide konkurssnäitustega.\nNagu näha läheb kõigi näituste üleslugemineginegi pikale ja seetõttu nimetaks veel vaid kahte. 1999. aasta suvel oli suuresti Hiiu Kogujate\nSeltsi õlul rahvuslikul tasemel filateelianäituse ESTONIA 99 korraldamine, mis ületas mahult (üle 100 stendikülje) meie tavapäraseid näitusi viis korda. Alates Kärdla postkontori uue maja avamisest möödunud aasta kevadel on seal kahel stendiküljel kogu aeg mõni näitus seltsi liikmetelt.\nNäitusi pole kunagi liiga palju\nNäituste korraldamine eeldab, et meie kogujatel leidub eksponeerimiseks sobivalt vormistatud kogusid. Neid pole kunagi liiga palju, kuid tänu paljude tegijate tööle päris arvukalt, mis võimaldab osalemist nii mujal Eestis kui ka teistes riikides toimuvatel näitustel.\nPäris maailmanäitustele Hiiu Kogujate Seltsi liikmete kogud veel jõudnud pole. Küll aga on arvukalt auhindu saadud rahvusliku taseme filateelianäitustelt Eestis, Soomes ja Rootsis.\nKõigi näituste ja neil saavutatu üleslugemine läheks taaskord pikaks.\nLoetlegem siis filateliste, kes eksponaatide vormistamist paljuks pole põlanud. Noortenäitustel on esinenud: Egon Veevo, Jaak Altement, Andres ja Urmas Luuk ning Rain Viigipuu. Täiskasvanutest on näituskogudega esinenud Vjatšeslav Vakker, Raivo Rajang, Mart Reino, Jaan Otsason ja Elmo Viigipuu.\nIga vähegi tõsisem tegevus eeldab asjakohase informatsiooni olemasolu. Seetõttu on Hiiu Kogujate Selts läbi kogu tegevusaja täiendanud oma huvialast raamatukogu. Samas oleme kaasa löönud teabe levitamisel huvikaaslaste hulgas. Hiiu Kogujate Seltsi liige Jaan Otsason andis aastail 1990 - 2000 välja väga hinnatud huvialalehte “Hiiu Koguja”.\nUsinasti on kasutatud ka interneti võimalusi. Käesoleva kuu lõpul möödub juba 5 aastat sellest, kui Riina Einbergi kaasabil tollases HiNet-i serveris käivitati filateeliauudiste postiloend, mis on tänaseks küll Tartu Ülikooli serverisse üle kolinud kuid administreeritakse seda jätkuvalt Hiiumaalt. Tänast seisu iseloomustab enam kui 180 aadressi postiloendis ja järjest sagedamini sadat sõnumit kuus ületav infohulk.\nHiiumaa kogumisalaste veebide tegemine algas “Filateelialehega” 1997. aasta detsembris. Järgmisel aastal sai sellest tänaseni tegutseva “Kogujate Maailma” üks osa aadressil: http://www. dako.edu.ee/km\n1999. aasta jaanuaris alustati veebilehega “Eesti Filateelia - Estonian Philately” http://www.hot.ee/elmo\nAasta hiljem, 2000. a. veebruaris käivitati ka Hiiu Kogujate Seltsi veebileht http://www.hot.ee/hks, kus muu hulgas leidub ka mahukas Hiiu Kogujate Seltsi tegevuskroonika. Kellele käesolev jutt liig lühike ja pealiskaudne tundus, saab sealt lisa lugeda.\nAlates filateelianäitusest “Hiiu Ruut 98” on meie kõigile suurematele näitustele tehtud oma veebileht ning Hiiu Kogujate Seltsi veebilehe üks osa http://www.hot.ee/hks/postimaja.htm teavitab sellest, mida Kärdla postimaja kahel näiusestendil parajasti näha saab.\nHiiu Kogujate Selts kutsub endaga liituma kõiki kollektsioneerimishuvilisi olenemata sellest, mida keegi kogub.\nElmo Viigipuu Hiiu Leht 15-01-2002\n<< Jaan 2002 >>\nKontakt | Reklaam | Screensaver | Rss | Külastajaid 1799 Veebimajutus: www.eq.ee


Ohutuse tagamiseks tuleb lumi katustelt ära koristada - Kodu - Tarbija\nOhutuse tagamiseks tuleb lumi katustelt ära koristada\n12. jaanuar 2016, 14:45\nTehnilise järelevalve amet (TJA) tuletab ehitiste omanikele meelde, et ohutuse tagamiseks tuleb jälgida katusele kogunenud lume kogust ning vajadusel lumi ja jää õigeaegselt ära koristada.\nKatusekonstruktsioone ohustava lumekihi paksuse hindamisel võib juhinduda järgmistest näitajatest - äsja sadanud lume kiht ei tohiks olla enam kui ühe meetri, seisnud lume kiht 0,5 meetri ja märgunud lume kiht 0,3 meetri paksune. Ülekoormuse vältimiseks on soovituslik iga ehitise puhul üle vaadata projekteerimisel arvestatud lumekoormus ehitusprojektist, ehitise või katuse hooldusjuhendist.\nLiigne lumekoormus ohustab kõige enam teras- ja puitkonstruktsioonidega kergehitisi või ehitiste osasid (varjualused, varikatused, karniisid), lameda katusega või väikese katusekaldega ehitisi (bensiinijaamad, spordirajatised, angaarid jm) ning vanemaid amortiseerunud ehitisi.\nErilist tähelepanu tuleb pöörata katustel kohtadele, kus on katuseastmed või katus piirneb kõrgema ehitisega. Sellistesse kohtadesse kuhjub tuulega lund hangedena koguses, mille koormus võib mitmekordselt ületada katuse lumekoormust. Samuti tuleb vältida lume ja jää kogunemist katuse räästarennidesse ning sadevee äravoolutorudesse ja -lehtritesse, sest see võib kahjustada sadeveesüsteeme ning takistada katuselt sademe- ja lumesulamisvee ärajuhtimist. Jääpurikate tekkimisel katuse räästasse tuleks need eemaldada.\nEelnevalt hinnata, kas katuselt lume lükkamiseks on möödapääsmatu minna katusele või saab lume ära koristada katusele minemata (näiteks redeli abil);\nEnne katusele minekut teha kindlaks kohad, kus on oht katusest läbi kukkuda (näiteks katuseaknad ja haprad katusekattematerjalid);\nJuhul kui hoone omanikul puudub nõuetekohane turvavarustus ja muud tööohutuse tagamise vahendid, siis on soovitav tellida katuse lumekoristustööd spetsialistilt;\nKatusele minnes arvestada ilmastikutingimustega. Jää, tugev lumesadu ja tuul võivad alla kukkumise riski oluliselt suurendada.\nVõimaluse korral paigaldada katuse servadesse ajutised piirded. Need peavad olema piisavalt tugevad, et kanda selle vastu kukkuvat inimest;\nLumel ja jääl ei tohi lasta kukkuda ega seda visata madalamatele hoonetele. Juhul kui lund visatakse inimeste ja sõidukite liikumistsooni, tuleb see tööde teostamise ajaks piirata ohutuslintidega;\nJälgida, et tööde tegemisel ei kukuks ega visataks töövahendeid katuselt alla;\nJuhul kui katusel puuduvad katusesillad ja -redelid, on soovitav need katusel ohutuks liikumiseks kindlasti paigaldada;\nLume ja jää sõidukitele või möödujatele varisemise takistamiseks tuleb katusele paigaldada lumetõke;\nEhitise korrashoiu ja ohutuse eest vastutab omanik. Ehitusseadustiku kohaselt peab ehitis olema ehitatud selliselt, et see ei põhjustaks ohtu inimesele, varale või keskkonnale. Lisaks peab ehitis olema mehaaniliselt vastupidav ja stabiilne, sealhulgas pidama vastu ka lumekoormusele.\nEhitise omaniku kohustuste eiramise korral võib füüsilist isikut karistada rahatrahviga kuni 300 trahviühikut ja juriidilist isikut kuni 32 000 eurot. Ehitiste ohutusest kontrollivad kohalikud omavalitsused ja tehnilise järelevalve amet.\nLumekoristustöödele eraldi nõudeid õigusaktides sätestatud ei ole. Soovitav on järgida määruses «Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded ehituses» katusetööde tegemiseks esitatud ohutusnõudeid, mille järgimise üle teostab järelevalvet tööinspektsioon.\nOTSEPILT, BLOGI JA GALERII ⟩ Ligi: valitsus kulutab miljoneid autorallile, aga siin töötavad inimesed ajab välja (15) Loe artiklit Vaata galeriid\nOtse Postimehest ⟩ Värske EKRE esimees Martin Helme räägib oma plaanidest


võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõikeid 4 ja 5,\nvõttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, (2) eriti selle artikli 14 lõikeid 4 ja 5,\nIga liikmesriik peab asutama arvutipõhise RRRi. Kõik RRRid peaksid olema ühendatud ameti hallatava keskse virtuaalse raudteeveeremi registriga (edaspidi „VRR”), et asutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2004 (3) artiklis 19 sätestatud koostalitlusvõime dokumendiregister. VRR peaks võimaldama kasutajal otsida kõikidest RRRidest ühe portaali kaudu ning vahetada andmeid riiklike raudteeveeremi registrite vahel. Tehnilistel põhjustel ei saa ühendust VRRiga siiski kohe luua. Seetõttu tuleks liikmesriikidelt nõuda oma RRRi ühendamist VRRiga alles siis, kui VRRi tõhus toimimine on tõestatud. Selleks teostab amet katseprojekti.\nBrüssel, 9. november 2007\n(1) EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/32/EÜ (ELT L 141, 2.6.2007, lk 63).\n(2) EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2007/32/EÜ.\n(3) ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.\nJärgmises loetelus esitatakse RRRi jaoks pakutav andmete esitusviis.\nElemendi numbri puhul järgitakse liites 4 pakutava standardse registreerimisvormi loogikat.\nTäiendavalt võib lisada lahtreid märkuste jaoks, näiteks uurimisaluste sõidukite märkimiseks (vaata punkti 3.4).\nEuroopa raudteeveeremi number\nKäitamise ja liikluskorralduse KTK P lisas (edaspidi „OPE KTK”) määratletud numbriline tunnuskood. (1)\n12 kohaline (2)\nEelmine number (kui on, uuesti nummerdatud sõidukite puhul)\nLiikmesriik ja ROA\nLiikmesriik ja ROA, kus sõiduk loa sai. Kolmandast riigist pärit veeremi puhul liikmesriik, kus see loa sai.\nOPE KTK P lisas määratletud liikmesriigi arvkood\nAasta, mil sõiduk lahkus tehasest.\nViited EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile ja selle välja andnud asutusele (tellija).\nVälja andnud asutuse nimi (tellija)\nOrganisatsiooni aadress, tänav ja majanumber\nViide veeremiregistri eest vastutavale üksusele (3)\nRegistri eest vastutav üksus\nÜksuse aadress, tänav ja majanumber\nVeeremiregistri oluliste tehniliste andmete kättesaamist võimaldav viide\n(vaata liidet 1)\nVKM – vabatahtlik\nViide hoolduse eest vastutavale üksusele (4)\nAmetliku lammutamise ja/või muud liiki kõrvaldamise korralduse kuupäev ning tühistamisviisi kood.\n(vaata liidet 3)\nLiikmesriik, kus sõidukile on luba antud\nLiikmesriikide loetelu, kus sõidukile on luba antud.\nLiikmesriigi numbriline kood vastavalt OPE KTK P lisa punktile 4\nROA loodud ühtlustatud loanumber kasutuselevõtmiseks.\nEINil põhinev tähtnumbriline kood, vt liide 2.\nSõiduki kasutuselevõtmise loa (5) kuupäev ja kehtivus\nLuba kehtib kuni\nELi uue reguleeriva korra tagajärjel asutatakse mitu registrit. Järgmises tabelis tehakse kokkuvõte sellest, millistel registritel ja andmebaasidel võiks pärast nende rakendamist olla ühendused RRRiga.\nRegister või andmebaasid\nTeised juurdepääsuga isikud\nRaudteeveeremi register (7)\nPädevad asutused/RE/RIE/UO/RO/Valdaja/Omanik/ERA/OTIF Sec.\nRRRi rakendamiseks ei ole võimalik ära oodata kõigi registrite väljatöötamist. Seetõttu peab RRRi kirjeldus võimaldama hilisemat ühendamist teiste registritega. Seoses sellega:\nVRR: sellele viidatakse RRRis, märkides ära VRRi eest vastutava üksuse. Registrite ühendamise võti on element nr 5.7;\nRVVA: see hõlmab mõnesid RRRi halduslikke elemente. TAF KTK Euroopa strateegilise arenduskava (SEDP) kirjelduse raames. SEDPi puhul võetakse arvesse RRRi kirjeldust;\nWIMO: see hõlmab RVVA andmeid ja hooldusandmeid. Ühendust RRRiga ei ole ette nähtud;\nVKMR: seda peaksid koostöös haldama ERA ja OTIF (ERA ELi nimel ja OTIF kõigi ELi mittekuuluvate liikmesriikide nimel). Valdaja registreeritakse RRRis. OPE KTKs täpsustatakse teised globaalsed keskregistrid (näiteks sõidukite tüübikoodid, koostalitlusvõime koodid, riigikoodid jne), mida peaks haldama ERA ja OTIFi koostööst tulenev „keskne asutus”;\nraudteeveeremi register (Kaplinna konventsioon): see on liikuvate töövahenditega seotud finantsteabe registreerimine. Kõnealune register võidakse välja töötada 2007. aasta veebruaris peetava diplomaatilise konverentsi tulemusel. On olemas võimalik ühendus, kuna UNIDROITi register vajab teavet sõiduki numbri ja omaniku kohta. Registrite ühendamise võti on ERN;\nOTIFi register: OTIFi registri kirjeldus täpsustatakse, võttes arvesse käesolevat otsust ja muid ELi registreid.\nKogu süsteemi arhitektuuri määratlus ning RRRi ja muude registrite vahelised ühendused täpsustatakse viisil, mis võimaldab vajadusel taotletud teabe kättesaamist.\n2.2. ELi RRRide globaalne arhitektuur\nRiiklikke raudteeveeremi registreid rakendatakse detsentraliseeritud lahenduse teel. Eesmärk on rakendada jaotatavate andmete otsingumootorit, kasutades ühist tarkvararakendust, mis võimaldab kasutajatel kõigist liikmesriikide kohalikest registritest (KR) andmeid saada.\nRRRide andmeid säilitatakse riiklikul tasandil ning need on (oma veebiaadressiga) veebipõhise rakenduse abil juurdepääsetavad.\nEuroopa keskne virtuaalne raudteeveeremi register (EÜ VRR) koosneb kahest alamsüsteemist:\nvirtuaalne raudteeveeremi register (VRR), mis on ERA keskne otsingumootor;\nriiklik(ud) raudteeveeremi register (registrid) (RRR), mis on liikmesriikide kohalikud registrid.\nEÜ VRRi arhitektuur\nKõnealuse arhitektuuri aluseks on kaks teineteist täiendavat alamsüsteemi, mis võimaldavad otsida liikmesriikides kohalikul tasandil hoiustatavaid andmeid ning mis koosnevad järgmisest:\nelektrooniliste registrite asutamine riiklikul tasandil ja nende avamine ristkonsulteerimiseks;\npaberregistrite asendamine elektrooniliste kirjetega. See võimaldab liikmesriikidel hallata ja jagada teavet teiste liikmesriikidega;\nRRRide ja VRRi vaheliste ühenduste võimaldamine, kasutades ühiseid standardeid ja mõisteid.\nkõik RRRid saavad osaks arvutipõhisest võrgustiksüsteemist;\nkõik liikmesriigid näevad süsteemi sisenedes ühiseid andmeid;\nVRRi asutamisega hoitakse ära andmete topeltregistreerimine ja sellega seonduvad vead;\nKõnealust arhitektuuri rakendatakse järgmiste etappidena:\nkäesoleva otsuse vastuvõtmine;\nameti läbiviidava katseprojekti rakendamine, sh VRR, millega on ühendatud vähemalt kolme liikmesriigi RRRid ning olemasoleva RRRi edukas ühendamine tõlkemootorit kasutades;\nkatseprojekti hindamine ja vajaduse korral käesoleva otsuse uuendamine;\ntehnilise kirjelduse ametipoolne avaldamine liikmesriikidele nende RRRide ühendamiseks keskse VRRiga;\nviimase sammuna teostatakse eraldi otsusega ja pärast katseprojekti hindamist kõigi RRRide ühendamine keskse VRRiga.\n3.1. RRRi kasutamine\nRRRi kasutatakse järgmistel eesmärkidel:\nsõidukitele eraldatud ERNide registreerimine;\nkonkreetse sõidukiga seotud Euroopat hõlmava lühiteabe otsimine;\nõiguslike aspektide, nagu kohustused ja juriidiline teave, jälgimine;\nteave peamiselt ohutuse ja hooldusega seotud kontrolli jaoks;\nkontakti võimaldamine omaniku ja valdajaga;\nmõnede ohutusnõuete ristkontroll enne ohutustunnistuse väljaandmist;\nkonkreetse sõiduki jälgimine.\nKasutatav vorm on esitatud liites 4.\nSõiduki registreerimist taotlev isik teeb märke kasti „uus registreerimine”. Seejärel täidab ta vormi esimese osa kogu vajaliku teabega lahtrites 2 kuni 9 ja lahtris 11 ning edastab selle:\nselle liikmesriigi RÜ-le, kus registreerimist taotletakse;\nesimese liikmesriigi RÜ-le, kus ta kavatseb kolmandast riigist pärit sõidukit käitada.\n3.2.2. Sõiduki registreerimine ja Euroopa raudteeveeremi numbri väljaandmine\nEsmakordse registreerimise korral annab asjaomane RÜ välja Euroopa raudteeveeremi numbri.\nOn võimalik esitada eraldi registreerimisvorm iga sõiduki jaoks või üks vorm kogu komplekti sama seeria või tellimuse sõidukite jaoks, millele on lisatud sõiduki numbrite loend.\nRÜ võtab mõistlikud meetmed, et tagada nende andmete täpsus, mille ta RRRi sisestab. Selleks võib RÜ taotleda teavet teistelt RÜdelt, eelkõige juhul, kui registreerimist taotlev isik ei ole asutatud asjaomases liikmesriigis.\n3.2.3. Ühe või mitme registreerimisteabe elemendi muutmine\nOma sõiduki ühe või mitme registreerimisteabe elemendi muutmist taotlev isik:\nteeb märke kasti „muutmine”;\nmärgib tegeliku Euroopa raudteeveeremi numbri (element nr 0);\nteeb märked muudetava(te) elemendi (elementide) kasti(desse);\nmärgib muudetava(te) elemendi (elementide) uue sisu ning edastab vormi selle liikmesriigi RÜ-le, kus sõiduk on registreeritud.\nTeatavatel juhtudel ei pruugi standardvormi kasutamine olla piisav. Seetõttu võib asjaomane RÜ kasutada vajaduse korral täiendavaid paber- või elektroonilisi dokumente.\nKui valdaja vahetub, on seni registreeritud valdaja ülesanne teatada sellest RÜ-le ning RÜ peab teatama uuele valdajale registreerimisandmete muutmisest. Eelmine valdaja kõrvaldatakse RRRist ja vabastatakse oma kohustustest alles siis, kui uus valdaja on teatanud valdaja staatusega nõustumisest.\nKui omanik vahetub, on seni registreeritud omaniku ülesanne teatada sellest RÜ-le. Seejärel kõrvaldatakse endine omanik RRRist. Uus omanik võib taotleda temaga seotud üksikasjade sisestamist RRRi.\nMuudatuste registreerimise järel võib ROA anda uue loanumbri ja mõnel juhul uue ERNi.\nRegistreerimise tühistamist taotlev isik teeb märke kasti „tühistamine”. Seejärel täidab ta lahtri 10 ja edastab selle mis tahes liikmesriigi, kus sõiduk registreeritud on, RÜ-le.\nRÜ registreerib tühistamise, märkides tühistamise kuupäeva ning teatades tühistamisest kõnealusele isikule.\nKui sõidukile, mis on juba lubatud kasutusele võtta ja registreeritud ühes liikmesriigis, antakse luba teises liikmesriigis, tuleb see registreerida viimase liikmesriigi RRRis. Sel juhul tuleb siiski registreerida ainult lahtritega 1, 2, 6, 11, 12 ja 13 seotud andmed, kuna need on seotud üksnes viimase liikmesriigiga.\nSeni, kuni VRR ise ja ühendus kõigi RRRidega ei toimi täielikult, peavad asjaomased registreerimisüksused vahetama teavet selle tagamiseks, et sama sõidukiga seotud andmed oleksid kooskõlas.\nKauba- ja reisivagunid registreeritakse ainult selle liikmesriigi RRRis, kus nad esmakordselt kasutusele võetakse.\nJuurdepääsuõigused liikmesriigi „XX” RRRi andmetele on loetletud järgmises tabelis, milles juurdepääsukoodide määratlused on järgmised:\nIgal RÜ-l on täieliku juurdepääsu ja uuendamise õigused ainult oma andmebaasis sisalduvate andmete suhtes. Seetõttu on juurdepääsukood näidatud numbriga 3.\nLiikmesriigi „XX” registreerimisüksus/ROA\nMuud ROAd ja/või muud registreerimisüksused\nSõidukite, mille valdaja ta on, kõik andmed\nSõidukite, mille omanik ta on, kõik andmed\nUOd ja ROd\nKontrollitavate või auditeeritavate sõidukite kõik andmed\nKõik ROA või ERA tunnustatud juhukasutajad\n3.4. Ajaloolised registriandmed\nKõiki RRRi andmeid tuleb säilitada kümme aastat pärast sõiduki tühistamist ja registrist kustutamist. Vähemalt esimese kolme aasta jooksul peavad andmed olema kättesaadavad võrgus. Pärast kolme aastat võib andmeid säilitada elektrooniliselt, paberkandjal või muu arhiveerimissüsteemi abil. Kui mis tahes ajal kõnealuse kümne aasta jooksul algatatakse sõidukit või sõidukeid hõlmav uurimine, tuleb kõnealuste sõidukitega seotud andmeid säilitada vastava nõudmise korral üle kümne aasta.\nKõik RRRi tehtavad muudatused tuleb registreerida. Ajalooliste muudatuste haldamise võib lahendada infotehnoloogiliste funktsioonide abil.\n4.1. Kaalutud andmete sisu\nKõiki kolmeteistkümmet säilitatavat andmeelementi kaaluti, et määrata kindlaks, millised neist on kohustuslikud ja millised mitte.\n4.1.1. Element nr 1 – Euroopa raudteeveeremi number (kohustuslik)\na) Juhul, kui sõidukid juba on nummerdatud 12kohalise koodiga\nRiigid, millel on ainulaadne riigikood: sõidukitele peaks jääma olemasolevad numbrid. Nende 12kohalised numbrid tuleks registreerida sellisena ilma muudatusteta.\nSaksamaa, millel on peamine riigikood 80 ja AAE (Ahaus Alstätter Eisenbahn) erikood 68;\nŠveits, millel on peamine riigikood 85 ja BLSi (Bern-Lötschberg-Simplon Eisenbahn) erikood 63;\nItaalia, millel on peamine riigikood 83 ja FNME (Ferrovie Nord Milano Esercizio) erikood 64;\nUngari, millel on peamine riigikood 55 ja GySEV/ROeEE (Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság/Raab-Ödenburg-Ebenfurter Eisenbahn) erikood 43.\nSõidukitele peaksid jääma olemasolevad numbrid. Nende 12kohalised numbrid tuleks registreerida sellisena ilma muudatusteta. (8)\nb) Juhul, kui rahvusvahelises liikluses kasutatakse 12kohalise tunnuskoodita sõidukeid\nKohaldada tuleb kaheastmelist menetlust:\neraldada RRRis 12kohaline number (vastavalt OPE KTK-le), mis määratakse sõiduki omaduste alusel. IT-süsteem peaks siduma kõnealuse registreeritud numbri sõiduki kehtiva numbriga;\nkanda 12kohaline number füüsiliselt sõidukile endale kuue aasta jooksul.\nc) Juhul, kui riigisiseses liikluses kasutatakse 12kohalise tunnuskoodita sõidukeid\nAinult riigisiseses liikluses kasutatavate sõidukite suhtes võib eespool kirjeldatud menetlust kohaldada vabatahtlikult.\n4.1.2. Element nr 2 – Liikmesriik ja ROA (kohustuslik)\nElement „liikmesriik” peab alati viitama liikmesriigile, mille RRRi sõidukit registreeritakse. Element „ROA” viitab üksusele, mis on andnud loa sõiduki kasutuselevõtmiseks.\n4.1.5. Element nr 5 – Viide RRSile\nRegistreerida juhul, kui see on olemas.\nRegistreerida juhul, kui neid on.\n4.1.7. Element nr 7 – Omanik\nRegistreerida ainult juhul, kui see on teada ja/või seda nõutakse.\n4.1.8. Element nr 8 – Valdaja (kohustuslik).\nÜldjuhul on teada ja kohustuslik.\n4.1.9. Element nr 9 – Hoolduse eest vastutav üksus\nKõnealune element on kohustuslik.\nKohaldatakse tühistamise korral.\n4.1.11. Element nr 11 – Liikmesriik, kus sõiduk on lubatud\nÜldjuhul on kahe- ja mitmepoolsete lepingute alusel vastastikku kasutatavad kaubavagunid ja reisivagunid sellistena registreeritud. Kui kõnealune teave on teada, tuleks see vastavalt registreerida.\n4.1.12. Element nr 12 – Loanumber.\nVarem sõiduki registreerimise eest vastutanud üksus peaks tegema kogu teabe kättesaadavaks oma asukohamaa ROA-le või RÜ-le.\nOlemasolevad kauba- ja reisivagunid tuleks registreerida ainult selle liikmesriigi RRRis, kus asus endine registreerimisüksus.\nKui olemasolevale sõidukile on antud luba mitmes liikmesriigis, edastab sõidukit registreeriv RÜ asjakohase teabe teiste asjaomaste liikmesriikide RÜdele.\nROA või RÜ võtab teabe oma RRRi üle.\nROA või RÜ teavitab teabe ülekandmise lõpulejõudmisel kõiki seotud osapooli. Teavitada tuleks vähemalt järgmisi isikuid:\nvarem sõiduki registreerimise eest vastutanud üksus;\n4.3.1. Registreerimisandmete kättesaadavaks tegemine ROA-le\nEndine sõiduki registreerimise eest vastutanud registreerimisüksus peaks tegema kogu nõutava teabe enda ja RÜ vahelise kokkuleppe alusel kättesaadavaks. Andmed tuleks üle kanda hiljemalt 12 kuu jooksul alates komisjoni otsusest. Võimalusel tuleks kasutada elektroonilist esitusviisi.\n4.3.2. Rahvusvahelises liikluses kasutatavad sõidukid\nIga liikmesriigi RÜ peaks võtma kõnealused sõidukid oma RRRi hiljemalt kahe aasta jooksul alates komisjoni otsusest.\nVaata ka punkt 4.1.1.b\n4.3.3. Riigisiseses liikluses kasutatavad sõidukid\nIga liikmesriigi RÜ peaks võtma kõnealused sõidukid oma RRRi hiljemalt kolme aasta jooksul alates komisjoni otsusest.\n(1) 11. augustil 2006 võttis komisjon vastu otsuse 2006/920/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (teatavaks tehtud 14. augustil 2006). Vastava kiirraudteevõrgustiku KTK vastuvõtmine on kavandatud 2007. aastaks ja selles kasutatakse sama nummerdamissüsteemi.\n(2) Vastavalt käesoleva otsuse artikli 5 lõikele 1 võib kasutada ka Sõltumatute Riikide Ühenduse Raudteetranspordi Nõukogu kaheksakohalist nummerdamissüsteemi.\n(3) Direktiivi 96/48/EÜ artikli 22 punktiga a ja direktiivi 2001/16/EÜ artikliga 24 ettenähtud registrid.\n(4) Kõnealune üksus võib olla sõidukit kasutav raudtee-ettevõtja, tema alltöövõtja või valdaja.\n(5) Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ või direktiivi 2001/16/EÜ artiklile 14 antud luba.\n(6) Registreerimisüksus (edaspidi „RÜ”) on vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 14 lõike 4 punktile b ja direktiivi 2001/16/EÜ artikli 14 lõike 4 punktile b iga liikmesriigi määratud RRRi pidamise ja uuendamise eest vastutav asutus.\n(7) Nagu on ette nähtud liikuvate töövahenditega seotud rahvusvaheliste huvide konventsiooni raudteeveeremi spetsiifilisi küsimusi käsitleva protokolli projektis.\n(8) AAE, BLS, FNME ja GySEV/ROeEE puhul kasutusele võetud uutele sõidukitele tuleks siiski anda standardne riigikood.\nPiiranguid (tehnilised omadused), mis on teistes ROAdele ligipääsetavates registrites juba sisse kantud, ei pea RRRis kordama.\nraudteeveeremi numbrisse kodeeritud teave;\nSeetõttu ei pea kõnealust teavet RRRis kordama.\nKoodid on üles ehitatud kolmetasandiliselt:\n1. tasand: piirangu kategooria\n2. tasand: piirangu liik\n3. tasand: väärtus või kirjeldus.\nPardal B süsteem (1)\n(1) Kui sõidukil on rohkem kui üks B süsteem, märgitakse iga süsteemi individuaalne kood.\nNumbriline kood koosneb kolmest märgist, milles:\n1xx kasutatakse signaalimissüsteemiga varustatud sõidukite puhul\n2xx kasutatakse raadioga varustatud sõidukite puhul\nXx vastab CCS KTK B lisa numbrilisele koodile\nKoodid on Euroopa veebilehel institutsioonidevahelises stiilijuhendis ametlikult avaldatud ja ajakohastatud koodid (http://publications.europa.eu/code/en/en-5000600.htm)\nKaks numbrikohta võimaldavad määratleda dokumendi liigi:\nesimese numbriga määratletakse dokumendi üldine kategooria;\nteise numbriga määratakse dokumendi alaliik.\nVajaduse korral saab kõnealust süsteemi laiendada. Järgnevalt on esitatud soovitatav kahekohaliste numbrite teadaolevate võimalike kombinatsioonide loetelu, mida on laiendatud ettepanekuga sõidukite kasutuselevõtmise lubamise kohta:\nReserveeritud (neli dokumendiliiki)\nJärjenumber on kasvav arv, mida suurendatakse ühe ühiku võrra iga dokumendi väljaandmisel olenemata sellest, kas tegemist on uue, uuendatud või ajakohastatud/muudetud loaga. Isegi juhul, kui tunnistus tühistatakse või luba peatatakse, ei tohi selle numbrit uuesti kasutada.\n(1) Kui järjenumbri lahtri jaoks ette nähtud neli kohta saavad aasta jooksul täielikult kasutatud, asenduvad lahtri 2 numbrid järgnevalt:\nvedava veeremi puhul tuleb [5 1] asemele [5 5];\nveetavate reisivagunite puhul tuleb [5 2] asemele [5 6];\nkaubavagunite puhul tuleb [5 3] asemele [5 7];\nerisõidukite puhul tuleb [5 4] asemele [5 8].\nSõiduki registreerimine on omaniku või valdaja taotlusel või ROA või RÜ otsusega peatatud.\nSõiduk on teadaolevalt uue numbriga või teises RRRis uuesti registreeritud jätkuvaks kasutuseks Euroopa raudteevõrgustikus (või selle osas).\nSõiduk on määratud „ajalooliseks säilitatavaks veeremiks” kasutamiseks eraldatud võrgustikus või seisvana näitamiseks, väljaspool Euroopa raudteevõrgustikku.\nKui tühistamise põhjus ei ole täpsustatud, kasutatakse registreerimisstaatuse muutmise märkimiseks koode 10, 20 ja 30.\nKui tühistamise põhjus on teada: RRRi andmebaasis saadaolevad valikud on koodid 11, 31, 32, 33 ja 34. Kõnealuste koodide aluseks on üksnes teave, mille valdaja või omanik on RÜ-le andnud.\nSõidukit, mille registreerimine on peatatud või lõpetatud, ei tohi Euroopa raudteevõrgustikus asjaomase registreerimisnumbri all käitada.\nRegistreerimise taasaktiveerimine nõuab ROA uut luba registreerimise peatamise või lõpetamise põhjusega seotud tingimustel.\nRegistreerimise ülekandmine toimub sõidukite heakskiitmist ja kasutuselevõtmiseks lubamist käsitlevate ELi direktiividega loodud raamistiku alusel.\nEuroopa raudteeveeremi number (European vehicle number)\nEuroopa Raudteeamet, ka „amet” (European Railway Agency)\nKiirraudteevõrgustik (High speed (System)\nUurimisorgan (Investigating Body)\nRahvusvaheline Standardiorganisatsioon (International Organization for Standardization)\nRaudteeinfrastruktuuri-ettevõtja (Infrastructure Manager)\nTeavitatud asutus (Notified Body)\nRegistreerimisüksus (Registration Entity), näiteks RRR-i pidamise ja uuendamise eest vastutav asutus\nReguleeriv organ (Regulatory Body)\nVagunite ja pidurdusvagunite vastastikuse rahvusvahelises liikluses kasutamise kord. (Regulations governing the reciprocal use of carriages and brake vans in international traffic)\nVagunite vastastikuse rahvusvahelises liikluses kasutamise kord. (Regulations concerning the reciprocal use of wagons in international traffic)\nRaudtee-ettevõtja (Railway Undertaking)\nKoostalitluse tehnilised kirjeldused. (Technical Specification for Interoperability)\nKaubavagun (Wagon) (KTK)


Müüa korter, 2 tuba, Anne 1, Ülejõe, Tartu linn, Tartu, Tartumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 2 tuba - Anne 1, Ülejõe, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nAadress enne haldusreformi Anne 1, Ülejõe, Tartu, Tartumaa\nSUUREPÄRANE ASUKOHT 2. KORRUS+RÕDU\nLisainfo: rõdu 4 m², panipaik, uus elektrijuhtmestik, toad eraldi, pakettaknad\nÜmbrus: Suur Emajõgi jõgi 500 m, teed heas seisukorras, asub keskuses, naabrid ümberringi, ümbruses eramud ja korterelamud\nKORTER: Müüa 2-toaline korter hinnatud TEISEL KORRUSEL ja muidugi on olemas ka RÕDU. Korter on avar ja valgusküllane. Tegemist on nõutud läbi maja planeeringuga ja TOAD ASETSEVAD ERALDI. Korter on äsja kapitaalselt renoveeritud. Vahetatud on nii elektri juhtmestik, kui ka kogu korterisisene torustik. Uus köögimööbel on varustatud kaasaegse integreeritud tehnikaga. Siseviimistlusel on kasutatud skandinaavialikule stiilile omaseid heledaid toone. Wc/vannituba on kogu ulatuses kaetud keraamiliste plaatidega. Korteril on ka korralik metallist välisuks. Kõik aknad on äsja vahetatud.\nASUKOHT: Tegemist on kesklinnas asuva korteriga. Raekoja platsi jõuab jalutades 10 minutiga. Elamu asub tupiktänavas, eemal mürarikastest tänavatest.\nÜMBRUSKOND: Elamu ümbruses on palju rohelust ja maja taga laiub suur kõrghaljastusega roheala, Läheduses olemas kõik vajalik mugavaks eluks. Saab nautida kõiki kesklinnas elamisega kaasnevaid hüvesid ilma kaasneva müra ja kärata.\nÜHISTU: Kortermajas tegutseb toimekas ühist, kelle eestvedamisel on elamu otsaseinad soojustatud, torustikud vahetatud, rajatud maja taha parkla, trepikojad on puhtad ja viisakad, püstakutel on paigaldatud fonolukksüsteemiga turvauksed. Maja kõrval on lukustatud prügimaja, Lisaks on maja ümbrusesse rajatud mitmed silmailu pakkuvad lillepeenrad.\nPARKIMINE: Parkimistingimused on head, kohti on nii maja ees, kui ka maja taga.\nKommunaalkulud on madalad olles suvel u 40 € ja talvel u 90 €.\nLisaks on olemas ka panipaik.\n~ 90m Tartu Lasteaed Annike\n~ 690m Lasteaed Kivike\n~ 890m Tartu Kindergarten Pääsupesa\n~ 270m Kunstipõnnid OÜ\n~ 320m Tartu Maarja Kool\n~ 490m Tartu Raatuse Kool\n~ 200m Paju\n~ 310m Jaama\n~ 310m Puiestee\n74 900 € 1 754 €/m2\nTondi tn 92\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: http://www.kv.ee/3068973 Kommentaar:


Make or Break (Dave MacLeod) – Pärdikute päevaraamat\nMake or Break (Dave MacLeod)\njaanuar 28, 2020 Rents\nGutbuster 8B+, Dumbarton Rock. Photo by @darkskymedia Currently on the train to Dorset to speak at the Portland Outdoor Centre this evening. I’ll be speaking about training for hard projects such as this one was for me as well as a few other adventures. See some of you there hopefully.\nA post shared by Dave MacLeod (@climbermacleod) on Nov 22, 2019 at 3:32am PST\nKonkreetselt parim vigastusteteemaline raamat, mida ma iial lugenud olen. Mitte et see mind üllataks, Dave MacLeod on üldse väga asjalik autor, kes teab, millest ta räägib, ja lisaks teeb seda huvitaval moel. Kui mõni ronija viitsib oma elus läbi lugeda ainult ühe ronimisraamatu, siis minu soovitus oleks vaieldamatult tema “9 climbers out of 10 make the same mistakes”, mille eestikeelse kokkuvõtte võib leida siit (aga ÜLIhea raamat, tõesti soovitan tervikuna lugeda, kui ronimine huvitab).\nIgatahes loeb Dave ette hulga asju, millega ronija ilmselt vigastuste tõenäosust suurendab. See on nagu torkaks keegi noa haava ja siis hakkaks seda kerge naeratuse saatel seal pöörama. Nagu IGA potentsiaalne etteheide tabab märki, kuni selleni välja, et kui igapäevaselt lösutad ja kehva kehaasendiga ringi aeled, pole su selg piisavalt tugev, et õlgu ja küünarnukke toetada. Või et kui ei viitsi sooja teha, on halb (päeva/sessiooni alguses teen sooja küll, aga väljas juhtub tihti, et julgestan Cyrust järjest 30-40 minutit, st et peaksin enne igat oma rada/katset uuesti veidi sooja tegema). Neli peamist aspekti, mis vigastuste tõenäosust mõjutavad, ongi kehahoiak (mitte ainult ronides, vaid ka tööl, autoroolis jne), tehnika, aktiivsus (st mitte ainult ronimine ja lisatrenn(id), vaid ka see, kas kasutad tööl hiirt ainult ühe käega või tõstad last valesti) ning puhkus (siia alla läheb, kas magad ja toitud õigesti jne).\nKehahoiakust juba rääkisime. Dave käsib igapäevaselt seljavenitusi teha (tegin juba enne lugemist, tõesõna, kuigi sain siit ühe spetsiifilise juurde, ehk on kasu). Aga sellega isiklikud rünnakud ei lõppenud, algas tehnikaosa. Lugesin nimelt, kuidas kogenematul ronijal võib juhtuda, et käega dünaamilisse liigutusse minnes kaob alakehast pinge ära (sest ronijal pole meeles seda hoida) ja selle tulemusena muidugi kaob ka jalg nukilt – ning 15 minutit hiljem läksin seinale ja juhtus täpselt see kirjeldatu. Veel augustis poleks juhtunud, aga näete, nüüd juhtus. Täide läks ka see ennustus, mis edasist puudutas – ülakehajõuga vedasin end siiski üles, mis pikemas perspektiivis tähendab, et ronija ise ei märkagi ehk midagi (kui kohe sõrme või õlga ära ei tõmba), aga sõrmed, randmed, küünarnukid ja õlad said keskmisest suurema paugu, mis võib vigastuseks areneda.\nNii et tihti on vigastused halva tehnika tulemus. Pidev overcrimping või overgripping näiteks. Kõik teavad, et peaks kasutama nn avatud käega haardeid, vähesed teevad seda enne esimest sõrmevigastust, paljud ei õpi isegi sellest. Liiga kõvasti pigistamine tuleb tavaliselt siis, kui inimene kardab kukkuda, st on oma mugavustsoonist väljas – enda jaoks raskel rajal, viimasest ekspressist kõrgemal jne. Üritatakse kümne küünega kinni hoida ja tegelikult väsitatakse sellega käed kiiremini ära ning pannakse liigestele ebamõistlikult suur koormus. Või jupatsitele (sh mulle) omane probleem on see, et armastatakse lock-off’i hoida ja selle pealt edasi minna, et dünaamilisemaid liigutusi vältida, sest need tunduvad ohtlikud. Tegelikult on pidev lock-off ohtlik, sest küünarnukk on pinge all (ja see sama golfimängija küünarnukk üldiselt ei ole ühe õnnetu juhuse tagajärjel tekkiv vigastus, vaid pikemaaegse ülekoormuse tulemus). Dünaamilisema stiili harjutamisega kaasneb alguses suurem vigastusteoht, aga pikas perspektiivis on see tervislikum, sest küünarnukid ei ole nii palju kummaski äärmuses (ka täielikult väljasirutamine ja siis koormuse otsa ladumine pole hea) – kuigi seda tuleb muidugi teadlikult teha, “maanduda” näiteks dünaamilisse liigutusse minnes kergelt kõverdatud küünarnukiga, mitte sirgete kätega või lock-off’is.\nTeine oluline tehnikaosa on muidugi jalatöö. Eelmainitud libisemine näiteks sai toimuda, sest jalg polnud piisavalt täpselt paika asetatud ja/või varvastega ei avaldatud piisavalt survet (või ei avaldatud seda õiges suunas). Kui jalatöö pole täpne, kulutatakse selle ringikobamise peale mõttetult palju energiat ja muidugi avaldatakse ülejäänud kehale survet, sest käed peavad seda kartulikotti pidevalt rippumas hoidma. Mida parem tehnika, seda ühtlasemalt koormus jaotub.\nNew vlog (link in my bio) on ten ways to prevent or overcome elbow tendon injuries – golfer’s or tennis elbow. This is a fairly deep dive into quite a wide variety of areas you can optimise. I think it serves to show just how diverse a range of good habits any athlete needs to adopt to stay healthy and perform well. #trainingforclimbing #climbing #climb #climbinginjuries #health #healthyfood #healthylifestyle #lasportivauk #meclimbing\nA post shared by Dave MacLeod (@climbermacleod) on Aug 3, 2019 at 5:06am PDT\nTAASTUSRAVI JA SELLE AJAL TREENIMINE\nKui tegu on akuutse vigastusega, on esimene samm muidugi RICE (rest, ice, compression ja elevation ehk puhkus, jää, kompressioon ning ülestõstmine), aga vigastuse pärast ei peaks lesima jääma ega isegi tohiks kodus diivanil istuda. Pärast paari päeva puhkust tuleks taastusraviga pihta hakata – kui tegu on aeglaselt tekkinud vigastusega (nt kõõluste puhul tavaline), võib alustada kohe. Katsed on näidanud, et keha paraneb kiiremini, kui siiski trenni teha. St et kui sõrm on katki, tasub siiski joosta või ujumas käia. Veel enam, tasub siiski ühe käega ronimisharjutusi teha, sest katsed on samuti näidanud, et taastumine on kiirem, kui nö paarisjäsemete puhul teist jäset edasi treenida (tal on kõigile neile uuringutele viited ka).\nKui väike vigastus juba olemas on, saab tihti edasi treenida, kui koormust vahetada (ja juba ennetavalt tasub tihti harjutusi mitmekesistada ja vahetada ning isegi ronida erinevates ronihallides). Näiteks tõi ta sama küünarnukiasja – tradi ronida ei saa, sest seal peab tihti varustuse paigutamiseks neid halbu asendeid hoidma (minul on isegi liidides halb komme kõverdatud küünarnukiga klippida), aga paljudel juhtudel on vabalt võimalik ilma valuta 45kraadise seina peal trenni teha, sest seal pole lock-off’ist kasu ja seega kasutad sa küünarnukke tervislikumas liikumisvahemikus (võin küll kihla vedada, et kui algaja selle peale hurraaga MoonBoardile läheb, on tulemuseks sõrmevigastus, kuigi Ronminni MoonBoard tundub vähemalt silma järgi traditsioonilise 40 asemel pigem 50 kraadi kanti olevat). Sõrmevigastuse korral on tihti võimalik mahtu ronida, kui avatud haardeid kasutada.\nMis mulle eriti meeldis, oli see, et ta räägib ka psühholoogilisest poolest. Kuidas vaimselt ajutiselt rebimisest kõrvalejäämisega diilida ja oma aega võimalikult hästi kasutada, et tulemuseks oleks võimalikult mitmekülgne areng (või et vahepeal üldse vaadata, mis nägu su lapsed on viimaste aastatega läinud vms).\nErinevate vigastuste jaoks annab ta väga spetsiifilist nõu ka, mina oma küünarnuki jaoks sain täpselt teada, mitu kordust, kui tihti jne, kusjuures harjutuste pildid on igal asjal juures. Nii et kui päriselt häda käes, tasub seda raamatut kindlasti lehitseda, siit saab abi. Ainus asi, et käsivarte venitamisse ta ei tundu väga palju uskuvat, aga ma küll tunnen, et see vähendab valu, nii et neid vaatasin ise mujalt juurde – olgu siis pealegi ainult sümptomitega tegelemine, aga hea on.\nP.S. Veel üks asi, mis oli nagu otsene etteheide just mulle – üks suurtest vigadest on liiga hoogsalt pärast pausi lavale naasmine. Pärast haigust või töisemat aega tahaks ju uuesti kähku vormi saada, aga tegelikult peaks sama intensiivsusega treenima hakkamiseks kuluma vähemalt sama arv nädalaid, mis sa trennist eemal olid. Ikka tasa ja targu. Kõõlustele ei meeldi ootamatu koormuse suurenemine, nii et sel ajal on vigastused kõige tõenäolisemad tulema.\nEelmine postitusOma voodi ootab!\nJärgmine postitusTeod ja tagajärjed\n11 kommentaari “Make or Break (Dave MacLeod)”\njaanuar 28, 2020, 12:10 p.l.\nSee paarisjäsemete asi on huvitav. Ma ronimisest ei tea midagi, olen püstolilaskur. Aga kui parem käsi on relva hoidmisest väsinud, võetakse vasakusse kätte raskus (nt seesama püstol v hantel) ja hoitakse üleval. Parem käsi taastub kaks korda kiiremini! Mis mehhanismiga, ma pole veel päriselt aru saanud, aga see on üldkasutatav ja tunnustatud praktika.\njaanuar 28, 2020, 12:42 p.l.\nÜsna hirmus tundub. Kehahoiak tööl ja autoroolis, lösutamise keeld, tõsta last õigesti… Selle järgi peaks kogu oma elu spordile allutama ja ainult sellest mõtlema, kuidas su seljalihased abaluid toetavad.\nJäägem ikka inimesteks ka, eks.\njaanuar 28, 2020, 1:52 p.l.\nNoh, tehniliselt pole see muidugi ainult spordi nimel, vaid parema elukvaliteedi nimel. Et ei oleks vananedes küür seljas jne.\njaanuar 28, 2020, 2:04 p.l.\nNõus. Siin on tõesti koht, kus mingi hobiga tõsiselt pingutamine toob kaasa elukvaliteedi tõusu kauges tulevikus.\njaanuar 28, 2020, 4:55 p.l.\nteie eas, härra, pole see tulevik enam nii kauge midagi 😛\njaanuar 28, 2020, 7:10 p.l.\nTeooria on hea aga praktikas kipuvad tavalised inimesed ikka üritama kasutada veidi kiiremat ja lihtsamat teed. Enamasti tagantjärgi tarkus, et ma ju teadsin, et poleks pidanud nii tegema. Kõigi tarkade nõuannete järgimine nõuab hullu distsipliini. Mul tunne, et pool sportimise mõnu kaob ära kui teha täpselt nii nagu ette nähtud, impulsiivsus annab särtsu aga samas kutsub vahel ka valu esile 😛\nEks vanemaks saades muutume kõik ettevaatlikumaks. On ka põhjust, sest vigastused on kergemad tulema ja paranevad aeglasemalt nagu olen omal nahal kogenud.\njaanuar 28, 2020, 7:57 p.l.\nPaljud nõuanded on tegelikult sellised (ntks parem jalatöö ja avatud haarded), et kui neis osavam oleks, ei oleks kasutegur mitte ainult väiksem vigastusteoht, vaid reaalselt roniks paremini.\njaanuar 28, 2020, 7:28 p.l.\nMa muide olen pealtnäha täiesti psühholoogiakaugetest raamatutest (nt spordi- ja matkakirjandusest) tõhusamat psühholoogilist abi saanud kui kusagilt mujalt. Ajal, mil aktiivselt koeraspordiga tegelesin, käisin ka paaris spordipsühholoogia loengus, ja jumaluke, kuidas see on mind edaspidiseski elus aidanud. Sest noh, spordipsühholoogia ei küsi „kas sa tahad sellest rääkida, kullapai“, vaid ütleb, et „idioot, näed ju ise ka, et valuga kõrgele ei roni, niisiis me peame sellest rääkima“.\njaanuar 28, 2020, 11:20 p.l.\nJah, ma olen sama märganud.\nMiki Kliki ütles:\njaanuar 29, 2020, 2:33 e.l.\nEnese pidev teaduslik jälgimine on koormav ja ei too kaasa vanaduses elukvaliteedi tõusu pigem paneb katuse sõitma ja annab lootust. Kui on eesmärgiks hästi ronida siis tuleb seda teha arvestades võimeid, vigastus tekib kulumisest, ülepingest, stressist, kurnatusest, teadmatusest, vigastus ei saa tekkida “valest tehnikast”. Õige, kui käed on välja venind, ega see jooksmist ei sega. 🙂\njaanuar 29, 2020, 9:22 e.l.\nSee on äärmiselt rumal seisukoht. Vigastus saab põhimõtteliselt igal spordialal valest tehnikast tekkida – jooksmine tundub lihtne, aga pikaajalise vale sammuga jooksmise tagajärjeks võib vabalt olla vigastus.\nRonimise juures on tehnika ja vigastuste seos nii ilmselge, et enamik meist on mõne sellise vigastuse tekkimist oma silmaga näinud – inimene hoiab pisikestest nukkidest kinni, aga jalatöö on kehv, libiseb ja tõmbab sõrme ära. Otseselt halvast tehnikast tingitud vigastus.\nTeiseks. Tunnen näiteks inimest, kes on väga sirge seljaga, sest ühel hetkel tekkisid seljavalud ja ainult sirge seljaga ei valutanud. Ühel hetkel kadus seljavalu jälle ära, aga ta oli juba harjunud sirget selga hoidma. Ehk siis inimene hatjub tegelikult kiiresti, kui harjumus on sees, ei pea kogu aeg jälgima.\nnodsu, Jagan teiega ka head muus…\n@ebavalitsus Te olete kõik ajast maas, juba aasta aja eest jaapanlased protestisid, sest Hiina võttis (ainult välis… twitter.com/i/web/status/1… 6 hours ago\n@MikaelMeema Ma nägin mitmeid inimesi internetis ütlemas, et "aga ta on ju mitme lapse ema!" - sest kui sa oled mit… twitter.com/i/web/status/1… 6 hours ago


Muuseumimõtted Archives - Page 2 of 9 - Eesti Rahva Muuseumi ajaveeb\nEwa Manikowska, Poola Teaduste Akadeemia Kunstiteaduse Instituut Tõlkinud Anu Kannike, ERMi teadur Demokraatia kriisist Poolas, eriti selle mõjust kohtusüsteemile, Poola liikmelisusele Euroopa Liidus või pagulaskriisile räägitakse praegusel ajal palju. Vähem pööratakse aga tähelepanu sellele, kuidas mõjutavad need arengud kultuuri. Ometi oli avaliku teenistuse kaotamine ja konkurssidest loobumine riigiametite juhtivate kohtade täitmiseks üks Seaduse ja Õigluse…\nPille Runnel, teadusdirektor Äsja sai valmis mahukas „Muuseumide ja raamatukogude külastajate ja mittekülastajate uuring“ (loe lisaks siit), mille eesmärgiks oli saada rohkem teadmisi muuseumide ja raamatukogude külastajate ja mittekülastajate kohta Eestis. Muuseumid ja raamatukogud jälgivad ise hoolega rahvusvahelisi külastustrende, loevad kokku oma külastajaid ja teenuste kasutajaid. Nende andmete, aga lisaks ka „kõhutunde“ ja kogemuse toel…\n13. sept. 2018 Muuseumimõtted, Teadus.\nKaarel Tarand, avalike suhete juht Nõukogude propaganda üks lemmikvõtteid oli võrrelda rahvamajanduse saavutusi ja muid andmeid 1913. aasta näitajatega, olgu kõne all televiisorite arv kodumajapidamistes või kirjaoskuse tase, ikka näitasid arvud nõukogude korra ülekaalukat paremust tsaaririigi ees. Kui kasutada sama võtet Eesti turismi kasvu kirjeldamiseks, on tulemus sama. Näiteks 1935. aasta esimese kaheksa kuuga külastas…


Rando Tuvikene: vahel aitab, kui rohkem soola lisada! - Kasulik.ee\nRando Tuvikene: vahel aitab, kui rohkem soola lisada!\nSigne Pikk, TLÜ turundus- ja kommunikatsioonispetsialist\nTLÜ vanemteadur Rando TuvikeneTLÜ\nTallinna ülikooli loodus- ja terviseteaduste instituudi vanemteaduri ja analüütilise keemia dotsendi Rando Tuvikese edu teadusmaailmas tugineb lapsepõlves tekkinud huvile, edukale õppimisele, sihikindlale tööle ning veidi ka õnnelikele juhustele.\nOled nüüd juba 15 aastat ametis Tallinna ülikoolis. Kuidas su teekond aga alguse sai?\nSügav huvi looduse vastu tekkis tõesti juba varases lapsepõlves. Kui minult, esimese klassi õpilaselt, küsiti, kelleks ma suurena saada tahan, vastasin alati täie kindlusega – bioloogiks. Ja see vastus ei muutunud kogu põhikooli jooksul.\nMinu onu on hüdrobioloog ja nii tärkas ka minus huvi selle valdkonna vastu. Eriti pakkusid mulle huvi veeorganismid. Mul oli ka väike akvaarium, unustasin end sageli tundideks kalade ja molluskite tegemisi vaatama, sedavõrd põnev tundus see maailm.\nEttekujutuse teadustöö olemusest sain aga alles siis, kui ülikoolis ise teadust tegema hakkasin. Sellele eelnes aga hulk õpinguaastaid.\nMiks teed teadust just Tallinna ülikoolis?\nSelle taga on mitmete juhuste ja soodsate asjaolude kokkulangemine. Esimene on see, et aastal 1999 just siin, toonases Tallinna pedagoogikaülikoolis, mitte esialgu plaanis olnud TTÜ-s õpinguid alustasin. Teiseks pakuti siis, kui lõputöö teemat valisin, välja põnev teema keemia valdkonnas. Selle raames oli võimalik Eestis esimest korda laboritingimustes gaasilist fluori saada. Töö professor Kalle Truusi juhendamisel sujus kenasti.\nTudengeid saab varjutada virtuaalselt! 30.04.2020\n2003. aastal alustasin TLÜ-s magistriõpinguid füüsika erialal – keemia eriala siis veel ei olnud, praegu saab TLÜ-s juba magistriõppes õppida molekulaarset biokeemiat ja ökoloogiat. Tol ajal oli keemia valdkonna ainsaks teadusteemaks väljaspool didaktilisi distsipliine merevetikate keemilise koostise uurimise suund, mida juhtis professor Truus. Sellel teemal kaitsesingi magistritöö ja hiljem TLÜ-s ka doktoriväitekirja, küll ökoloogia erialal, keemia doktoriõpet meil siis veel ei olnud. See oli erakordne juhus, et sain ühendada huvi veeorganismide vastu keemiaga, mis mind siis üha rohkem huvitama oli hakanud.\nMagistriõpingute ajal alustasin ka tööd Tallinna ülikoolis. Esmalt andsin orgaanilise keemia praktikume, seejärel keemia valdkonna loenguid. Hiljem liitusin juba erinevate teadusprojektidega. See oli huvitav, kuid keeruline aeg. Sain olla ülikooli ühe teadussuuna kujunemise juures praktiliselt algusest peale.\nEsialgu ei olnud meil kõrgetasemeliseks teadustööks vajalikku infrastruktuuri, palju tuli improviseerida, oma insenerioskused proovile panna. Kemikaalid olid kallid ja mõnikord oli ainus võimalus need ise valmistada või mitukümmend aastat vanadest varudest leitu laboritingimustes puhastada. Selleks võis kuluda päevi.\nNüüd on meil maailmatasemel võimalustega töökeskkond, kus saame lahendusi otsida ka suuri väljakutseid pakkuvatele uurimisküsimustele.\nKeemia, see tähendab ju ka katseid …\nAastatel 2005–2010 koordineerisin TLÜ õpilasakadeemia kursust „Huvikeemia”, mille eesmärk oli äratada gümnaasiumiõpilastes huvi keemia vastu ja kinnistada koolis õpitud seaduspärasusi efektsete katsetega. Aastate jooksul sai seal proovitud palju sedavõrd efektseid katseid, mida sõnades kirjeldada ei saagi. Selle kohta oli meil isegi oma lausung – „tunnetuslikult väärtuslik keemialabori praktika”.\nMõnikord tekkis suitsu sedavõrd palju, et tõmbekapid ei suutnud kõike ära tõmmata ja nii tuli minna valvelauda ja paluda laboris olevad suitsuandurid välja lülitada. See oli väga populaarne kursus, mõned õpilased osalesid lausa mitmel aastal järjest ning mõnest sai hiljem TLÜ tudeng.\nÕpetliku sisuga huvitavaid katseid tegime ka tudengite laboripraktikumide raames. Sellel oli oluline roll tulevaste keemiaõpetajate ettevalmistamisel. Juhendasin mitut lõputööd, mille oluliseks eesmärgiks oli eksperimentide filmimine, et jäädvustatut oleks hiljem võimalik õppematerjalina kasutada. Paari minu tollast tudengit köitsid laboratoorsed eksperimendid sedavõrd, et ka õppetöövälistel aegadel tõmbas neid ikka keemialabori poole. Nendest said hiljem minu kolleegid, kes töötavad TLÜ-s seniajani.\nKõige ootamatum seik oli aga see, kui keset praktikumi jooksis keemialaborisse suur porine koer. Tegi oma ringi ära ja läinud ta oligi. Eks Terra õppehoone teise korruse keemialaborisse oli tal mugav tänavalt sisse põigata, ilm oli palav ja meie hoidsime labori ust sageli parema ventilatsiooni tagamiseks lahti.\nOled saanud rahastust mitmele projektile. Palun jaga soovitusi, kuidas kirjutada hea teadusprojekt.\nPalju sõltub uurimisküsimuse aktuaalsusest ja sobivusest taustsüsteemiga. Näiteks on koroonaviiruste uurijatel praegu tõenäoliselt kordades lihtsam rahastust saada.\nLigi viis aastat tagasi muutus maailmas, eriti Euroopas, aktuaalsemaks mereressursside efektiivsema kasutamise temaatika. See küsimus haakub hästi minu teadusteemaga (merebiomasside väärindamine) ja on ehk teatud määral minu taotluste edukuse määra tõstnud.\nMinu õpetussõnad on väga lihtsad: tuleb end asetada hindaja positsiooni. Kui tahad kirjutada head teadusartiklit, siis retsenseeri nende käsikirju, kui tahad kirjutada head projekti, siis hinda nende taotlusi. Mina hindan kõrgelt lihtsust, struktureeritust, paljusõnalisuse vältimist ja piisavat detailsust. Aga lisaks kõigele muule on rahastuse saamiseks vaja ka natuke õnne.\nMis sul hetkel käsil on?\nParalleelselt kolm Eesti Teadusagentuuri rahastusega projekti: personaalne uurimistoetus, arendusgrant ja üks rahvusvaheline projekt, mille Eesti osa finantseerib Eesti Teadusagentuur. Kõik need on seotud merevetikate keemilise koostise uurimisega.\nUurimistoetuse raames selgitame, kuidas vetikatest pärinevaid polümeerseid aineid saaks muundada nii, et neil avalduks bioaktiivsed toimed ja muud kasulikud omadused (nt tarretumisvõime).\nArendusgrant käsitleb Läänemere punavetikast punase pigmentaine eraldamise ja puhastamise tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamist. Seda pigmenti nimetusega fükoerütriin on raske puhtal kujul kätte saada, tegemist on aga väga väärtusliku ainega, mida kasutatakse laialdaselt meditsiinidiagnostikas. Kõrgpuhtal kujul võib selle aine turuhind küündida kümnete tuhandete eurodeni grammi kohta.\nRahvusvahelises projektis (SNAP – Seaweeds for Novel Applications and Products) on meie peamine roll uurida vetikatest pärinevate ainete kasutusvõimalusi uudset tüüpi teaduspõhiste kosmeetikatoodete toimeainetena.\nHetkel tegeleme aktiivselt ka koroonaviiruse temaatikaga. Kuna on teada, et just need merevetikates esinevad polümeersed ained, mille uurimisega oleme TLÜ-s juba üle 15 aasta tegelenud, toimivad viirustele pärssivalt, planeerime neid preparaate testida ka koroonaviiruse peal, milleks otsime aktiivselt vastava tehnilise võimekusega koostööpartnereid.\nMai algusesse on kavandatud ühe rahvusvahelise projekti taotluse esitamine. Selle raames on plaanis koos Norra, Taani ja Islandi teadlastega uurida võimalusi Eesti rannikuvetes kultiveeritud rannakarbi kasutamiseks kalasööda lisandina. Läänemere madala soolsuse tõttu rannakarp meie vetes eriti suureks ei kasva ja inimtoiduks seetõttu ei sobi – võib aga juhtuda, et tulevikus saab sellest söönuks hoopis Norra lõhe.\nMis on sinu eredaim tööalane saavutus?\nMa väga loodan, et minu eredaimad tööalased saavutused on alles ees. Üks huvitav seik pärineb aga ajast, mil töötasin järeldoktorandina Jaapanis (2010–2012), kus samuti merevetikate uurimisega tegelesin. Üht erilist vetikaliiki (Gloiopeltis furcata), mida minagi uurisin, on jaapanlased ammusest ajast kasutanud loodusliku majapidamisliimi valmistamiseks, lisaks tarvitatakse seda taime Aasias sageli suppide ja salatite koostises. Minu ülesanne oli uurida, kuidas nimetatud liimaine omadusi paremaks muuta.\nSegasime läbipaistva kleepuva vedeliku sisse erinevaid kemikaale, aga omadused sellest paremaks ei läinud. Töö kulges üsna aeglaselt, kõik komponendid tuli täpselt kaalu järgi lisada. Ühel õhtul kaalusin liimaine sisse naatriumkloriidi, tavalist lauasoola. Kuna sool oli veidi paakunud, kukkus sisse tavapärasest oluliselt suurem tükk. Sellega tuli katse ebaõnnestunuks lugeda. Kuna aeg oli hiline, otsustasin katseanuma alles järgmisel päeval ära puhastada.\nJärgmisel päeval hakkasin külmkapis seisnud liimainet ebaõnnestunud katse anumast välja valama ja avastasin, et vedelik oli tarretunud. Tugev läbipaistev tarretis oli tekkinud, kui sool öö jooksul liimaine sees vaikselt ära lahustus. See oli suur avastus, sest keegi ei olnud varem näidanud, et see liimaine tarde võib moodustada. Hiljem kirjutasin sellest mitu teadusartiklit.\nMida on sulle andnud Tallinna ülikoolis töötamine?\nOlen saanud tegeleda just sellega, mis mulle kõige enam huvi pakub. Mu töö ei ole kunagi muutunud üksluiseks. Mul on olnud võimalus kohtuda väga paljude erinevate inimestega, leida palju rahvusvahelisi kontakte ja koostööpartnereid nii teadusringkonnast kui ka erasektorist.\nSelleks, et lüüa tulevikus kaasa sarnaste oluliste asjade uurimisel, tule õpi Tallinna ülikooli bakalaureuseõppes integreeritud loodusteaduseid või bioloogiat (kõrvalerialaga), magistriõppes molekulaarset biokeemiat ja ökoloogiat või doktoriõppes analüütilist biokeemiat.\nÕppekava, mis õpetab õnnelikuks\nKas sina soovid meie lapsed autoga sõitma õpetada?