Euroopa Komisjon esitas kevadised soovitused liikmesriikide majanduse tugevdamiseks | Eesti\nEuroopa Komisjon esitas kevadised soovitused liikmesriikide majanduse tugevdamiseks\nEuroopa Komisjon esitas täna 2017. aasta riigipõhised soovitused, mis sisaldavad igale liikmesriigile mõeldud majanduspoliitilisi suuniseid järgmiseks 12–18 kuuks.\nÜldiselt on ELi ja euroala majandus küllalt vastupidav, kuid siiski põhjustavad probleeme tootlikkuse aeglane kasv, kriisi tagajärjed, sealhulgas püsiv ebavõrdsus, ja peamiselt välisteguritest tingitud ebakindlus. Olukorra parandamiseks peaksid liikmesriigid kasutama ära majanduse elavnemisega kaasnevad võimalused ja viima ellu struktuurireformid, hoogustama investeerimist ja tugevdama riigi rahandust.\nEuro ja sotsiaaldialoogi eest vastutav asepresident Valdis Dombrovskis sõnas: „Majanduslikud suundumused on üldiselt positiivsed ja annavad meile võimaluse suurendada majanduse konkurentsi- ja vastupanuvõimet ning innovatiivsust. Esmatähtsaks tuleb pidada reforme, millega muudetakse majanduskasv kaasavamaks ja parandatakse tootlikkust. ELi majanduse taastumise tugevdamise ja jätkusuutlikkuse huvides tuleb ellu viia struktuurireformid, hoogustada investeerimist ja teostada vastutustundlikku eelarvepoliitikat.“\nTööhõive, sotsiaalküsimuste, oskuste ja töötajate liikuvuse volinik Marianne Thyssen märkis, et sel aastal pöörati analüüsis erilist tähelepanu ebavõrdsusele ning ütles: „Nüüd, kui majandus on tõusuteel, peame me silmas pidama seda, et nõuded oskustele muutuvad, ning looma uusi võimalusi neile, kellel vajalikke oskusi ei ole. Meil tuleb parandada hariduse ja koolituse kvaliteeti. Kui tootlikkus kasvab, peaks kasvama ka palk. Ainult nii saame täita ühise eesmärgi – parandada meie kõigi elatustaset.“\nLiikmesriikidele esitatavaid soovitusi kohandatakse igal aastal vastavalt seni tehtule ja muutunud olukorrale. Tänased soovitused põhinevad peetud aruteludel, riiklikel programmidel, Eurostati andmetel ja hiljuti avaldatud komisjoni 2017. aasta kevadprognoosil.\nEestil soovitatakse järgida oma eelarvepoliitikas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetava osa nõudeid. See tähendab, et 2018. aastal tuleks kinni pidada keskpika perioodi eelarve-eesmärgist. Eesti poolt esitatud stabiilsusprogrammi hinnangute kohaselt on Eestis 2017. aastal struktuurne ülejääk 0,2% ja 2018. aastal struktuurne puudujääk 0,5% SKP-st, mis jääb keskpika perioodi eelarve-eesmärgi piiresse. Kuid Euroopa Komisjoni ühtse metoodika alusel tehtud eelarvepositsiooni hinnangu kohaselt prognoositakse Eestile siiski 2017. aastaks puudujääki 0,1% SKPst ja 2018. aastaks 0,9% SKPst, mis on suurem defitsiit kui seatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk.\nEestis on hästi toimiv tööturg, kuid sissetulekute ebavõrdsus on üks ELi suuremaid. Rikkaima 20% inimeste sissetulekute suhe vaeseima 20% inimeste sissetulekutesse kasvas 2012. aasta 5,4-lt 2015. aastaks 6,2-ni. Ebavõrdsuse suurenemise põhjuseks on kõrge kvalifikatsiooniga töötajate kiire palgakasv, samas kui pensionäride, sotsiaaltoetustest ning töötutoetustest sõltuvate inimeste sissetulekud ei ole viimastel aastatel samas tempos suurenenud. Samal ajal vähenes sotsiaaltoetuste vaesust vähendav mõju 2010. aasta 36%-lt 2015. aastaks 22%-le. Seega ongi üks soovitustest Eestile tagada paremini sotsiaalse turvavõrgu piisavus. Lisaks soovitatakse Eestil võtta meetmeid soolise palgalõhe vähendamiseks. Eeskätt tuleks selleks suurendada palkade läbipaistvust ja muuta vanemahüvitise süsteemi.\nSamuti tuleks Eestil edendada erainvesteeringuid teadusuuringutesse, tehnoloogiasse ja innovatsiooni. Seda tuleks teha muu hulgas teadusasutuste ja ettevõtete koostööd tugevdavate meetmete kaudu.\nNüüd peaks nõukogu riigipõhised soovitused vastu võtma ning liikmesriigid need täielikult ja õigeaegselt rakendama.\nÜldteatis: 2017. aasta Euroopa poolaasta: riigipõhised soovitused\nÜlevaade sellest, milline on riikide olukord makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames ning stabiilsuse ja kasvu pakti täitmisel\nÜlevaade 2017. aasta riigipõhistes soovitustes käsitletud probleemidest\n2017. aasta riigipõhised soovitused\nViimati muudetud: 09/08/2020 | Üles


Analüütik: investeerige arenevatele turgudele\nPille Ivask • 15. juuni 2017 kell 19:00\nCredit Suisse. Foto: EPA\nCredit Suisse’i analüütik Anja Hochberg lausus, et kuigi arenevate majandustega riikidel on suur võlakoorem, ei tasuks end sellest heidutada lasta, kuna pikas perspektiivis on praegu tehtud investeeringud kasumlikud.\nHochberg tõdes siiski, et kohe praegu investeerima tormata ei maksa, küll aga on soovitatav arenevatel turgudel silma peal hoida. “Pikas perspektiivis peaks just sinna investeerima, sest see on koht, kus majandus tegelikult kasvab,” lisas ta.\nEilse Föderaalreservi intressimäärade tõstmise otsuse valguses võib esiti näida, et arenevate majandustega riikide jaoks on olukord keeruline. Intressimäärade tõstmine tähendab, et laenamine läheb kallimaks.\nHochberg märkis, et ilmselt tasuks arenevatele turgudele siseneda suve lõpus. Ta lisas, et arenevate majandustega riikide aktsiaturgudel on näha praegu suuremat kasvu kui näiteks arenenud riikide börsidel. “Lisaks on Fed tõstnud intressimäärasid. Inimesed ootavad, sest tahavad näha, mis juhtuma hakkab. Kui see on möödas, siis on aeg siseneda,” soovitas ta.


Kadetikasiinos toimus selle aasta viimane mälumänguvõistlus – Kaitseväe Akadeemia\n16. detsembril Kõrgema Sõjakooli Kadetikasiinos toimunud mälumänguturniiri Mäller neljandal etapil oli 21 punktiga võidukas „BSMK ”.\nPingelises heitluses jäi 21 punktiga teiseks 5. keskastmekursus, kes ei leidnud õiget vastust lisaküsimusele. Kolmanda koha saavutas 12. põhikursuse meeskond 20 punktiga. Detsembrikuise etapi tulemustega saab tutvuda siin.\nVõistlustules oli sel korral 18 võistkonda. Osalejatel tuli leida vastuseid mitmele jõulu- ja ajalooteemalistele küsimustele, kuid Mällerile omaselt oli 13. põhikursuse kadett Tuliku koostatud küsimustele vastamisel abiks lai silmaring ja puhas õnn. Nii said osalejad teada näiteks seda, et Tuliku nimeline vulkaan asub Alaskal.\nNelja etapi järel on 71 punktiga mälumänguturniiri Mäller üldliider mitmetel etappidel edukalt esinenud Naiskodukaitse. Teisel kohal on 65 punktiga võistkond „BSMK“ ning kolmandat kohta jagavad 64 silmaga 5. põhikursuse meeskond ning „Blitzkrieg“. Hooaja koondtabeliga saab tutvuda siin.


Kõik lood märksõnaga „Microsoft” - Personaliuudised\nMillega saavad ülemused ülekoormatud töötajaid aidata?\n7 hübriidtöö trendi, mida iga juht peaks teadma\nEnamik inimesi teeb päevast päeva hooletusest ja teadmatusest nutiseadmeid kasutades ohtlikke turvavigu. Kui sa ei taha, et sinu paroolid, isiklikud pildid ja vara võõraste kätte satuvad, siis tuleks hoolitseda elementaarse küberhügieeni eest.\nMicrosofti Eesti ekspert: Eesti on ideaalne koht, kus kaugtööd teha\nMöödunud reedel Ülemiste Citys üles seatud Elisa välikontoris rõhutas Microsoft Eesti tehnoloogiaekspert Tarmo Tikerpäe pilveteenuste ja tänapäevaste kaastöö võimaluste tähtsust ettevõtete tulevikuks valmistumisel.\nKuidas end tööandjana positsioneerida\nNoorte tehnoloogia kasutus sunnib ettevõtteid looma uuenduslikke lahendusi\nEttevõtted hindavad aina rohkem vaimselt „teistsuguseid” inimesi\nOlukorrast Eesti personalitarkvara turul\nVladimir Jelov on üle 10 aasta müünud IT-tarkvara, nüüd aga töötab koos klientidega nende vajaduste väljaselgitamisel ja õigete tööriistade valimisel. Varem väitis ta, et suur monoliitne infosüsteem töötab paremini kui kõik teised, ent enam ta nii ei arva. Siinkohal annab Jelovi ülevaate Eesti HR-tarkvara turust.\nTäna tööta kindlasti väljas!\nMicrosoft Eesti tähistab täna, 27. mail väljas töötamise päeva ja kutsub kõiki ühinema. Ettevõtmisega on liitunud hulk ettevõtteid - saa samuti osaliseks!\nNokial Soomes suurkoondamine


Artriidi keskmise sorme ravi - Haamersõrm – AS Orthopedica\nÜhel hommikul ärkasin ja märkasin, et sõrm valutas ebameeldivalt ja ma ei teinud seda. Kas see valu on seotud osteokondroosiga või on tegemist liigesega? Õlaliigese valu..\nKüüs võib isegi eemalduda küünepõhimikul olevast nahakurrust.\nNädala Artriidi keskmise sorme ravi Teha salvi liigesevalu vigastusest tuleks pöörduda arsti poole.\nLastel peab arst vigastust hindama ja ravima ettevaatlikult, et sõrm ei jääks kängu ega deformeeruks. Kirurgiline ravi Kirurgilist ravi võib kaaluda siis, kui vigastus hõlmab suuri luufragmente või on liiges paigast nihkunud. Sellisel juhul kasutatakse luufragmendi kinnitamiseks ja liigese paikapanemiseks nõelu, traate või väikeseid kruvisid.


Punase Ja Roosa Hõbedat Toonidega Kaunistamine 💡 Sisekujundus | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Sisekujundus Rikkalt punase ja roosa hõbedat toonidega kaunistamine\nRich Red ja Pink\nVäike punane läheb kaugele\nPalju värvi läheb ka kaugemale\nSegatakse ja sobib punane ja roosa\nLisage Red Accent sein\nProovige tavatuid pinke\nKasutage käterätikuid dekoratsioonina\nTooltoolid roosad toonid\nLisage punane vaip\nVärsked roosad lilled pole kunagi rikkis\nYstävänpäivä just nurga taga on parim aeg kaaluda, kuidas kaasata selle puhkusega seotud toonid teie kujundusele, eriti arvestades seda, et punane on 2018. aasta suurim hetk. Nagu öeldud, on nii ilusad kui rikaste, sametsete punaste ja pinkide kujul, et need ei ole tingimata kõige lihtsamad värvid, et integreerida esteetilisse.\nKuid lihtsalt sellepärast, et midagi ei ole lihtne, ei tähenda see, et see oleks täielikult teostatav. Tegelikult on roosa ja punane uskumatult šikad ja energilised täiendused peaaegu iga esteetiliseks, peate lihtsalt teadma, kuidas neid rakendada. Ükskõik, kas te olete kujundanud V-päeva pidu, romantiline öö või soovite lihtsalt oma kujundusele lisada rikkaliku värvi popi, näitavad järgnevad ideed, kuidas seda stiilis teha.\nÜks nende värvide suurepäraste omaduste poolest on see, et nad kannavad ise palju kaalust, nii et teil on vaja ainult väikest muljet. See kodune kontor on täielikult muudetud tänu punase värvitud riiuli lihtsale lisamisele.\nKuid just sellepärast, et natuke viib teid kaugele, ei tähenda seda, et enam ei võta teid kaugemale. Kui tunnete ennast eriti julgeks, kaaluge ruumi aastatuhajasest roosast värvimist ja paaritades seda punase diivaniga, mis on silmatorkavaks isiksuse popiks, näiteks blogger Sarah Akwisombe.\nÄrge kuulake vananenud nõuandeid, mis ütlevad, et punane ja roosa ei suuda harmoonias elada koos. Tehke Decor8 Blogi märkmeid; Nagu see eklektiline disain tõestab, ühendab need kaks kokku tõeliselt uskumatult dünaamilist disaini.\nVõimalik, et ei ole paremat värvi, et teha uimastamisavaldust, siis punane aktsent seina, nagu seda näitab HomeDsng. See mitte ainult koheselt värskendab teie ruumis olevat energiat, kuid see muudab nii tugevat mõju, et te ei vaja nii palju dekoratsioone, et luua kujunduses visuaalseid intrigu.\nVõibolla roosa ei ole esimene värv, mis meelde tuleb uut diivanit vaadates, kuid see peaks olema. Kui teete valget domineerivat värvipaletti, pidage meeles, et Remodelista näitab, et kasutate roosat diivanit ehteks värvitud toonidega üllatavalt šikiliseks ja kaasaegseks ruumiks.\nPaljud inimesed ei saa aru, kui palju võimu oma vanni käterätid on oma disaini rõhutamisel. Kui olete turul, et saaksite hõlpsat värskendamist, mis pehmendab teie vannitoa välimust magusa puudutusega. Design Love Fest lisas paari närilistega rätikud nagu need.\nNii nagu uued käterätikud võivad taaselustada vannitoa välimust, saab uus toolid taaselustada kodukontori välimust. Bloggeri Sihma esitleti sajandi keskpaigast kujundamisel tugitõstettava tooli. See on täiuslik vormi ja funktsiooni segu.\nKui otsite ajastust selle värvi lisamiseks, siis ei saa te valesti punase kilimusega vaipa, nagu on näha paberil ja stiilil. See suurendab teie ruumi rikkaliku küllastunud tooniga, samal ajal muudab teie disaini ajatuks ja keerukamaks.\nDoris Leslie Blau järgi pole värsked lilled kunagi ilusad aktsendid - ükskõik kus koht ega esteetika. Ükskõik kas võite need endale armastatud isikult kätte saada või kui saate oma enda eest osta (sest te seda väärib!), Näete värsket sellist kimpi, et oma kujundusele lisada elu ja poleeritaks.\nJärgmine Artikkel Parimad värviskeemid magamistoa moodi seadmiseks\nKuidas Luua Oma Kodukaunistamise Plaan\n17 Lapsed Riided Korraldamiseks\nKuidas pöörduda ostjate poole, kellel on lapsehoidja kappide organisatsiooni nõuanded


Tasuta Poola VPN – jp-geek.com\n1 Tasuta Poola VPN\n1.1 Juurdepääs Internetile avalikult Poola parima VPN-i abil\n1.2 Hankige Poola IP-aadress\n1.3 Meie Lubadus Sina!\n1.3.1 Tsensuurist möödahiilimine\n1.3.2 ISP jälgimise ennetamine\n1.3.3 Turvaline avalik WiFi-ühendus\n1.4 PureVPN-i rakendused on saadaval\n1.5 3 parimat küsimust, mida inimesed küsivad Poola VPN-i kasutamise kohta\n1.5.1 Kuidas Poolas VPN-i saada??\n1.5.2 Kuidas vaadata Ameerika Netflixi Poolast?\n1.5.3 Kuidas saada VPN-i abil Poola IP-aadressi?\n1.6 Meie Euroopa serverid\nJuurdepääs Internetile avalikult Poola parima VPN-i abil\nKerge ühendada Poola serveriga\nHankige tasuta Poola IP-aadress\nPeida oma tegelik asukoht\nHankige Poola IP-aadress\nKui otsite Poolas tasuta IP-aadressi, on PureVPN lihtsaim lahendus. Meie ulatuslik VPN-võrk on levinud 141 riigis üle maailma, neist 6 on pealinnas Varssavis asuvad Poola VPN-serverid.\nValdkonna eksperdid on need optimeerinud ööpäevaringselt, et tagada privaatne, turvaline ja kiire veebikogemus. Lisaks ei kehtesta me ribalaiuse piiranguid, et saaksite muretult alla laadida ja voogesitada.\nMeie Lubadus Sina!\nKuigi Poola põhiseadus keelab tsensuuri, piirab valitsus juurdepääsu Interneti-filtreerimist võimaldavatele veebisaitidele. Meie väga usaldusväärse Poola VPN-i abil saate oma virtuaalse asukoha tsensuurivabaks muuta aga mitte mingil ajal ja nautige piiramatut juurdepääsu avatud Internetile.\nISP jälgimise ennetamine\nPuuduvad teated selle kohta, et Poola valitsus jälgiks oma kodanike Interneti kasutamist, kuid Interneti-teenuse pakkujad näevad endiselt kõike, mida teete veebis. Kasutades oma seadmes Poola VPN-i, saate kogu liikluse krüpteerida ja varjata oma tegelikku identiteeti. See raskendab Interneti-teenuse pakkujaid teie veebitegevuste jälgimisel teie juurde.\nTurvaline avalik WiFi-ühendus\nAvalikud WiFi levialad muudavad teie isikuandmete halvaks halvaks. Õnneks tagab Poola VPN kogu teie ühenduse AES 256-bitise krüptimisega, mis tähendab, et saate sirvida Internetti lennujaamades, hotellides ja kohvikutes ilma küberkurjategijate kartuseta..\nPureVPN-i rakendused on saadaval\nÜhendage 10 parima seadmega üheaegselt parima Poola VPN-iga. See ühildub ka konsoolidega, mille hulka kuuluvad SmartTV, Kodi, Amazon Fire, Chromecast, ruuterid, arvutid ja muud nutiseadmed.\n3 parimat küsimust, mida inimesed küsivad Poola VPN-i kasutamise kohta\nKuidas Poolas VPN-i saada??\nSee on lihtne. Minge lihtsalt meie tellimislehele, valige enda valitud tellimus ja selle eest maksmiseks kasutage mis tahes makseviisi. Nüüd laadige oma seadme jaoks alla rakendus PureVPN ja olete valmis!\nKuidas vaadata Ameerika Netflixi Poolast?\nKui soovite vaadata Ameerika Netflixi Poolas, on lihtsaim viis tasuta alla laadida meie brauserilaiend Chrome’i ja Firefoxi jaoks. Kui see on valmis, minge vahekaardile Populaarsed veebisaidid ja klõpsake nuppu Netflix USA.\nKuidas saada VPN-i abil Poola IP-aadressi?\nKõik, mida peate tegema, on PureVPN-i tellimine, mis tahes seadme jaoks rakenduse allalaadimine ja Poola VPN-serveriga ühenduse loomine.\nMeie Euroopa serverid\nLisaks siin loetletud Euroopa serveritele on meil ka üle 2000 VPN-serveri 140 riigis ja 180 linnas. Leidke serveri asukoht, millega soovite liituda, ja hankige kohalik IP-aadress ükskõik kust.\nTasuta Norra VPN


Töö Scotlandis Rosemount Farm-is?\n26. jaan 2010 12:41\nTere Kas keegi on töötanud suvel kõrghooajal Rosemount Farmis. Tegu on maasikakasvatusega ja muu sellega seondudv. Võib olla leidub kellegil infot selle kohjta või on ise suvel minemas? Kuidas on seal eluolu nii farmis kui ka riigis üldse.Milline on tulu ja milliste kulutustega tuleb arvestada?\n26. jaan 2010 13:02\nIse olen suvel sinna minemas ja sooviks ka teada, kuidas seal selle eluoluga siis on. Äkki oskab keegi rääkida, kes varem seal käinud. :D\n27. jaan 2010 14:49\nMina käisin seal eelmisel aastal tööl. Šotimaal elu väga hea, inimesed on väga sõbralikud. Näiteks kui farmist poodi läksid(3,5 km), siis tee peal viskas iga autojuht käppa ja möödakäijad teretasid. Väga viisakas õhkkond, mida siin Eestis on raske leida. Nädalas majandad ennast vabalt 30 naelaga ära, kui teed kahepeale sööki. Jook on ka seal odav. Tina sai rõvedalt pandud. Tööga on nii, et kõrghooajal pole ühtegi vaba päeva ja kui ilmad on kuumad, siis alustatakse päris vara juba. Kämbis on mingi 120-150 nägu. Toimuvad peod, nett on olemas seal, karavanides elatakse. Kui oled nobe korjaja, siis teenid päris head rulli seal. Kõvemad kärsad panid ikka 120 naela päevas tasku ja korjasid vast 6 h tundi, aga kõik oleneb... Ise pead hakkaja ja tegusteja olema ning tervist peab ka ikka olema, aga õnneks on puhkepäevasid ka. Nädalavahetused vahest vabad, siis hea linnas käia. Riided on maru odavad. Soovitan minimaalselt asju kaasa võtta, sest Dundees käies ostad endale terve aasta jagu riideid(mina tegin nii vähemalt). Linnas on ka tegemist. Kes tahab, saab jõe peal kalal käia, jalkaplats on olemas, piljardit saab toksida. Nii on, nagu elu käib. . . . Trip.ee eemaldas tekstist mõttetud punktiirjooned!\n27. jaan 2010 14:50\nMinul on kogemus olemas Rosemont Farmist ja pikaajaline. Kirjutan hästi lühidalt. Kohaleminek lennuki ja bussiga, töö on maasikate korjamine (tunnelites ja avatud põllul - füsiliiselt kindlasti raske)/aga ise pole kunagi korjanud:), see tähendab et on võimalus ka teisteks töödeks (oleneb kui korralik töötaja oled). Pehmetele patjadele ärge lootke, kui tööd korralikult ei tee on ainult üks lahendus - teid lastakse lahti, ja võetakse asemele kiirem korjaja. Elatakse karavanides, kõik eluks vajalik on olemas, isegi internet (wifi). Elu cämbis on lahe: ühised üritused, grilliõhtud, uued tutvused. Florat ja Faunat jagub Šotimaale küllaga, peate ise piisavalt aktiivne olema, et kõike seda näha. Mis kõige olulisem - te teenite seal RAHA ja seda päris palju! Mõnusat suve kõigile!\n29. jaan 2010 13:22\nIgati tore koht töö,raha ja lõbustuse jaoks. Peale pikka tööpäeva ja tavaliselt nv saab jalga keerutada ja uusi soetada seal samuses isetehtud puhkeosakonnas. Samuti internett on olemas. Iseseisvaks eluks kogemus karavani elu näol on tore samuti. Ja kui sul on nobedad näpud teenid rohkem kui sinu aeglane sõber, aga ka võidakse sulle pakkuda midagi muud,töökoha näol.näiteks runner, roadcheker. Ise olin 3 kuud ja teenisin kõvasti rohkem kui Eestis selle ajaga. Kui oskad saveda raha ja elad kokkuhoidlikumalt siis veel parem sulle.\n31. jaan 2010 09:41\nTekkis ka huvi sinna tööle minna, kuid kas omanikul on ka e maili aadressi ? Ja palju maasika kilo eest makstakse ?\n31. jaan 2010 02:17\nMa muidugi väga vabandan aga..... kallis t12345....kas sa siinseid teemasid pole üldse lugenud? Siin samas rubriigis on sama küsimust küsitud ja vastatud sadu kordi. Lappa lihtsalt UK teemad läbi ja leiad oi kui palju vastuseid:) Ja farmi tööst kirjutavad ju SIINSAMAS...2 rida ülevalpool erinevad inimesed.\n31. jaan 2010 11:48\n2 rida ülevaalpoole pole küll sellest juttu:)\n31. jaan 2010 12:31\n2 kommentaari üleval pool siis... Kas on vaja kohe hakata "targutama" selle asemel, et teema korralikult läbi lugeda ja ka teisi postitusi lapata? Siin on vastuseid Sinu küsimustele sadu, kui mitte rohkem. Ka 3 kommentaari üleval pool kirjutab inimene palkadest ja kaupade hinnatasemest.\n1. veebr 2010 17:47\nus For enquiries about The Co-operative Farms:\nHuvitav kas seda farmi otsitakse? The Co-operative Farms 4th Floor Old Bank Building Hanover Street Manchester M60 0AD\nTel: 0161 246 3155\nFax: 0161 246 2019\nSel aadressil asub headoffice, mitte aga rosemount farm. Co-operative Farms on UK suurim farmer ja Rosemount Farm ja paljud teised farmid kuuluvad sellesse ketti. Panimaez?\n1. veebr 2010 22:30\nInfot saad paavo.otsus@co-op.co.uk. Ei ole olemas standartset kg hinda, kuna see soltub sordist, pollust kus korjatakse, kvaliteedist ja veel paljudest teistest asjadest.\nKui juba kirjutamiseks foorumis läks, siis ehk tutvustad uutele tuliatele milliste plaanidega läheb farm vastu 2010 a. hooajale. Palju on töötajaid oodata? Mitut põldu korjate (mõnda kindlasti kaks korda), mitusada tonni, jne? Veidikene üldist infot.\n10. veebr 2010 13:21\nOn veel kellegil kogemusi v kes käinud?\n11. veebr 2010 17:37\nKas keegi võiks jätta meili, kellel kogemus. Oleks igasuguseid küsimusi seoses kuludega, mis seal minna võiksid.\n12. veebr 2010 18:56\nHei! Käisin sel suvel Rosemountis tööd ja annan meeledi infot. Alustame sellest, et elu ja seltskond oli seal super! Muidugi ka Šotimaa loodus ja poed, kus sai ikka nädalavahetustel käidud. Aga töö enda kohta on mul üht teist negatiivset mainida. Aastaid tagasi oli tõesti Rosemountis hiilgeajad ja raha teenis hästi, seda olen kuulnud nendelt, kes töötasid seal enne mind. Aga 2009 suvi polnud seal hea. Esiteks tööd jätkus vaid vähesteks nädalateks, korraga võeti tööle palju inimesi, et saak kiiresti ära koristada ja siis ühes hetkel polnud rahval seal enam tööd. Tööpäevi lühendati, osadele anti vabu päevi, miinimum töötunde ei saanud ka nädalas täis. Ja seda mitte sellepärast, et halb tööline olin vms, täiesti keskmine olien ja korjasin alati oma päevanormi täis. Veel seda, et korjamine polnud seal ainus töö, tegeleda tuli ka maasikalehtedega osad päevad, see iseenestest polnud halb. Aga jah poole augusti peal hakati inimesi sealt lihtsalt vallandama. Öeldi, et tööd ei jätku enam. Osad sellised lasti ka lahti, kes tulid sinna agentuuri kaudu ja maksid suure raha, et sinna üldse saada. Ise viimastel nädalatel töötasin ainud mõni tund päevas pluss nädalavahetused olid kõik vabad. Ühesõnada ots otsaga tuli rahadega välja ja ma pole ainuke inimene, kellel on negatiivset rääkida selle koha kohta. Kui minu jutust ei piisa, siis on ka teisi, kes teid valgustaks. Muidugi oli seal ka palju head, näiteks elamistingimused ja tasuta pangakaardi valmistamine firma poolt, ilma et peaks panka ise minema. Aga isiklikult ma ei soovita sinna minna. Rääkisin teiste ümbruskaudsete farmide töölistega, kes väitsid et mujal on palju parem kui Rosemountis. Sealkandis on farme PALJU! Endal ka plaan minna sinna samma kanti aga lihtsalt teise farmi. Kui on küsimusi, siis küsi julgelt;) ma loodan, et minu jutust on kasu;) . . . Trip.ee lisas suured algustähed ja eemaldas liigsed kirjavahemärgid! Ka kohanimed kirjutakse suure algustähega. Järgnevad kolepostitused lähevad otse prügikasti.\n19. aug 2015 15:46\n13. veebr 2010 15:21\nMul küsimus :)\nÜtlesid, et olid keskmine korjaja. Palju sa teenisid keskmiselt nädalas, kui tööd veel jagus nii, et sai normaalselt töötada? Kui palju läheks nädalas toidu peale?\n13. veebr 2010 18:17\nVaatasin just ühe palgatseki üle. See oli n.ö hea nädal, kus töötasin 39 tundi. Kui maksud ja karavani rent maha, siis sain 180£. Toidu peale ma tõesti ei mäleta palju läks, sest alati oli erinevalt. Igatahes mitte palju. Kui viitsid süüa teha ja mingit jama kokku ei osta siis saab lõdvalt hakkama. Aga jah, vähemalt see suvi ei jätkunud seal tööd kauaks. Rahvas oli päris vihane, isegi need superkorjajad.\n13. veebr 2010 18:21\nSiis veel seda ka, et ainult sellest ei olene, kui palju sa korjad. Tunni hind on 5,73 £. Kasti hind on sõltuvalt päevast ja põllust, põhimõtteliselt pidid sa selle 5,73 täis korjama, kui ei korjanud, maksiti ikka tunnipalk aga sellega ähvardas vaba päeva andmine jne. Ja kui korjasid rohkem, siis said ka raha rohkem. Oma kogemustest ütlen, et PALJU rohkem ühel tavalisel tüdrukul korjata pole eriti kerge. Aga olenes ka päevast ja vaost, vahel joppas:)\n13. veebr 2010 18:52\nTänud vastuste eest :)!\nMa olen siin igatipidi arvutanud ja loodan 20 000 plussi jääda (kui töötan kaks kuud). Ühesõnaga kõik võimalikud kulud maha, kaasa arvatud transport edasi tagasi jne. Ei tea, kas see on reaalne. Igatahes olen Rosemount farmi oma jah sõna ära öelnud. Ma tahaks loota, et ikka 2010 suvel tööd jätkub, muidu vist natukene mõttetu sinna üheks kuuks minna...


Rakvere ööjooks 2015 – Endre Varik’u spordipäevik\nJooksmine\t 16. aug. 2015\nRakvere ööjooks 2015\nSel kevadel polnud mul plaanis osaleda ei Rakvere ööjooksul ega ka SEB Tallinna maratonil. Hooaja alguses oli plaanis teha ainult paar jooksu, kahjuks jäi silmaoperatsiooni tõttu mul osalemata Kalevipoja rattamaratonil ning veel paaril võistlusel, kuid soov võistelda oli suur. Seetõttu seadsin endale uued eesmärgid. Esimeseks eesmärgiks oli osaleda Ööjooksul. Trenni tehes tekkis isu end ka proovile panna septembris Tallinnas toimuval poolmaratonil. Suureks motivatsiooniks on võistkond „Perekond Varik“.\nJuulikuus sai tehtud enda kohta normaalselt trenni, enesetunne sportlikus mõttes muutus järjest paremaks. Korra jooksin isegi 22,6 km, jooksutrajektooril ületasin Eesti kõige kõrgeima voore – Laiuse mäe (144m). Paar trenni sai tehtud ka koos vennaga, kes oli mulle heaks paariliseks.\n15. aug oli kauaoodatud võistluspäev Rakveres. See päev oli keeruline, sest mul tuli teha 10 tunnine tööpäev ja ma ei teadnud, kui palju mul jalgades seda „värskust“ on. Minu sportlikku indu tõstis aga teadmine, et koos minuga on stardis minu sugulased, kellega mul õnnestub ehk koos rada läbida. Meil oli võistlusel oma võistkond välja pandud „Perekond Varik“, kuhu kuulusid Mikk, Tiiu, Tiina, Eve, Iti Marii ja mina.\nStart anti pool kümme õhtul. Mind on alati nende suurte startide juures häirinud see meeletu trügimine. Pääsenud suurest rabelemisest, läks jooksmiseks. Võtsin end Tiinale ja Tiiule sappa ning nii me jooksime kolmekesi koos 6km. Vahepeal tekkis mul mõte, et lähen poolel maal veidi kiiremas tempos üksi edasi, kuid valisin lõpuks teise tõusu, mis oli 6 km ja 7 km vahepeal. Viimased 3 km jooksin juba kilomeetri alla 6 minuti, mis minu jaoks oli ikka väga hea tulemus.\nKui veel rääkida võistluse statistikast, siis esimene 5 km ring oli 31:05 min ja teine ring 28:28 min. Minu kohaks jäi Rakveres 1818.\nTeksti redigeeris: Jane Rist\nPrevious: 23 juuli ja 28 juuli trennid\nNext: Sprinterist pikamaa jooksjaks.


Profid: kõike internetis õppida ei saa | PokerNews\n2010 Märts 15 PokerNews Eesti\nÖeldakse ju sageli, et noored internetimängijad võivad mängida tuhandeid käsi suhteliselt lühikese ajaga ning saavad seetõttu kogemusi vana aja proffidega võrreldes märgatavalt kiiremini. Ent veteranproff Hoyt Corkins ning noored mängijad Jason Mercier ja Jevgeni Timošenko kommenteerisid põlvkondade vahelisi erinevusi kaasaegses pokkeris ning jõudsid üksmeelselt järelduseni, et paljas kvantiteet ilma kvaliteedita ei aita üldse.\nKuigi Corkins imetleb paljusid noori mängijaid, ütleb ta, et ainult sadu tuhandeid käsi mängides ja tehnikat õppides heaks live mängijaks ei saa. "Ei saa alahinnata 32 aastat inimeste nägude vaatlemist ja võimaluse otsimist meelitada neid oma raha potti panema," ütleb Corkins ja lisab, et "(pokkeris) on inimlik element".\nJason Mercier nõustub vanameistriga ning sõnab, et paljud head online mängijad on ebaõnnestunud live pokkeris just sel lihtsal põhjusel, et nad ei ole suutnud omandada neid erilisi oskusi, mida on vaja lives. "Lives on nii palju neid asju, mida sa internetis mängides ei saa," ütles Mercier.\nLõpuks väitis Jevgeni Timošenko, et heaks mängijaks ei tee kedagi mitte käte arv, vaid hoopis see, mida nendest õpitakse. "Oluline on oma sessioonid uuesti üle vaadata. Kui sa seda ei tee, pole vahet, mängi või miljon kätt," ütleb ta.\nNii et autopiloodil käsi käe järel “tagumise” asemel tuleks pigem veeta palju aega enda mängu analüüsides; sel teel, ütleb Timošenko, saad internetis hankida väärtuslikku kogemust umbes neli korda kiiremini kui live mängudes.


"Etikett ja käitumine" - Veinikoolitus | Kingitus.ee | Kingitus.ee\nKursusel jagatakse lihtsaid nõuandeid, kuidas tunda end hästi range etiketiga olukorras või võõras keskkonnas, ja mida käitumises teha õigesti.\nTervitus ja viisakusväljendid. Keda märgata esimesena, nn. kohustuslik märkamine. Tervituslikud rituaalid nt. käepigistus, lubatud kehakeel, tervitusjoogi kasutamine. Kuidas katta lauda. Lauakombed, millega ja kuidas midagi süüa, abivahendid. Joogiklaaside ja pokaalide kasutamine: milline klaas mille jaoks, põhikokteilid.\nVajalik eelnev broneerimine. Võimalik tellida ka individuaalselt oma üritustele või soovitud kohta.


Kes pääsesid gümnaasiumisse? Pealinna ja selle naabervaldade põhikoolide lõpetajad ja nende vanemad kurdavad, et gümnaasiumisse sisse saada on üha keerulisem. Ja mitte ainult kesklinna […]\nKeeleõpe suvel? Muidugi! Projekti „Keeltesumin Pärnumaal“ projektijuht Marina Kopajev kirjutab 36 Ida-Virumaa koolilapse sellesuvisest eesti keele õppimisest Pärnumaa peredes. Märkidest pildi ja keeleni Kunstiajalugu […]\n3. sept. 2021 Raivo Juurak toimetaja\nKuidas õpetatakse siis, kui osa õpilasi on klassis, teine osa jälgib sedasama tundi kodus arvuti taga ja kolmas õpib teemat tagantjärele? TLÜ täienduskoolitusel katsetas […]\nÕpetajate Leht 3. septembril\nKahe juhi jutud uue aasta eel Uues rubriigis „Kahekõne“ vahetavad mõtteid Laupa põhikooli direktor Kaarel Aluoja, kel algas sel sügisel neljakümnes tööaasta, ning Järva-Jaani […]\n« Eelmine 1 2 3 4 5 6 … 103 Järgmine »


SEB Maijooksuni on jäänud täpselt kuu aega\nTäpselt kuu aja pärast toimub Tallinna Lauluväljakul kahekümne seitsmes SEB Maijooks. Traditsiooniliselt igakevadisele tervisespordipeole on tänaseks registreerinud juba ligi üheksa tuhat naist.\nIda-Euroopa suurimaks naiste liikumissündmuseks kasvanud SEB Maijooks toob tänavusel Liikumisaastal ühist liikumisrõõmu nautima taas rekordiliselt tublisid naisi, neidusid ja tütarlapsi.\n“Rõõm on tõdeda, et nii paljud naised väärtustavad liikumist ja tervislikke eluviise. Liikumisaastal on Maijooksul osalevad naised kõigile eeskujuks ja innustavad kogu perega rohkem liikuma,” kiitis SEB Maijooksu peakorraldaja Mati Lilliallik naiste liikumapanevat jõudu.\nSel aastal on kasutusele võetud viitstardid, et rajal oleks rohkem liikumisruumi. Osavõtjad jagatakse stardinumbrite alusel viieminutiliste vahedega startivateks gruppideks, mis tagab rajal paremad liikumisvõimalused.\nMaijooksule tullakse kogu perega, sest tegevusi jätkub kõigile pereliikmetele. Võistluskeskus Tallinna Lauluväljakul avatakse laupäeva, 17. mai hommikul kell 10. Seal saab tutvuda Maijooksu partnerite väljapanekutega, saada asjatundlikku nõu oma ala spetsialistidelt või osta erinevaid tervise- ja sporditooteid.\nNaised saavad kõigile jõukohase 7-kilomeetrise raja läbida kas ajavõtuga või ajavõtuta joostes, käies või kepikõndi harrastades. Lisaks toimuvad lõbusad Draakoni Lastejooksud Venno Loosaare juhtimisel. Terve päev on avatud Ericssoni Meestehoid, kus on meestele mitmeid sportlikke mõõduvõtmisi ja meeleolukaid ajaveetmisvõimalusi. Päeva lõpetab SEB Maijooksu kevadkontsert, kus sel korral hullutab publikut just Maijooksu päeval, 17. mail, oma sünnipäeva tähistav Ott Lepland.\nÜksikasjalik info SEB Maijooksu kohta ning registreerimise võimalus on kõigil soovijail rahva- ja tervisespordiürituste internetilehel www.jooks.ee. Soodsam registreerimisvoor kestab aprillikuu lõpuni.


20.00€ Uued Bibi nahk kingad. Suurus 33-34\n23.00€ Uued Zara nahk kingad. Suurus 32\n17.00€ Uued Bibi sinised tossud....\n18.00€ Uued Bibi tossud.Suurus 32-33\n9.00€ Kerged sandaalid. Suurus 31\n28.00€ Ecco nahk vabaaja kingad. Suurus 35\n12.00€ Melania purjeka kingad. Suurus 31\n15.00€ Uued Zara sandaalid.Suurus 31\n12.00€ Elefanten nahast sandaalid....


Ripplei ja Stratiti tulevik | Estonian.lamareschale.org\nRipplei ja Stratiti tulevik\nMis on tulevikus ja prognoose ebaühtlust ja Stratis järgmise kolme kuu jooksul nende aeg\nma näen oma hind diagrammi, et see oli suur vana pump, mis saavutas haripunkti käesoleva aasta juunis ning on olnud karu turul alates... Raske öelda, millal see leida põhja ja hakake jälle, teadmata palju umbes mündi. Ma ütleksin oodata selgeid signaale alt nädalalehe ja igapäevane graafikuid enne väikese positsiooni. Need signaalid võivad olla vormis hinnaga struktuuris või näidiku nagu MACD cross. Kui see muutub ilmselt bullish, mis oleks aeg skaala. Muidugi, see on tehnilises plaanis ainult. Ma soovitan teil jääda välja arvatud juhul, kui teil on hea peamisi põhjuseid, kes tahavad olla see.\nKas Kasum Bitcoin legit või kelmuse?\nmida ma näha gainbitcoin.com tundub, et nad pakuvad cloud kaevandamise teenuseid. Me ei soovita pilv kaevandamise 99Bitcoins, nagu enamikul juhtudel nad osutuvad petuskeemid või vähemalt ei ole kasumlik lõpus. Sa saad\nHi, sa kunagi kuulnud gatehub rahakott? Soovin teada selle usaldusväärsust ja olen kavatseb osta mõned Ethereum valuutas.\nKas ma tean, mida on suur vahe Ethereum ja Bitcoin?\nma ei ole kuulnud, et rahakott. Siin on postitus vahe Bitcoin ja Ethereum.\nGEForce 940M 2GB kaart\nTere, mul on GeForce 940M 2GB kaardi. Kas mul on võimalik kaevandada Ethereum? Aitäh, James\nma usun, et Ethereum on DAG fail on praegu umbes 2,3 GB ja nii, vajate GPU rohkem Video RAM kaevandada seda korralikult. Kuigi võib olla mingi lahendus võimalik, siis kindlasti kogeda konkurentsivõimetuks jõudlust. Ma arvan, et sa tahaks olla parem kaevandamine mõne muu mündi või saada GPU vähemalt 4 kontserti RAM.\nGenesis kaevandamise pakub 2TH / s määr $ 300, tänasel määrad ja raskusi, mis tõlgib $ 2.15 päevas.... Mida ma kadunud?\nSa pead loota muutustele raskusi ja hind, mis mõjutab ka teie kasumlikkus pikas perspektiivis. Oleme kirjutanud üksikasjaliku artikli kohta Genesis Kaevandamine, ma soovitan teil lugeda.\nBikokeini sissetuleku loomine minu blogis\nTere, ma olen blogija. Ma tahan teada parim viis võin teha raha / tulu kasutades bitcoins minu blogi. Tänan väga, kui ma oodata oma vastust.\nTere Nnamdi, nice to meet mehe blogija!\nSuurepärane näpunäide kes suudab lahendada oma rahakoti probleemi\nMa olen uus krüpto maailma ja ma vajan teie abi palun... Minu olukord on väljakutse nii et ma püüan seda lihtsustada järgmistes punktides:\n1- Ma olen installinud "Bitcoin ABC" ja "Oksad" sama arvuti\nc) Samuti on täielik juurdepääs sõlme rahakott\nKas keegi aidata palun? Ma olen rohkem kui õnnelik, et talle helde tip vastutasuks kui sain Bitcoin\nAlates "File" sakk, valige "Uus / Restore"\nSisesta hea nimi oma uue rahakoti, mida eristavad seda vana, vaadata ainult rahakoti\nValige "Standard rahakott"\nValige "Mul on juba seemne"\nSisesta oma salvestatud rahakoti seemne ja klõpsake Next.\nSaate määrata parooli, kui soovite. Veenduge, et salvestada see täpselt ja salvestada see ohutult!\nKui see töötab teie jaoks - ja ma ei saa aru, miks see ei - saate lükkas mind siin:\nPls, kuidas genees Kaevetööde. Veidi harja üles või sisu üles kirjutama on kasulik.\nTeie kiiret vastust on kõrgelt hinnatud.\nnaljakas, mida peaks küsima, et kuna ma lihtsalt tegin Genesis Mining reviewa paar nädalat tagasi. Nautida!\nKallis sõber, kuidas ma saan kanda tasakaalu (ETH) minu geth rahakoti teisele isikule poloniex\n> üksikasjalikke juhiseid.\nPakun edasiseks info sa kassasse abilehe siin:\nMakstud väärtusega elektrienergia maksumus\nHiina jüaani bitcoini hinnaga\nDoublebitcoini kelmuse või legit\nTere, ma olen nii väga innukas\nKas te võite soovitada mulle mõnd legit, pilvede kaevandamise äriplaane\nKuidas osta bikotiini Lõuna-Aafrika krediitkaardiga, elades Kataris


NäO FITNESS-TREENING NäO VõIMLEMINE - SOBIVUS - 2020\nKas laserravi Botoxi süstaldega või kirurgi nuga? See ei pea, sest igaüks võib oma nahka loomulikul viisil pingutada. Lisaks asjakohasele hooldusele peaks näo võimlemine hoidma nahka noorena ja koolitama lihaseid näol. Kallis kirurgia alternatiivina on vana hea näo- võimlemine jälle suur nõudlus. Isegi pärast esimese sihitud lihaste harjutusi näeb nägu värskem, silmad on suuremad, kortse saab leevendada ja kotid silmade all kaovad.\n"Vormimine" ei ole ime relv, vaid aitab nähtavalt. Lisaks igapäevasele hooldusele kreemide ja vedelikega saab naha pilti spetsiaalselt koolitada vähe distsipliini, kannatlikkust ja treeningkäsiraamatut. Meie nägu moodustavad ainult 26 lihast. Nad on keerukalt põimunud ja annavad sellele kontuuri ja tuge - eriti noortele.\nNäo võimlemine kortsude vastu & Co.\nVanuse suurenemisel regenereeruvad keharakud aeglasemalt ning ka pea- ja näolihased kaotavad elastsuse. Aga küll klapp Paljud inimesed ei pea olema "plastilise kirurgia parandus". Kuna tüüpilised tähekujulised kortsud silma ümber, otsaesist ja nina juurest ei pruugi vananemisprotsessiga kaasneda.\nPigem nad on - just nagu kahekordne lõug ja rippuv suu - Sageli halva kehahoiakuse, ebasoodsate näoilmete ja tähelepanuta jäetud näolihaste tagajärjed. Reeglina liiguvad inimesed need näo osad ainult ühes suunas - nimelt pärast gravitatsiooni.\nSeetõttu on näo võimlemise moto järgmine: edasi-tagasi.\nTugeva stimulatsiooni koolitus lihaste pingete olukord paraneb. Kasvav elujõulisus ei piirdu näoga, vaid kiirgab üle kogu kaela ja õlgade.\nNagu teooria võib olla nii tähelepanuväärne, näevad harjutused nii unimpresseerivana. Sõltuvalt soovitud toimest stimuleeritakse vastavaid lihasrühmi kerge surve all sõrmeotstega. Alguses näed peeglis kõige paremini. Selle asemel, et teha grimasse või raskeid moonutusi ja koputamist millimeetri trahvi liigutused välja. Need takistavad tavaliselt oma sõrmede pehmet vastupidavust. Siiani on seni sageli täiesti teadvuseta aktiveeritud peapinnad nii tugevalt.\nNäo koolitus - millal see aitab?\nVäga oluline on treenida võimalikult järjekindlalt. Igapäevased harjutused, umbes viis kuni kümme minutit hommikul või õhtul, on sageli piisavad.\nKuid isegi kõige intensiivsem koolitus leiab oma piirid, näiteks väga tugevas libedas. Sama kehtib tugevate naerukohtade kohta. Neid ei saa tavaliselt eemaldada. Aga see on hea. Lõpuks teevad nad nägu tõeliselt elavateks ja sageli kaastundlikeks.\n4 näo võimlemise harjutust\nNäitame teile neli näoharjutust, et proovida:\nsilmad: Asetage pöidla ja nimetissõrm silma ala alla ja üle, venitades nahka veidi vastupidises suunas. Seejärel vilgub sõrmede vastupanu 10-20 korda. Seejärel lõõgastuge. eesmärk: Silmade ja silmade ümber lihaste koolitamine.\nWangen: Puhuge põsed üles ja koputage neid sõrmeotstega. Seejärel lõõgastuge ja jälgige selles piirkonnas kihelust. Teise võimalusena võite õhku aeglaselt välja lasta, kui te põskedele koputate. eesmärk: Põsaste lihaste tugevdamine.\notsaesine: Asetage sõrmed otsaesile nii, et sõrmeotstega puutuksid, siis tõstke oma kulmud ja silmalaud üles. Kui sinu sõrmed poleksid, kortsuks teie otsaesine. Hoidke seda pinget 6 kuni 10 sekundit, seejärel lõdvestuge. eesmärk: Silub kortsud välja ja lõdvestage laup.\nsuu: Naeratage ja tehke suu nurgad veelgi suuremaks, aidates sõrmedega. Seejärel lõõgastuge ja tunnete, kuidas lihased selles punktis lõõgastuvad. eesmärk: Võitlus suu nurkade nurkadega.\nhttps://mapleplainfc.com et.mapleplainfc.com © Sobivus 2020


Haiguste ravimatus, kontrollitud — Sirp\nHaiguste ravimatus, kontrollitud\nAugust Strindberg, Hullu mehe kaitsekõne. Rootsi keelest tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Ülev Aaloe, toimetanud Ülle Kiiver. Kujundanud Andres Tali. Koolibri, 2015. 296 lk.\nEi ole midagi öelda, esmakordselt 1893. aastal saksa keeles ilmunud „Hullu mehe kaitsekõne“, rootsi kirjandusklassiku August Strindbergi sissevaade oma armulukku ja abiellu näitlejanna Siri von Esseniga, on saanud igati kõneka pealkirja. Siit viib mitu teed autorile oluliste teemadeni, mis tõusevad esile mujalgi tema ja temast mõjutatud kirjanike loomingus. Mäletatavasti aetakse Strindbergi näidendis „Isa“ rittmeistrile selga hullusärk. Sestap võib eeldada, et „Hullu mehe kaitsekõne“ on mõeldud kõlama ühtaegu irooniliselt ja siiralt. Irooniliselt seetõttu, et jutustatakse autobiograafiline lugu ühe abielu allakäigust sooviga õigustada ja õilistada kirjutaja vaatepunkti ning apelleerida lugejate tervele mõistusele, siiralt aga seetõttu, et oma verbaalsetes rünnakutes Siri von Esseni vastu ei püüa Strindberg mingilgi moel varjata kirglikku, lausa palavikulist subjektiivsust.\nPalavikulisus ilmneb juba Strindbergi teksti loogikas, mõtlemise rütmis, teksti tukslevas ja tunglevas intensiivsuses. Hoolimata lugeja vaatepunktist (on tõesti autoril õigus või kaldub ta siiski hullumeelsusse?) suudab teksti intensiivsus avaldada selle sisust täiesti eraldiseisvat mõju. Strindbergil on õnnestunud panna kirja tunnete ristlainetus; vaimne seisund, kus ühel hetkel loomulikuna tunduv tundub teisel hetkel ebaloomulik. „Hullu mehe kaitsekõne“ mõjub sageli nagu vaste Strindbergi ühe kuulsama näidendi „Unenäomäng“ saatemärkusele: „… tähtsusetul reaalsusetaustal saab voli kujutlus ja koob uusi mustreid, milles põimuvad mälestused, elamused, meelevaldsed väljamõeldised, absurdsused ja improvisatsioonid.“1 Ja järsud üleminekud. Mõeldes oma kunagisele armastatule, keda ta hüüab „Hullu mehe kaitsekõnes“ Mariaks, võib Strindberg kirjutada ühe hingetõmbega täiesti erilaadsete seisundite vahel ja koosmõjus: „Ta on tühine eputis! Ei, hoopis märter!“ (lk 63), „Mul on kahju, et ma niimoodi käitusin, aga ma ei kahetse. [—] Milline kummaline abielu! Päeval peksan teda ja öösel me magame teineteisega!“ (lk 263). Rääkimata sellest, et neljast äsja tsiteeritud lausest kolm lõppevad hüüumärgiga, kandes truult autori eksalteeritust, võib kergesti märgata emotsionaalset lainetust, mis kindlasti ei viita eriti flegmaatilisele või stabiilsele loomusele. Meenub üks mõttekäik André Gide’i „Valerahategijatest“: „Mina olen alati ainult see, mis ma mõtlen end olevat – ent mu mõte muutub lakkamatult, nõnda et kui poleks mind, kes neid kokku viib, siis ei tunneks mu hommikune mina oma õhtust teisikut ära.“2\nTunnete komplekssus on muidugi otseses seoses „Hullu mehe kaitsekõne“ keskse teemaga, sest abielu pole muud kui „taeva ja põrgu segust koosnev elu“ (lk 152). Abielu on emotsionaalselt ebastabiilne seisund, tunnete-mõtete aastatepikkune maavärin, sest oma olemuselt kujutab abielu endast võitlust, positsioonisõda. Lähedus naisega ei teostu jagamise, vaid omamise soovis. Kohe „Hullu mehe kaitsekõne“ alguses seatakse paika juhtmotiiv ja sõnastatakse „emaslooma varjatud soov saavutada isase vastu ülekaalu selles võitluses, mida nimetatakse abieluks“ (lk 18). Selline mõttekäik pole Strindbergi maailmas haruldane. Rittmeister hüüatab „Isas“ hamletliku valuga: „Süüa või söödud saada! Selles on küsimus!“3 „Hullu mehe kaitsekõnes“ kujutatakse armastust kui vertikaalset võimutelge, mille kalle pidevalt kasvab: „Mina puhun teda täis ja tema paisub, ja mida enam ma ennast alandan, seda rohkem ta minu peal tammub“ (lk 200). Väga huvitav on seda laadi asetuse mõju rootsi kirjandusele – vägagi sellesarnaselt kujutab mehe ja naise vahelisi pingeid oma loomingus Ingmar Bergman. Meenub kas või episood näidendist „Stseenid ühest abielust“, kus Mariannet ja Johanit külastav abielupaar nende ees oma musta pesu pesema hakkab ja üks neist ütleb: „Nende moraalile on väga kasulik vaadata põrgu kõige alumisse ringi. Tahaksin teada, kas on üldse midagi inetumat kui mees ja naine, kes teineteist vihkavad.“4 Ega ole vist küll, ainult et paradoks väljendub tõsiasjas, et nii Strindberg kui ka Bergman kirjeldavad põrgu kõige alumise ringi inetust väga kaasahaaravalt.\nTõsi, mainitud kahe kirjaniku vaatepunktid on sootuks erinevad. Kui Bergmani pilk registreerib kooselust sündivaid kannatusi küll väga lähedalt, aga siiski kõrvalt, andes võrdse hääleõiguse ja oma kaastunde nii mehele kui ka naisele, siis Strindberg asetub aeg-ajalt suisa raevuka rõõmuga naisi jälestavale positsioonile, vaevumata muretsema oma kirjelduste realistlikkuse pärast. Tema hoiakud, mis said kinnitust kooselust Siri von Esseniga, muunduvad sujuvalt pettumuseks ja tülgastuseks terve naissoo vastu. Siri von Essen paistab „Hullu mehe kaitsekõnes“ absurdselt ebameeldiv ja paheline, julm kiusaja, emotsionaalne vampiir. Ühelt poolt ebaaus, ebaõiglane ja ebausaldusväärne ebajumal, teiselt poolt aga ahne ja liiderlik loom. Ausalt öelda tundub lausa naljakas, kuidas Strindbergi pilgu all muutub too vanadelt fotodelt vastu vaatav efektse moega näitlejanna korraga painavalt keskpäraseks kujuks ning ühtlasi harpüia ja sireeni ristsugutiseks. Võtkem kaks tsitaati. „Minu laialdaste teadmiste omandamise teel treenitud aju läheb kokkupuutest algelisema ajuga rikki, ja iga katse sobitada seda oma naise ajuga tekitab minus spasme“ (lk 226), „See nõiduslik naine on minust võitu saanud, minu tahtejõud on halvatud ja ma murdun“ (lk 142). Võib-olla ei peitugi nendes kahes tsitaadis vastuolu: deemon võib ju olla rumal ja andetu, eriti kui deemonlikkus on seotud ennekõike välise iluga. Igatahes ei ole kahtlust, et kirjeldades oma kunagist abikaasat ja laste ema, ei valmista groteski kaldumine Strindbergile mingeid raskusi: „Vahel ei jõua ta koju enne hommikut, purjuspäi, ja siis teeb ta sellist põrgulärmi, et võiks kogu maja üles äratada, ja ma kuulen vastikustundega, kuidas ta lastetoas enne magamaheitmist öögib nagu viimane lakkekrants“ (lk 213). Sedasi loob Strindberg pildi endast kui suurejoonelisest kannatajast, kes on küll võimeline hiilgavaks armastuseks, aga armastuse adressaat pole lihtsalt armastust väärt. Mis tähendab ühtlasi, et Strindberg paistab tahtvat lahutada tunnet selle objektist: „Ja mida rohkem ma selle menaadi perverssuste pärast kannatan, seda enam näen vaeva tema madonnaaupaiste kuldamise nimel, mida rängemalt tegelikkus mind rusub, seda kõrgemale lahvatavad minu pettekujutelmad sellest jumaldatud olendist. Oo, armastus!“ (lk 207). Pettekujutelmad on „Hullu mehe kaitsekõnes“ pandud lahvatama krehvtiste pildikestena, kus luupainaja ja anekdoot koos tantsu löövad.\nAugust Strindbergi pilgu all muutub efektse moega Siri von Essen painavalt keskpäraseks kujuks ning ühtlasi harpüia ja sireeni ristsugutiseks.\nSiin jõuangi „Hullu mehe kaitsekõne“ küljeni, mida mainib oma valgustavas järelsõnas ka raamatu tõlkija Ülev Aaloe. Nimelt ilmus paar aastat tagasi Anu Saluääre tõlkes rootsi kirjaniku Lena Einhorni romaan „Siri“, kus vaadeldakse samuti Strindbergi ja von Esseni armulugu ja abielu, aga von Esseni vaatepunktist, kasutades allikmaterjalina muu hulgas ohtralt Strindbergi enda tekste, sealhulgas „Hullu mehe kaitsekõnet“. Aaloe kirjutab: „nende kahe romaani kõrvutamine on lugeja jaoks huvitav kogemus“ (lk 295). Kahtlemata! Toon selle kinnituseks allpool vaid mõned kõige põnevamad näited.\nKui Strindberg kirjeldab oma armuloo algust, siis maalib ta endast pildi kui jõulisest mehest, kes isegi armastusavalduse eksalteeritud hetkel loeb armastatule teadlikult manipuleerivaid õpetussõnu, mida kannab mitte niivõrd imetlus, vaid üleolek; sirgjoonelisest kavalerist, kes loobib korralikke macho-repliike: „Lahkuge sellest kodust, kus rikutakse abielu [—], või muidu hakkan ma teid põlgama. [—] Te olete arg, te tahate saada auhinda, aga pole valmis midagi ohverdama! [—] … ma tõotan, et lämmatan teid oma suudlustega ja lömastan teid oma embuses! [—] Olge haige lõviga ettevaatlik ja ärge sisenege tema koopasse, muidu tapab ta teid oma hellitustega!“ (lk 121–122). Lõpuks, kui Siri esimest korda Augusti juurde tuleb, nõuab August naiselt vastust selle kohta, kas too andis nende algavast armuloost teada oma abikaasale, ning kui von Essen vastab eitavalt, käratab Strindberg „Siis on teiega lõpp! Kaduge siit!“, hakates tal samas riideid seljast võtma. Lena Einhorni rakursist vaadatuna puudub aga nimetatud stseenides mehe õpetlik-ähvardav retoorika, rinna kummiajamine ja ülbitsemine, Strindberg õhkab ilma mingite manipulatsioonideta von Essenile hoopis nii: „Teie elu nimel, teie ainsa, kalli, püha elu nimel. Siri, olge niisama julge kui ilus, riskeerige surmahüppega, isegi kui on oht hukka saada. Ma armastan teid, nii nagu päike armastab hommikukastet, ja ma ei jäta enne, kui olen teid teinud Rootsi kõige õnnelikumaks naiseks.“5 Kui aga Siri Augusti ukse taha läheb, tõmbab mees ta sõnalausumata sisse. Taga targemaks, Einhorni järeldus on Strindbergi enesepildile sootuks vastupidine: „Sest kui August tundis hüppe ees hirmu, siis Siri seda enam ei tundnud.“6\nTeine, lausa naljakas näide. Lihtne stseen: August ja Siri paadiga merel, August laseb vilet, Siri vastas vööris istub noor kalur, kellel on jalas värskelt viksitud saapad. Einhorn kirjeldab, kuidas Siri kallutab ennast vastu reelingut ja laseb pilgul merele libiseda. Kaluri jalatsid läigivad ja Siri küsib temalt: „Öelge, kui palju niisugused saapad maksavad?“ Nad vahetavad kaluriga paar lauset, siis aga märkab Siri, et Strindberg on vilistamise lõpetanud. Mees põrnitseb teda. Järgmises stseenis süüdistab Strindberg von Essenit ootamatult selles, et Greta pole tema tütar.7 Kuidas aga kirjeldatakse sama stseeni „Hullu mehe kaitsekõnes“? Minajutustaja märkab, kuidas kalur tema naise sääri vahib, aga ta ei näe, kas meelas abikaasa ka oma sääri näitab. Ja siis ta näeb, kuidas Siri pilk „libiseb uurivalt üle kaluri pükste ja peatub siis vasakpoolse kubeme kohal. Arvates, et ma näen und, liigutan ma ennast, et talle oma juuresolekust märku anda. Ja Marial õnnestub oma närve talitseda, ta langetab pilgu nooruki suurtele saapasäärtele ja poetab enesekaitseks kohmakalt tobeda lause:\n„Kuule, kui palju sihukesed saapad ka maksavad?““ (lk 201). Nagu näha, on kõik detailideni paigas. Einhorni Siri teietab kalurit, Strindbergi Siri sinatab. Ühte stseeni kannab alusetu kahtlus, teist põhjendatud kahtlus.\nVaatepunktide drastiline erinevus ulatub pöördeliste elusündmusteni välja. Strindberg: „Suve lõpul oli selge, et Maria on jälle rase, ja sünnitust on oodata veebruaris. Uudis tabas välguna …“ (lk 199). Einhorn: „Siri ägas puudutustest, mehe huultest oma rinnanibudel, tema värisevatest hellitustest üsal. Ja siis, kui mees tema sisse tungis, jõudis ta peaaegu samal hetkel tippu.\nSee oli nii imeline, et ta peaaegu ei märganudki, et mees jäi tema sisse. Et ta peaaegu ei märganudki, et sel ööl võttis ta oma üsas vastu mehe seemne.“8 Ühest rakursist on mees üllatunud, teisest rakursist maksab mitmetähendusliku mõnuga naise iseseisvuse eest kätte. Seejuures suudab Strindberg käsitleda rasestamist omaenda ohvrimeelsusena, sest ta tahab päästa Sirit lesbilisuse küüsist.\nNüüd võiks muidugi küsida, mida selline sobramine tuntud kirjaniku ja näitlejanna aastaid jagatud eraelus meile annab. Pakun, et seda lugu ei peaks üldse vaatlema sotsiaalses plaanis – arvata võib, et „Hullu mehe kaitsekõne“ lugemine suudab ajada feministlike eelistustega lugejal harja võib-olla sama punaseks, nagu ajasid feministid punaseks Strindbergi niigi hõõguva harja. Mu meelest on tegu kirjanduslikult nauditava näitega, et lähedussuhete, isiklike konfliktide küsimustes jääb tõde alati kuhugi „vahele“, käeulatusest välja – peaks suhtuma vägagi ettevaatlikult seisukohta, et ühe vaateviisi kirglikkus võimendab ühtlasi selle tõepärasust. Antud juhul on tegelikult toimunut raske välja selgitada ning seda pole vajagi. Üks võimalus on näha „hullust“ mitte meditsiinilise või psühholoogilise terminina, vaid üldinimliku võimetuse või soovimatusena reaalsusega kontakteeruda, jonnaka soovina hoida oma haigus ravimata ja luua selle jõul jagamatu vaade reaalsusele, mis on tegelikkusest palju kõnekam, et vormuks ja kestaks – Gide’i tsitaati meenutades – kokku viiv mina. Pealegi kirjutab Strindberg isegi, et „tegelikkus erineb kunstiteosest“ (lk 115). „Hullu mehe kaitsekõnet“ võikski käsitleda lähtuvalt just viimasest, mitte esimesest. Sellisel juhul ei ole kahtlust, et kuigi kirglik suhtumine ellu ei pruugi anda paremat kontakti tegelikkusega, võib see kunstis ometi väljenduda kütkestava jõuga, mis sunnib kuulatama, hoolimata sellest, kas kirge kandev meelelaad on vastuvõetav või mitte.\nFriedrich Nietzsche on kirjutanud: „Ühe üksindus on haige põgenemine; teise üksindus on põgenemine haigete eest.“9 Tundub, et Strindbergil õnnestus jõuda mõlema üksinduse vormini: „minus tärkas vastupandamatu soov kaduda igaveseks, vältida mind ees ootavaid piinlikke ülekuulamisi, otsida endale metsas mõni koobas, pugeda sinna ja seal surra, nagu metsloom, kes tunneb oma lõppu lähenevat“ (lk 87). Aga nagu tunnete ristlainetuses ikka, ristub seegi soov hoopis teist laadi soovidega ning pole aru saada, milline neist asub kõige lähemal tõele. Nagu kirjutab André Gide: „Tunnete vallas ei ole reaalne eristatav kujuteldavast.“10\n1 August Strindberg, Valitud näidendid. Eesti Raamat, 1984. Tlk Ülev Aaloe, Arnold Ravel ja Henrik Sepamaa, lk 364.\n2 André Gide, Kitsas uks. Valerahategijad. Theseus. Eesti Raamat, 1998. Tlk Leena Tomasberg, lk 165.\n3 August Strindberg, Valitud näidendid, lk 47.\n4 Ingmar Bergman, Stseenid ühest abielust. Loomingu Raamatukogu, 1978. Tlk Anu Saluäär, lk 21. Muide, siin loos tsiteeritud „Unenäomängu“ lõik kõlab ka Bergmani filmi „Fanny ja Alexander“ finaalis.\n5 Lena Einhorn, Siri. Eesti Raamat, 2013. Tlk Anu Saluäär, lk 86.\n6 Samas, lk 89.\n7 Samas, lk 204–205.\n8 Samas, lk 176.\n9 Friedrich Nietzsche, Nõnda kõneles Zarathustra. Olion, 1993. Tlk J. Palla, lk 115.\n10 André Gide, Kitsas uks. Valerahategijad. Theseus, lk 166.


Algab kandideerimine Läänemaa kultuuripreemiatele – esita oma kandidaat - Läänlane.ee\nEesti Kultuurkapitali Läänemaa ekspertgrupp kuulutab välja konkursi kultuuripreemiatele.\nTunnustuspreemia eesmärk on tunnustada kultuuriinimesi pühendumise eest oma erialasele tegevusele, mis on avaldanud mõju oma valdkonna arengule ning innustada neid edaspidises erialases tegevuses. Tunnustuspreemia määratakse füüsilisele isikule.\nAastapreemia eesmärk on tähtsustada, tunnustada, tõsta esile ja tutvustada üldsusele Lääne maakonna kultuuritöös silmapaistnud inimesi ja kollektiive.\nElutööpreemia eesmärk on tunnustada isikut tema pikaajalise väljapaistva loomingulise tegevuse eest. Elutööpreemia määratakse füüsilisele isikule.\nEttepanekuid preemiate määramiseks võivad esitada juriidilised ja füüsilised isikud.\nPõhjendatud ettepanek preemia määramiseks ja kandidaadi andmed (nimi, isikukood/registrikood, aadress, telefon, e-postiaadress) tuleb esitada ekspertgrupile e-kirja teel aadressile laanemaa@kulka.ee 20. novembriks.\nLisainfo: Marju Viitmaa tel 472 5642, 506 5387\nAlgab kandideerimine Läänemaa kultuuripreemiatele – esita oma kandidaat added by Ivar Soopan on 8. nov. 2016


AS Silmeti kommertsosakonna direktor Jaak Järv ütles telefoniintervjuus Äripäevale, et tegu oli rahvusvaheliselt organiseeritud profivargusega. Tantaalhüdroksiid on valge pulbriline metall, mida kasutatakse elektroonikatööstusi varustavates ettevõtetes kondensaatorites vajaliku tantaanpulbri valmistamiseks. Järve sõnul Eestis sellele metallile kasutust pole, tõenäoliselt üritatakse pulber viia läände - Saksa või USA tehastele. Järve ei välistanud ka võimalust, et metalli tahetakse viia Kasahstani või Hiinasse.\nJaak Järve ei osanud komenteerida, kuidas õnnestus varastel märkamatult ära transportida nelja 200 liitrilise tünni sisu. Tõenäoliselt ei viidud seda ära korraga, vaid nädalavahetuse jooksul. Praegu uuritakse, miks ei hakanud tööle objekti elektrooniline valve ega märganud midagi ladu valvav turvamees.\nAS Silmet on välja pannud 100 000 kroonise preemia info eest, mis aitab politseil varasteni jõuda.


Kalevipoeg - Mitmesugusel viisil tekkinud mäed ja orud\n229. MITMESUGUSEL VIISIL TEKKINUD MÄED JA ORUD\nKuusalu kihelkonnas, Kaberla külast paar versta põhja poole on pikk ja kaunis kõrge liivaseljandik, mida Pikanõmmeks hüütakse. Pikanõmme ida-põhjapoolset otsa nimetatakse Kaleviliivaks. Kaleviliiv on umbes 7—8 sülda kõrge mäeselg, mille külgedel paljas valge liiv on. Lõunapoolsel mäejalal jookseb väikene Kaberla jõgi. Teisel pool mäge on laialdane lage nõgu, mis hästi järve põhja kujutab. Ainult üksikud rohttukad on selles nõos näha. Selle mäe kohta räägib rahvas järgmist: Kaleviliiva mäe taga olnud kena selge veega järv, kust Kalevipoeg oma janu kustutanud. Korra tulnud suur härg, joonud järve tühjaks ja tõttanud kisendades lõunahommiku poole, 3—4 versta kaugusel olevat Rummu järve tühjaks jooma. Kalevipoeg tulnud parajaste oma järvele janu kustutama, aga leidnud järve asemel ainult sügavad härjajäljed eest, kuhu nüüd rohttukad on kasvanud. Vihastades hakanud ta kurjategijat jälgede järele taga ajama. Umbes paari versta kaugusel Innu kalda peal saanud ta härja kätte ja löönud mõõgaga härja pea maha. Sarved vajunud maha kukkudes sügavale maa sisse. Härg ühes mahalöödud peaga on praegu Innu kaldal, kus Härjakivi nime kannab. Ta on jalga viis kõrge, niisama lai ja umbes seitse jalga pikk. Pead on teoajal kaheksa meest katsunud hoovadega lahti kangutada, aga ei ole jaksanud, sest et sarved sügaval on.\nEnnemuiste ilmunud korra kole härjamürakas Harjumaale Kuusalusse. Kui mere äärest metsa sammunud, paistnud pea ja sarved üle metsa. Ammumise ajal värisenud mets, liikunud põõsad. Korra hakanud härg jalgadega kaapima. Tolm katnud sedamaid päikese kinni; inimestele jäänud hingamine raskeks. Kole härg-koll tahtnud Kuusalu veed hävitada. Joonud kõigepealt Liivajärve tühjaks. Inimesed vaatavad kolli joomist pealt; ootavad, mil koll lõhkeb. Ei kollil vähematki viga. Sammub edasi Rummu järve niisama tühjaks jooma. Kuusalu elanikkudel hirm käes: joob härg järved tühjaks, kust siis vett saada? Ei muud, kui mehed kirved kätte, härga tapma. Sada meest sasivad sarvist kinni, tuhat turjast. Härg raputab korra. Nagu puulehed lendavad mehed härja küljest eemale kaugele. Härg vaatab põrnitsedes meeste peale, vehkleb ise sabaga. Meestel nagu tuli taga, kand ei kuule, mida jalg juhatab. Ei ole aega enne tagasi vaadata, kui padrik ees, põõsas taga, härg viis versta kaugel. Tülitsejad härjast kadunud, ainult kirved vahivad veel liivalt härjale vasta. Härg ei karda kirveid; sammub julgelt edasi Rummu järve tühjaks jooma. Korraga Kalevipoeg teel härjale vasta. Härg tõstab põrnitsedes sarvi Kalevipoja poole. Enne veel, kui härg suudab vägimeest sarvedega puutuda, välgub ju mõõk Kalevipoja peos. Hoop tabab härja pead. Uimaselt langeb härg maha. Sedamaid Kalevipoeg — jalg härja turjale. Uuesti välgub mõõk. Nagu kapsapea varre otsast veereb härja pea kehast eemale. Mõõk silmapilguga kolli elu lõpetanud. Kalevipoeg arvab: siit saab liha enesele, saab suntidele, santidele. Võime kas nädalate kaupa liha süüa. Tahab härjal nahka seljast nülgida. Aga mida nülid! Härg silmapilguga kivistunud. Kivimürakana härg praegu alles Kuusalus Kaberla küla ligidal näha; kivistunud pea kehast pisut kaugemal. Kuusalu elanikud kutsuvad kivimürakat veel meie päevil Kalevi härjaks. Härja tühjaks joodud järve ase versta poolteist kaugemal. Seda järve aset hüütakse Kaleviliivaks.\nG. Vilberg, Harjumaa, lk. 107—108. Vt. muist. 184 A.\nKuijärvel olnud suur järv. Üks suur härg läinud ja joonud selle tühjaks, siis möirganud ja kraapinud ning läinud Rummu järve jooma. Selle aja jooksul tulnud Kalevipoeg Soomest, kuuehõlmas olnud tal liiva. Ta on tulnud jala merest läbi. Kui ta on näinud härga järve tühjaks joomas, hakanud ta härga taga ajama. Liiv on kukkunud kuuehõlmast maha ja muutunud mäeks. Seda mäge hüütakse nüüd Kaleviliivaks. Kui Kalevipoeg saanud härja kätte, siis löönud härjal pea otsast ära. Härg on kivistanud ära ja on praegugi veel järel Ubari kaldal.\nKuusalu kihelkonnas Kaberla küla lähedal väheldase jõe ja kanarbikumetsa vahel on veikene liivalagendik, mis Kaleviliiva nime kannab. Lagendiku ääred on kõrgemad ja osalt metsaga kaetud, keskpaik on aga nõgus. Ennemuiste olla sääl järv olnud, aga Kalevipoeg olla seda suures janus tühjaks joonud. pääle seda läinud ise säält kolm versta eemale kivi pääle puhkama; ase olla praegu kivi pääl, kus ta istunud.\nKalevi järv on lohk Kaleviliival. Selle [järve] on kivihärg tühjaks joonud. Jõi tühjaks, siis ütles: «Nüüd lähen Rummu järve tühjaks jooma.»\n[Kuremägi ja Kontsu järv]\nKalevipojast enesest ja ta surmast räägitakse järgmist:\nKuremägi ja Kontsu järv\nKalevipoeg, käies Pihkvast laudu toomas, vihastas viimaks Peipsi järve peale ja otsustas järve kuivaks lasta. Hakkas praeguse Konso järve kohalt kõige enne kaevama. Vajutas labida sisse ja viskas selja taha. Esimesest labidatäiest sai Kuremäe Majakamägi ja labidaauk on praegu Konso Suurjärve esimene pool. Teisest labidatäiest sai Kuremäe kloostrimägi ja labidaauk on Konso Suurjärve tagumine pool. Kolmanda labidatäie viskas juba väiksema ja sellest sai Kuremäe madalam osa ja labidaauk on Konso Väikejärv. Selle kange töö järele õli Kalevipoeg juba väsinud ja otsustas puhkama heita. Enne veel katsus saapaninaga ja labidaotsaga maapinna kõvadust. Nii sündiski Kuremäe ümbruse künkline ja orgudega maastik. Labidaotsa jälgedesse tuli vesi ja need on nüüd järved. pääle tööd jäi Kalevipoeg magama. Siis tulid vaenlased ja lõikasid Kalevipoja jalad ära. Veel jaksas minna Kivinõmme metsa ja sinna suri. Sääl on lageda männiku all tasasel maal pikergune künkakene, mis nüüd igalt poolt läbi kaevatud kullaotsijate poolt. Sinna on Kalevipoeg maetud.\nTeine jutt räägib, et Kalevipoeg tahtis puhkama heita ja tõstis omale veidi samblamättaid pea alla. See peaalune ongi praegune Kuremägi ja mättaaugud on Konso Suur- ja Väikejärv.\nKalevipoeg siin tahtnud magada. Tasane maa olnud. Teinud künka, teinud omale peapadja. Sellest tekkinud Kuremäe mägi. Ja kust ta mulla võtnud, seal tekkinud Konsu järv. See on siit 3 kilomeetrit.\nMiks Iisakus on mägine maa\nKord tulnud Kalevipoeg Peipse poolt, raske lauakoorem selgas. Maa olnud seekord tüma ja vaunud säält kohalt kokku, kuhu vägilane oma jalaga astus.\nE 41481 < Kuusalu — A. Ploompuu (1901) = E 52570 < Kuusalu — M. J. Eisen < A. Ploompuu.\nVt. Kalevipoja jäljed, muist. 240—252.\nTeie soovimise peale, mis ajalehes «Teatajas» ilmus, teatan Teile, et Kalevipoega Põltsamaa kihelkonnas tuntakse, nimelt: Kalevipoeg on hakkanud Tallinnast maanteed Võru linna tegema ja selleks võtnud tema suure kotitäie liiva, lõikanud koti põhja katki ja sammunud edasi. Liiv pudenenud aeg-ajalt maha, mõnda kohta hoopis, palju, teisale parajaste, ja mujale jälle mitte sugugi. Nii sündinud siis tasumata maantee, mida nüüdses rahvakeeles peendraks kutsutakse ja mis Lustiverest läbi läheb, kus ta väga ühetasane on. Lustiverest lõuna poole kaub ta sagedaste ära, ainult mõnes kohas on üksikud kingud ja mäeseljandikud, mis nimetatud maanteed peavad tähendama. Emajõe poole minna on see peenar jällegi täiesti ilus ühetasane justkui post-maantee. Tema kõrgus on mõnes kohas ligi 1 1/2 sülda.\nE 42207/9 < Laiuse, Jõgeva v. - J. Ävardt (1901). Vrd. Kalevipoja künnivaod ja kündmine, muist. 212—223.\nLaiuse kihelkonnas Vaimastvere mõisa ja Tapiku raja pääl käib üks mäeahelik läbi raba ja metsade. Rahvas nimetab seda mäge Hundimäeks. Nimetatud mägi olema järgmisel viisil siginenud: Kalevipoeg ehitanud korra linna. Oma hõlmas kannud ta linna ehitamise jäuks liiva. Kord tulnud ta jälle koormaga. Kuid koormat hõlma pannes unustanud ta selle hoopis ära, et ühte hõlma enam ei ole. Selle oli ta nimelt selle eeli siilile annud, kui see temale head nõu annud oli. Sellest august jooksis aga liiv natukehaaval välja ja sellest liivast sigineski nimetatud mäeselg.\nSee mäeselg on ka õige imelik. Tal ei ole teiste mägedega midagi ühendust, hakkab rabas ja lõpeb rabasse ka niisama järsku ära.\nE 46058/9 (2) < Laiuse — V. Rosenstrauch (1907).\nVrd. Hundimäe tekkimine, muist. 14; Võitlus laudade abil ja siili õpetus, muist. 337.\nTrükitud: M. J. Eisen, Tartumaa muinasjutud, lk. 3—4.\nERA II 249, 209/10 (l) < Kodavere, Pala v., Halliku as. — V. Jürgenson < Leena Annuk, 78 a. (1939).\nPeipsi rannamaal Avinurme suures soos Venevere piiril on üks suur ja kaunis kõrge mägi, mida Ummumägi saab nimetatud. See mägi on oma vormi ja väljanägemise poolest sarnane, nagu oleks ta üles villitud (tehtud). Kas ta vana eesti linnamägi on, ei või tõendada, aga et sääl mäe pääl ka inimesed on kord elanud ehk kuidagi viibinud, näitavad mõned elujätised, mida mäe päält ja seest on leitud. Mäe pääl on mõned kivihunnikud kokku aetud, mis mõned koja asemed võivad olla. Ehk jälle on seda mäge põlluks haritud, mispärast kivid — nagu ikka põldude pääl — hunnikutesse saivad aetud. Mäe seest on üks päratu suur ja paks tammepuust tehtud vankriratas leitud, mis üsna terve alles on olnud. See ratas leitud kruusikaevjatest, kes ühel talveajal säält mäest kruusi on vedanud. pääle seda ratast on kruusikaevjad säält veel mitmed asjad leidnud, mis inimeste kätetöö on olnud ja nõnda tunnistust annab, et see Ummumägi ka elamiseks on ühel ajal tarvitatud. Selle mäe ligidal on ka see raba, kus Kalevipoja pool luisku on. Ta olevat sääl heinal olnud ja hobune söönud ligilähedal. Parajaste, kui ta vikatit luisanud, näinud ta, et hundid tema hobuse kallale tükkinud, siis murdnud Kalevipoeg oma luisu pooleks ja viskanud sellega huntisid, kes punuma pistnud. Mitmed kutsuvad seda kohta ka Luisusooks. See Kalevipoja luisutükk on üks päratu suur pikerik kivi, mis nagu luisu otsast on ära murtud. pääle seda olla säält rabast, ühest mädast laukast (mülkast) üks suur tammepuust vaat täis viina leitud, mis vististe vanal ajal, kui viinavoorid üle raba talve ajal käisivad, kõige reega on laukasse sisse vajunud, sest vaadi all olnud nagu reejalased veel tunda, mis aga üsna ära olnud mädanenud. See vaadis olev viin olnud väga heaks ja kangeks maa sees seistes läinud. Üks osa sellest viinast saanud leidjatele, kaks osa võetud ülemate poolt ära. Nagu räägitakse, olevat apteegid selle viina talupoegade ja ülemate käest ära ostnud.\nH I 9, 253/4 (122) — A. Suurkask (1897). Vrd. Kalevipoja luisk, muist. 11 K; Kalevipoja niitmine, muist. 225 D, F, G, K, M.\nTartu postiteed Räpina poole sõites on Moosekatsi metsas üks mäekink, keda Sälitusmäeks kutsutakse. Korra saanud Kalevipoeg omal käikudel sinna kingu juure. Sääl olnud kolm paharetipoega karvupiti koos kisklemas. Kui nad Kalevipoega näinud, läinud nad selle juure ja rääkinud sellele oma asja, et isa jätnud neile kolm asja maha: küüsise kübara, soolikased viisud ja ühe kepi. Kui need asjad kõik ühe käes olid, siis nägi see üle ilma, võis nii kiirest jooksta, et oli siin ja sääl, ja kõik, mis ta soovis, seda kepi abiga sai. Nüüd tahtnud [nad] kõik neid asju omale, selle üle tõusnud aga riid, ja nüüd palusid Kalevipoega omale kohtumõistjaks. Kalevipoeg käsknud nüüd neil kõigil selili maha heita, siis tema kepiga luband mõõta, kes kõige pikem olla, sellele saada ka asjad. Kui nüüd paharetipoisid kõik kõrvu maas selitanud, siis võtnud Kalevipoeg kadakase kepi, löönud sellega mõne vopsu üle poiste ja kohe olnud need kadunud, natuke sinist suitsu jäänud veel järgi. Nüüd saanud Kalevipoeg need paharetipoegade asjad omale. Ta pole aga nendega midagi teinud, vaid teinud tule ülesse ja põletanud need ära. Seda mäge kutsutakse praegugi Sälitusmägi.\nE 29907 < Võnnu, Kurista v. — P. Rootslane (1896). Trükitud: M. J. Eisen, Endised jõumehed, lk. 9—10 (8).\nVõnnu kihelkonnas Vastse - Kuustes on üks mets ja mägi, mis Tuulemäeks kutsutakse. Siin elanud vanasti üks nõid oma perekonnaga ja käinud siit tuulispea kombel enesele varandust röövimas. Ümberkaudune rahvas olnud teisega päris kimbus, sest nõid teinud sedaviisi palju kahju. Õnneks juhtunud Kalevipoeg korra sinna tulema. Näinud, kudas kurjategija parajalt ühe talumehe rukkihakkisid lõhkunud. Kalevipoeg kohe kurjategija kallale. Tuulispea ei pannud kange rukkirabamisega seda sugugi tähele. Korraga kahmanud Kalevipoeg kahe käega kurjategija kinni ja pistnud mehikese kotti. Küll rabelenud mehike tugevasti, küll puhkunud ja ähkinud, aga kuhu sa ikka Kalevipoja käest peased. Kalevipoeg tuupinud mehikese koguni kotisopi sisse. Nüüd tulnud ümberkaudne rahvas kokku Kalevipoega paluma, et õelust enam lahti ei laseks. Kalevipoeg pannud kotiga mehikese maha ja ütelnud: «Tehke ise, mis arvate!» Kohe hakanud kõik mehed ja naesed kurjategijat kotis vemmeldama. Ise karjunud igaüks: «Andke sopi pihta! Andke sopi pihta!» Vemmeldanud seni, kuni mehikesel toss välja läinud. Sestsaadik [sai] see koht enesele Sopi nime. Praegu kannab seda nime üks kõrts. Seal käib nüüd rahvas ise ennast vemmeldamas ja rahakoti tossu välja võtmas.\nM. J. Eisen. Endised jõumehed, lk. 10—11 (9). (Andmed saatnud P. Rootslane Võnnust, kirjutatud Eduard Rootslase suust.)\nKorra hakkanud jälle Vanapoiss Kalevipojaga kiva võidu kokku kandma. Olnud nii tehtud: üks päev saanud kive kannetud, teine päev siis hakatud katsuma, kumbal suurem hunik on. Teine pidanud teise hunikust üle hüppama. Kalevipoeg karganud küll vanatondi kannetud hunikust üle, aga vanatont ei jõudnud Kalevi kannetud hunikust üle hüpata, vaid jäänud sinna hargikale otsa ja lahknud enese niimoodi ära. Sinna mäe otsa ta ka surnud. Kalevipoeg toonud ühe hõlmatäie mulda pääle ja nii saanud tont otsa.\nNeid mägesi võib Ahja maade pääl praegugi näha.\nE 29935 (3) < Võnnu — P. Rootslane < E. Rootslane (1896). Trükitud: M. J. Eisen, Endised jõumehed, lk. 9 (7). Vt. muist. 207.\nKust Munamägi on saanud?\nKalõvipoig tulle lavvakuurmaga Peipsist ja essü tii pääle ärr. Läts ta hulga maad edesi ja tahtsõ puhata. Maa oli väega likkõ ja suunõ. Kalõvipoig pand kuurma maha ja nakas samblit otsma. Otsmise pääl löüse timä kanamuna. Muna pande kesk suud ja pande hulga samblit munalõ pääle. Peräst istõ samblilõ otsa ja puhas kats päivä. Koh timä jala maah olli, sääl um nüüd Vaskna järv. Peräst puhkamist lännu Tallinahe minema ja nakanu mäke kutsma Munamäes. Tuust umki mäele nimi saanu.\nE 44628/9 (l) < Võru — O. Jõgeva (1904). Vt. muist. 254.


F1: Kinnitati 2021. aasta reeglid - Mootorisport - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Mootorisport » F1: Kinnitati 2021. aasta reeglid\nF1: Kinnitati 2021. aasta reeglid\nNeljapäeval avaldasid FIA ja F1 sarja kommertsõiguste omanik Liberty Media, et kinnitasid koostöös tiimidega 2021. aasta reeglid.\nKa FIA Mootorispordinõukogu heakskiidu saanud uutele tehnilistele reeglitele lisaks jõuti kokkuleppele ka piirangutes võistkondade eelarvetele ja mõnedes uutes sportlikes reeglites. Tiimide eelarved ei tohi ületada 175 miljoni dollari (hetke kursi alusel 157 miljoni euro) piiri, aga selle summa hulka ei arvata sõitjate palkasid ega ka mõningaid teisi kulutusi. Eelarvereeglite rikkumine võib kaasa tuua punktide kaotust ja/või teisi karistusi.\nSamuti muudeti kinnise pargi reegleid võistlusnädalavahetusel ja lisati tiimidele kohustus kasutada vähemalt kahe etapi vabatreeningutel põhisõitjate asemel uustulnukatest sõitjaid.\nUued tehnilised reeglid peaks võimaldama autodel sõita tihedamalt üksteise kannul, mis lisab võimalusi möödasõitudeks. Samuti peaks reeglid vähendama autode kiirust umbes 3-3,5 sekundit ringi kohta.


Saate kasutada juhtpaneeli Windowsi sätete muutmiseks. Need sätted reguleerivad peaaegu kogu Windowsi välimust ja tööd ning saate nende abiga Windowsi häälestada täpselt nii, nagu soovite.\nNipsake sõrmega kuva paremast servast keskkoha poole, puudutage nuppu Otsi (kui kasutate hiirt, osutage kursoriga kuva paremasse ülanurka, nihutage kursorit allapoole ja klõpsake nuppu Otsi), sisestage otsinguväljale tekst Juhtpaneel ja seejärel puudutage või klõpsake suvandit Juhtpaneel.\nKlõpsake nuppu Start ja seejärel valikut Juhtpaneel.\nJuhtpaneeli ikoonide loendi sirvimiseks saate kasutada ka nooleklahve (üles-, alla-, vasak- ja paremnool).\nKui te ei leia juhtpaneelilt sätet, valige nupp Start > sätted . Paljud juhtpaneeli funktsioonid on nüüd saadaval sätetes .


Eritoitumine | Gluteeni- ja piimavabad pelmeenid\nRetseptid » Gluteeni- ja piimavabad pelmeenid\nGluteeni- ja piimavabade pelmeenide mõte sündis Kristel Klettenberg´il, kes enda sõnul oli nagu sütel soovist valmistada maitsvad gluteenivabad pelmeenid.\nÜritasin pelmeene valmistada ka pelmeenivormiga, kuid kurvastuseks tõdesin, et riisijahust valmistatud taigen on selleks liiga rabe ning mureneb kergesti. Seepärast soovitan gluteenivabasid pelmeene valmistada ükshaaval käte vahel.\nUmbes 25 – 30 tk (3 portsjonit)\n220 g riisijahu (täistera)\n80 g kartuli- või maisitärklist\n50 ml puljongit või vett\nPane riisijahu, tärklis ning guaarakummi kaussi ning sega kuivained omavahel. Tee jahuhunniku sisse süvend ning löö sinna muna, lisa ka soo, vesi ning õli. Sõtku taigen ühtlaseks, taigen ei tohiks kleepuda käte külge. Vajadusel lisa riisijahu (või vett) juurde.\nPane taigen kilesse ning jäta paari tunniks jahedasse „puhkama“.\nRulli taigen riisijahuga ülepuistatud taignaalusel paari mm paksuseks.\nVormi 6-7 cm läbimõõduga ringid (n: klaasiga). Aseta iga tainaringi keskele teelusikatäis täidist.\nNB! Väldi ristsaastumist gluteeniga (KEEDUVESI). Kui on plaanis keeta ka nisujahuga valmistatud pelmeene, siis keeda kõigepealt gluteenivabad pelmeenid ning seejärel alles gluteeni sisaldavad pelmeenid.\nServeeri puljongi ja maitserohelisega, hapukoore või maitsevõiga.\nGluteeni- ja piimavabade pelmeenide valmistamisel ja serveerimisel on mõned nipid, et pelmeenid oleksid maitsvamad ning mahlasemad:\n• Jahuta taigen enne vormimist paar kuni 3 tundi külmkapis.\n• Vormi pelmeenid käsitsi ühe kaupa, sest taigen kipub lahtirullides kuivama.\n• Säilita vormitud pelmeenid märja käteräti all jahedas (kuivamise vältimiseks).\n• Enne keetmist jahuta pelmeene külmkapis või külmuta ühe kihina. Peale läbikülmumist tõsta karpi üksteise peale.\n• Keetes maitsesta keeduvesi vürtsi, musta terapipra, loorberilehe ning meresoolaga (keeduvesi võiks olla maitselt veidi soolasem, kui tavaliselt).\n• Ära keeda pelmeene tugevalt keevas vees (võib servad lahti lüüa).\n• Säilita ja soovi korral ka serveeri väheses puljongis või keeduvees (nii tunduvad pelmeenid mahlasemad).


Kui südames on usaldus ja tänu - Eesti Kirik\n22.05.2013 | Rita Puidet | Rubriik: Persoon kaasajast\nNelipühal võttis sõidu Tallinna ette Urvaste koguduse juhatuse liige Ülle Muru (fotol), et peapiiskopilt vastu võtta EELK aukiri.\nMis need tühised kilomeetrid noorele inimesele ikka on – 23. aprillil sai Ülle alles 50. Aga kuidas ta oma nooruse juures on neljandat koosseisu Urvaste koguduse juhatuse liige, on imetlusväärne. Midagi imekspandavat tegelikult pole. «Olen tänu vanavanematele kirikuga kokku kasvanud,» ütleb Ülle, kelle vennast on saanud kirikuõpetaja.\n1981. aastal oli Rõuge kirikus altari ees neli noort inimest, kes said õpetaja Armand Leimanilt leeriõnnistuse. Üks neist oli Ülle Muru. Samas kirikus on ta ristitud ja laulatatud. Kui tal aga tekkis soov midagi kiriku heaks teha, läks Urvastesse laulukoori, kus käib tänini.\nNii sidus ta end Urvaste kogudusega, mis on Antslale lähemal kui Rõuge. Kui tütred, neid on Üllel kaks, väiksed olid, jõudis ta kirikusse harvemini, aga nüüd on nad täiskasvanud ja elavad omaette ja Ülle on võtnud enda kanda ka raamatupidaja ülesanded.\n«Olen mõelnud, et saan riigitööl palka, seepärast teen kogudusele raamatupidamist annetusena. Peaksin kirikutöösse rohkem panustama, aga töö kõrvalt pole rohkem aega,» ütleb Räpina aianduskooli haridusega noor vanaema, kelle hobiks on aiatöö.\nEelmine: Toomas Paul annetab elutööpreemia kirikumuusika liidule\nJärgmine: Kaplan Endel Apsalon: rahu maailmas pole iseenesestmõistetav


Jim Brown Bio, Wiki, vanus, pikkus, naine, lapsed, puhasväärtus, filmid, jalgpall - ** Usa Kuulsad Inimesed Toimetamata\nJim Brown on Ameerika endine profijalgpallur, kes on sündinud ja üles kasvanudSt Simons, Georgia, Ameerika Ühendriigid. Ta on ka spordianalüütik ja näitleja, keda peetakse kõigi aegade üheks suurimaks jalgpalluriks. Ta on tuntud selle poolest, et on Rahvusliku Jalgpalliliiga (NFL) Cleveland Brownsi tagamängija.\nBrown on alates 2020. aastast 84-aastanesündis 7. veebruar 1936 St. Simons, Georgia, Ameerika Ühendriigid.Ta tähistab oma sünnipäeva aastal7. veebruarigal aastal. Tema sodiaagimärk on Veevalaja.\nJim Brown Pikkus ja kaal\nPruunon väga pikka kasvu mees, näib ta oma fotodel ka üsna pikka kasvu olevat. Ta seisab 1,88 meetri kõrgusel 6 jalga. Tal on ka mõõdukas kaal - 232 naela (105 kg).\nJim Brown Vanemad\nBrown sündis vanematelt Swinton Brownilt ja Theresa Brownilt James Nathaniel Brownina. Kõige tähelepanuväärsem on teada, et tema isa on elukutseline poksija, samal ajal kui tema ema oli kodune.\nLisaks koges Jim oma lapsepõlve St. Simonsi saarel, Georgia osariigis. Kuid tema perekonna kohta puudub teave, kuna ta pole seda veel avalikkusele avaldanud. Lisateavet selle kohta üksikasjalikult vaadatakse praegu üle ja seda värskendatakse varsti.\nJim Brown Haridus\nBrown läks Manhasseti keskkooli, kus ta õppis ja lõpetas. Siin olles on teada, et ta teenis 13 kirja, mängides jalgpalli, pesapalli, korvpalli, lakrossi ja jooksurada. Kõige tähelepanuväärsem on see, et just sel ajal sai Jimist jalgpallistaar ja spordilegend.\nSeejärel liitus ta 1953 Syracuse ülikooliga, mille lõpetas samuti 1957. Füksikasjalik teave tema haridustausta kohta on praegu ülevaatamisel ja seda ajakohastatakse niipea, kui see on saadaval.\nJim Browni naine, kas ta on abielus?\nBrown oli abielus hilise näitlejagaMonique Brown 1997. aastal oma teise naisena. Abielu tulemusena sündis paaril kaks ühist last. On teada, et ta arreteeriti ja talle esitati süüdistus terrorismiähvarduste esitamises oma naisele.\nPärast seda karistati Brownit taas kolmeaastase katseajaga ja ühe aasta perevägivalla nõustamisega pärast seda, kui ta naise auto labidaga puruks lõi. Lisaks mõisteti talle lisaks 400-tunnine üldkasulik töö või 40-tunnine töömeeskond koos 1800-dollarise trahviga.\nSiiski on teada, et ta mõistis karistuse tingimuste teadmatuse tõttu kuus kuud vanglasse. Browni naineMonique Brown suri23. märts 2018, Franciscan Health Olympia Fields, Olympia Fields, Illinois.\nEnne abiellumist Monique'iga oli Jim abielus Sue Browniga, kellega tal oli kolm last, kaksikud Kim ja Kevin ning poeg James Jr. Kahjuks kaebas tema esimene naine Brown'i hooletuse tõttu lahutuse tõttu kohtusse 1968. aastal. Sellele viidates maksis ta elatisraha 2500 dollarit kuus ja lastetoetuse eest 100 dollarit nädalas. Nende lahutus vormistati lõplikult 1972. aastal.\nJim Browni abikaasa lapsed\nBrown koos oma varalahkunud naisegaMonique Brownil oli kaks ühist last. Lisaks on teada ka see, et tal on ka kolm last, kaksikud Kim ja Kevin ning poeg James juunior koos oma esimese naise Sue Browniga.Kuid Jimi lastega seotud teavet ei ole, kuna ta pole seda veel avalikkusele avaldanud. Lisateavet selle kohta üksikasjalikult vaadatakse praegu üle ja seda värskendatakse varsti.\nJim Browni palk\nBrowni aastapalk on hinnanguliselt 60 000 dollarit pluss. Ta teenis tulukat sissetulekut tänu oma edukusele oma N.F.L. karjäär professionaalse jalgpallurina.\nJim Brown netoväärtus\nPruunon nautinud oma karjääri spordi- / ringhäälingu- / filmitööstuses juba üsna pikka aega. Endise elukutselise jalgpalluri, spordianalüütiku ja näitlejana saadud töö kaudu on ta suutnud koguda tohutu varanduse. Tema netoväärtus on hinnanguliselt umbes 50 miljonit dollarit.\nJim Brown Mõõtmised ja faktid\nNFL Jim Brown Foto\nJim Brown Bio ja Wiki\nTegelik nimi: James Nathaniel Brown.\nPopulaarne As : Jim Brown.\nAmet / elukutse : Endine professionaalne jalgpallur, spordianalüütik ja näitleja.\nJim Browni sünnipäev\nVanus / kui vana? : 84 aastat (2020).\nSünnikuupäev :7. veebruar 1936.\nSünnikoht :St Simons, Gruusia.\nSünnipäev : 7th veebr\nJim Browni kehamõõtmised\nKaal :105 kg (232 naela).\nJim Brown Perekond ja suhted\nIsa (isa) :Swinton Brown.\nEma :Theresa Brown.\nAbikaasa / naine : Hiline näitlejannaMonique Brown, Sue Brown (m. 1959–1972).\nLapsed : Jim N. Brown noorem, Aris Brown, Karen Brown Ward, Kim Brown ja Kevin Brown.\nJim Brown Netoväärtus jaPalk\nPalk :60 000 dollarit - rohkem.\nSissetulekuallikas : Tema karjäär endise professionaalse jalgpalluri, spordianalüütiku ja näitlejana.\nJim Browni maja ja autod\nElukoht : Hollywood Hills.\nPruunnimetati h-s lakrossi esimeeskondlikuks üli-ameeriklasekson vanem, (43 väravat kümnes mängus, et saada riiklikul skoorimisel teisel kohal). Kõige tähelepanuväärsem on teada, et ta on Lacrosse'i kuulsuste saalis.\nLisaks Jim jalgpalli- ja lakrosivormides sõnadega “Suurim mängija kunagi”. Lisateavet selle kohta üksikasjalikult vaadatakse praegu üle ja seda ajakohastatakse niipea, kui see on saadaval.\nJim Browni jalgpall\nJimon endine professionaalne jalgpallur,spordianalüütik ja näitleja, keda peetakse kõigi aegade üheks suurimaks jalgpalluriks. Ta on tuntud selle poolest, et on rahvusliku jalgpalliliiga (NFL) Cleveland Brownsi tagamängija, kes oli igal hooajal, kui ta liigas oli, Pro Bowli kutsutud.\nKõige tähelepanuväärsem on see, et Jimi meeldejääv professionaalne karjäär viis ta 1971. aastal Pro jalgpalli kuulsuste halli. Samuti on teada, et ta sai Syracuse jalgpallisaavutuste kaudu kai College College Fame Hallis.\nLisaks teenis Brown koha Lacrosse'i kuulsuste saalis. Seetõttu sai ta omamoodi harvaesineva kolmekordse krooni ja talle tsiteeriti sageli 'parimat, mida ma kunagi näinud olen'. Lisaks nimetas ta ESPN-i kõigi aegade suurimaks jalgpalluriks.\nPraegu on Jim pärast üheksa aastat NF-i pensionil. Selle tulemusena lahkus ta nii ühe hooaja kui ka karjääriga kiirustades liiga rekordiomanikuna. Samuti on teada, et ta oli esimene mängija, kes jõudis sajaga kiirustamise ja maandumise verstapostini.\nJim Browni filmid\nKolm rasket teed\nTehke raske sõit\nVaikse ookeani Inferno\nÜks alla, kaks minna\nJim BrownSotsiaalmeedia kontaktid\nKorduma kippuvad küsimusedJim Brown\nKes onJim Brown?\nJimon endine professionaalne jalgpallur,spordianalüütik ja näitleja, keda peetakse kõigi aegade üheks suurimaks jalgpalluriks. Ta on tuntud selle poolest, et on Rahvusliku Jalgpalliliiga (NFL) Cleveland Brownsi tagamängija.\nKui vana onJim Brown?\nBrown on alates 2020. aastast 84-aastanesündis 7. veebruar 1936 St. Simons, Georgia, Ameerika Ühendriigid.Tema sodiaagimärk on Veevalaja.\nKui pikk onJim Brown?\nPruunon väga pikka kasvu mees, näib ta oma fotodel ka üsna pikka kasvu olevat. Ta seisab 1,88 meetri kõrgusel 6 jalga.\nKes onJim Brownabielus?\nBrown oli abielus hilise näitlejagaMonique Brown 1997. aastal oma teise naisena. Abielu tulemusena sündis paaril kaks ühist last. Ta oli abielus ka Sue Browniga, kellega tal oli kolm last, kaksikud Kim ja Kevin ning poeg James Jr.\nKui palju onJim BrownSväärt?\nJimligikaudne netoväärtus on50 miljonit dollarit. See summa on kogunenud tema peamistest rollidest endise professionaalse jalgpallurina,spordianalüütik ja näitlejaspordi- / filmitööstuses.\nKui palju teebJim Browntegema?\nJimon Saksamaa elanikHollywoodi mäed, laadime tema maja pildid üles kohe, kui need meil olemas on.\nOnPruunsurnud või elus?\nJimon elus ja hea tervisega. Pole teada, et ta oleks haige või oleks tal mingeid tervisega seotud probleeme.\nPraegu on Jim Brownsi pensionär. Veidi enne jalgpallurikarjääri lõppu sai Brownist näitleja ja tal oli 1970ndatel mitu peaosa.


Tekst: Toomas Uibo, Nordica kommunikatsioonijuht Pildid: Nordica Avaldatud: 19/07/2019\nLENNUNDUST on peetud alati väga glamuurseks: pilootide ja lennusaatjate päevitunud näod, nõtkel sammul läbi terminali oma tööpostile liikuvad meeskonnad, aukartust äratavad oskused viia reisijaid läbi õhu ohutult ja kiiresti sihtkohta. Glamuuri jagub kindlasti ka tänapäeval, kuid ennekõike on neil, pilootidel ja lennusaatjatel, äärmiselt vastutusrikkad ametid.\nReisijana näeme lennusaatjat peamiselt kui klienditeenindajat ja ettevõtte esindajat, kellega meil tekib kõige vahetum kontakt. Kindlasti on meeldiv ning sõbralik suhtumine kundedesse äärmiselt oluline osa lennusaatja tööst, kuid ilusa naeratuse ja korrektse välimuse taga on ka väga palju teadmisi ja oskusi eriolukordades tegutsemiseks ning lennuohutuse tagamiseks. Just lennuohutuse tagamine on lennusaatja keskseim ülesanne ning väljaõpe suuresti sellele keskendubki. Seetõttu on mõistlik täita lennusaatjate korraldusi selgitusi küsimata.\n"Lennusaatja peamine väljaõpe keskendub ohutuse tagamisele."\nIga töökohaga käivad kaasas ka nõudmised kandidaatidele. Kõige rohkem tekitavad elevust ujumisoksuse nõue, piirang kandidaadi pikkusele ja nähtavatel kohtadel olevate tätoveeringute keeld. Ujumisoskust on vaja loomulikult eriolukordades inimelude päästmiseks. Lennundusajalugu teab mitmeid juhtumeid, kus hädamaandumiseks on piloodid valinud veekogu, kuna metsa või ebatasasele pinnale laskudes on oht lennuki purunemiseks äärmiselt suur. Olenevalt lennuki tüübist kehtestavad lennufirmad tihti piiranguid ka kandidaadi kehapikkusele, et inimesel oleks mugav lennukis tööd teha. Nordicas kehtestatud pikkuse 180 cm paneb paika meil kasutatava regionaallendudeks sobiliku lennukitüübi põranda ja lae vaheline mõõt.\nTihti küsitakse, miks tätoveeringud ikka veel lubatud ei ole- need on ju populaarsed ning üsna tavapärane nähtus. Nõus, ent samal ajal võib see olla ka sõnumikandja. Ettevõtte seisukohast vaadatuna peaks sel juhul looma erikomisjoni, kes hakkab hindama nende sõnumite kokkusobivust firma väärtustega. Samal põhjusel kannab lennumeeskonna liige alati ka vormiriietust. Kas kujutaksite ette, et lennuki kapten tuleb lennule oma lemmik T-särgis, kuhu on kirjutatud suurte tähtedega YOLO (eesti keeles Sa Elad Ainult Ühe Korra)? Ilmselt annaks see sõnum elava fantaasiaga klientidele suure vabaduse väga erinevateks tõlgendusteks. Sama oht on ka tätoveeringutega.\nKui hakkasid lennusaatja äärmiselt põneva töö vastu huvi tundma, siis saada oma CV aadressile cv@nordica.ee. Ahjaa, lennuettevõtte töötajana kehtivad Sulle ja Su perekonnale suured soodustused lennureisideks üle maailma.\nLennufirmade dilemma- kas lennata täpselt või Sind oodata?


Kink nimetati Levadia uueks spordidirektoriks - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n04. AUGUST 2021, 12:03 PREMIUM LIIGA\nTallinna FCI Levadia andis laupäeval teada, et koostöö senise spordidirektori Sergei Pareikoga on lõpetatud. Täna teatati, et sel ametikohal asub tööle esindusmeeskonna abitreener Tarmo Kink.\nÜhtlasi jätkab Kink tööd esindusmeeskonna juures. "Olen klubi presidendile Viktor Levadale minu usaldamise eest väga tänulik! Annan endast parima, et nii klubil kui meie esindusmeeskonnal läheks hästi," lausus Kink klubi kodulehe vahendusel.\n"Oleme oma töös ja tegemistes selgelt edasi liikunud. Soovin omalt poolt tuua uut energiat ja värskeid mõtteid. Spordidirektori töö pakub ka mulle hea võimaluse õppimiseks, enda täiendamiseks ja avastamiseks," lisas Eesti koondise endine ründaja.\nFCI Levadia esindusmeeskond peab oma järgmise mängu Premium liigas eeloleval laupäeval, 7. augustil kell 16.00, kui A. Le Coq Arenal minnakse vastamisi FC Kuressaarega.\nAndre Talivee • 4. aug\nLegend! Mees tunneb asja. 2025 Kink koondise treener ja Eesti EM ile\nSilveero • 4. aug\nNonii nüüd betsafe podcastis mõlemad spordidirektorid meil esindatud\nMuidugi, h2rra Silveero,nii see on!\nÜLDSUS teab, et Kinki ja Kamsi suhted on väga soojad (nagu Kamsil ja Klavanil!). Me k6ik teame kuhu viis Klavani ja Kamsi suhe - ootamatule liitumisele.\nEi ole raske n2ha seda mis mäng on toimumas. Nagu keskaegsed kuningaperede ristabiellumised, mis viisid kuningriikide liitmisele, on ka siin l6hnad juures.\nEnnustan lähiajal uue supperklubi tekkimist FCIP Levadia, millel 3 peatreenerit: Savic, Zaho ja Vas\nUrmo Kivilo • 4. aug\nÕnnitlused Don Kink\nTarvo11 • 4. aug\nNo na ei tea. Pareiko tundub ikka kordades asjalikum vend kui "legend" suurejutumees Kink.\np3lmeen • 4. aug\nJa mida sina tarvo ka tead :)\nP3lmeen sellepärast saigi kirjutatud, et tundub mitte, et on. :) Üldiselt, ega ilmselt suurt vahet pole kes seal spordidirektor on, sest hooaja lõpuks ollakse ikka 2. kohal premium liiga tabelis. Ei näe lihtsalt, et neil oleks piisavalt klassi florale ära teha. Liiga palju mänge on veel ees ning lisaks omavahelised kohtumised.\njkj • 4. aug\nMis on spordidirektori ülesanded jalka klubides? Otsida sponsoreid ja korraldada meeskonna heolu? Või on seotud ka uute mängijate toomisega, mis veel, kas keegi teadjam oskab öelda?\nmetssiga • 4. aug\neks klubiti erinev on, eestis veel eriti, aga spordidirektor just ei tegele väga sonsorite otsimisega, vaid justnimelt ntx mängijate toomisega. levadia ongi vist ainus eesti klubi,kus spordidire kinga saada vōin\nsanderk • 4. aug\nMa olen aru saanud, et Levadias on spordidirektor ühtlasi ka klubi tegevjuht, omanik, peatreener ja fännklubi esimees.\nx0joe0x2 • 4. aug\nVIKTOR LEVADA – FCI Levadia president\nANDREI LESHKIN – FCI LEVADIA asepresident\nSERGEI HOHLOV-SIMSON – tegevjuht\nARTUR MAKAROV – jalgpallikooli tegevjuht\nPAVEL KAZAKOV – tehniline direktor\nINDREK PETERSOO – pressiesindaja\nLAURI VÄLJA – kogukonnajuht/turundusjuht\nKRISTI TÜRK – fännikoordinaator\nloodetavasti aitas sind veidi, ja palun ära tule oma jutuga et yks vend otsustab ja teeb kõike. Loomulikult kellegi sõna maksab rohkem kui teise oma aga see ei tähenda et tema kõik otsused teeb\nklaviatuuriwarrior • 4. aug\ngood for u Kink, nüüd teenid rohkem palka kui klubi kaks peatreenerit kokku. Lihtsalt siin broadcastides jäi mulje et sa tahtsid treeneriks saada sul oli oma arvamus ja nägemus mängude kohta alati, mis sellest sai? pigem kiire raha juurde? eks raha ka elus tähtis aga ennem et suurt raha teenida treenerina tuleb vaeva näha ja pikki aastaid kogemusi hankida, nüüd tegeled seal exceli tabeli täitmisega ja muu nonsensiga. ütleme et oled järgmised 2-3 aastat spordidirektor ja siis leitakse keegi uus parema tuleviku vaatega mis siis edasi teed? jätkad noorte treenerina kusagil x klubis vms. eks tuleks prioriteedid ennem üle vaadata elus. lihtsalt ütlen kuna jäi endale veits arusaamatuks see otsus, mis ei tähenda et temast ei või saada maailma parim spordidirektor kui see on mis ta elulõpuni teha tahab


POMM TIKSUB: Vene staaride ühispeo järel on juba kaks artisti koroona tõttu haiglas\nValeri LeontjevFoto: MATI HIIS\nToimetas Triin Tael, 27. märts 2020 12:43\nKui Vene teletähe, seltskonnakaunitari ja poliitiku Ksenja Sobtšaki sõnu uskuda, ähvardab sealset meelelahutusmaailma koroonakrahh: staarideküllase sünnipäevapeo järel - kus osales ka Putini pressiesindaja - on juba kaks pidulist, "Võidupüha" esitajana tuntud Lev Leštšenko ja muusik Igor Nikolajev, koroonaviiruse tõttu haiglas.\nSobtšak, kelle rahvasaadikust ema on samuti koroonaviirusega nakatunud, kirjutab oma sotsiaalmeediakanalis Telegram, et Leštsenko (78) käis hiljuti produtsent Igor Krutovi õe sünnipäevapeol, kus osales terve rida staare. Nüüd valitsevat Vene artistide koorekihi seas paanika, sest Leštšenko ja Nikolajev on juba haiglas.\nLenta.ru teatel osalesid kõnealusel prallel näiteks Valeri Leontjev, Ani Lorak, Alsu, Aleksandr Rozenbaum, Nikolai Baskov, telesaatejuht Lera Kudrjavtseva ning endine iluuisutaja Tatjana Navka koos oma abikaasa, president Putini pressiesindaja Dmitri Peskoviga.\nLeštšenko jõudis enne haiglasse sattumist osaleda ka telekanali Rossija 1 saate võtteil ning viibis saatejuht Andrei Malahhovi lähedal.\nKsenja Sobtšak kuulutab, et põdes juba detsembri algul koroonat!\nInimesed 31. märts 2020 17:12\nInimesed 28. märts 2020 11:21\nKoroonaviirus viis hauda ABBA trombonisti\nInimesed 27. märts 2020 09:44\nKoroonaviirusega nakatus ka kirjanik Boriss Akunin\nInimesed 26. märts 2020 17:02\nOswald 27. märts 2020 19:59\nPutin ju ütles, et meie oleme venelased ja meid kaitseb Jumal. Milles mure ja milles probleem?\nIgor Krutoi - mitte Igor Krutov 27. märts 2020 15:33\nOn ikka iidne video Nikolajevist välja otsitud "Igor Nikolaev i Natasha Koroleva 'Del'fin i rusalka' 1992" - seal mees on tavaline moosekant, praegu ikka vene muussikamaailma tegija Venemaal. Pole ju üldse kindel tema diagnoos.\nsee nikolajevi 1992 on ilmsel teadlik valik. 27. märts 2020 20:23\nKunagi oli ta erakordselt nägus ja seksikas mees, praegu täielik grotesk.


Lord of the Dance - Tondiraba Jäähall\nNimeka koreograafi Michael Flatley lavastatud Lord of the Dance naaseb Eestisse programmiga “Dangerous Games”. Eesti publikul avaneb võimalus maailmakuulsat ja saale väljamüüvat showd taas näha uue aasta 3. novembril Tondiraba jäähallis.\nVaatemänguline etendus toob publikuni Lord of the Dance’i suurejoonelise show – vapustava koreograafia, kaasahaarava muusika, uued kostüümid ja unustamatud tehnilised lahendused. Programmis “Dangerous Games” kasutatakse muuhulgas ka tehnilist lahendust Holo Gauze, mille abil projekteeritakse holograafilisi effekte.\nShow lavastaja Michael Flatley on maailmakuulus lavastaja, kelle showsid on rohkem kui 60-s riigis vaadanud üle 60 miljoni inimese. Ta on muuhulgas ja Guinessi rekordi omanik kui maailma kõige kiirem steppija.\nLord of the Dance läeb üle kogu maailma täissaalidele, seepärast ei tasuks ka Eesti publikul pileti ostmisega väga kaua oodata.\nPiletite eelmüük Lord of The Dance’i 3. novembri showle algab neljapäeval 6. detsembril kell 10.00 Piletilevi müügipunktides üle Eesti.\nDate: 03. November 2019\nSoovi korral katavad kelnerid teile laua, selleks töötab catering-teenus.\nTäpsem info siit: http://bouche.ee/kontakt.