Kuidas visuaalselt suurendada liiget - Liikme suurus 16 cm\nKeskmine kõrgus umbes 8 cm , terava otsaga kingad ja pulbrilised värvi kingad visuaalselt venitab jalad, pahkluude teha saledam. Kui ettevõttes on kaks juhatuse liiget ning ettevõte teenib teenuse osutamisest tulu, siis kas on vajalik töötaja olemasolu või piisab juhatuse liikmete tasust? Kuidas suurendada peenise suurust: ohutud meetodid peenise pikkuse isereguleerimiseks meestel Potentsiaal. Visuaalselt suurendada rindade; Meetodid rindade suurendamise kodus; Küsitav meetodeid rindade suurendamise; Kõik väikesed tüdrukud unistavad prints, valge kleit ja suurepärane pulm. Eeldusel, et mõni juhatuse liige veel äriühingut juhib, tuleks sellisel juhul kutsuda kokku.\nSalendav efekt on võimalik saavutada ühekordselt peidetud taskud erilist padjad, kuju, suuruse ja arvu, mis varieeruvad sõltuvalt vajadusest. Selle asemel. Visuaalselt suurendada selle mõju, disainerid on laiendatud seelik, mis tuli meenutavad kella ja vähendas nende pikkus. Kleit Kõrghetk uus stiil sai eritükeldus ümbrise - nn gigot «lambakoot".\nÜmbris oli väga laiad õlad ja tugevalt vähenenud küünarnukist värvli joon. Kuidas Suurenenud liige retseptid traditsioonilise meditsiini; Suurenenud liige, kas see on reaalne; peenise laienemist videod; Tasuta nõuanded, et suurendada liige ; Video tehnika peenise laienemist. Masseeri rindade on viimasel ajal muutunud väga populaarne naiste Lääne kui mitteinvasiivse viis parandada kuju büst. Naised Aasias on kasutanud seda meetodit juba sajandeid ja on teadlikud oma eeliseid kord rindade suurendamise Rindade suurendamise ilukirurgia rinna tervise seisukohalt Mida kasutatakse laialdaselt täna.\nRaske on täpselt öelda, mida ja kust ma ostan. Sest ausalt öeldes sarnaneb see rulett.\nSiiani pole mul sellist. Rindade suurendamise meetodid, massaaži kasutamine koos koorega Upsize, võimalused büsti kasvu kiirendamiseks kodus.\nMõju on kindlasti, kuid seejuures tuleb kasutusele võtta täiendavad meetodid, et suurendada fertiilses asutus. Asi muutub ja see, et liikumine ja õige toitumine parandab oluliselt kvaliteeti seksuaalelu.\nLapiga, mis on valmistatud akna kõik on tuttav lapsepõlvest. Õige valiku abil saate visuaalselt suurendada või vähendada rinna, rõhutada selle eeliseid või peita vigu. Horisontaalne õmblus annab loomuliku koonilise rinna, ümardades seda.\nSellised rinnahoidjad on õmmeldud. Praegused mudelid erinevad mugavuse ja funktsionaalsuse, nad on võimalik salvestada erinevaid asju - alates aluspesu lahtiselt voodipesu. Kuidas valida õige kummut magamistoas, nii et ta edukalt sulandunud interjööri ja korralikult kätte, see artikkel ütleb.\nKaasaegse kummutid iseloomustab funktsionaalsus ja kasutusmugavus sisu. Teisest küljest, ei ole juhatuse liikmetel õigust juriidilisele kaitsele ega sotsiaalsele garantiile, nagu see on ette nähtud töötajatele. Ühtlasi ei reguleeri seadus ka juhatuse liikmete. Nüüd siis uute liikmete allkirjad puudu ja avaldus esitatud. Saab tagantjärele neid allkirju anda?\nPeame ootama vastust-otsust et vaja parandusi ja need puudu? Või oligi juhatuse liikmete allkirjastamine alles millalgi pärast? Vähendaks seltsi juhatuse liikmete töökoormust ning tagaks läbipaistvuse Mitte ainult infot müügivõimaluste kohta vaid konrkeetset ostjatega diilide lukkupanekut.\nEeldusel, et mõni juhatuse liige veel äriühingut juhib, Kuidas visuaalselt suurendada liiget sellisel juhul kutsuda kokku. Juhatuse liikmed on solidaarselt kohustatud mittetulundusühingule hüvitama pärast maksejõuetuse ilmnemist mittetulundusühingu poolt tehtud maksed, mille tegemine vaadeldavas olukorras ei olnud kooskõlas juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega.\nMaist ei saa ettevõtete juhatuse liikmed end töötuna välismaa äriühingu filiaali juhataja või mitteresidendi muu püsiva. Kas juhatuse liikme ametiaeg on tähtajatu? Eelmise aasta alguses jõustunud äriseadustiku muudatustega vähendati ühingute juhtimise lihtsustamise eesmärgil teatud formaalseid nõudeid.\nMuuhulgas kaotati näiteks osaühingu ja aktsiaseltside juhatuse liikmete elukohapiirangud ja muudeti osaühingute juhatuse liikmete ametiaja regulatsiooni. Tallinna Sadama nõukogu liikme, reformierakondlase Kalev Lillo kinnitusel tuli talle sadama juhatuse liikmete vastu alustatud kriminaalmenetlus üllatusena. Martin V. TheRelativity OÜ Reg Nr. Juhatuse liikmed võivad alluda nii võlaõigus- kui töölepingu seadustele.\nJuhatuse liikme tasud, mis käivad võlaõiguslepingu alla, ei pea töötuskindlustusmakset tasuma. Kui aga olete sõlminud töölepingu, siis makstakse tasudelt.\nAntud seminaril Kuidas suurendada. Teie volitused MTÜ juhatuse liikmena lõppevad avaldusse märgitud ajast. Koostatud dokumentidega võid eelnevalt tulla tasuta konsultatsioonile maakondlikku arenduskeskusesse Kuidas MTÜ-d äriregistris registreerida.\nPärnu linna ja maakonna klassiõpetajate kohtumispaik internetis. Tule Eesti Klassiõpetajate Liidu liikmeks. Nagu mitmete uuringute tulemused näitavad, saate suurendada oma suguelundite kas kirurgiliselt või spetsiaalsete harjutuste abil.\nKuid tänapäevaste kaupluste. Elanikkonnakaitse rakkerühma loomisel seati eesmärgiks suurendada elanike teadlikkust Kui ka pere ei suuda oma liikme abivajadust piisaval määral paljude eri ohtude puhul, et visuaalselt ja lihtsõnumite kujul avalikkuse tähelepanu. Ta aitas suurendada peenise miljonid mehed üle maailma, et suurendada liikme paar tolli, Liige sai veidi rohkem visuaalselt pikemaks.


Mart Kase: külma ilu – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nMart Kase 9. jaan. 2017 Kiri\nSõitsin eelmise nädala neljapäeva varahommikul Karulast Harjumaale läbi Eesti. See oli see hommik, kui hakkas päris külmaks keerama. Sõitsin läbi Tõrva ja siis enne Karksit mõtlesin, et lähen õue pissile – mis tuul oli väljas, kui ilma jopeta minibussist välja hüppasin ühel väikesel ristmikul. Mul ei olnud palju riideid seljas ja sain hetkega jälle tõdeda, et külm tähendab varustust, mis inimesel parasjagu seljas on.\nPeipsi rüsijää 2016 I Foto: Mart Kase\nNeljapäeva õhtul liikusin omakorda minibussiga Kose kandist Viimsisse ja siis oli päris korralik tuisk ning Tallinna ringteel olid kütseveokid kraavis ja väike mõnus Siberi tunne tuli peale.\nAga kõige selle juures loomulikult võis õues märgata karget ilu.\nPäevavalguses lisas päike meeletult sära ning tegelikult, kui pimedas külmatont puhub, siis on siuke mõnus talvine päris tunne.\nLaupäeva hommikul sõitsin Karulasse tagasi ning kuigi temperatuur siinkandis oli veel rohkem miinuses, hommikul lausa alla miinus kahekümne, siis tuul oli vaikne ning koju saabudes märkasin, et meie tiined kitsed jalutavad õues ringi. Sikk Hummelsil meeldib nagunii kogu aeg õues olla, teda ei huvita, mis ilm on. Samuti tahtsid paar kana külmaga õues olla, kuigi külmaga seisavad nad naljakalt ühel jalal, et kuule jõle külm on, kas nagu sooja seljankat saaks paar nokatäit. Laupäeva õhtult tegime siis korraliku sauna ka, külma ilmaga on saun nagu eriti mõnus.\nEile, pühapäeval, oli juba päris mõnus soe talveilm ca natuke soojem kui miinus kümme kraadi. Loomad olid mõnuga õues ning endalgi tekkis jalutamissoov.\nLäksin siis pärastlõunal korraks järvele kala püüdma ning kohe ülisoojaks läks seest. Sisemise helluse põhjus polnud mitte suur kalasaak, vaid järvele olid noored inimesed rajamas väikest uisutamisväljakut.\nSee on ikka õige teema, kui järve või tiigi peal on talvel ristkülikukujuline lumest puhtaks lükatud uisuväljak.\nMina isiklikult ei naudi ei uisutamist ega suusatamist, aga mida looduslähedasemalt teised neid talialasid harrastavad, seda ilusam ja kargem on mul vaadata.\nTalv on nii mõnus päris elu. Kohustuslik on kahe täiskasvanu peale päevas ära süüa üks keskmise suurusega kodumaine küüslauk, siis ei jää haigeks ka. Aga kui tunned, et sees midagi toimub või pea on paks, siis lonksa kohe sooja pärnaõie teed, see on nagu meeletu soojenduspomm.\nPatseerige siis külmaga ringi ning nautige ilu, külma looduse ilu ja enda tohkeldamist ja nautige villaseid sokke ja sauna ja karget vaikust.\nFoto: üle väljade valendav aur


Kärla Jahimeeste Selts: Järgmine jahipäev 18. oktoobril\nEilne jahipäev algas varahommikuses pimeduses hiilimis-varitsusjahiga. Õige jahimees on varitsuses enne kui udu hajuma ja taevas valgust heitma asub. Nii tegi ka Aarne Mesila ja saak oli tagatud. Aarne kütitud hirvepull on ehe näidis ulukist, kes tuleb ilma kahtlustusteta ära küttida, sest tema pähe medalisarvi mitte kunagi ei kasva. "Ragulkana" kõrguv krooniosa, alaarenenud vaheharud ja hargnenud parem silmaharu just sellele viitavadki. Ometi on Aarnel selle jahipäeva meenutuseks täiesti arvestatav hirvetrofee seinale riputada.\nEdasi sai päev vähe uue hoo kui selle päeva ajujahi juhatajaks valiti noor ja igati hakkaja jahimees Madis Mets. Paras proovikivi mehele, kes varem polnud suurt jahti juhatanud.\nJuba päeva alguses oli tunda, et mees saab liidrirolliga suurepäraselt hakkama. Juhataja õiged otsused tagasid saagirohke päeva. Juba esimese aju algul langes põdravasikas, täpse käega kütiks osutus Tiit Mägi. Tiidu sõnul tuli vasikas talle teisele poole kraavi ja ole siis mees ja küti optikaga püssiga uluk nii lähedalt ära. Tiit: "Tuli otse mu ette kolme meetri peale, panin püssi palge, optikas oli kõik vaid hall ja karvane." Ometi oli lask, mis tabas looma kaela, ülitäpne.\nVaid paar minutit hiljem kostus kaks järjestikku lasku. Siis langes teine põdravasikas ja seda tabasid samaaegselt isa ja poeg Jüri Mesila ja Rain Mesila. Kui ulukirümp oli hiljem jahiplatsi juures lahti lõigatud, selgus, et meeste vahele jooksnud põdrahakatisele said isa ja poeg pihta niiviisi, et nende lastud kuulid olid looma kehas kokku põrganud. "Eks ma olen ikka isalt oma väljaõppe saanud," resümeeris juhtunut Rain.\nPäeva lõppedes tuli veel üks pauk, mis anti taas põdravasika suunas. Kas oli tabamus natuke kehva kohta sattunud või oli uluk tugevam kui teised, igatahes läks veidi aega kuni Sveni taksikoer taas oma võimeid näitas ja jahimehed kütitud looma juurde juhatas. Looma küttis Neeme Õige, kes langenud uluki koos sõpradega ka metsast välja tassis.\nSiis võeti vastu otsus, et noorulukite liha läheb kodudesse külmikutesse, millest perenaised juba maitsvat vasikapraadi või -kotletti valmistada saavad. Peagi kaikus jahijuhataja Madise hüüd: "Kõik laua äärde portsude väljaloosimisele!"\nPäeva naljanumbriks sai Tiit Mägi ütlemine: "Järgmine kord tuleb üks vana jahimees juhatajaks panna, siis saab ka vanu trofeeloomi lasta. Täna panime noore juhataja ja vasikad muudkui kukkusid!" Kas selles naljakillus ka tõetera sees on, eks seda katsetamegi ükskord.\nJärgmiseks ajujahiks koguneme 18. oktoobril kell 9.00. Enne seda on jahimeestel võimalik osaleda hiilimis-varitsusjahis. Kelle nimi hiilimis-varitsusjahi tarbeks kirjas pole, võtab nädala jooksul esimehega ühendust. Edukat nädalat kõigile!\nPostitaja: Admin kell 15:31


House shares for sale: Lille 2-1, Lagedi alevik, Rae vald - 4435134 - City24.Ee\nLille tn 2-1, Lagedi alevik\nCity24 ID: 4435134\nHouse shares for saleLille tn 2-1, Lagedi alevik\n137.3 m², 6 rooms | House shares for sale\nPAARISMAJAOSA on kuuetoaline (137,3 m2), neist 4 esimesel korrusel ja 2 teisel korrusel (neist 1 avatud loft). Paarismajal on kõrged laed ja suured valgusküllased maast-laeni aknad ning igal majaosal aiaga eraldatud suur privaatne terrassiga aed. Paarismajaosas on avatud köök, pesuruumis dush ja saun ning vanni valmidus, esikus koht garderoobile ja panipaik. Kaks parkimiskohta, millest üks varikatuse all, on hinnas. Valikus on kolm erinevat siseviimistlupaketti.\nPaarismaja asub Tallinna lähistel Pirita jõe ääres Lagedil uusarenduses. Paarismaja teeb omanäoliseks loft stiil ja suur privaatne terrassiga aed. Seejuures on majaosadel ka eraldi sissepääsuväravad. Igas paarismajaosas on soojustagastusega ventilatsioon. Paarismajaosade vahel on mürasummutavad vaheseinad.\nI etapi paarismajad (välja müüdud) valmivad 2020 sügisel.\nII etapi paarismajad (müügis) valmivad 2021.\nKaugus kesklinnast: 15 min autoga


Eesti Tänavafotograafia Blogi - Page 8 Of 8\nOn märts 13, 2019 By Airi Leon In Üritused\nEesti tänavafotograafia (ETF) grupis alustasime ühispildistamisega 2017. aasta suvel. Tänaseks on sellest välja kujunenud traditsioon, mis toob kokku ühised huvilised, kes võtavad vaevaks fotoaparaadiga mööda tänavaid jalutada. Ühispildistamisel tehtud pilte jagatakse hiljem ETFi grupis. Möödunud …\nEesti Tänavafotograafia grupp on korraldanud juba 4 avalikku koospildisamise üritust. Nende eesmärk on tuua kokku tänavafotograafia huvilised, jagada üksteistega kogemusi ja mõtteid, ning mis kõige olulisem – minna pildistama.\nViimane selline üritus toimus Tallinnas novembri lõpus.\nOn detsember 11, 2018 By Airi Leon In Varia\nMinu vaimustus tänavafotograafia žanri üle on juba pikalt kasvanud ja soov leida mõttekaaslasi viis mind paar aastat tagasi teemakohase grupi loomisele Facebookis. Fotogrupi administraatorina tuli aga tihti liikmetele selgitada tänavafotograafia alustõdesid ja uute liikmete tulemisega küsimused aina kordusid. Sellest tekkis mõte luua koht, kus saaks …


Emmaljunga Scooter 3 ehk Buddy (133215462) - Osta.ee\nKolmerattaline jalgratas "sinine"\nKolmerattaline jalgratas "valge"\nSuvine kergkäru lapsega jalutamiseks, UUS! BEEZ/ PRUUN\nkokkupandav jalutuskäru, sinine, teras\nEseme ID: 133215462\nEseme ID: 133215462 Seisukord: vana\nL 25.01.2020 23:00:00\nL 22.02.2020 23:03:11\nTereke100% / 263 / Vaata müüja teisi esemeid\nPakkuda korralikult trööbatud Emmaljunga käru, kuna välimus on edev äkki keegi tahab.... Ise ei kasutanud, ostsin, sest tahtsin sellelt rattaid saada kuid ei sobinud... Käru on pika lamamisosaga, seega pikalt kasutatav. Esineb roostet, kaubakorv on käsitsi parandatud, jalatoel nahk murenenud (vaata mõõdulindiga pilti) samuti on nahk hakanud murenema katusel kuid seal on seda õrnalt näha.\nKuid vaatamata kõigele saab sellega veel sõita, pidurid töötavad ja kokku käib ka, või saab varuosasid...Emmaljunga scooter 3-le\nkaasas Emmaljunga vihmakile originaal kotis.\nEsimene ja viimane pilt illustreerivad.\nLenovo tab 3 7 kaaned\nVoodi, pulkvoodi, võrevoodi, beebivoodi\nQuinny zapp raam Maxi-cosi turvahäll


See on kaubik,see käitubki nii,kõik on korras.\nSellega on nüüd nii, et (registreerimata)\nostsid omale Fordi Transiti, mis on püütud veidi edevamaks muuta väliselt. Ja sellega ka asi piirdub. Sellepärast on/oli ka hind selline.\nUued sõidukid Ford Fiesta alates 14 600 EUR


Nädala nägu: Tõeline nõukogude inimene - Arvamus\nNädala nägu: Tõeline nõukogude inimene\nHendrik Agur FOTO: Andrus Peegel\nTänapäeval on kombeks näha Venemaad ja venelasi kavalamatena, kui nad tegelikult on. Mitte ainult meil. Ka välismeedias kujutatakse näiteks Venemaa presidenti Vladimir Putinit kriminaalse supermehena, kes koguni käib mõnele siinsele kommentaatorile püksi laskmas. Selles mõttes on venelaste sõjatarkus töötanud, sest – nagu täheldas kunagi ammustel aegadel Hiina sõjapealik Sunzi – sõda on pettuse tee.\nGustav Adolfi gümnaasiumi korraldatavas nõukogude estraadikontserdis, mis koolidirektori Hendrik Aguri sõnul on mõeldud Eesti Vabariigi sünnipäevakingina Venemaale ja inimestele, kes nõukogude aega hästi mäletavad, ei maksa otsida idapiiri taga elava Mefistofelese pikka kätt. Pigem annab see tunnistust koolidirektori halvast maitsest, tema hilisemad selgitused aga sügavast intellektuaalsest defitsiidist.\nNõukanostalgiast kantud estraadikontsert Tallinna purukspommitamise aastapäeval oleks maiuspala suvalisele Venemaa telekanalile. Propagandainimeste erialakeeles nimetatakse seda pimestavaks näiteks.\nSelleks pole tarvis mitte midagi erilist. Näiteks piisab mõnelt miitingult näitamiseks välja noppida kaks-kolm ebaadekvaatset osalejat metsikute loosungitega, et kompromiteerida ülejäänuid, kes võivad olla vägagi soliidsed inimesed üllaste loosungite ja eesmärkidega.\nAitäh, Hendrik Agur, aga järgmine kord võtke korraldada parem saunapidu sõpradele.\nEriti armastab Vene televisioon niinimetatud sieg’i-pildureid. Need on noored inimesed, kes, emba-kumba, kas alkoholi mõju all, nooruse rumalusest (või eatust rumalusest) poseerivad meelsasti kaamera ees natsitervituseks tõstetud käega. Lõppude lõpuks, kui hädasti tarvis, leiutatakse sellised inimesed väikese vaevatasu eest.\nVenemaa propaganda üks põhilisi propagandasõnumeid Eesti kohta on, et tegemist olevat samahästi kui läbikukkunud riigiga. Failed state, ütleksid anglosaksid. Oli õitsval sotsialismia’al ENSV, kus ehitati sadamat ja Leida Peips lüpsis lehma seest piima välja, nii et mürises. Võib-olla tõesti ei elatud nii rikkalt ja hästi kui mõnes seest mädas lääneriigis, kuid see-eest oli ühiskond õiglasem. Oli nõukogude ühiskonna sotsiaalne kokkulepe. Kuid nüüd on vaesus, majandus on 1991. aastast kidunud, inimesed tunglevad hulgakaupa laevaga Soome. Selline on üldjoontes Vene telekanalite käsitlus Eestist.\nHiljuti sattusin nägema ühest Vene kanalist süžeed mingisuguste nälgivate Läti provintsinäitlejatega, kes kinnitasid nagu ühest suust: nõukogude ajal oli kõvasti parem kui nüüd. Tõenäoliselt tuli neid kuut-seitset telekaamera ees üles astumisele motiveerida, aga nüüd, voilà, propagandasüžee vedeleb lausa maas, kui parafraseerida Eesti kõigi aegade kuulsaimat ooberit ja endist hansapankurit.\nKuidas näeks Vene telekanalis välja Hendrik Aguri nõukogude estraadikontsert? Samal ajal kui mõned põrunud ajavad kiunu Tallinna hävitamisest ja küüditamisest, kogunevad õnnelikud aborigeenid, et laulda kuldse nõukogude aja laule ja tantsida selle ajastu tantse, lava peal on karupoeg Miša ning uljalt lehvib sirp ja vasar. Järeldus: polnud neil nõukaajal häda midagi.\nKes ei usu, vaadaku järele, kuidas on viimastel aastatel kajastanud Eestit ning siinset elu Vene televisiooni suur kolmik: Pervõi Kanal, NTV ja Rossija.\nNiisiis, aitäh, Hendrik Agur, aga järgmine kord korraldage midagi sellist sõprade ringis saunapeol, mitte märtsipommitamise aastapäeval Nordea kontserdimajas. Las keegi tõmbab paruka pähe ja teeb Kobzoni või Leštšenkot. Teie praegune plaan on aga täiesti ebaadekvaatne.


Henry Vesilinnu kodune MM läks tõrkuva tehnika nahka - Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon\nHenry Vesilinnu kodune MM läks tõrkuva tehnika nahka\n31. juuli 2017 Uudised\nLäinud nädalavahetusel sõideti Lange motokeskuses tänavused juunioride motokrossi maailmameistrivõistlused, kus MX125 klassis oli stardis ka eelmisel hooajal veel 85cc klassis võistelnud Henry Vesilind.\nMX125 klassis oli Langele finaali pääsemise eest võistlema tulnud ühtekokku 68 noort krossimeest üle maailma. Henry Vesilinnu nädalavahetus algas positiivselt, kui ta sõitis vabatreeningul välja 8nda aja ning ajasõidus sai kirja 15nda aja, mis tähendas, et noormees pääses kindlalt otse finaali.\nPäevad ei ole aga vennad ja nii juhtus ka paraku Vesilinnuga, kes oli sunnitud mõlemad finaalsõidud katkestama ning talle märgiti lõpuprotokolli 40s koht. Maailmameistriks tuli itaallane Gianluca Faccetti, hõbeda sai taanlane Mikkel Haarup ja pronksi norrakas Kevin Horgmo.\n“Laupäeval sain kvalifaktsioonis endale piisavalt kiire aja, et kindla peale finaali saada, mis oli väga positiivne ja andis finaalideks hea enesetunde. Pühapäeva hommikul toimunud soojendussõidus võtsin rahulikult ja vaatasin rada, et endale parimad trajektoorid leida,” rääkis Vesilind, kellel oli raja ääres vaieldamatult kõige suurem fännilipp, mida oli näha igale poole üle raja. “Esimeses sõidus hakkas aga mul poole distantsi peal tsikli käigukast ragistama ja pidin sõidu katkestama. Isa helistas siis kohe vend Veikole, kes hakkas kiiresti Tallinnast teise mootoriga Tartu poole kihutama ning viimasesse starti minnes oli juba vend mootori ära toonud ning isa ja onu Kalvi ka tsikli kokku pannud. Start oli hea, kui sain minema 13ndal kohal. Suutsin oma positsiooni säilitada, aga kuna mootor oli teine, siis mingil põhjusel hakkas mul kurvides tsikkel kinni pooma ja päris mitu korda jäi mul natukene kukkumisest puudu, kuni siis lõpuks ühes kurvis ma pikali olingi ja pidin jälle sõidu katkestama. Kokkuvõttes jäi päris palju asju kripeldama, aga võitleme ja treenime kõvasti edasi. Tänan kõiki oma toetajad: Hiieko, Kenomer, Fresh-Est, Etsnord, Aavetransport, Unibox, Kauritmoto, Raasiku Vald, Värvilised, Värska, Kaes, Klaar, Egle Pennula, Kalvi Kanarbik, Andrus Sepp ning oma perekonda.”\nLange motokeskuses selgusid tänavused juunioride motokrossi maailmameistrid\nValgjärvel peeti kaks triali Eesti meistrivõistluste etappi


Sügislehtede vastu reha ja muruniidukiga\nSügislehtede vastu reha ja muruniidukiga (1)\nKaja Roomets , 18. oktoober 2005 00:00\nKÕIGEPEALT MURUNIIDUK, SIIS REHA: Kõigepealt saavad kõikide viljapuude ja marjapõõsaste alused muruniidukiga peenestatud rohu- ja leheseguga täidetud. Suur hunnik riisutud lehti rändab aga kompostihunnikusse.Foto: Aldo Luud\nKivisäki aiandustalu perenaise Terje Odeni sõnul koormab riisumine kõiki lihasgruppe, nii et sügisene lehtede koristus tuleb hobiaednikule vaid kasuks. Tänuväärse tasuta trenni eest lähevad kirja ka hilissügisene muruniitmine ja õunte kokku korjamine.\n«Suure taluaia puhul pole mõned puulehed murul mingi õnnetus. Kui aed on väike, võib ju lehti riisuda kas või iga päev natuke,» ütleb Terje Oden, Vorbuse külavanem ja SA Tartu Ärinõukogu konsultant. Lehepuhuri kasutamise mõte Odenit ei vaimusta – see on tema sõnul sama, kui fööniga juukseid kuivatada. «Samas on võimas lehepuhur kindlasti omal kohal linna haljasaladel töötamiseks, väiksema võimsusega analoog sobib ka koduaeda kivipeenardest ja ilupõõsastest lehtede kättesaamiseks,» möönab ta õppinud aednikuna.\nKevadeks on 2/3 lehti ära kõdunenud\nKõige tavalisem reha ajab asja samuti ära, kinnitab Oden särtsakalt. «Iga päev võib ajalehest lugeda, kui kiduraks me oleme jäänud ja kui palju aega ja raha kulub jõusaalis või jooksutrennis käimiseks. Samas lehtede riisumine liigutab absoluutselt kõiki lihasgruppe,» kiidab Oden tasuta treeningut.\n«Pikka kulu on kevadel praktiliselt võimatu riisuda, ka murukamar saab tõsiselt vigastada,» soovitab Oden, kel vähegi võimalik, oktoobris muruniitjaga rohi ja langenud puulehed üle käia. Korralik muruniiduk peenestab ka puulehed tõrgeteta.\nPeenestatud puulehed kõdunevad tunduvalt paremini (eriti annab ajavõitu vahtra, kastani ja sarapuu lopsakate lehtede puhul) ning lehepurust saab murule vajalikku huumust.\nMuruniidukist on isegi lehtede kokkuriisumisel abi: kaks niidurida kokku tuhistades tekib lehtedest ja niidusest korralik vaal ja rehatööd on palju vähem.\n«Iga aed vajab toitu ja taasuuendamist ning kui on mingigi võimalus komposti valmistada, siis mina kiidaksin selle heaks.» Aiandusspetsialisti sõnul on siin jällegi omad nõksud: ainult lehtedest ei saa head komposti, sinna on vaja rohelist rohtu vahele, ka sõnnikut ja mulda on vaja. Teadmiseks neile, kel krundi peal kompostihunnikuga kitsas – kevadeks on peaaegu 2/3 langenud puulehti ära kõdunenud.\nÄra jäta õunu puu alla mädanema\nTerje Oden ei mõista, miks paljudes koduaedades jäävad õunad puu alla lademetes mädanema. Kes oma pere tarbeks ei jõua kõiki õunu ära tarvitada, võiks need kas või mõnda kooli-lasteaeda viia. Kui aga kusagile õunu viia pole, ei tohiks neid puu alla ikkagi vedelema jätta. Murule jäädes ei teki neist komposti ega huumust, nad vaid segavad riisumist ja niitmist ning mädanevatest õuntest levivad haigused ka viljapuudele, mõjutades järgmise aasta saaki.\nAlgaja aiapidaja peab arvestama, et õunad muudavad komposti happeliseks ja kui õunu on seal palju, tuleb seda neutraliseerida kas puutuha või lubjaga. Kellel kompostihunnikut aianurgas pole, soovitab Kivisäki tarmukas perenaine need siiski kusagil neutraalses kohas maha matta. «Mingil juhul ei maksa neid õunapuu alla kaevata, seal tekitavad õunad jällegi happelise keskkonna. Pinnas muutub happeliseks ja seega viljapuule ebasoodsaks, mullaorganismid ei saa seal töötada.»\nLohust saab huumusekuhi\nSuve jooksul on kirsipuude ümbrust korduvalt rohitud, puu tüve ümber on tekkinud lohk. «See kahjustab puud – sügisel ja kevadel koguneb sinna vesi, tekib jääkirme, jääkoorik lõhub viljapuu koort. Puude ümbrus ei tohi mingil juhul olla lohus, pigem natukene kõrgemal.» Terje Oden laotab lehekihile mulda peale, tallab selle kergelt kinni. Lohk on täidetud ning kevadeks on siia tekkinud mõnus huumusekord.


Kuidas kamin-ahjule lagi peale ehitada? - Leht 2 - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas jeff01 » 07 Juun 2008, 12:42\nOk proovin seletada raamatu sõnastust kasutades et point ka teieni jõuaks kes te ise mõelda ei taha, viitsi või ei suuda.\nLaskuvate lõõride süsteemis lähevad suitsugaasid ühtlaselt läbi kõikide laskuvate lõõrida (Ka juhul, mil lõõride ristlõiked on erinevad) Kui kuumad gaasid eelistaksid avaramat või minupärast ka esimest lõõri, siis tõuseks selle pinnatemperatuur kõrgemale kui naaberlõõrides, mida kõrgem on aga temperatuur lõõris, seda kergemad on seal gaasid ja seda rohkem kipuvad nad üles tõusma, mitte seda lõõri pidi enam all laskuma......põlemisel tekkinud gaasid lihtsalt valivad laskumiseks jahedaima lõõri, kus neil on kergem laskuda. Seega reguleeritakse gaaside ühtlane läbivool laskuvates lõõrides automaatselt (Mitte nelja siibriga mängides)\nVõrdne soojenemine ongi 1 põhjustest, miks ma valisin seda tüüpi lõõrid.\nLisaks jääb ära võimalus puusse panna järjestik püstlõõride mõõtude valimisel.\nLisaks ei saa ma kannatada mitte tõmbamise ja suitsu sisse ajamise all, kui uks on avatud.\nMa ei taha teiega kakelda ja kellelegi ära panna aga miks te küll ei usu et selline asi saab kah toimida.\nEDIT: Muuseas mõõtsin üle ka oma elamise (Viimati tegin seda kui karp oli seest tühi ja teadsin et soojustus tuleb väljapoole) Tulemus selline, et olen jõudnud arusaamani et mu maja ei saa kahjuks väljast soojustada ja pean seda tegema välja ventileeritud õhuvahega ja seestpoolt, mis võtab mult meeletu ruumi ära ja pooleli olev osa jääb hiljem seest vaid 40 m2 Lae kõrgus on madal, kuna tahan osa praegustest palkidest lakke jätta ja keskmine lae kõrgus saab olema 2,5 meetrit. Kui külmaks jääb peab hakkama puupliiti kasutama (Köögi ja toa vahele ust ei planeeri aga mugavuse tõttu oleme elektripliiti kasutanud)\ntegelikult on mul oma umbes sajal ruutmeetril 4 kohta kuhu saan tule alla teha ja ära ma ei külmu aga hea meelega ei kütaks kõiki koldeid nö igapäevaselt.\nKõnealune jama, mis on nii halb et ei tõmba, ei anna sooja ja pigitab hirmsasti sest soojus kaob ta seest kuhugi ära nii et tuppa se eei tule ja korstnast välja ei jõua: http://www.porsche-foorum.ee/album/albu ... 300002.JPG\nMu eelmine jama, kus on teokarbi kujuline lõõr kolde kohal ja siis suundub suits püstlõõridesse ahju tagaseinas : http://www.porsche-foorum.ee/album/albu ... 300036.JPG\nPliit, mille müür kütab ka vannituba aga tänu põrandaküttele vannitoas pole vaja seal tuld teha : http://www.porsche-foorum.ee/album/albu ... 300037.JPG\nSaunaahi, mida kütan 1-2 korda nädalas ja mida pean saunaakna kaudu jahutama peale saunas käimist kuna 120kg kive ei jahtu niisama ära.: http://www.porsche-foorum.ee/album/albu ... 300038.JPG\nViimati muutis jeff01, 07 Juun 2008, 12:42, muudetud 2 korda kokku.\nLiitunud: 10 Nov 2007, 10:26\nLugemata postitus Postitas Vello Roots » 07 Juun 2008, 16:54\nTere !Minu soovitus on, et enne kui kellegi ehitatud asju järgi teha,siis tasuks ikka küsida ehitaja käest infi ! ! ! Ma ei viitsi seda siinset jagalemist läbi lugeda, kuid alati soovitan ikka asja ehitajaga rääkida, kui asi on avalikult kuskilt saadaval ju siis seletajagi olemas, Muideks Jussi väega sõbralik ja õpetamis valmis inimene ! Laskuvate lõõridega ahjus pigitamis võimalus ikka palju väiksem kui muudel konstruktsioonidel, kui just kolle on õieti ehitatud, kuna põlemis jäägid tekivad just mitte täelikupõlemise tagajärjel, seega kolle peab olema täielikuks põlemiseks õieti ehitatud, kui koldes kõik korras - - - siis hiljem ei teki enam ei pigi ega muud !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\nLugemata postitus Postitas jeff01 » 07 Juun 2008, 19:08\nSuht asjalik vastus, ei taha midagi ümber lükata ja peab su öelduga nõustuma.\nKuna asi juba nii kaugel ja kindlasti väikeseid vigu ka tehtud, siis tuleb ta valmis ehitada ja ära proovida lihtsalt. Olen peaaegu kõiges ka pottsepaga konsulteerinud, kel juba suured kogemused antud valdkonnas.\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 08 Juun 2008, 11:20\nMis lõõri süsteemi kasutad polegi nii oluline. Igal süsteemil on omad vead ja head küljed. Ehituslikult muidugi mõned on keerulisemad.\nMa ei saa poindist aru, mida sa küsida täpselt tahad. Teed ahju, ühendad selle väljuva lõõri soemüüri ära ja asi vask. Ohtudest varasemalt hoiatati. Pottsepp on sul olemas ja ehitustööga probleeme tulema ei peaks. Sul on ainult kaks ohtu - korsten peab olema piisavalt pikk, et jäksaks suitsu välja imeda ja pigitumise oht. Muideks, tsaar peetri ajal ehitati ka peterburis 12 lõõrilisi ahje ja kuna maja korstnad olid umbes 5 korruse maja pikkused siis ahjud tõmbasid küll. Kuid pigitumine oli ka seal probleemiks - õigemini sealsetest probleemidest alates hakatigi ahjude konstruktsioonne muutma tänapäevasteks (lõõride arv vastavalt küttevõimsusele ja salvestusvajadusele). Pigitumise vastu aitab vaid valus tuli ahjus, kui ta tekib sul korstna osas siis saad veel roostevaba toruga päästa. Kui aga tekib soemüüris siis valus õppetund kooliraha näol - pead soemüüri maha lõhkuma ja otseühenduse tegema.\nMuidu eelnevalt on kõike võimalik insenerarvutustega kontrollida, kuid korra ma tegin ja avastasin, et arvutused kipuvad eitava vastuse kergesti andma, kuigi asi tegelikkuses töötab. Lihtsalt lähteandmed on väga ebatäpsed.\nMis arvan - kuna su ahju osa on väiksekene siis on lootust, et soemüüri jõuab veel kuum suitsugaas. Kaks lõõriühendust oleks optimaalne, neli võib paljuks jääda. Kuid see on oletus.\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 08 Juun 2008, 11:24\nLugemata postitus Postitas nõginina » 08 Juun 2008, 13:02\nKalvis,mul jäi pisut arusaamatuks mida mõtled lõõriühenduse all?Kas lõõre või soemüüri ühendusi korstnaga?\nLugemata postitus Postitas jeff01 » 08 Juun 2008, 18:39\nNo minu küsimus seisnes selles kuidas lage võimalikult väikeste ridade arvuga kokku viia aga näed ise milliseks se teema kujunes.\nVariandid mida mõtlesin olid sellised:\n1) villaga otsast mähitud Metall vinklid või midagi toetuma voodri servadele (Südamikust 5cm kõrgemal)\n2) villaplaat südamikule peale ja sinna peale laduda lagi kahe kihina (Minu silmis halb mõte)\n3) Valumassist plaadid valada (Ühe kivi paksused ) ja voorile toetada\n4) valumassist lagi valada villaplaadile.\nNüüd on tekkinud küsimus kuidas kuum gaas kaldteed pidi saada südamiku laest üle puukasti müüri ülemisse lõõri......Kas oleks mõeldav sinna leida mingi suur metall karpraud, mille sisemõõt on piisav ? see mässida üleni villa sisse ja asetada nii, kuidas vaja ning ümber laduda nö vooder või tõmbab selline asi rohkem kurgiks kui sentimeeter-paar ja lõhub mu ehitise laiali?\nMõttes mõlkus 1 raudpost, mille seinapaksus on 4-6mm ja sisemõõt oli umbes 10 x 20 cm ja otsad kaldu lõigatud. Kui see variant ei tööta, siis tuleb se kaldtee ehitada kuidagi serviti šhamotist ja müüri vooder selle ümber lõigata siis poole õhemaks.....Kivi lihtsalt omandaks seal suurema kuumuse kui villa sisse mässitud toru ja kividest selle kaldtee ehitamine on raskendatud kuna asi peab seest sile olema ja lage ma saviga siluda väga ei saa, kuna se kukub sealt varem või hiljem alla....\nViimati muutis jeff01, 08 Juun 2008, 18:39, muudetud 2 korda kokku.\nLugemata postitus Postitas motamees » 08 Juun 2008, 23:34\nEi ole ma mitte mingi ahjuspets, aga avaldan lihtsalt oma arvamust.\nMul on tunne, et see ahi ja soemüür lähevad soojaks küll. Ka pigitamine ei tohiks eriline probleem olla. Tuleb ainult õigesti kütta.\nTunne ei puutugi asjasse. Asi juba nii kaugele ehitatud, et ilma järgi proovimata lausa patt seda lõhkuda. Siit ka soovitus - Pane oma korstnasse suitsugaaside termomeeter. Selle järgi saad reguleerida põlemist. Ilmselt saad lasta maksimum õhukogusega. Minu ahju puhu oleks sellise soojamüüri süsteemiga ilmselt võimalik saavutada vajalik mittepigitamise temperatuur. Piiran väga kõvasti põlemisõhku (Ilma piiramat 350kraadi korstnas). Siin juba mängib tõmme suurt rolli. Vähese tõmbega on asi jama.\nTermomeetri paigutamisel on sul vähemasti rahulikum elada. Kui temperatuur ei ole vastav, arvestad juba varakult ümbertegemisega (enne pigitumist). Kui temp õige, siis veel rahulikum, lausa rahulolu.\nKas ma nüüd olen väga patune, pottseppmeistritega eriarvamusel olles? Saingi oma ahju teemas vähe sõimata.\nLugemata postitus Postitas jeff01 » 09 Juun 2008, 18:00\nSe termomeeter on hea mõte, mida see endast kujutab? mingi andur korstna pitsi külge ja digikell tuppa vms? Kui kõrge peaks olema korstnast väljuva gaasi temp ? 100 kraadi? Muidugi ootan nõuandeid ka teiste õhku jäänud küsimuste teemal....\nelan kahjuks lagedal mäe otsas ja siin on alati nii tuuline, et kui oma imelõõridega ahjus tuld teen siis õhu voolu piiramata kütta ei saa sest tuhk lendab ahjus ringi.\nViimati muutis jeff01, 09 Juun 2008, 18:00, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas nõginina » 09 Juun 2008, 18:15\nTermomeetri võid panna soemüüri slepesse või korstnajalga.Vesiterm müüb neid kõige soodsamalt,näidik kuni 500 kraadi.80 kraadi on miinimum mis pitsist väljuda võib ja suits jahtub korstnas 10 kraadi meetri kohta.\nLugemata postitus Postitas motamees » 09 Juun 2008, 18:44\nTermomeeter on tavaline, seene kujuline. Puurid vajalikku kohta 8mm augu ja ajad varre sisse. Näidiku osa jääb paistma. Pikema varrega termomeeter maksis 360eek.\nPanin termomeetri korstnajalga, esimese korruse lae lähedale. Nii on ülevaade adekvaatsem. Sellise koha peal peaks gaasid olema kusagil 150 kraadi. siis läheb kindlasti korstna otsast õige temp välja. Muidugi oleneb korstna pikkusest.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 09 Juun 2008, 20:43\nmiks on vaja korsten soojaks kütta, et ei pigitaks!?, Vello Roots eespool mainis, et kui kolle on ehitatud puude pöletamiseks, mitte sussitamiseks, siis ei ole ju vaja hiljem temperatuuri uurida.\nLugemata postitus Postitas jeff01 » 09 Juun 2008, 21:30\nMa nüüd ei saa su küsimuse alatoonist aru aga proovin ironiseerimata vastata.\nKui ma püüan füüsikale mõelda, siis meenub see, et jahenedes veeaur kondenseerub, millele aitab palju kaasa jahe pind, millel kondenseeruda. Kui ka korralikku ja kuiva küttepuud põletada on seal siiski õhuniiskusega sarnane niiskusaste sees ja ka õhk, mida põlemisel ohtralt kasutatakse sisaldab vett. ja kui ei suudeta ehitada ahju mis kogu niiskuse kuhugi ämbrisse laseb siis jäheb se niiskus ikka korstna kaudu välja või halvemal juhul korstnani ja kondenseerub seal moodustades pigi.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 10 Juun 2008, 20:16\nveest ei saa kunagi pigi\nLugemata postitus Postitas jeff01 » 10 Juun 2008, 20:31\nkas pigi ei koosne mitte tavalisest jääkainest nagu tahm? .... ja vesi, mis selle tahma vedeliku laadseks aineks muudab?\nLugemata postitus Postitas jeff01 » 12 Juun 2008, 22:18\nKordan veelkord oma suurimat muret tekitavat küsimust, et leida keegi kel on sellega kokkupuudet olnud (Ükskõik kas siis negatiivset või neutraalset vms...) On keegi näinud sel teemal pilte vms....\n...on tekkinud küsimus kuidas kuum gaas kaldteed pidi saada südamiku laest üle puukasti müüri ülemisse lõõri......Kas oleks mõeldav sinna leida mingi suur metall karpraud, mille sisemõõt on piisav ? see mässida üleni villa sisse ja asetada nii, kuidas vaja ning ümber laduda nö vooder või tõmbab selline asi rohkem kurgiks kui sentimeeter-paar ja lõhub mu ehitise laiali?\nMõttes mõlkus 1 raudpost, mille seinapaksus on 4-6mm ja sisemõõt oli umbes 10 x 20 cm ja otsad kaldu lõigatud.....asja kogupikkus ligi meeter.\nLugemata postitus Postitas nõginina » 13 Juun 2008, 20:17\nÄra ehita igasugu mõttetuid perversusi siis ei teki ka selliseid küsimusi ja probleeme.\nLugemata postitus Postitas jeff01 » 14 Juun 2008, 09:35\nprobleem vist lahenduse leidnud, kuna niikuinii oli plaanis soe müür justkui kamina peale üle tuua siis jääb kamina peal olevasse müüri nö järelpõlemislõõr, mille teen nii kõrge kui vaja et ülevalt saaks kokku viia ilusti....Sisu serviti šhamotist, mille laon südamiku peale ja vooder pooleks lõigatud punasest, mille toetan voodri peale....\nPervert nõginina arvamus pole siia teemasse oodatud.\nViimati muutis jeff01, 14 Juun 2008, 09:35, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 14 Juun 2008, 19:52\nKuna SA oled oma töö AVALIKU arutluse alla viinud siis, Sinu komm:"Pervert nõginina arvamus pole siia teemasse oodatud " on ÄÄRETULT MATSLIK ja ma väga loodan, et sellele teemale enam kellegi komtaare ei tule, kuina SINU poolne halvustamine on MATSLIK ! ! !\nLugemata postitus Postitas teadja » 14 Juun 2008, 19:58\nEks ta ole jah,pidi ju tegu olema mitmenda põlve pottsepaga,aga küsimused on nagu oleks\ntegemist laeva ehitamisega!Edu ikkagi!\nLugemata postitus Postitas Külaline » 14 Juun 2008, 21:36\nnõginina kirjutas: Ära ehita igasugu mõttetuid perversusi siis ei teki ka selliseid küsimusi ja probleeme.\nKindlasti annaks sellist ülbamist tänada veelki "MATSLIKUMALT".\nLugemata postitus Postitas jeff01 » 14 Juun 2008, 22:31\nteadja kirjutas: Eks ta ole jah,pidi ju tegu olema mitmenda põlve pottsepaga,aga küsimused on nagu oleks\noot kust sa selle nüüd välja lugesid et minu puhul on tegu pottsepaga? või sain ma millestki valesti aru....\nMa ei pannud seda tööd siia välja arvustamiseks vaid küsisin asjatundjatelt nõu kuidas on õige lage pealt kokku viia kahe kivi pikkuselt (Et ennast teile paremini selgeks teha panin ka pildi, mis oli ilmselt viga) ja mis nõu ma siit sain ? 2lk juttu, et lõhu maha se prverssus sest seda tuleb hullu moodi kütta aga ka siis ei saa teda soojaks ja korstnasse jõuabkah vaid külm õhk mis pigitama hakkab.\nLae kokku viimise osas olen targemaks saanud, metalli ei kasuta ja hetkel rohkem töid segavaid küsimusi polegi. Teema võiks siiski alles olla kuna olenemata tulemusest panen selle siia ausalt kirja kui kütteperiood kätte jõuab.\nEi ole ju mõtet isiklikuks minna, tegin sellise asja ja katsetan ära. Vanast kivist müüri tahtsin kahe toa vahele niikuinii ja miks se ei võiks siis ka soe olla? Kuna korstna sain sarikate-laetalade tõttu teha vaid sinna kus ta on siis mingit slepet ei oleks kah olnud mõtet ehitada ja lõppudelõpuks on mu kaminal ka stardilõõr, millega saab asja korralikult käima "tõmmata"\nLugemata postitus Postitas motamees » 14 Juun 2008, 23:29\nJeff, las nad sõimavad. See paistab pottseppadel rääkimise viis olevatki (palju sõimu on teemadest üldse eemaldatud). Ka sõimu vahelt võib mõne iva välja lugeda. Ivadest aga kogu asi koosnebki. Ega nad sulle kodo ikka ei tule ahju lõhkuma. Nii saad ometigi oma tahtmise. On see siis õige või vale, seda näitab tulevik.\nJa pärast (siis, kui su süsteem korralikult töötab) on sinu kord sõimajaid õrritada. Kui aga ei tööta, oli sõimajate ütlused õigustatud.\nLugemata postitus Postitas arumaeisaa » 15 Juun 2008, 10:18\nKülaline kirjutas: Ega sa ometi ahjule soemüüri taha ei ühenda?See oleks laus lollus-sigadus.\nEt sinust , kauge külaline , õigesti aru saada , tuleb ahjud edaspidi ehitada ilma löörideta !? Antud juhul,puht minu isiklikul arusaamisel, on lõõrid lihtsalt koldest veidi "nihkesse" viidud. Miks ei peaks neid läbiv ahjukoldega võrdse võimsusega kolde toodetud soojushulk olema piisav?\nTeine arusaamatus mulle targutajatelt, et lõõrid ei lähe soojaks ja korsten jääb külmaks! Kuhu siis soojus läheb?\nLugemata postitus Postitas Külaline » 15 Juun 2008, 11:21\nVõiksid omale selgeks teha mis on ahi.


TERVE JA TASAKAALUS LAPS - KUIDAS SAADA LAPSED ÕIGESTI SÖÖMA? - Eesti Toitumisnõustamiskeskus\nTERVE JA TASAKAALUS LAPS – KUIDAS SAADA LAPSED ÕIGESTI SÖÖMA?\n13:49 31. jaanuar, 2019\nREGISTREERU: siin https://goo.gl/forms/JS0mgVxKw3mRRlQ22.\n19. veebruaril kell 18:00 – 20:30 toimuval koolitusel “TERVE JA TASAKAALUS LAPS – KUIDAS SAADA LAPSED ÕIGESTI SÖÖMA?” saad teada:\n– milline on õige ja tasakaalus toitumine lapse erinevates arenguetappides,\n– kuidas toitumisharjumused ning elustiil üldiselt mõjutavad laste tervist ja heaolu,\n– kuidas õpetada lastele ka tervislike toitude nautimist ning kujundada neis elukestev tervisliku toitumise harjumus. Tutvustame uut lähenemist (Sapere meetod), mis võiks panna ka kõige valivamad lapsed juba lasteaias näiteks brokolit ja porgandit armastama.\nKoolitusel saad muuhulgas vastuse ka küsimustele:\n• millal oleks õige aeg alustada lisasöögiga?\n• millised oleksid väikelapse esimesed ampsud?\n• kas poepüreed on tervislikud?\n• kuidas õpetada lapsi varakult köögivilju /köögiviljatoite armastama?\n• millal võiks lapsele kommi hakata andma?\n• miks ei tohi toiduga premeerida/ karistada?\n• milline on õige väikelapse jook?\nKoolitajaks on kutseline toitumisterapeut KÜLLI HOLSTING.\nKÜLLI on kahe lapse ema, funktsionaalne toitumisnõustaja, Eesti Toitumisnõustajate Ühenduse juhatuse liige. Ta on lõpetanud Annely Sootsi Tervisekoolis 2012 a.toitumisnõustaja õppe ning 2018 funktsionaalse toitumise õppe. Lisaks on ta täiendanud ennast Tallinna- ja Tartu Tervishoiukõrgkoolis, erinevatel jätku- ja täienduskoolitustel ning kursustel. 2019 alates kutsega toitumisterapeut.\nKülli teeb koostööd Annely Sootsi Tervisekooliga ja töötab LTKH raseduskeskuses. Külli võtab vastu erapraksises, peab loenguid ja teeb töötubasid.\nKoolitus toimub 19. veebruaril kell 18:00 – 20:30.\n• läbi veebiülekande (tasu 17 eur),\n• tellida endale koolituse SALVESTUSE (tasu 23 eur, sisaldab ka veebiülekannet).\nKõik veebiülekandele registreerunud saavad enne koolitust lingi, mille vahendusel saab jälgida koolitust mugavalt sõltumata asukohast. Veebiülekande käigus on võimalik koolitajale edastada küsimusi online-süsteemis.\nTellides koolituse SALVESTUSe, saad selle endale alla laadida ning seda vabalt valitud ajal järele vaadata.\nREGISTREERU: siin https://goo.gl/forms/JS0mgVxKw3mRRlQ22 .\nRegistreerununa saad ka koolituse arve. Koha koolitusel, veebiülekandel või salvestuse tagab ülekanne MTÜ Eesti Toitumisnõustamiskeskuse kontole: EE467700771001691404. Eelneval kokkuleppel saad tasuda ka kohapea sularahas.


Hotellid orientiiri Invernessi äripark lähedal | Hotels.com\nInvernessi äripark hotellid – Englewood\nHotellid orientiiri Invernessi äripark lähedal\nOtsi hotelle orientiiri järgi Invernessi äripark, Englewood, Colorado, Ameerika Ühendriigid\nValitud sihtkoht: Englewood. Millal vajad majutust?\nVaata kaardilt hotelle, mille orientiir on Invernessi äripark\nInvernessi äripark. Lühitutvustus\nInvernessi äripark on soodsa hinnatasemega koht, mille visiitkaardiks on sport. Kindlasti ei jäta teid ükskõikseks suur kohvisortide ja kohvikute valik. Tutvumist väärivad kindlasti Coors Field ja Pepsi Center. Populaarsete ja meeldejäävate turismiobjektide hulka kuuluvad näiteks Dancers ja Denveri ülikool. Kui otsite kohta, mis oleks ühtaegu peresõbralik ja soodsa ärikeskkonnaga, siis sobib Invernessi äripark teile kindlasti.\nMajutusvõimalused, mida Invernessi äripark pakub\nInvernessi äripark ja lähiümbrus võimaldavad leida sobiva majutuskoha igale maitsele üheks ööks või ka pikemaks peatuseks. Piirkonna hotellidega on mugav tutvuda Hotels.com kaardi abil. Meie suumitavatel kaartidel on hästi näha hotellide lähiümbrus ja kui kaugele jääb valitud asukohast Invernessi äripark. Kui olete sobiva rajooni välja valinud, saate täpsustada otsingu tingimusi vastavalt vajadusele. Lisaks üliheadele pakkumistele kehtib majutuse puhul meie hinnagarantii.\nInvernessi äripark – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Denver, Colorado (DEN-Denver Intl.), mis asub 34,7 km linnast.\nInvernessi äripark – kohalikud huviväärsused\n• Parker Fieldhouse - spordikeskus\n• Infinity staadion ja park\n• Denveri ülikool\n• Molly Browni majamuuseum\nInvernessi äripark – millal on parim aeg reisimiseks?\nJuuli-september: päev 30°F, öö 6°F\nAprill-juuni: 169 tolli\nJuuli-september: 148 tolli\nKõik hotellide eripakkumised Englewood\nViimase hetke pakkumised Englewood


Viola da gamba ehk gamba (gamba tähendab itaalia keeles 'jalg, säär') ei ole tšello eelkäija kuigi see sarnaneb oma ehituselt tšellole.Erinevalt tšellost hoitakse gamba põlvede vahel,tšello aga toetab pulga peale mis on paigaldatud pilla alumisse otsa.\nVihuelistid hakkasid oma instrumenti poognaga mängima 15. sajandi teisel poolel. Kahe või kolme aastakümne jooksul arenes sellest aga välja täiesti uus poognaga keelpill, milles säilisid mitmed vihueela omadused: lame tagaosa, teravad sisselõiked külgedel, krihvid, õhukesed kõlakasti küljed ja identne häälestus, millest tuleneb ka selle originaalnimi vihuela de arco; arco tähendab hispaania keeles poognat.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Viola_da_gamba&oldid=5399833"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:39, 20. juuli 2019.


Home > Terms > Estonian (ET) > Costa Concordia\nCosta Concordia on hetkel osaliselt kaaldunud, üleujutatud ja raskelt kahjustada saanud laev Itaalias Giolio saare lähedal. Selle Concordia-klassi kruiisilaeva omanikuks ja haldajaks on firma Costa Cruises, mis kuulub Ameerika ettevõtte Carnival Corporation & Plc. kontrolli alla.\nLaev sattus rahvusvahelisse huviorbiiti 13. jaanuaril 2012. aastal, kui see Itaalias Giolio saare lähedal karile jooksis, mille tulemusel pardalolijad evakueeriti. Kinnitati, et surma sai kuus inimest, 42 on vigastatud ja 17 inimese kohta teated puuduvad.\nPearl Harbori rünnakus\n7. detsembril 1941, hommikul Jaapani käivitati suur üllatus streigi vastu USA mereväebaasi Pearl Harbor, mis tappis 2,000 U.S. personali, hävitada või ...\nKategooria: Health 1 1 Terms


Sel aasal on päeva teemaks "Kirjandus ja rahu". Maailmas on enam kui 770 miljonit kirjaoskamatut täiskasvanut, neist 2/3 naised. Rohkem kui pooled kirjaoskamatud elavad vaid neljas riigis (Indias, Hiinas, Bangladeshis, Pakistanis) ja 19 riigis on kirjaoskajate täiskasvanute määr väiksem kui 55%.\nVaata UNESCO videost, mida see sõnapaar tähendab iraaklaste jaoks.\nMaailma riigid seadsid 2000. aastal eesmärgiks, et 15 aastaga peab vaesuses ja näljas elavate inimeste arv poole võrra vähenema. Kahjuks tundub selle saavutamine tänaseks ebareaalne. Pärast 2015. aasta tähtaja täitumist on vaja uusi eesmärke ja tegevusplaane – millised peaks need aga olema? Tule kuula debatti ja ütle ka oma sõna sekka! Kogutud mõtted saadame ka EL-i ja ÜRO-sse.\nKUI PALJU ON SENISEST ARENGUABIST OLNUD KASU MAAILMA KÕIGE VAESEMETELE?\nKAS JA KUIDAS SAAKS UUS RAAMISTIK MÕJUTADA MAAILMA VALITSEMISTAVASID?\nMILLISED PEAKS OLEMA EESTI SUHTED ARENGUMAADEGA?\nKUIDAS SAAME TULEMUSLIKULT AIDATA TAGADA INIMVÄÄRSE ELU KOGU MAAILMAS?\nDebateerivad ja publiku küsimustele vastavad:\nSiim Nemvalts, Eesti tervishoiuekspert Afganistanis\nSven Mikser, Riigikogu väliskomisjoni liige\nMari-Helene Kaber, Humana Eesti / AKÜ nõukogu liige\nÜrituse korraldab MTÜ Arengukoostöö Ümarlaud. Lisainfo: evelin@terveilm.net\nSamuti märkis välisminister Paet, et hoolimata viimastest arengutest Valgevenes on Idapartnerlus jätkuvalt instrument, mille kaudu toetada muutuste toimumist riigis. Paeti sõnul on hiljuti lahvatanud Valgevene ja Rootsi diplomaatiline konflikt olukorda komplitseerinud ning muutnud Valgevene abistamise Euroopa Liidu jaoks senisest raskemaks, kuid diplomaatiliste suhete kriis ei tohiks siiski mõjutada projekte, mis on suunatud otseselt Valgevene ühiskonna toetamisele ja arendamisele. „Teame oma kogemusest kui vajalik on üleminekuperioodil sõprade ja naabrite toetus,“ ütles Paet. „Seetõttu otsustasimegi Tallinnasse luua Idapartnerluse keskuse, mis annab meile võimaluse jagada oma kogemusi ja teadmisi ning toetada idapartnereid nende arenguteel,“ lisas välisminister.\nPaet rõhutas aga ka seda, et sama oluline, kui Euroopa jätkuv toetus, on valgevenelaste endi soov ja tahe reforme läbi viia. „Ilma inimeste endi tõsise töö ja soovita ei ole väline abi kunagi piisav, et sihile jõuda,“ lausus ta. „Loodetavasti tekib ka täna alguse saava seminari käigus viljakaid mõtteid, mis aitavad olukorda Valgevenes paremuse poole muuta,“ lisas Paet.\n27.-29. augustil Tallinnas Idapartnerluse keskuse poolt korraldatud Valgevene kodanikuühiskonna esindajatele suunatud seminar keskendub demokraatia ja parlamentarismiga seonduvatele teemadele. Seminar on Eesti panus Euroopa Liidu moderniseerimisdialoogi, millega alustati 2012. aasta märtsis.\nKuuleme muljeid EVS vabatahtlikku tööst Ghanas Raimo Pregelilt, meie Afganistani ekspert Maari Ross annab ülevaate, mida oleme teinud Põhja-ja Ida-Afganistani laste ja naiste toeks. Saadame teele meie uued vabatahtlikud Janika ja Karini Keeniass ja Diana Ghanasse, ning kui side meid alt ei vea, pakume skaibisooje uudiseid otse Kampalast.\nEt oleks teada, palju toole kohale tuua ja mitu joogitopsi varuda, olge head ja andke märku oma tulekust hiljemalt 28. augustiks riina.kuusik[A]mondo.org.ee. Nagu ikka on lapsed ja kaasad oodatud. Samuti on viimane hetk Keenia laste toetajatel kirju tuua.\nMon, 13 Aug 2012 09:00:00 +0000\nSuvekool toimub 13.-17. augustil Tartus, koos väljasõitudega Eesti-Vene piiriala erinevatesse linnadesse ja küladesse ning toob kokku ligi 25 piiriülese koostöö teemadega tegelevat spetsialisti Eesti, Venemaa, Soome, Norra, Leedu ja Ukraina ülikoolidest, MTÜdest, kohalikest omavalitsustest.\nSuvekoolis esitletakse näiteks Kirkenes-Murmansk (Norra-Venemaa), Karjala piirkonna (Soome-Venemaa), Narva-Ivangorodi ja Ukraina piirialade koostöökogemusi ja konkreetseid edulugusid/probleemvaldkondi.\nÜldistatult võib öelda, et kui perifeersete piirialade arengu tagajaks on oma eripära leidmine, selle oskuslik ärakasutamine ja koostöö üle piiri, siis probleemideks on kaugus teadus-, majandus-, haldus jm keskustest, majanduse monfounktsionaalsus jm.\nSuvekool annab nii teoreetilisi teadmisi kui annab ka võimaluse õppida sarnaste piirkondade kogemusest ning sõlmida koostöösidemeid tulevikuprojektideks.\nUNICEFil on avatud konkurss töökohtadele programmi Uue ja tärkava talendi initsiatiiv (New and Emerging Talent Initiative, NETI) raames.\nNETI programm otsib sobivaid kandidaate (P2/P3 tasemetel) 8-le ametikohale järgmistes valdkondades:\nsotsiaalpoliitika (social policy).\nKandideerimine toimub ainult UNICEFi kodulehe vahendusel.\nAvalduste esitamine: http://www.careersatunicef.org/NETI/how-to-apply.\nWed, 18 Jul 2012 14:30:00 +0000\nKõik kandideerijad on teretulnud külastama välisministeeriumi kodulehekülge, kust on võimalik lugeda lisainformatsiooni ÜROsse kandideerimise ja tööleasumise, noorte ametnike programmi ning eelmisel aastal toimunud konkursi kohta.\nTäna, 20. juunil tähistatakse üle maailma rahvusvahelist pagulaste päeva. Maailmas on miljoneid inimesi, kes on sunnitud kas vägivaldse konflikti või inimõiguste rikkumise tõttu oma kodudest pagema.\nEesti välisministeerium panustab Tuneesiale suunatud projekti 57 175 eurot.\nSun, 10 Jun 2012 00:00:00 +0000\nMaailmapäeva pildid on nüüd üleval meie Facebooki galeriis. Vaata, meenuta, tag-i ja pane 'like' piltidele, mis sulle kõige rohkem meeldivad.\nVälisminister Urmas Paet rõhutas täna Vabaduse väljakul juba kaheksandat korda toimuva Maailmapäeva avamisel, et igal lapsel on õigus inimväärsele elule olenemata tema sünnikohast maailmas. „Seetõttu on haridus ja lapsed üks olulisemaid valdkondi ka Eesti arengukoostöös ning humanitaarabi tegevustes,“ ütles ta.\nVälisminister Paeti sõnul on laste olukord keeruline paljudes maailma riikides ning rahvusvahelise üldsuse ülesanne peab olema laste õiguste eest seismine ja nende olukorra parandamine. „Eesti toetas näiteks möödunud talvel humanitaarabina ÜRO lastefondi projekti Afganistanis, mille kaudu leiti võimalus korraldada üle poole miljoni Afganistani õpilase ja 12 tuhande õpetaja katkematu koolitöö külmal talveperioodil,“ ütles Paet.\nVälisminister lisas, et sellest aastast on kõikidel eestlastel ka ise võimalik Afganistani laste heaolule kaasa aidata. „Välisministeeriumi toel on MTÜ Mondo rajanud toetusprogrammi „Muuda maailma“, mille kaudu saab teha annetusi, et koguda raha koolitarvete ostmiseks vähemkindlustatud Afganistani lastele,“ ütles Paet. „Tuleb meeles pidada, et iga muutus algab pisikestest sammudest. Iga väike toetus saab lõpuks osaks suuremast, mille abil on võimalik teha väga palju head.“\nPaeti sõnul on Eesti ÜRO lastefondi kaudu sellel aastal eraldanud humanitaarabi ka Lõuna-Sudaani, Tšaadi ja Kesk-Aafrika Vabariigi laste heaolu parandamiseks. „Samuti on Eesti lastele suunatud projekte viimasel ajal ellu viinud idapartnerluse riikides,“ ütles Paet. „Eesti eeskujul avati käesoleva aasta maikuus Georgia koolilastele mõeldud liiklusõppeväljakud ning viidi läbi ettevõtlus- ja õpilasfirmade alased koolitusi Moldova õpilastele,“ tõi Paet näiteid Eesti arengukoostöö projektidest, mis on suunatud laste turvalisuse ja heaolu suurendamisele.\nTäna Vabaduse väljakul toimuva Maailmapäeva eesmärk on suurendada inimeste teadlikkust arengukoostööst ja globaalprobleemidest ning anda ülevaade Eesti riigi ja vabaühenduste tegevusest selles valdkonnas. Esimene Maailmapäev korraldati MTÜ Arengukoostöö Ümarlaud initsiatiivil 2005. aastal ning nüüdseks on sellest saanud iga-aastane traditsiooniline üritus.\nIgal aastal on Maailmapäeval fookusesse võetud üks läbiv teema. Tänavuse Maailmapäeva fookus on arengumaades elavad lapsed. Igaühel sõltumata tema sünnipaigast peab olema võrdne võimalus inimväärsele elule. Kõigil meil on võimalus selle saavutamiseks oma panus anda.\nNeljapäeval, 31. mail esitlevad Arengukoostöö Ümarlaua poliitikaekspert Evelin Andrespok ja juhataja Piret Hirv Riigikogu väliskomisjonis värsket aruannet "Heal tööl käib kasu kannul: Kodanikuühenduste hinnang Eesti arengukoostööle aastatel 2006-2010".\nAruanne annab ülevaate meie riigi tegevustest arengukoostöö ja humanitaarabi arengukavas püstitatud eesmärkide saavutamiseks ning uurib, kui edukalt on seatud eesmärke saavutatud. Arengukoostöö Ümarlauas osalevad kodanikuühendused juhivad tähelepanu edusammudele ja kitsaskohtadele ning esitavad ettepanekud ressursside tulemuslikumaks kasutamiseks.\nLisaks Arengukoostöö Ümarlauale on väliskomisjoni kutsutud välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö osakonna peadirektor Andre Pung ning arengukoostöö ja humanitaarabi büroo lauaülem Kaili Terras.\nAnalüüsi koostas MTÜ Arengukoostöö Ümarlaud ning selle valmimist rahastasid Kodanikuühiskonna Sihtkapital ning Euroopa Komisjon.\nTue, 29 May 2012 00:00:00 +0000\nEuroopa arengukoostöö kodanikuühenduste konföderatsioon CONCORD otsib tudengist praktikanti kommunikatsiooni valdkonda.\nKandideerimise tähtaeg on 8. juuni 2012.\n26. mail – 1. juunil pakume Tallinna Püha Vaimu kiriku ja Kehrwiederi kohviku hoovis maailma avastamise rõõmu suurtele ja väikestele maailmahuvilistele.\nlaupäev 26. mai TEATRIPÄEV\n14:00 ja 16:00 Lastekaitse Liidu foorumteatri etendused\npühapäev 27. mai KIRIKUPÄEV\n13:30 Kristliku nukuteatri „Talleke“ etendus „SAKKEUS“\n14:30 Kristliku nukuteatri „Talleke“ etendus „KADUNUD POEG“\nRingkäik Püha Vaimu kirikus kell 16.30 (eesti keeles) ja kell 17:30 (vene keeles) Teenistused Püha Vaimu kirikus toimuvad kell 11:00 (eesti keeles), kell 13:00 (viipe keeles) ja kell 15:00 (inglise keeles)\nesmaspäev 28. mai TEADUSE PÄEV\n14:00 ja 16:00 Eesti Väitlusseltsi rollimängud arengumaade laste teemal\n15:00 ja 17:00 õpetab Eesti Väitlusselts avaliku kõnepidamise kunsti (speaker’s corner)\nteisipäev 29. mai TERVISEPÄEV\n14:00 Kirikuseiklus Püha Vaimu kirikus\n15:00 TTÜ Toiduainete instituudi juhataja Raivo Vokk räägib e-ainetest meie toidulaual\n17:00 Ökomutt ehk tervisliku toitumise konsultant Kaarina Naur tutvustab tervislikku toitumist\nkolmapäev 30. mai KUNSTIDE PÄEV\n14:00 Muusikatervituse Jordaaniast toovad Pia ja Tero Ruotsala\n16:00 Hõimurahvaste laste elu-olu tutvustavad Anu ja Juha Väliaho\n17:00 tutvume Püha Vaimu kiriku kunstiga\nMaalime üheskoos teemal „Lapsepõlv on lahe aeg“\nneljapäev 31. mai KODUÕUEDE PÄEV\n14:00 esineb Tallinna Rahvusvahelise kooli koor, koorijuht Karolina Sepp\n15:00 Sotsiaalministeeriumi esindaja Signe Riisalo räägib lapsevanemaks olemisest ja vanemluse toetamisest\nTaaskasutusmaterjalidest meisterdamist õpetab Liina Lepik\nreede 1. juuni MÄNGUDE PÄEV / LASTEKAITSEPÄEV\n14:00 Muusika ja pillide töötuba, Merle Liblik\n15:00 Muusika ja pillide töötuba, Merle Liblik\n16:00 Lastega mängib laste ombudsmani abiline Maria Tammesalu\n17:00 Kirikuseiklus Püha Vaimu kirikus\nMaailmapäev toimub 2. juunil Tallinnas Vabaduse väljakul. Terve ilm on platsil!\nKolmapäeval, 23. mail kell 16 kutsume kõiki suuri ja väikeseid maailmaparandamise huvilisi kinno Artis vaatama filmi "Charikari tüdrukud".\nEesti filmitegija Vahur Laiapea isiklik lugu Afganistanist ja kahest nädalast sealse Parwani provintsi Charikari tüdrukutekoolis. Laiapea kuulab dokumentaalfilmi tarbeks Afganistani laste ja emade lugusid elu rõõmsaimast ja tõsiseimast päevast.\nFilmi tutvustavad ja kommenteerivad autor Vahur Laiapea ja Eesti lasteombudsmani laste õiguste ekspert Margit Sarv Õiguskantsleri Kantseleist.\n24. mail kell 15.00-16.00 toimub Euroopa Liidu majas (rävala pst 4) Urmas Paeti avalik loeng teemal “Avatud valitsemise deklaratsioon ja kodanikuühiskond.”\nKäesoleva aasta aprillis kiitis valitsus heaks ühinemise avatud valitsemise deklaratsiooniga. Deklaratsiooni eesmärgiks on edendada kodanikukeskset riigijuhtimist, et soodustada demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja majandusarengut toetava väärtuste ruumi laienemist.\nLoengul kõneldakse avatud valitsemise doktriinist ning selle põhimõtetest. Loengule järgneb avalik diskussioon.\n15.00-16.00 toimuvale loengule on vajalik eelnev registreerimine, andes sellest teada aadressile info@euroopaliikumine.ee või ühineda üritusega facebooki lehel.


Baltimaad vajavad kiirrongi - Arvamus - Pärnu Postimees\nBaltimaad vajavad kiirrongi\n13. aprill 2012, 9:58\nEesti kubermangu esimene laiarööpmeline raudteeliin Paldiski–Tallinn–Peterburi rajati 1870. aastal. Tänu raudteele kasvas eestlaste arv Peterburis 1914. aastaks 50 000ni. Nõukogude ajal käis iga päev Leningradi kaks ja Moskvasse kolm reisirongi, tuues siia järjest uusi migrante.\nEesti elanikud õhkasid tol ajal nagu Tšehhovi näidendi “Kolm õde” üks peategelasi Maša: “Moskvasse! Moskvasse!” Ja seda mitte põhjuseta, sest Moskvast õnnestus sageli defitsiitset kaupa osta.\nPärast taasiseseisvumist jäid idapoolsed kontaktid kängu. Käigus on vaid üks “postirong” Moskvasse, mis läbib 964kilomeetrise vahemaa 16 tunni ehk 60kilomeetrise tunnikiirusega.\n1905. aastal püstitasid nooreestlased loosungi “Olgem eestlased, aga saagem ka eurooplasteks”. Läände reisimine oli pärsitud ligemale 50 aastat. Tänapäeval, eriti pärast Schengeni viisaruumiga liitumist, kasvab nii Eestist pärit kui välisturistide hulk kiiresti. Sellele tempole ei vasta läänesuunalised liiklusühendused. Lennu- ja autoliikluse kõrval puudub arvestatav rongiliiklus.\nEuroopa tavaliste kiirrongide projektkiirus on kuni 250 ja kiirrongidel kuni 400 kilomeetrit tunnis. Näiteks tavaline Peterburi–Moskva kiirrong katab praegu 780kilomeetrise vahemaa kolme tunni ja 45 minutiga, mis teeb ühenduskiiruseks 208 kilomeetrit tunnis.\nKavas on lühendada sõiduaega 2,5 tunnini, mis annaks ühenduskiiruseks 312 kilomeetrit tunnis. Pikimad kiirraudteeliinid Euroopas on Hispaanias (2665 kilomeetrit), Prantsusmaal (1972) ja Saksamaal (1032).\nSõitja seisukohalt ei ole oluline transpordivahendi hetkkiirus, vaid summaarne ajakulu reisi algusest lõpuni, näiteks Soome turistile ajakulu Tallinna hotellist väljumisest kuni Kaunase hotelli jõudmiseni.\nKeskmise vahemaa (300–600 km) lennukiga läbimiseks kulub tavaliselt neli-viis tundi, millest tund läheb lendamisele ja kolm-neli tundi lennujaama jõudmiseks, lennule registreerimiseks, turvakontrolliks, lennukile asumiseks, lennukist sihtlennujaama jõudmiseks, pagasi kättesaamiseks ja sihtkoha hotelli jõudmiseks.\nKiirraudteede jaamad asuvad üldjuhul kesklinnas ja viimasel ajal sagedasti lennujaamade läheduses. Kavandatava Rail Balticu tavalise kiirrongiga jõuab tallinlane 50 minutiga Pärnu, 2 tunniga Riiga, 3,5 tunniga Kaunasesse ja 6,5 tunniga Varssavisse, kaunaslane 1,5 tunniga Riiga ja kolmega Varssavi, soomlane kiirlaevaga viie tunniga Helsingist Riiga.\nKiirrongi eelised, võrreldes lennukiga, on odavam pilet, tihedam liiklussagedus, mitme sihtpunkti läbimine, parem turvalisus, väiksem sõltuvus ilmastikuoludest, mugavamad istmed, söögipaik, laste mängualad ja võimalus rongis vabalt kõndida (kitsal lennukiistmel kaua istudes võib vanemal reisijal tekkida vereringehäire). Pärast kiirraudtee rajamist ei ole enam näiteks lennuühendust Pariisi ja Brüsseli ning Kölni ja Frankfurdi vahel.\nKiirraudteede konkurents sunnib lennu- ja bussifirmasid alandama piletite hindu, teisalt on kiirrongide piletite hinnad kallimad tavaliste rongide omadest. Näiteks maksab Helsingi-Kouvola (200 kilomeetrit) pilet kiirrongis Pendolino 36 eurot, Intercity rongis 30 eurot ja tavalises rongis 24 eurot.\nPariisi ja Lyoni vahelise kiirraudtee (400 kilomeetrit) valmimise järel toimus suur muutus: rongi eelistajate hulk suurenes 41-lt 72 protsendini, lennuki eelistajate hulk vähenes 30 protsendilt seitsme ja auto kasutajate hulk 29 protsendilt 21 protsendini.\nKasu vähema kuluga\nBriti firma AECOM esitatud Rail Balticu teostatavusuuringu lõpparuanne näeb ette, et kaherealine Euroopa standardrööpmelaiusega (1435 mm) kiirraudtee peab tagama turvalise, kiire ja kõrgekvaliteedilise ühenduse Balti riikide ja Lääne-Euroopa vahel. Uus raudtee ühendaks Varssavi Kaunase, Panevežyse, Riia, Pärnu, Tallinna lennujaama ja Balti jaamaga.\nTeise variandi kohaselt kulgeks raudtee Riiast läbi Valmiera, Valga ja Tartu Tallinna. Liinil sõidaksid elektriveduritega reisi- ja diiselveduritega kaubarongid. Reisirongid sõidaksid iga kahe tunni tagant ja kaubarongid peamiselt öösel.\nKaubavedu annaks ligikaudu kaks kolmandikku oodatavast tulust. Kaubavedude kasumlikkus võimaldab sõitjate piletite hindu hoida suhteliselt madalal. Lõviosa kaubaveost peaks prognooside järgi toimuma Soome ja Saksamaa ning Poola vahel.\nEsimese variandi pikkus on 728 kilomeetrit, mille läbimiseks kuluks kiirrongil neli tundi ja kaheksa minutit (keskmine ühenduskiirus 170 kilomeetrit tunnis) ja kaubarongil kümme tundi ja 23 minutit (68 kilomeetrit tunnis). Teise variandi pikkus on 818 kilomeetrit. 90 kilomeetri võrra pikema vahemaa läbimiseks kuluks samade kiirustega vastavalt neli tundi ja 49 minutit ja 11 tundi ja kümme minutit.\nTallinna lähedale on kavas ehitada haruliinid, mis ühendavad põhitee Muuga sadama ja perspektiivse Eesti-Soome vahelise raudteetunneliga. Muuga sadamas on reserveeritud alad Soomest tulevate raudteepraamide, ro-ro- ja konteinerlaevade vastuvõtuks. Rongide hooldustöödeks on kavandatud vastavad taristud Raplas, Riias ja Jonavas.\nKaaluti ka Rail Balticu rajamist senistesse raudteekoridoridesse piirkiirusega 120 ja 160 kilomeetrit tunnis. Majandusanalüüsi tulemusena leiti, et esimene variant annab kõige suuremat kasu kõige väiksemate kuludega.\n90 kilomeetri võrra pikema raudtee ehitamine läbi Tartu suurendaks Eesti omarahastust 20-25 protsenti (400-lt 500 miljoni euroni juhul, kui Euroopa Liidu toetus oleks 60 protsenti, või 150-lt 188 miljoni euroni, kui ELi toetus oleks 85 protsenti). Riia ja Tallinna vahel sõitjad kaotaksid 41 minutit.\nEestlasedki oleksid vastu Rail Balticu pikendamisele Leedu territooriumil nii, et rong ei läheks otsejoones läbi Kaunase, vaid sõidaks Vilniuse kaudu: Riia-Panevežys-Vilnius-Poola piir.\nEuroopa rööpmelaiusega uue tee rajamine Eestis olemasoleva 1520millimimeetrise laiusega raudtee koridoris (Valga-Tartu-Tallinn) häiriks Venemaaga seotud kaubavedu, regionaalliinide ja linnalähiliinide liiklust. Pikem tee muudaks oluliselt kallimaks Soomega seotud kaubaveo. Tarnijad võivad jääda meretranspordi juurde ja nii väheneks tunduvalt Rail Balticu kasumlikkus.\nRail Baltic ei ole Eesti regionaalne, vaid internatsionaalne projekt. Selle valmimisest on väga huvitatud, arvestades nii reisijate- kui kaubavedu, ka Saksamaa, Soome ja Poola. Võib oletada, et tunnise rongisõidu kaugusel Pärnut ja kahe tunni kaugusel Riiat külastaks suvel päeviti Tallinnas olevast 10 000 – 15 000 soomlasest viis kuni kümme protsenti, sõitjate arv suureneks mõlemapoolselt Tallinna ja Riia elanikegi seast.\nEuroopa kogemus näitab, et paljud sõiduauto- ja bussikasutajad (sealhulgas Tallinna-Pärnu vahel) hakkaksid eelistama kiirrongi. Tänapäeval kulgeb Tallinna ja Pärnu vahel 36 kiirbussiliini. Sõiduaeg Tallinna bussijaamast Pärnu bussijaama on tund ja 50 minutit. Kiirrongiga kuluks sama vahemaa läbimiseks (kiirrongiga Pärnu ja Papiniidust linnabussiga kesklinna) umbes tund ja kümme minutit.\nSeega ei ole Tallinna-Riia vahel ööpäevas 4000-5000 sõitja prognoos (suvel) sugugi laest võetud. Enamik inimesi hakkaks rongi kasutama just keskmise pikkusega reisideks. Öösel kulgevate reisirongide puhul võib nii sõitjate arv ja kui teekonna pikkus suureneda, kuid Berliini, Brüselisse ja Pariisi minnakse pärast kiirraudtee valmimistki valdavalt lennukiga.\nLõpetuseks olgu öeldud, et esimene variant - Rail Baltic läbi Pärnu - on parim ja tuleb silmas pidada, et see projekt ei ole mõeldud regionaal-, vaid riikidevahelise liikluse parandamiseks.\nProbleeme võivad tekitada ehitusaluse maa võõrandamine, Baltimaade vilets koostöö (nagu Ignalina AEJ puhul), mis aeglustaks projekti realiseerimist ja vähendaks ELi abi suurust. Samuti võivad olemasolevad ja kavandatavad Natura kaitsealad kogu ettevõtmise nullida, aga ilma Läti, Leedu ja ELita me siiski läbi ei saa.\nTuulefirmad panid seljad kokku ja ähvardavad riiki uute hiigelnõuetega (19)


Teave, mida dendrokronoloogia pakub, on väga mitmelaadne – puude kasvamise kalendriaastatest kuni kliimamuutuste ja kas või näiteks maalihete tuvastamiseni. Väheoluline pole ka asjaolu, et aastarõngad on olemas nii ehituspuidus kui puidust valmistatud esemetes. Neist mõlemast tulebki kohe juttu.\nIda-Eestis üsna Peipsi vetevälja lähedal seisab pargipuude vahel kaunis Alatskivi loss. Selle lossi on mõisahärra Arved Georg von Nolcken lasknud ehitada oma väljavalitule, Josephine Caroline Elisele (sündinud von Loewenstern) aastail 1876–1885. Võinuks arvata, et Briti kuningliku suveresidentsi Balmorali taolises valges lossis veeres elu kui muretu lillepidu. Paraku tabasid lossielanikkegi oma probleemid ja traagilised elusündmused. Von Nolckenite esimene laps suri juba pisipoisina. Kolmas poeg Ghert Ludwig hukkus 21-aastase noormehena. See juhtus ühel 1901. aasta novembrikuisel jahilkäigul Saksamaal Mecklenburgis. Kuuldavasti olid perekonnas üles kerkinud pärandiprobleemid ja võimalikuks pärandiks polnud midagi väiksemat kui Alatskivi mõis koos lossiga. Jahilkäigul olevat tekkinud sõnelus Alatskivi mõisaomaniku poja ja tema elumehena tuntud lelle vahel. Kired lahvatasid nõnda vihaselt, et tüli lahendas püssipauk. Õnnetu isa kurbus oli mõõtmatu ja Alatskivi lossi söögisaali kohal lasub tänini must kirstukujuline laekaunistus. Rahvasuu kõneleb, et selle lae olevat parun von Nolcken lasknud teha oma kalli varalahkunud poja mälestuseks. Oli see tõesti nõnda või on omapärane lagi saanud sellise seletuse vaid rahvasuus?\nLossi pööningul asub söögisaali lae kohal kahekordne talastik. Praegu valgeks lubjatud talad on pandud põhitalastikule nii, et kannavad lae raskuse üle müüridele. Lisatalad moodustavad neli A-kujuliselt veidi tõstetud keskosaga talapaari. Nendele kinnituvad püsttalad. On selge, et lisatalastik on paigaldatud just raske lae kandmiseks. Kui rahvasuu räägib lae ehitamise kohta tõtt, peaks talastik olema ehitatud pärast noorhärra Gherti surma 1901. aastal.\nDendrokronoloogilised puurproovid said lossi teaduri-kuraatori Külli Musta näitamisel võetud lossi söögisaali lae lisatalastikust ja võrdluseks ka sama lae põhitalastikust. Dendrokronoloogiliseks dateerimiseks on teatavasti vaja nn referentskronoloogiaid ehk juba dateeritud aastarõngalaiuste ridu, millega kõrvutamisel leitakse uuritava aastarõngarea kalendriaastad. Aastarõngaridade võrdlemiseks on olemas mitmekümne kiriku ja muu hoone talade aastarõngalaiuste read üle Eesti. Nendega võrdlemisel selgusid Alatskivi talastike tegemiseks kasutatud puude langetamisajad. Lossi söögisaali lae põhitalastiku männid on langetatud 1880. aasta kasvuperioodi järel. Lisatalastikuks kasutatud männipalgid on langetatud kaks aastat hiljem, 1882/83. aasta talvel. Kõnealune lisatalastik ehitati tõenäoliselt 1883. aastal, kohe, kui oli selgunud, et massiivne laekaunistus on põhitalastiku jaoks liiga raske. Väike Ghert Ludwig oli sel ajal alles 3-aastane.\nSiiski jääb teoreetiline võimalus, et lisatalastik ehitati 1901. aasta järel lossi ehitamisajast üle jäänud puidust. Selle versiooni kasuks võib kõnelda tõik, et lisatalastiku talad on järgatud saega, samas olevad põhitalad aga kirvega –sellest tunnistavad talade otsapinnad. Teisalt tulid just Alatskivi lossi ehitamise perioodil Eestis saed laiemalt kasutusele. Kui eeldada, et lisatalastik on ehitatud värskest puidust, siis annavad talaotsad väga täpse info saagide jõudmisest Alatskivile: veel 1881. aastal tehti ehitustööd ainult kirvestega, 1883 olid ehitusmeestel lisaks kirvestele kasutada juba ka saed.\nNii jääb surnukirstu motiiv siiski ilmselt vaid ilusaks Alatskivi legendiks leinava isa kaotusvalust.\nMitte ainult mõisnikud ei reisinud vanasti ühelt maalt teise. Juba sadu aastaid on toimunud elav ja mitmekesine kaubandus Euroopa linnade vahel. Kauplemise paremaks ja turvalisemaks korraldamiseks olid viimased ühinenud Hansa liitu. Hansalinnadel olid kujunenud oma olulised väljaveoartiklid, mida mujal sageli tuntigi väljaveosadama nime järgi. Sellisteks kaupadeks olid näiteks portvein, Damaskuse teras ja Riia ... – ei, mitte Riia palsam, vaid Riia puit! Balti mere sadamad Riia, Königsberg (Kaliningrad), kõige enam aga Gdansk (Danzig) olid Euroopas kuulsad metsamaterjali väljaveo poolest. Sadade kilomeetrite kauguselt sisemaa metsadest parvetati palgid jõgesid pidi Läänemere sadamatesse. Siin laaditi palgid ja plangud laevadele, mis purjetasid Lääne-Euroopa sadamalinnadesse. Baltikumist saabunud puit oli kvaliteetne ja kõrgelt hinnatud. Niinimetatud Balti puitu – ka Balti tamme või Riia tamme – kasutati Lääne-Euroopas nii ehituses, mööbli valmistamiseks kui ka näiteks maalimisalusena.\nAlljärgnev lugu räägib ühe tammetüve ja sellest tehtud laudtahvli imepärasest rännakust mööda Euroopat. Selle rännaku teist osa on aidanud välja selgitada kunstiteadlased, algusosale aga on heitnud valgust dendrokronoloogia.\nEesti Kunstimuuseumis säilitatakse paljude maalide hulgas üht tagasihoidlikku natüürmorti, mille signatuuriks on läbipõimitud tähed E, H ja V. Maalil on kujutatud vaikelu mitmesugustest esemetest, mille seas silmatorkavam on suur punane merivähk – homaar. See maal sattus Kunstimuuseumi tallinlasest eraomaniku käest pärast Teist maailmasõda. Maali päritolust ei olnud kaua peaaegu midagi teada. Kunstiteadlaste aastatepikkuse uurimise tulemusena selgitati välja, et nimetähtede taga peitub Amsterdamis töötanud flaami maalikunstniku Hans van Esseni (sündinud 1587 või 1589, surnud 1642 või 1648) nimi. Maal oli kerkinud esile Hamburgis, kus selle kui Desportes’i töö omandas keegi Vene sõjaväelane 1814. aastal – seda näitab maalile kinnitatud nahast etikett venekeelse kirjaga “Desportes Hamburgis 1814”. Maal toodi Venemaale ja kingiti kindral D. P. Rezvoyle. Viimane lisas selle oma maalikollektsiooni Marienhofi mõisas, mis paiknes Peterburi lähistel Jamburgi (alates 1922. aastast Kingissepp) kreisis. Marienhofi mõis oli Rezvoy perekonna valduses kuni 1912. aastani. Ilmselt nii kaua, ligi sada aastat, rippus mõisa maalikogu seinal ka Hamburgist toodud homaariga natüürmort. Eestisse sattus natüürmort arvatavasti pärast 1917. aasta Vene revolutsiooni. 1979. aastal tõi üks Tallinna elanik selle pildi Eesti Kunstimuuseumi ekspertiisi ning järgnenud uuringute kohaselt selgitatigi välja, et tegemist on haruldase ja vana flaami kunstiteosega.\nEesti Kunstimuuseumi restauraator, restaureerimisosakonna juhataja Alar Nurkse pöördus allakirjutanu poole palvega aidata seiklusrikka minevikuga maali dendrokronoloogiliselt dateerida. Kuigi Euroopas on maalitahvlite dendrokronoloogiline dateerimine tavapraktika, Eestis tol hetkel veel vastavat kogemust polnud. Otsustasime proovida. Siinkohal on viimane aeg märkida, et jutt ei käi mitte maali puidust raami aastarõngaste järgi dateerimisest, vaid maali tegemiseks kasutatud laudtahvli ehk paneeli dateerimisest. Nimelt on van Esseni natüürmort maalitud paneelile, mis koosneb kahest põõnaga ühendatud tammelauast. Dendrodateerimisega lootsime täpsustada maali valmimise aega ja vahest isegi tõestada, et tegemist ei ole võltsinguga.\nKõigepealt oli tarvis mõõta maalitahvli aastarõngaste laiused. Mullikilesse mähitud hinnalisest maalist paistis vaid üks serv, mille tumenenud puidus võis aimata aastarõngaste mustrit. Binokulaarmikroskoobi abil said aastarõngad siiski mõõdetud. Esimene katse kahe maalilaua aastarõngalaiuste ridu omavahel graafikutel sobitada ebaõnnestus: ülikitsaste aastarõngaste eristamisel oli ilmselt vigu tekkinud. Käesoleva artikli autoril tuli uuesti Tallinna sõita ja maalilauad veel kord üle mõõta. Ülemises lauas mõõtsime 199 aastarõngast, alumises 208 aastarõngast. Seekord mõõtmine õnnestus ja aastarõngalaiuste graafikud sobisid omavahel. Kahe laua keskmistatud aastarõngarea pikkuseks tuli 211 aastat.\nJärgmiseks mureks oli leida õiged võrdlusread ehk referentskronoloogiad tamme aastarõngastest, mis hõlmaksid maali valmimise arvatavat ajavahemikku. Natüürmort homaariga oli arvatavalt maalitud Amsterdamis – kust võtta võrdluseks Madalmaade tammekronoloogiaid? Meeldiva üllatusena osutus van Esseni maali aastarõngalaiuste rida väga sarnaseks ühe Suurbritannias Madalmaade maalitahvlite aastarõngalaiuste ridadest koostatud tammekronoloogiaga. Tammepuit, millest tehtud laudadele need tööd on maalitud, pärineb Balti sadamatest. Seda on tõestanud Briti, Saksa, Poola ja Läti dendrokronoloogide uuringud. Kõnealust tammekronoloogiat nimetataksegi seetõttu Balti tammekronoloogiaks nr 1. Van Esseni maali aastarõngalaiuste rea kokkulangevus Balti tammekronoloogiaga näitab, et ka selle maali aluspuit kuulub Balti tamme hulka ning on Amsterdami saabunud mõnest Balti sadamast – Gdanskist, Königsbergist või Riiast. Enne aga kohises see tamm kusagil Valgevene või Leedu sisemaal. Viimase väite puhul tuginen tuntud Poola dendrokronoloogi Tomasz Wazny arvamusele, mille ta saatis mulle pärast Hans van Esseni maali aastarõngarea võrdlemist oma referentskronoloogiatega. Tomasz Wazny arvates pärineb tamm tõenäoliselt kusagilt Poolast ida või kirde pool paiknevalt alalt. Tamme Eesti-päritolu oleks ehk siiski liiga julge arvata, sest põhiline mass Balti tamme eksporditi lõunapoolsemate sadamate kaudu ja Eesti puitu oleks sinna olnud tülikas transportida. Niisiis on Balti tamm üle kolme ja poole sajandi hiljem naasnud Baltikumi.\nAga ons van Esseni natüürmort üldse ehtne? Hinnalisi maale on ju ka usinalt võltsitud. Aastarõngaridade kõrvutamine näitas, et maalipaneelis on säilinud kõige hilisemana 1600. aasta suvel kasvanud aastarõngas. See aga ei tähenda isegi veel paneelilaudade tegemiseks kasutatud tamme langetamise aastat. See on vaid kõige viimase säilinud aastarõnga kasvamise aasta. Kõmmeldumise vältimiseks lõigati lauad enamasti tüve radiaalsihis. Aastarõngauurijate rõõmuks on sellistes laudades ka aastarõngaste arv kõige suurem.\nTammetüve pindmist, koorealust heledamat puitu nimetatakse maltspuiduks, sisemist, värvuselt tumedamat puitu lülipuiduks. On selge, et maalimiseks valmistatud paneelil ei tohtinud olla serval kooreribakestki. Ka pehmem ning mädanemisele ja puidukahjuritele altim maltspuit tahuti laudadelt maha ning maalipaneelid valmistati ainult tumedamast, paremini säilivast lülipuidust. Kerkib küsimus, kui palju aastarõngaid on laudadelt maha tahutud? Seda ei saa me päris täpselt iialgi teada.\nÕnneks leidub pidepunkte, mis aitavad kadumaläinud aastarõngaste arvu ligikaudseltki kindlaks teha. Võib arvata, et hinnalist puitu ei tohtinud raisata. Niisiis tuli maha tahuda ainult heledam maltspuit, kuna tumedam lülipuit pidi jääma alles. Maltspuidu aastarõngaste arvu on uuritud tänapäeval kasvavatel puudel. Selleks pole vaja isegi puud maha raiuda, piisab puutüvest võetud peenikesest puurproovist. Põhja-Poolas läbi viidud uuringust on selgunud, et 50 protsendil juhtudest jääb maltspuidu aastarõngaste arv vahemikku 13–19; keskmiselt oli uuritud tammedel 15 aastarõngast maltspuitu. Kuna meie maalilaudade tammepuit pärinebki ilmselt kusagilt Lõuna-Baltikumist või Valgevenest, on nende arvude rakendamine täiesti asjakohane.\nLiites viimase tammelauas mõõdetud aastarõnga aastale maltspuidu aastarõngaste arvu 13, saame aastaks 1613; 19 maltspuidu aastarõnga korral saame aastaks 1619. Kuid ka seda aastat ei saa pidada tõenäoliseks maalimise aastaks. Erinevalt ehituspalkidest ei tohtinud maalialuseid valmistada toorest puidust. Toore maalialuse kuivamisel oleksid sellele maalitud pilti tekkinud inetud praod. Seepärast pidi maalialuste puitu hoolikalt valima ja kuivatama. Teada on, et 17. sajandil kuivatati maalialuste puitu tavaliselt 2–8 aastat. Ka kuivatamise aja peame maalialuse dateeringule lisama: 1613+2=1615, 1619+8=1627. Tõenäoliselt (50%) jääb Hans van Esseni “Vaikelu homaariga” maalimise aeg sellesse ajavahemikku. On siiski võimalik, et kasutatud tammetüves oli rohkem või vähem maltspuidu aastarõngaid. Sel juhul on maalimisaeg nimetatud ajavahemikust vastavalt mõned aastad hilisem või varasem.\nHuvipakkuv on tõik, et van Esseni maale uurinud kunstiteadlane Mai Levin nimetab sarnase kompositsiooniga Hans van Esseni maali ühes Stockholmi erakogus. Tolle maali valmimisajaks peetakse 1620. aastaid. Kahe maali võrdlemisest järeldab Levin, et Tallinnas säilitatav natüürmort võib olla maalitud veidi hiljem kui Stockholmi oma, kuna on märgata teatud arengut. Seega kaldub Tallinna maali valmimise aeg arvatavasti perioodi 1615–1627 lõpupoole.\nKui vana oli Amsterdami kunstnik Hans van Essen homaari maalimise ajal? Kahjuks on kuulsa kunstniku eludaatumid vaid oletamisi teada. Kui võtta van Esseni sünniaastaks 1589, siis oli kunstnik Tallinna natüürmordi valmistamise ajal – oletame, et 1623. aastal – 34-aastane. Küps maalikunstnik oma parimais loomeaastais.\nSeega – kõik klapib. Nii maalialuse aastarõngad ja valmistamistavad, maali kunstikriitiline analüüs kui kunstniku eluaastad on omavahel kooskõlas.\nVahel pakub tahvelmaali puidu aastarõngaste uurimine tõelisi mõistatusi. Restauraator Alar Nurksega mõõtsime 17. sajandi flaami barokk-kunstniku, vaikelu þanri olulise arendaja Clara Peetersi väikesemõõtmelise maali servast aastarõngaste laiused. Clara Peeters on tuntud vaikelu-maalija, ent temagi elukäigust on tänapäeval teada üsna vähe. Sündinud on ta arvatavasti 1589. aastal Antwerpenis (ristitud 1594), kolinud Amsterdami 1612 ja Haagi 1617, abiellunud Antwerpenis 1639. Viimane teade temast pärineb aastast 1657, ühe allika järgi surni ta Antwerpenis 1659. Clara Peetersi varaseimad teadaolevad maalid on dateeritud aastatega 1607 ja 1608.\nEesti Kunstimuuseumis säilitatav Clara Peetersi “Vaikelu jahisaagiga” on maalitud kahele tagant põõnadega ühendatud tammelauale. Ühes tammelauas mõõtsime 145 aastarõngast, teises 125. Erinevalt van Esseni maalist polnud saadud aastarõngaread omavahel sugugi sarnased. Mõlemad aastarõngalaiuste read õnnestus Balti tammekronoloogiate abil siiski kindlalt dateerida. Kuid, oh üllatust, ühe maalilaua dendrodateeringuks tuli aasta 1592, teisel aga 1443! Sama maalitahvli laudade mõnevõrra erinevad dateeringud on loomulikud, sest tislerid ei lugenud lauaservadelt maltspuitu maha tahudes aastarõngaid. Ent antud juhul tuli dateeringute erinevuseks tervelt 149 aastat! Olin hämmingus. Kontrollisin mõlemad dateeringud veel kord üle. Kas tõesti kasutati selle maalipaneeli valmistamiseks laudu, millest üks pärines oma poolteist sajandit varem raiutud tammest? Nii kaua ei kuivata laudu isegi parimad tisleritöökojad. Või sokutati preili Clarale vanast praakpuidust valmistatud maalitahvel?\nMõistatus leidis lahenduse, kui näitasin Clara Peetersi maalitahvli aastarõngalaiuste ridu kunstiteoste dendrokronoloogilise dateerimise tuntud spetsialistile professor Peter Kleinile Hamburgi Ülikoolis. Professor Klein heitis põgusa pilgu mu aastarõngalaiuste graafikutele ja ütles lühidalt: “Dateeringud on õiged, need lauad pärinevad ühest laiast lauast, mis on kaheks saetud.” Tõepoolest, kui panna mõlema laua aastarõngalaiuste graafikud ühele joonisele, siis ühe laua aastarõngaste rida lõpeb aastaga 1443 ning mõneaastase vahe järel algab teise laua aastarõngaste rida, mis ulatub 1592. aastani. Seletuse saab ka aastarõngaste erinev laius kahes lauas: varasema dateeringuga laud esindab sama tammepuu nooreea puitu, mil aastarõngad laiad.\nMillest aastarõngaridade nelja-aastane vahe? See on saetee laius. Neli aastarõngast tammest läks saepuruna kaduma. Naaberaastarõngaste keskmise laiuse järgi saab hinnata ka puuduvate aastarõngaste ligikaudse laiuse: kahe laua vahelt puudub umbes 3,2 mm paksune puidukiht. Selline saetee laius on täiesti usutav. Lai laud oli vaja kaheks saagida ja taas põõnadega ühendada, et vähendada maalitahvli võimalikku kaardumist.\nKui hinnata maltspuidu aastarõngaste arvu ning laudade kuivatamise aastaid eespool kirjeldatud viisil, saame järeldada, et Clara Peetersi “Vaikelu jahisaagiga” on maalitud tõenäoliselt ajavahemikus 1607–1619. Maalijatari enda vanus oli jahisaagiga vaikelu maalimise ajal vahemikus 18–30 eluaastat.\nLisaks teame nüüd, et maalialuste tislerid ei tüssanud kunstnikupreili Clarat ega müünud talle enam kui sada aastat kuivanud vana tammelauda.\nP. Klein. Dendrochronological Analyses of Panel Paintings. – K. Dardes & A. Rothe (eds). The structural conservation of panel paintings: proc. of a symposium at the J. Paul Getty Museum, 24–28 April 1995. 1998; M. Levin. Hans van Esseni natüürmort Tallinnas. Tallinn, 1982; A. Läänelaid, A. Nurkse. Esimene Eestis dendrokronoloogiliselt dateeritud maal. Renovatum Anno 2002. Tallinn, 2002; Alatskivi loss ja park: kahe meistriklassi materjale. Koostanud N. Nutt. Tartu, 2003; T. Wazny. The origin, assortments and transport of Baltic timber. – C.Van de Velde etc. (eds), Constructing Wooden Images. VUB Brussels University Press, 2005; M. Zunde. Wood export from medieval Riga and possibilities for dendrochronological dating. – V. Stravinskiene, R. Juknys (eds). Proc. of the International Conference Dendrochronology and environmental trends, 17–21 June 1998. Kaunas, 1998; Biography of Clara Peeters, http://www.wga.hu/frames-e.html?/bio/p/peeters/biograph.html.\nALAR LÄÄNELAID (1951) on Tartu Ülikooli geograafia instituudi loodusgeograafia ja maastikuökoloogia õppetooli loodusgeograafia lektor, kaitsnud doktorikraadi geoloogias ja paleontoloogias.


Eesti peret tabas Soomes šokk: vanemad jätsid lapsed söögikoha ees väikebussi ja sellega sõideti minema - Uudised - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nEesti peret tabas Soomes šokk: vanemad jätsid lapsed söögikoha ees väikebussi ja sellega sõideti minema\nVanemad jätsid lapsed söögikoha ees väikebussi magama. Foto on illustreeriv.\nEesti pereisa kirjeldas Facebookis šokeerivat juhtumit, kui Lõuna-Soomes Klaukkala asulas üritati röövida väikebussi, kus oli sees kolm magavat last. Hetkeks Hesburgerisse läinud ja lapsed bussi jätnud vanemad hoidsid sõidukil küll kogu aeg silma peal, kuid märkasid ühtäkki, et see on kadunud.\nPereisa, kelle lapsed Soomes Klaukkalas Hesburgeri juures väikebussis magasid, tegi juhtunu teemal Facebooki teistele hoiatuseks postituse.\nMees kirjutas, et lapsed (2-aastane ja 3-aastased kaksikud) magasid bussis turvatoolides, bussi laetuled põlesid ja mootor töötas. Pereema läks korraks WC-sse ja mees tellis jäätisekokteili.\n«Seisin põhimõtteliselt kogu aeg seljaga kassa poole ja näoga bussi poole. Kui teenindaja pani kokteilid letile, keerasin end tema poole ja olin sedasi umbes 15 sekundit ning saades kätte ka kõrred, tulime naisega sealt välja ja avastasime, et auto on kadunud,» kirjutas pereisa.\nBuss, milles lapsed magasid.\nPereisa märkas kadunud bussi valgusfoori taga seismas ja jooksis sõiduki juurde, mille roolis oli umbes 30-aastane mees.\n«Üritasin ust lahti saada, mis oli lukustatud, ja proovisin rusikaga purustada küljeakent. See mees üritas sõita ära ja hüppasin bussile ette,» kirjeldas pereisa juhtunut.\nSõidukis olnud mees tegi ukse lukust lahti ning pereisa tõmbas ta bussist välja ja lõi meest. Kohale kutsuti politsei, kes viis mehe ära.\nEestlastega juhtunut kajastas ka Soome meedia. Nurmijärven Uutiset avaldas politseiuurija kommentaari, mille järgi üritas autot ärandada 1983. aastal sündinud soomlane, keda süüdistatakse veel viies õigusrikkumises.\nPereisa ütles Elu24-le, et kahtlustab, et tegemist oli narkomaaniga, sest ta leidis järgmisel päeval juhiistme kõrvalt taskulambi ja süstlanõela.\nPereisa, kes oli väikebussiga minema sõitnud meest löönud, sai kriminaalsüüdistuse mehele raske tervisekahjustuse tekitamises.\nPereisa soovib jääda anonüümseks, kuid paneb südamele, et lapsi ei jäetaks kunagi ilma järelevalveta.