Abelia: koduhooldus, siirdamine ja paljunemine, tüübid - Teave\nIgihaljas taim nagu abelia (Abelia) on esindatud põõsana. See kuulub Linnaeaceae perekonda. Looduses võib abeliat leida Mehhikos ja Kagu-Aasias. See perekond sai nime arst Clark Abeli auks, kes on inglane ja töötas Hiinas 19. sajandil.\nSellel õitsval põõsal on tumeroheline lehestik. Need läikivad lehed on vastupidised ja neil on lühikesed leherootsud. Lõhnavad lehter- või kellukakujulised õied asuvad nii apikaalsel kui ka kaenlaalusel. Pikliku kujuga lilled koosnevad kroonlehtedest, mille servad on kergelt painutatud. Neil on heleroosa või valge värv. Nahkjades väikestes viljades, millel on kõver või piklik kuju, on üks seeme.\nSeda lilli kasvatatakse sageli kasvuhoonetes või kasutatakse avarate ruumide kaunistamiseks.\nAbelia hooldamine kodus\nSee taim vajab palju valgust, kuid vajab head varju otseste päikesekiirte eest.\nKevadel ja suvel õitseb Abelia normaalsel toatemperatuuril. Talvel tuleb see panna jahedasse ruumi (10-15 kraadi piires). Järsu temperatuuri languse korral võib lehestik langeda.\nSellele taimele ei meeldi mustand, seetõttu on ruumi ventileerimisel soovitatav see viia teise ruumi või kaitsta külma õhuvoolu eest.\nTaime saab pihustist niisutada ainult kuumadel suvepäevadel ja mitte üle pingutada, kuna see võib kergesti mädaneda. Talvel pole niiskust vaja.\nKevadel ja suvel vajab taim rikkalikku kastmist. Sügisperioodi saabudes jootakse vähem ja talvine jootmine peaks olema napp, kuid veenduge, et savitükk ei kuivaks täielikult.\nÜks kord iga 2 nädala tagant peate taime toitma vedela lilleväetisega ja ainult kevad-suveperioodil. Sügis-talvisel ajal söötmine lõpetatakse.\nSiseruumides kasvatamisel vajab see põõsas taime mullaharimise tagamiseks üsna tugevat pügamist. See viiakse läbi õitsemise lõpus. Kui abelia kasvab avamaal, pole teil vaja seda ära lõigata. Aeg-ajalt on vaja eemaldada ainult kahjustatud, kuivatatud ja halvasti asetsevad oksad. Igihaljastest liikidest koosnevad hekid pügatakse õitsemise lõpus. Ja heitlehiseid liike kärbitakse veebruaris või märtsis.\nSiirdamine viiakse vastavalt vajadusele läbi kevadel. Selleks tehke mullasuu, segades huumus-, muru- ja turbamulda ning liiva vahekorras 2: 2: 2: 1. Mulla happesus peaks olema ligikaudu võrdne pH-ga 5,5-6.\nAbelia levib pistikute, seemnete või juurevõrsetega.\nSeemned külvatakse jaanuaris. Seemikud kasvavad kiiresti ja noorte taimede õitsemine võib toimuda samal aastal.\nPärast pügamist alles jäänud võrseid ja varrelõike saab paljundada kevadel. Pistikute kiireks juurdumiseks on soovitatav kasutada kerget mulda nagu turvas, liiv või perliit. Need asetatakse sooja (20-25 kraadi). Pistikud muutuvad kiiresti lopsakateks põõsasteks ja hakkavad samal suvel õitsema.\nIgal aastal moodustuvad juurevõrsed ja absoluutselt kõik idud võivad muutuda eraldi põõsaks.\nTihti settivad lehetäid abeliale, põhjustades taimele märkimisväärset kahju. Lehtede pinnale moodustuvad suhkrusekretsioonid ja seejärel areneb neile must. Ja sellele põõsale võivad asuda ka tripid ja ämbliklestad.\nAbelia on liiliapõõsas\nAbelia tüübid koos fotode ja nimedega\nSee hübriidpõõsas on pool igihaljas (sõltub niiskusest ja temperatuurist). Kodus kasvatades on selle kõige tavalisema liigi Abelia pikkade, õhukeste ja rippuvate võrsetega. On märkimisväärne, et kui taim on noor, on tema võrsetel heleroosa varjund. Väikeste lehtede vastas on piklik kuju, mis on suunatud ülespoole. Need läikivad lehed on tumerohelised. Lõhnavad, üsna suured aksillaarõied on viielehelised, lisanduvad. Pintsli õisikusse kogutud lilled värvitakse valgeks. Õitsemine on väga pikk ja rikkalik.\nFrancis Mason pole eriti kõrge kuldsete lehtedega põõsas.\nEdward Goucher - on punakaslillade lehtedega, pikkusega 2 sentimeetrit.\nAbelia hiina (Abelia chinensis)\nSellel üsna kõrgel (kuni 2 m) pool igihaljal põõsal on palju rippuvaid ja väga graatsilisi võrseid. Selle tumerohelistel lehtedel on ovaalne terav kuju. Ja selle kellakujulised lilled värvitakse valgeks väikeste punaste löökidega.\nSellel igihaljal põõsas on nii pubesentsed helepunased varred kui ka piisavalt laiad läikivad tumerohelised lehed. Üsna pikad (kuni 4 sentimeetrit) lõhnavad erkroosad õied on lehtrikujulised. See abelia hakkab õitsema mais või juunis. Õitsemine kestab mitu kuud järjest.\nSee õrn põõsas on heitlehine. Selle ovaalsed lehed on tumerohelised. Tema õied on sireliroosad ja õitsemine kestab juunist septembrini.\nSee heitlehine ja üsna vastupidav põõsas on mõnikord väikese puu suurune. Selle lansolaadsed lehed on tumerohelised. Õitsemine algab juunis. Õied on kahvaturoosad.\nMinu lilled: abelia, russelia ja palju muud\nJacobinia (Jacobinia) ehk Justitia on Acanthuse perekonna siseruumides õitsev taim. Ladina-Ameerika troopikas kõige levinum lill. Perekonda kuulub umbes 50 liiki. See on igihaljas mitmeaastane taim, mis võib kasvada väikese põõsa suuruseks 1,5 m kõrguseks.\nPõhimõtteliselt kasvab lill looduslikus keskkonnas. Kodus kasvatatakse jakobiiniat ainult kolme tüüpi: põllud, erepunased ja lihapunased. Tuleb märkida, et kõik liigid on märkimisväärselt ilusad, kuid mingil seletamatul põhjusel on need kolm liiki muutunud lillekasvatajate seas kõige populaarsemaks.\nJakobiinia on üks neist kodumaistest taimedest, mis on pälvinud harrastajate tähelepanu, nii õitsvaid kui ka heitlehiseid. Ta on võrdselt ilus nii lillede kui ka nende puudumise ajal. Ja kui arvestada, et Jakobiinia pole sugugi kapriisne ega vaja erilist hoolt, siis võite selle kõhklemata lisada nende taimede nimekirja, kellega noor lillepood peaks alustama.\nMuide, huvitav detail - Jacobiniat on lillepoest peaaegu võimatu osta. Kuid messil on seda taime kindlasti rohkem kui üks liik. Võite pöörduda ka inimeste poole, kes kasvuhoonetes lilli kasvatavad.\nKodus kasvavad need puud kuni 30 meetri kõrguseks. Selle erakordne aroom, mis meenutab mett, täidab õitsemise ajal õhku. Jacaranda lopsaka võra moodustavad sõnajalaga sarnased lehed. Kaks korda aastas on jacaranda kasvukohad kaetud sinise uduga. Ümbritsevad inimesed on lummatud jacaranda õitsemisest.\nPuu koor varieerub punasest kuni lillaka tooniga šokolaadini. Puidust valmistatakse muusikariistu ja mööblit.\nNii originaalse väljanägemisega sai jacaranda veel mitu nime: sõnajalapuu, violetne puu või roosipuu.\nVenemaal see taim looduses ei kasva. Kodus kasvatatakse eksootilist kaunitari suurtes avarates ruumides ja ainult väheseid liike, pealegi ainult noori taimi.\nValged, lillad, sinised või sireliõied, 30 või enam, paanikaõisikes. Lehtede pikkus ulatub 40-50 cm-ni.\nPärast õitsemist ilmuvad viljakaunad, mis on paigutatud ka kobarate kobaratena. Kaunad sisaldavad lõvikala seemneid.\nTroopika põliselanikuna armastab beloperone suurt õhuniiskust ja kuumust. Kuid kodus on lillele tuttavat atmosfääri taastada üsna keeruline. Sellest hoolimata kohanes ta edukalt kaasaegsete korterite tingimustega.\nTabel: optimaalsed tingimused beloperooni kasvatamiseks\nAsukoht Ida- või läänesuunalise akna kõrval. Ruumi on vaja regulaarselt ventileerida, kaitstes samal ajal lilli külmade mustandite eest. Korteris valitud lille kohta pole soovitatav vahetada. Suvel on kasulik viia pott välja avatud rõdule või aeda, kaitstes taime tuule ja vihma eest.\nValgustus Beloperone'il pole otsese päikesevalguse vastu midagi, vaid ainult hommikul või õhtul. Taim peab olema keskpäikese eest varjutatud. Parim variant oleks ere loomulik valgus. Talvel ja pilves ilmaga on päevavalguse pikendamiseks vaja fluorestseerivate või spetsiaalsete fütolampide valgustust. Muidu ei ole õitsemine nii rikkalik, kandelehed muutuvad kahvatuks.\nTemperatuur Aktiivsel kasvuperioodil - 22-28 ° C. Sügise keskpaigast talve lõpuni - 12–16 ° C. Vastasel juhul võib taim kaotada kõik lehed või enamiku neist. Beloperone ei talu "külma ilma" alla 7 ° C.\nÕhuniiskus Mida kõrgem, seda parem. Optimaalne näitaja on 80% või rohkem. Beloperone'i pihustatakse sageli sooja (35–40 ° C) pehme veega või pühitakse lehti niiske käsnaga. Kuumuses - 2-3 korda päevas, normaalsetes tingimustes - iga päev või ülepäeviti. Poti pannile pannakse märg turvas, paisutatud savi, sfagnum sammal. Beloperone jaoks on kasulik luua teiste taimede "ettevõte" või osta spetsiaalne seade, mis niisutab õhku.\nBeloperone armastab värsket õhku, seetõttu võib kliima lubades suvel taime õue või avatud rõdule viia.\nBeloperone võrsete kasvu ja õienuppude arengu ergutamiseks pannakse taim vannituppa, kuhu on eelnevalt auru sisse lastud ja 10-15 minutit dušši all kastetud. Vee rõhk ei tohiks olla liiga tugev. Seejärel jäetakse lill veel üheks tunniks vannituppa, sulgedes tihedalt ukse.\nPõõsas Plectranthus (Plectranthus fruticosus) - Seda liiki nimetatakse molaarpuuks selle võime tõttu peletada koid ainulaadse eeterliku õli aroomiga, mis on tunda isegi taime kergelt puudutades. See näeb välja nagu suur põõsas, millel on südamekujulised lehed erinevatest rohelistest toonidest, ühevärvilised.\nViltplectrantus (Plectranthus hadiensis var. Tomentosus) - kasvab hästi nii looduses kui ka siseruumides. Selle kõrgus looduses on palju suurem kui toataim. Plectrantus eelistab erksat valgustust, hoolimata selle kasvatusviisist. Selle liigi eripära on puberteetsete lehtedega rippuvad võrsed, mis lõhnavad meeldivalt piparmündi järgi, ja väike taimekasv.\nPlectranthus oertendahlii - peetakse üheks ilusamaks liigiks. Selle ebatavalised nikerdatud servadega värvilehed ja kamperaroom muudavad taime lemmikuks teiste siseruumide sortide seas. Ühelt poolt on neil rikkalik roheline toon ja teiselt poolt on nad lillakasroosad. Kogu lehtede pind on sametine, õhukeste heleda varjundiga soontega.\nPlectranthus coleoides - erineb teistest liikidest suurimate lehtede kreemja või valge äärega mööda serva ja püstiste vartega.\nVaata videot: Andra - Abelia Remix


Jõulud – Vikitsitaadid\n(Ümber suunatud leheküljelt Jõululaupäev)\nBernardo Daddi. Jeesuse sünd. XIV sajandi esimene pool\nFlorine Stettheimer, "Jõulud" (1930ndad)\nJõulud on talvise pööripäeva paiku tähistatav püha, mida tänapäeva läänekristlased peavad Jeesus Kristuse sünnipäevaks (idakristluses on see veidi hiljem ning vahel on ka läänekristluses jõulud hoopis ära keelatud) ja kogu kaubandusvõrk suurepäraseks mõtteks, mis sai alguse Coca-Cola reklaamikampaaniast 20. sajandi algul. Jõuludega on seotud suur hulk kombeid, millest ainult väike osa on tegelikult kristlikud: jõulupuude ehtimine ja tuppatoomine, kingituste tegemine jõuluvana vahendusel või ilma selleta, eriliste jõuluteemaliste kunstiteoste nautimine (Charles Dickensi "Jõululugu", filmisarjad "Die Hard" ja "Üksinda kodus" jpm), jõulujumalateenistuse külastamine, liigsöömine jne.\nMõte valida aastast üks aeg, mil inimeste vastu kena olla, on rõve, kuna see sisuliselt kiidab heaks plaani olla kogu ülejäänud aasta vältel hädised kaabakad.\nEesti poisid, tulge üle! Saate kõhud täis ja jõuluks koju. - Pane kinni oma plärakast!\nFilmist "Inimesed sõdurisinelis" (1968)\nJõululaupäeva soojus oli lapsepõlves nii suur, et ei märganudki, kui jalad külmetasid. Olen isegi jõuluheintel lamanud ja need polnud külmad, kuigi olid väljast toodud. See oli siis. Hiljem hakkab inimene rohkem märkama, mitte ainult seda, kas heinad on külmad või soojad, vaid ka seda, kas need on omad või võõrad. Hiljem on see läinud rohkem laenu tähe all. (Ma ei räägi vargusest - see lugu ei ole pihtimus.) Laenata üks kord aastas, ilma et oleks mingit väljavaadet selle tagasimaksmiseks, see veel kuidagi läheb. Aastaid ei ole igatahes nii palju kui on aastas päevi. Sellepärast tuleb teised õhtud enda varal läbi ajada.\nAhto Kaasik, "Maarahva jõulud" Kultuur ja Elu, 2002\nRiina Kerner, "Statistiku pilk jõuludele" Statistikaameti blogi, 14. detsember 2012\n...oleks sügavalt ekslik arvata, et kõrged ateistlik-kommunistlikud riigiisad märkisid avalikult ära parteide komiteedes ja ministeeriumides detsembrikuise tähtpäeva, mis langes eestlaste ajaloolise paganliku kombetalitusega kokku, said Johannes Käbinilt või Karl Vainolt tähtpäevakohaseid kingitusi ning ütlesid salmi. Nemad olid kogu okupatsiooni ajal ikkagi Eestisse sissetunginute poolt kaasa toodud Ded Morozi ja Snegurotška kummardajad ning näitasid välja, et Euroopa kultuuririikidest üle võetud Jõulumehe ja Päkapikkude ülistamise teema on tundmatu.\nTiit Made, Oli vahe, mil moel tavaline Nõukogude Eesti elanik ja nomenklatuurne eestlane jõuludesse suhtus Delfi 24. detsember 2015\n[---] minu meelest tuleks üldrahvalikult esiplaanile seada just nimelt eesti rahva suurhetked. Praegu on nendeks ostmispühad jõulud ja õgimispüha jaanipäev.\nVaremal ajal arvati sagedasti, et jõulu olevat pühitsetud päikese auks. Niisuguse oletusega võib vaevalt leppida. Enne jõulu ja jõulu ajal on päike valitsuse nagu täiesti kaotanud, palju enam oleks nagu pimedus valitsuskepi oma kätte haaranud. Pigemini võiks jaanipäeva nimetada päikesepühaks. Suvise pööripäeva ajal, mis ju jaanipäevaga kokku langeb, rändab päike nagu kuningas kõrgel aujärjel, seistes oma võimu tipul; pimedus kaob valguse eest isegi öösi, eriti põhjamail, kus öö täiesti kaotanud oma iseloomu.\nMatthias Johann Eisen, "Meie jõulud" 1931\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Jõulud&oldid=63347"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 02:29, 28. mai 2021.


Keskmine kaalulangus parast kaksikuid. Naistearst vastab: miks ei tohiks raseduse ajal kaalus väga palju juurde võtta? - Pere ja Kodu\nKeskmine kaalulangus parast kaksikuid\nKui sellele lisatakse terviseprobleeme, on tulemuseks sageli raske rasedus ja keisrilõige. Emmede Klubi. Sel ajal see väheneb, mis viib liigse vere väljutamiseni kehast ja kõhu vähenemiseni. Kui ema dieedist midagi puudu jääb, võtab laps oma kehast vajaliku. Või noh, 4 kilo sellest tuli poja näol koju kaasa ka ikka. Sageli pole värsketel emadel aega kodus võimlemist teha, rääkimata jõusaalis käimisest, samal ajal kui käruga jalutamine pole alati tõsine füüsiline tegevus.\nMillest lisakaal koosneb? AprEmmede Klubi Kaalutõus on terve raseduse normaalne osa. Kaalutõusu vastu ei peaks võitlema, kuid kaalu ei tohiks ka liiga palju juurde tulla. Esimesel trimestril võib kaal iivelduse tõttu isegi veidi langeda, kuid alates teisest trimestrist peaks normaalkaalus naise kaal stabiilselt tõusma hakkama.\nHaprad tulevased emad võtavad sageli rohkem juurde ja ülekaaluline naine võib isegi pisut alla normaalse tõusta. Samal ajal ei ole suurem osa kogutud kilogrammidest sugugi rasvavarud - üle poole kaalust langeb loote, emaka, platsenta ja lootevee kaalule. Lisaks suureneb rase naise kehas vere ja rakuvälise vedeliku maht. Harvad pole rasedate naiste kehakaalu tõusud, mis on normist palju suuremad. Ühelt poolt on see seotud hormonaalsete muutustega, teiselt poolt nii ülesöömise, enda nõrkade kohtade andmise kui ka sageli sunnitud füüsilise passiivsusega.\nLiigne kaal võib olla tingitud mitte niivõrd rasvavarude kuhjumisest, kuivõrd vedelikupeetusest kudedes, mis viitab neerufunktsiooni kahjustusele Kuidas kaal muutub pärast sünnitust Pärast sünnitust väheneb naise kaal umbes kilogrammi - see on loote, platsenta, sünnituse ajal kaotatud vere kogukaal. Lähipäevil kaob veel kilogrammi - rakusisese vedeliku mahu vähenemise tõttu tekib kaalulangus.\nVarasema kaalu juurde naasta ei saa aga niipea, tavaliselt kulub selleks 6 kuud kuni kaks aastat. Ülejäänud kilogrammid on looduse poolt ette nähtud imetamise ajal järkjärguliseks tarbimiseks. Keskmiselt, kui naine imetab last ainult esimese kuue kuu jooksul, on võimalik ilma täiendavate jõupingutusteta, kuid ka üle söömata kaotada umbes 7 kilogrammi.\nSamal ajal kaotavad naised, kes keelduvad imetamast, kehakaalu kiiremini - see on tingitud võimest järgida mis tahes dieeti ja sportida ilma piiranguteta. Siiski on võimatu sündmusi sundida ja proovida kaalust alla võtta paari kuuga - hormonaalne tasakaal pärast sünnitust taastub aeglaselt, hormoonide "raseduseelsele" tasemele naasmiseks kulub vähemalt poolteist kuni kaks aastat Juhtub aga nii, et imetavad emad ei kaota, vaid vastupidi, võtavad kaalus juurde.\nSelle põhjuseks on sageli ülesöömine ja vähene liikuvus. Olles harjunud raseduse ajal sööma "kahe eest", jätkab naine sageli ja suurtes kogustes söömist ka pärast sünnitust. Lisaks saavad vanemad sugulased tulle kütust lisada ja sagedamini - sugulased, kes nõuavad rohkem süüa ja libistavad rohkem kaloritükke, nii et "laps saaks rohkem toitaineid".\nMuutunud eluviis dikteerib oma tingimused. Sageli pole värsketel emadel aega kodus võimlemist teha, rääkimata jõusaalis käimisest, samal ajal kui käruga jalutamine pole alati tõsine füüsiline tegevus. See kõik viib kaalutõusuni, mida on ilma tõsiste pingutusteta hiljem võimatu kaotada.\nSünnitusjärgne neuroendokriinne sündroom Ligikaudu protsenti naistest võtab pärast sünnitust kiiresti palju ülekaalulisust.\nSee pole tingitud söömishäiretest või vähesest aktiivsusest, vaid tõsise haigusega - sünnitusjärgse neuroendokriinsündroomiga, mida nimetatakse ka sünnitusjärgseks rasvumiseks. Sünnitusjärgne neuroendokriinne sündroom on põhjustatud hormoonide taseme häiretest: adrenokortikotroopse hormooni, testosterooni, prolaktiini taseme tõus, progesterooni ja teiste munasarjahormoonide taseme langus.\nKõige sagedamini areneb see haigus naistel, kelle rasedus ja sünnitus on kulgenud komplikatsioonidega gestoos, ülekaal, veresuhkru ja kolesterooli taseme tõus, kirurgilised sekkumised sünnituse ajal Sünnitusjärgne rasvumine avaldub mitte ainult kehakaalu kiire suurenemise kujul pärast sünnitust 8 või enam kilogrammivaid sellega kaasnevad ka muud probleemid: hüpertrichoos, menstruaaltsükli häired, vererõhu tõus, peavalud, palavik.\nSünnitusjärgse neuroendokriinsündroomi raviks kasutatakse dieediteraapiat, doseeritud kehalist aktiivsust, ravimitoetust.\nKaalulangus pärast sünnitust Harva, kuid juhtub, et naine pärast sünnitust ei kaalu juurde, vaid vastupidi, kaal langeb suuresti. Seda seostatakse sageli sünnitusjärgse depressiooni tagajärjel tekkiva söögiisu vähenemisega, hüpertüreoidismi tekkimisega pärast sünnitust, häiretega seedetrakti töös.\nLapse kandmine ja sünnitamine on periood naise elus, mida ei saa millegagi võrrelda.\nUue inimese sünd, tema areng ja sünd, võttes ema rolli - see kõik teeb teda tõeliselt õnnelikuks. Emadusega seotud heade külgede kõrval on ka ebameeldivaid nüansse, näiteks liigse kaalu ilmumine. Iga lapseootel ema, oodates oma lapse ilmumist, mõtles vähemalt kord, kui palju kg kohe pärast sünnitust lahkub. Ülekaal raseduse ajal moodustub mitmel põhjusel.\nLevinud väärarusaam, et kg suurenemine toimub ema liigse isu ja beebi kasvu koosmõjul. Paljud tõesti ei piirdu sel perioodil oma gastronoomiliste soovidega, kuid see pole probleemi algpõhjus, tegelikult on selle ilmnemisele keskmine kaalulangus parast kaksikuid rohkem tegureid. Osa kaalust kaob kohe pärast sünnitust, osa võib kaotada esimeste nädalate jooksul. Kaalu kaotamine võib juhtuda mõne päeva jooksul ja täiesti ilma vaevata, või võib see võtta mitu kuud või isegi aastaid.\nRaseduse ajal ei ole võimalik kaalutõusu vältida. Lisaks kaalutõusu ilmsetele põhjustele, mis hõlmavad lapse ilmumist maos ja ema söögiisu suurenemist, on mitmeid füsioloogilisi põhjuseid. Tuleb märkida, et arenenud loode kaal ulatub keskmiselt 3,5 kg. Sünnituse ajaks moodustub naise kehas hulk "mittevajalikke" asju, mis "kaovad" kohe pärast lapse sündi. Need sisaldavad: sünnitus, mille mass võib ulatuda kolmandikuni lapse kaalust - 0,6 kg; beebi kasvuga suureneb koevedeliku ja vere maht kehas - 3 kg; lootevesi - 0,8 kg; suurenenud aqua fatburn 1 kg; rasvkoe moodustumine kõhus - alates 2,5 kg.\nLisaks, mida lähemale sünnitusele, seda raskemaks muutuvad rinnad. Selle aja jooksul võtab ta juurde umbes 0,5 kg. See on tingitud asjaolust, et keha valmistub laktatsiooniks. Mis puutub rasvhapetesse, siis nende välimus võib olla mitte ainult kõhus, vaid ka reitel ja tuharatel.\nSuuremal määral sõltub see toitumisest. Kasvav laps vajab normaalseks arenguks palju toitaineid. Neid nõuab ka ema, et rasedus ei mõjutaks tema tervist negatiivselt. Lisaks vajab naine sel ajal palju energiat. Sel ajal on kategooriliselt võimatu dieeti pidada, et mitte jätta ennast ja loote olulistest elementidest ilma.\nSelles osas ärge piirduge toiduga liiga palju, kuid peaksite sööma õigesti. Rasedust juhtiv sünnitusarst jälgib kehakaalu tõusu kuni sünnituseni.\nLiiga suur tõus võib negatiivselt mõjutada lapse ja ema tervist. Samuti on oluline hoiduda raskete ja ebatervislike toitude söömisest, mis põhjustavad kiiret kaalutõusu. Tervisliku eluviisi keeldumine ja halbade harjumuste andmine.\nSee võib hõlmata suitsetamist ja joomist tiinuse perioodil. Kui tulevane ema käitub sel viisil, ei suuda ta tõenäoliselt tervislikku last sünnitada.\nKrooniliste ja tähelepanuta jäetud haiguste esinemine lapseootel emal. Kui tulevasel emal on diabeet, Urogenitaalsüsteemi probleemid ja endokriinsed häired, võib see kõik mõjutada nii tema seisundit raseduse ajal kui ka loote tervist. Närvisüsteemi häired. Emakas olev laps tunneb kõike - ära ole stressis ja muretse millegi pärast. Oluline on lihtsalt seda hetke nautida.\nPärilik tegur, mis väljendub lapse pärimises haigusele, mis tal on vanematel ja teistel lähisugulastel. Alakaalulise lapse sündimisel ei tohiks vanemad ärrituda. Selleks, et laps saaks kiiremini tugevamaks ja tervislikuks, peaks ema sööma kõrge kalorsusega toite.\nSiis saab rinnapiimaga laps kiiresti kaalus juurde. Kodus enneaegse vastsündinu eest hoolitsemine Lapsed, kelle sünnikaal oli alla g, paigutatakse haiglasse.\nHaigla tingimustes on laps koos emaga arstide pideva järelevalve all, kuni ta hakkab hästi sööma ja toitu assimileerima. Seejärel lastakse laps koju, kus ta vajab esmakordselt spetsiaalset hoolt ja spetsiaalselt ette nähtud toitmisrežiimi, et ta saaks kiiresti oma kaalukaaslastega järele jõuda. Arstid soovitavad väikeste laste imetamist. Kuid mõnel juhul võib olla vajalik täiendav täiendamine spetsiaalse seguga, mis võimaldab toitainete puuduse kiiresti täita.\nKuna väikestel lastel on nõrk immuunsus, soovitatakse neid karastada. Kuid neid tuleks läbi viia rangelt individuaalses järjekorras, kuna sellised lapsed on kergesti ülekuumenenud ja ülejahutatud. Sa peaksid alustama õhuvannidega minutit, suurendades seda aega järk-järgult. Sama oluline on tagada tihe füüsiline kontakt beebiga. Suur laps Varem peeti last suureks, kui sündimise ajal kaalus ta üle 4 kg. Kuid viimastel andmetel peetakse suuri lapsi, kelle mass on umbes 5 kg.\nSellise suure kaalu põhjused keskmine kaalulangus parast kaksikuid olla järgmised: Raseduse möödasõit. Hoolimata asjaolust, et sünnituse tähtaeg on juba tulnud, jätkub lapse kasvamine ja kehakaalu tõus. Mõnikord tõuseb naistel raseduse ajal suhkru tase, mis võib põhjustada beebi diabeedi arengut. Nendel lastel on sageli metaboolseid probleeme. Vale toitumine. See probleem on üks levinumaid - mitte kõik lapseootel emad ei pea tervislikku toitumist kinni nii elu olulisel perioodil.\nIga ema jälgib oma lapse arengut kuude kaupa. Lapse areng 1 aasta ja 4 kuu jooksul - mida peaks selles vanuses saama beebi? Nõuandeid vanematele rikutud lapse ümberõppe kohta leiate siit. Muud näitajad Esimesel eluaastal mõõdab lastearst lisaks pikkusele ja kaalule ka lapse pea- ja rinnaümbermõõtu.\nVastsündinutel on suur pea ja väike rinnak. See on normaalne. Pea ümbermõõt on vastsündinutel tavaliselt cm suurem kui rinnaümbermõõt.\nTema keha kasvab kiiremini kui pea. Pooleaastase lapse keskmine peaümbermõõt on 43cm. Selleks, et jälgida, kas lapse füüsiline areng on tasakaalus, on perearstil ka olemas keskmisi näitajaid sisaldav tabel.\nEmadel ei ole vaja muretseda kui laps kõiges keskmistele parameetritele ei vasta.


Tele2 on levi laiendamiseks investeerinud 90 miljonit krooni - ITuudised\nTele2 on levi laiendamiseks investeerinud 90 miljonit krooni\nEesti suuruselt teine mobiilsideoperaator Tele2 on leviala laiendamisesse tänavu investeerinud üle 90 miljoni krooni.\nSelle tulemusel ulatub Tele2 leviala 99 protsendini Eesti territooriumist, teatas firma.\nTele2 Eesti juhatuse esimehe Toomas Tiiveli sõnul on Tele2 saavutanud 99 protsendilise leviala täitumisega olulise eesmärgi, mis seati 2005. aasta jaanuaris. "Eesmärk oli katta 99 protsenti Eestimaast Tele2 mobiilsideleviga. Oleme rahul, et tänaseks on püstitatud eesmärk saavutatud," lausus Tiivel.\nSideameti määrusega kehtestatud arvutusmetoodika kohaselt teostatud mõõtmiste tulemusena ulatus Tele2 leviala novembris 99 protsendini Eesti territooriumist. Levialas võib esineda maastikust ja ehituslikest asjaoludest tingitud erinevusi.\nKäesoleval aastal on Tele2 rajanud juba 46 uut levialajaama üle Eesti. Viimati avatud jaamad asuvad Ida-Virumaal Iisakus, Lääne-Virumaal Tudus, Raplamaal Vahastus, Tallinnas Haabersti linnaosas ja Läänemaal Kihnu saarel.\nTiiveli sõnul muudab võrdsustunud kvaliteet mobiilsideturul senisest veelgi olulisemaks teenuse hinna. „Meie kogemus näitab, et Eesti inimene eelistab tarbeteenust osta võimalusel soodsamalt. Seda kinnitab ka Tele2-e kui turu hinnaliidri kliendiarv, mis ainuüksi aasta algusega võrreldes on kasvanud tervelt 41 000 võrra,” lisas Tiivel. Tele2-l oli tänavu kolmanda kvartali lõpuks 508 000 klienti.\nSeoses kiire kliendiarvu kasvuga plaanib ettevõte edaspidi jätkata investeeringutega leviala laiendamisse samas mahus. Lisaks GSM levialale pöörab Tele2 tähelepanu kiire kolmanda põlvkonna 3G andmesidevõrgu arendamisele. Tele2 avas oma 3G võrgu tänavu 1. novembril Tallinnas, plaanides kiiret andmesidevõrku jooksvalt laiendada.\nTele2 alustas ulatuslikku leviala laiendamise programmi eelmise aasta jaanuaris eesmärgiga katta 2006. aasta lõpuks mobiilsideleviga 99 protsenti Eestimaast.


ZA/UM: Täielik tragöödia\nTõnu Tunneli foto NO99 leheküljelt\nNo see Ühtse Eesti making-of film on nüüd väljas ja mine VITTU kui valus seda vaadata oli. Mis paralleelreaalsus sealt hargneda oleks võinud. Vaim oli küll valmis, aga poliitharidus jäi nõdraks. Nad valisid: teha teatrit, ning seda tehes hävitasid teatri. See oli parasjagu nii suur asi, et sellest suuremaks nad enam ei lähe, on ju nii? Aga muidu saaks tublisti teatrit, teatrit meile kõigile, saaks ühe käega manipuleerida ja teise käega iseoma manipulatsioone paljastada, see oleks otsekui tõsine naljapartei. Kas sellel ei oleks mitte ühiskonnaga rohkem otseühendust kui NO-teatril täna on? Sellega oleks ka maailmakuulsamaks saanud, kui Saksamaa teatrifestivale mööda käies kunagi saab. Kui poliitika ja äri on selles maailmas tahes või tahtmata sümbiootilised, miks ei võiks siis olla nii, et kohati on poliitika sümbiootiline ka mõne muu asjaga? Sellisega oleks kohalikku elu tõeliselt destabiliseerida saanud. Kahtlane liim, mis maailma koos hoiab, ei oleks jäänud samaks. See koht, kus see tüüp ütles, et see on osa sellisest pikemast ühiskonda muutvast protsessist, see tuletas meelde ühe asja, mida Trotski kunagi ütles. See oli „Menševikud, teie koht on ajaloo prügikastis.“\nSiin ma avaldan teile ühe saladuse. Eetiline protest on tegelikult tagajärjetu ja märgist mööda üritus.See, et võim varastab, see ei ole tegelikult tähtis. Seegi pole, et ta valejuttu räägib, ega ka see, et ta solvab inimese intellekti. Kõik need süüdistused muutuvad aktuaalseks alles siis, kui tegelikult on hoopis üks teine asi valesti, nimelt, kui poliitikud ei saa enam oma riigi valitsemisega hakkama, kui nad ei halda olukorda adekvaatselt ega suuda enam iseendagi standarditele vastata. Me lubaksime poliitikutel seadust rikkuda, kui nad rikuksid seda meie huvides. Selles suhtes oleks ka Kultuuriministeeriumi raha väärkasutamine olnud eetiline, kui NO-trupil oleks olnud sisemine kindlus, et nad annavad selle eest ühiskonnale rohkem vastu. „Eetika peaks kujunema poliitilise võitluse käigus", ütleb sloveenia hegeliaan Slavoj Žižek.\nDemokraatiat ei ole samuti mõtet üle fetišeerida. Tegelikult loeb tahtejõud alati rohkem kui hääled, hääled võivad lihtsalt olla kellegi tahtejõu peegelduseks. Eesmärgile orienteeritud inimgruppide üheks omaduseks on see, et neil on juhid, isegi, kui me neid niimoodi ei nimeta. Me järgime juhte, sest me tunneme nende eesmärkides ära iseenda omad. Parema riigi jaoks ei ole ilmtingimata tarvis paremat valijat, ega ka kogu rahva politiseerumist. Paremaid ideid on tarvis, ja nende elluviimist. Siinkohal tuleb ka märkida, et Ühtse Eesti projekti raames käsitleti populismi mõistet võrdlemisi ühekülgselt. Tuleb eristada sõnade populismi tegude populismist, lubadusi tegudest. Et puust ja punaseks teha, „Eesti viie rikkaima riigi hulka“ on virtuaalne populistlik akt, aga tasuta ühistransport täiesti reaalne. Nende vahe on see, et üks loob maailma erinevuse, mingi positiivse erinevuse suure hulga reaalsete inimeste jaoks. Ja see, kui me tahame parteidele paremat sisedemokraatiat, tähendab põhimõtteliselt, et me nõuame poliitilise võitluse reeglite lihtsamaks muutmist. See ei saa kunagi olema liiga kerge, ning et see laialdaselt leviks, oleks kõigepealt tarvis tõestada selle kasulikkus.\nAga on hea, et see ebaõnnestumine dokumenteeritud sai. See paneb selle üle rohkem mõtlema. Ja on ka omamoodi poliitharimise projekt, ehkki teistmoodi, kui nemad mõtlesid. Praegu on nende ja seotud projektide mõju olnud ehk selline, et olemasolevaid parteisid hinnatakse rohkem võrdsetelt alustelt lähtuvalt. Mis on vähem kui midagi ja rohkem kui mitte midagi. Huvitav, kuivõrd nad aduvad, et nad saatsid seal projektis iseennast ka vittu?\nP. S. Nad on Kunila sülekoerad ja Eesti teater on ülerahastatud. See, kuidas nad Hooandjas selle Juhan Liivi tüki jaoks raha korjasid oli ka päris mage. Esiteks, NO99l on juba hoog sees. Teiseks, Juhan Liiv oli julmalt vaene kutt ja elas sajandil, kus oli märkimisväärselt palju vähem igasuguseid luksuseid, kui nüüd.\nIlmus toimetatumal kujul kinolehes "La Strada".\nautor Martin Luiga at 10:57:00 AM\nLabels: emotsioonidest kantud, kunstiliselt oli tegelt toekas aga ma räägin aint poliitiliselt\nMulle eriti meeldib see, et kui ZA/UMis millegi kohta selge ja lõplik otsus välja öeldakse, siis kostab küll kaugemalt viginat, aga ega siia keegi kaeblema ei julge tulla.\nmulle tegelikult meeldib see loosung "Euroopa viie rikkaima riigi sekka". Mulle meeldib just see kuidas mass seda kunagi heietas, adumata, et isegi juhul kui mingi statistika ja suhtarvude ümmardamisel tõepoolest Eesti näitajad (rahvaarvu kohta muidugi) küündivad sinna edetabelisse, siis rahvas pole kindlasti see, kes seda rikkust maitsta saab. Nemad teevad lihtsalt rohkem tööd ja ületunde.


SMS laenu puhul on tegu täiesti tavalise laenukoormaga, nagu iga teisegi laenu puhul. SMS laenu kohta võib täie kindlusega öelda, et tegu on kiirlaenuga. Tegu on pigem pikaajalise kohustusega mis tuleb tagastada ning tasub silmas pidada, et kohustus võib väga kergelt üle käte minna. Rahasumma saamiseks tuli laenuandja kodulehel täita vajalik ankeet ning ootama jääda. Jääb mulje nagu laenu võetaks justkui igapäevast ja meie elu lahutamatut osa. Näiteks kui olete toidupoes ja avastate, et ei saa endale kõike seda, mis olete enda toidukorvi ladunud osta, saadate sõnumi ning kassasse jõudes on raha juba teie kontol. Teisena välja toodud eelis võib ostutuda ka negatiivseks pooleks. Kõige põnevamaks on aga see, et kui üks kiirlaen on mingist organisatsioonist juba võetud, ei takista see teid mõnest muust kiirlaenudega tegelevast organisatsioonist uut laenu võtmast. Tol ajal olid sedasorti kiirlaenud tuntud kui inimeste pankrotistajad. Kuigi inimene võib tööl käia mustalt või tegeleda millegi illegaalsega ja seeläbi ennast väga hästi igapäevastes toimetustes ära majandada, ei loeta seda sissetulekuks, sest sellelt pole mitte ühtegi maksu maha läinud. Laenu nimi on tuletatud sellest, et inimestel on enne palgapäeva rasked olukorrad või on neil tarvis teha mõningaid ootamatuid kulutusi. Esimeseks ja kõige loogilisemaks punktiks on isikliku pangakonto olemasolu, sest selle puudumisel poleks teil mitte ühtegi kohta, kuhu küsitud raha kanda. Seetõttu kontrollitakse teid või vähemalt üritatakse teid maksimaalselt kontrollida. Teadupärast tuleb sõnumiga taodeldud laen kiirelt tagastada ja seetõttu tuleb kasvõi iseendaga plaani pidada, kas suudate sedasorti rahalise kohustuse tagasi maksta. Selle peamiseks põhjuseks on see, et kuna laenu on võimalik taodelda kodust lahkumata või isegi ilma helistamiseta ja eelneva konsultatsioonita mõne pangatöötajaga. Kõige tavalisemaks ja üldlevinuimaks põhjuseks miks inimene saab eitava vastuse on see, et ta ei saa ametlikult mitte mingisugust sissetulekut. See külg on ainult siis hea, kui töötate mustalt ja kogu teie palk saabub ümbrikus ning sellelt pole mitte ühtegi maksu laekunud. Nüüdseks on paljudeks tollal vaid SMS laen pakkuvatest asutustest välja arenenud suuremad asutused, mis pakuvad erinevaid laene ja rahalist tuge. Teil ei ole tarvis külastada mitte ühtegi krediidiasutust, kui olete mõne kindla laenupakkujaga juba koostööleppe ning oma isikuandmed esitanud. Probleemid ei tekkinud mitte raha laenamisest vaid sellest, et inimesed ei lugenud lepinguid korralikult läbi või kui lugesid, ei suutnud mõista selle taga peituvat tegelikkust. Hommikul või mõne päeva pärast, kui saavutati taas selge ja kaine olek, avastati enda laenukoormus.\n. Just seetõttu tuntakse seda paljudes inglise keelt kõnelevates riikides ka kui palgapäeva laenuna ehk payday loan. Küsitud üüratud protsendid tagavad selle, et inimene ei jõuaks võetud kohustusi esimese palgapäevaga tagasi maksta ning vahel sunnivad lootusetumaid isikuid isegi uut laenu võtma. Mõne minuti möödudes laekus teie poolt soovitud summa teie arveldusarve kontole ning teil oli võimalus seda kulutama hakata. Just seetõttu on sõnumiga taodeldav laen ohtlik, et laen ja küsitud summa jõuab laenutaotlejani kiirelt, lihtsalt ja ilma maksevõime põhjaliku kontrollita.\n. SMS laenu võtmesõnad. Kõikide kiirlaenude, kaasaarvatud SMS laenude juures tasub hoiduda emotsionaalsetest otsustest. SMS laenude algusaegadest on teada juhtumeid, kus ebaadekvaatses olekus ning mõnes baaris või klubis oma raha kulutades otsustati jookide ostmiseks lisaraha kaasata. See summa tundub veelgi jahmatavam kui arvutada intress ümber aastaseks intressiks. Kõige lihtsam oleks seda teha internetis vabalt saadaval olevat laenukalkulaatorit.Kuigi kõikidel kiirlaenu, täpsemalt sms laen pakkujatel on erinevad tingimused, mis tuleb laenu saamiseks täita, on enamasti vaja paari põhilist punkti täita. Seetõttu soovitame teil erinevate laenupakkujate poolt pakutavaid tingimusi omavahel võrrelda. Pärast seda on võimalik endiselt minna mööda vana rada ja taodelda juba ainult sõnumi saatmisega mis on äärmiselt üllatav. Pärast seda, kui olete finantsasutustele tuttavad, saate tegutseda ja laene võtta ilma ennast tuvastamata ning uskumatult lihtsalt.Kuna sõnumiga taodeldavatel laenudel oli algusaastatel halb maine, tehtigi selle võtmine keerulisemaks. Selline vaid sõnumiga laenu taotlemine kehtib muidugi ainult siis, kui olete ennast teenusepakkuja juures kirja pannud ja seda lubava lepingu allkirjastanud.SMS laenu eeliseks teiste pakutavate laenude ees ongi selle kiirus. Kuna laenu antakse ilma tagatiseta ja sageli ilma suurema kontrollita, on võimalik lisaraha küsida ka neil, kel puudub võimalus kallist laenu tagasi maksta.. Kuna rahalised probleemid võivad väga kergesti tekkida, ei soovi ükski äriühing oma raha niisama ohtu seada. Enam pole vaja pankade pikkades laenutaotlejate järjekordades oodata, sest kõik toimub sõnumi saatmisega. Kuna aga inimesed hakkasid süsteemi lihtsust negatiivselt ära kasutama, tuli midagi ette võtta. Näiteks kui teil puudub püsiv töökoht kust laekub iga kuu mingigi rahasumma, pole teil mitte kuidagi võimalik laenu ju tagasi maksta. Vähemalt oleks see kõige mõistlikum otsus.Paljud meist arvavad, et SMS laen saamine on väga lihtne, sest selle taotlemine toimub ju vaid ühe sõnumi saatmisega. Esialgu plaaniti nii, et laen makstakse tagasi palgapäeval. Ainsad faktorid, mida kontrollitakse enne laenu väljastamist on isikliku pangakonto olemasolu, kusjuures pole vahet millise panga klient te parasjagu olete, ning Krediidiinfos maksevõlgade puudumine. Ette võeti see, et nüüd on ka sms laen taotlemisel vaja enda isik tuvastada. Mitte ühtegi laenuga seotud otsust ei tohi teha kiirustades ega tuliste emotsionaalsete jooksul. Lisaks sellele võivad eelmised finantskohustused süüa ära suure osa teie sissetulekust ning uue ja uskumatult kõrge intressimääraga laenu teenindamine käib üsna kindlalt teil üle jõu.\nPärast positiivset laenutaotlust on raha teie kontol vaid loetud minutite jooksul. Kuna aga kulutuste tegemiseks raha napib, pöördutakse finantsasutuste poole, kes on valmis neile lahkesti vastu tulema ja abikäe ulatama. Või vähemalt on seda tarvis teha esimesel laenamisel. Pakutakse laene nii kinnisvara tagatisel kui ka isegi autoliisinguid. Esialgu küll ei tulnud end isegi verifitseerida ehk tuvastada oma isik. Tuvastada tuleb end iga laenuandja, panga või muu finantsorganisatsiooni juures ja seda vähemalt ühel korral. Tõenäoliselt pole eelnevas lauses nimetatud töökohtades töödates teil ka töölepingut ega mingit garantiid, et teie töökoht eksisteerib ka järgmisel kuul, kui teil tuleb mingi osa laenust tagasi maksta ja seda koos intressidega. Kõik see kõlab küll uskumatult kuid sellised on praegused regulatsioonid ning väidetavalt on nüüd inimesed targemad ja ei võta niivõrd kergekäeliselt laene, nagu nad tegid seda mõni aeg tagasi. Ainukeseks pääseteeks oli kas sõprade ja sugulaste või teiste pankade käest uue laenu võtmine. Täna pole ka enam väga harvad juhused, kus inimene saab SMS laenu taodeldes negatiivse vastuse. Ei kontrollita seda, kui suured on teie sissetulekud ega ka seda, kas teil pole juhuslikult olemasolevaid finantskohustusi, mistõttu võib teil laenu tagastamine oluliselt raskemaks muutuda.\n. Teiseks suureks eeliseks on aga teie maksevõimekuse mitte kontrollimine. Just seetõttu ei tohi sattuda laenamisest sõltuvusse ning tuleb enne korralikult läbi mõelda, kas on mõtet ikkagi laenu võtta ja kas on just vaja võtta kalleima pakutava intressiga laenu. Lisaks sellele on mõned laenuandjad nõus ka tarbijatele vastu tulema ja pakuvad ka konkreetseteks päevadeks laenu. Kahjuks või õnneks ei ole see alati aga tõsi. Bondora on laenuportaal, kus väljastatakse laen eraisikult eraisikule ehk inimeselt inimesele soodsa intressiga..\n. SMS laenu võtmesõnad. Kui kulutust ei ole vaja koheselt teha, tuleks laenu võtmine katki jätta. Selle taotlemine on lihtne ja kiire ning laenutaotlus loetakse esitatuks vaid sõnumi saatmisega. Teiseks oluliseks teguriks on inimeste suutmatus üldse laenu teenindada. Teiseks loogiliseks tingimuseks on see, et oleksite täisealine ning Eesti Vabariigi kodanik või omada vähemalt siinset elamisluba. Just seetõttu võiks öelda, et kui inimene võtab korraks kiirlaenu, jääb ta selle ettevõtte kliendiks kogu eluks. Tänu uutele laenudele saadi laenudega seotud intressid madalamaks ning inimestel tekkis võimalus ja suutlikkus laen ka reaalselt tagasi maksta.Sõnaühendi “SMS laen” võiks defineerida kui lühiajalise ja tagatiseta laenuna. Uusi laene võetakse seetõttu et maksta tagasi vanad ja üle pea kasvanud laenud tagasi.


Salinõmme rannamaastik 1. « Hiiu Leht\n19.jaanuar, 2021 Varese lood\nKunagi arutles botaanik Haide-Ene Rebassoo oma laiduderaamatus, et maailma mõistes on meie läänesaarte laiud täitsa ainulaadsed. Või kuidagi sedasi.\nOma kujunemisloolt ja taimkattelt küllap just nõnda ongi ning kui siit veel ainulaadsuse aste edasi minna, siis muust eristub veel üks nurgake. Nimelt too pisisaarekeste rühm Salinõmme ja Saarnaki vahel Soonlepa lahes.\nTundub, nagu midagi säärast ei võikski päriselt olemas olla. Justkui mingi looduse poolt loodud mängumaastik. Kunagi võrdlesin toda saarestikumerenurgakest Soome skääridega. Nojah, kuid seal kummuvad kõikjal kaljud. Siin aga on tegu moreense servamoodustisega, mille kõrgemad harjad saaretutsakatena üle veepinna tõusevad. Korra olen neil maakribalatel ka käinud. Veebruaris 2005, üle jää. Toona paelus punarahnulise ranna ja kadastikust tõusvate jalakatega Auklaid, männiline Öakse ning pisikesed Pihlakared, millest suuremal kalurihütt kui Kunksmoori majake.\nKuid ka Salinõmme külje all saab sellest imepärasest saarestikust mingit aimu. Vahel sadamas Saarnakile minekuks paati astumist oodates olen vaadelnud samas lahevee taga kivise rannaga paistvat laiu moodi maalappi. Ja arutlenud, et vahest pole too kuidagi pelutav roolahe pära liiga tüma?\nNüüd, aasta esimesel päeval, veidi enne hämardumist, sai kogemata kombel asi ette võetud. Esmalt niisama vaadatud ja pildistatud seda merre pillatud maalappide rägastikku. Ja siis – astuma!\nTegelikult Salinõmmest esimene maariba ei ole laiulaadne moodustis, vaid poolsaar. Sinna võib kõndida ümber endise lahesopi, saab ka otsemini, läbi roostiku. Pinnas astumise all on kõva.\nJuhuu, kohal! Justkui lapsik maadeavastaja tunne tuli peale, kui kuivale nõlvale tõusin. Mööda seda oli juba hästi mõnus astuda. Lubikad hõbetasid siin samblamaal, vesihaljast tarna kah. Ilmselged lubjalembid mõlemad. Üldilmelt valdas kadastik mändidega, saart ja sangleppa, punaviljas kukerpuu, ka õunapuu ja kibuvits.\nRoostik katkes ning jõudsime vaba vee äärde. Mõni rändkivi siin ja… Kuid see polnud veel too päris õige koht. Samune laiu moodi maalapp alles kutsus ees. Roogne endine väin, tükati sisse vajuv savikas mäda pinnas, ent kivisem maariba juhtimas kindlalt kohale – Härglaiule.


Lennupiletid Wiarton (Kanada)-s, odavad lennupiletid Wiarton (Kanada) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Wiarton, Kanada kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Kanada > Wiarton\nLennupiletid linna Wiarton (YVV)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Wiarton. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Wiarton. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Gaithersburg.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Wiarton, Kanada ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Wiarton\nLennupiletite hind linna Wiarton linnast Gaithersburg sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2502988308


Amoremi soovitab: 13 küsimust, mida esimesel kohtingul esitada\nBy Suhted-ee | 10. veebruar 2020\nPaljud tunnevad end kohtingul ebakindlalt. Halvemal juhul meenutab see enneolematult karmi tööintervjuud, kus iga sinu sõna ja välimuse pisiasja hoolega kaalutakse, ja kiirotsus sobivuse või mittesobivuse kohta võib tekkida millegi täiesti tühise põhjal.\nTurguta end aga teadmisega, et kohtingud on „kahesuunaline maantee”: kumbki teist on lisaks hinnatavale samal ajal hindaja rollis. Ära süvenda võimalikku ebakindlust sellele keskendudes, et mis su juures meeldida ei pruugi. Mõtle hoopis sellele, mida ise küsida võiksid, et kaaslasest võimalikult ruttu mingi vähegi ammendav ülevaade saada.\nSel juhul on vähem mahti ka end pahasti tunda, mis lisab hoobilt enesekindlust – väärilisimat vara, mis meil teisele inimesele romantiliselt lähenedes üldse olla võib!\nSiin on 13 küsimust, mida võiksid kohtingul esitada, aga loomulikult on sul täiesti vaba voli ka hoopis midagi muud küsida. Kohtingul on kaks peaeesmärki (testida, kas teie vahel on keemiat ja kas leidub ka midagi väga häirivat) ning kuidas täpselt see selgub, pole tähtis. Palju sõltub ju lõpuks tundest, mis temaga kohtumisest jääb.\n1. Kuidas su päev oli?\nSee tundub esmapilgul tühine ja pealiskaudne küsimus, aga võib tegelikult kaaslase kohta midagi väga olulist teada anda: kas tal on üldiselt elu suhtes positiivne või negatiivne hoiak.\nJa me ei pea silmas lihtsalt kõrg- või madalhetki, mis mõjutavad tugevalt igaüht, vaid just tavaelu, mida kõik suurema osa ajast elame. Lühidalt – saad ruttu aimu, kas ta on vinguja, optimist, mõnus tšillija-tüüp vms.\nMuidugi tuleb arvesse võtta, et tal võib olla parajasti eriti halb päev või nädal, nii et ära mingi mulje külge kohe klammerdu. Aga kui kohting kestab kauem juba näiteks paar tundi, siis kaua ta ilmselt maski hoida ei suuda.\n2. Millised on su sõbrad?\nKellegagi suhet alustades pead arvestama ka tema suhtlusringkonnaga (sh pere ja sugulased), nii et mõistlik oleks ka selle kohta midagi teada saada – või näiteks välja uurida, et kaaslasele meeldib peamiselt üksi „omas mullis” viibida.\nLisaks annab see küsimus meeldiva võimaluse „tööintervjuu” meeleolu vähendada, sest tal on võimalus rääkida midagi teemal, mis 100% temaga ei seostu.\n3. Oled sa kassi- või koerainimene?\nEi maksa alahinnata kellegi lemmiklooma-eelistusi temaga suhte alustamisel. Kui ühele loomad pigem ei meeldi ja teisel on näiteks kolm koera, siis kujuneb sellest tõenäoliselt varem või hiljem segav tegur.\n4. Mida sulle vabal ajal teha meeldib?\nNagu sõprade-küsimus, annab see aimu selle kohta, et kuidas oleks temasuguse inimesega oma elu jagada. Näiteks selgub, et kas talle meeldib enamiku ajast näiteks töötada või siis vastupidi – jõude logeleda.\n5. Mida sa (teha) armastad?\nMille suhtes ta kirglik on? Kui sulle sama asi, nähtus või tegevus näiteks vastumeelne on, siis võib seda külge temast olla tulevikus raske taluda. Samuti saad teha, et kas ta on kergelt tuld võtva loomuga, passiivne kulgeja või näiteks üldiselt rahulik ja sõbralik.\nSee võib olla ka kaaslase jaoks raske/hirmutav küsimus, sest ta ei taha avaldada midagi, mis kohe ebameeldiva tunde võiks tekitada. Sestap ole valmis, et vähemalt esialgu tingimata väga ülevaatlikku vastust ei saa.\n6. Kas sa oled hommiku- või ööinimene?\nKellegagi suhtes olles on sul kindlasti soov temaga vaba aega koos veeta. Kui üks tahab enne südaööd magama minna ja teine on peamiselt ööinimene, kes ärkab peale lõunat ja voodisse ronib kell 4 öösel, siis on raske neid elustiile mõlema jaoks rahuldavalt ühildada.\n7. Kas sulle meeldib su töö?\nPaljudele on tähtis, et partner oleks vähemalt temaga võrreldavalt ambitsioonikas ja julge uusi väljakutseid vastu võtma (kui mitte rohkemgi). See, mida ta räägib sulle oma töö kohta, annab sellest kiiresti aimu. Kas ta teenib lihtsalt raha, on leidnud tõelise kutsumuse või peab tähtsaks eelkõige karjääri tegemist, valdkonnast olenemata?\n8. Kellega sa koos oled?\nKas ta elab veel vanemate juures? Või korterikaaslastega? Või üksi oma lemmikloomaga? See annab aimu, et milline elu talle meeldib või vähemalt mille keskel ta end mugavalt tunneb.\n9. Mida sa sööd (ei söö)?\nSee aitab paremini tulevasi kohtinguid planeerida, aga aitab ka ruttu märgata, et kui sobivad teie toidumaitsed ja -valikud on. Näiteks taimse toidu eelistaja võib tunda vastikust ainuüksi selle puhul, kui kodus lihalõhna tunneb.\n10. Kas sa suitsetad / jood alkoholi / tarbid uimasteid?\nSul on tõenäoliselt selge eelistus, mida siin kaaslase puhul talud. Iseasi, kas ta selle kohta kohe ausalt vastab.\n11. Kuidas sa suhtud (minu mingisse lemmiktegevusse)?\nKui mingi tegevus või hobi on sulle väga tähtis, siis oleks hea, kui kaaslane seda vähemalt taluda suudab. Veel parem, kui see meeldib talle ka. Halvem, kui see teda täiesti külmaks jätab või lausa ebameeldiv tundub.\n12. Oled sa hiljuti mõnda head filmi/sarja näinud? Või heas restoranis käinud, head raamatut lugenud jne.\nAnnab tema eelistustest aimu ja taas meeldiva võimaluse rääkida neutraalsetel teemadel. Aga saad ka tutvuda tema mõttemaailmaga: kuidas ta oma kogemusi ja elamusi mõtetab ja neid kirjeldab.\n13. Kas käid palju kohtingutel?\nKui ta ausalt vastata julgeb, annab see märku ta valmisolekust just sinu juurde pidama jääda (või mitte jääda). Kui ta vastus ei tundu aus, siis… annab see ka märku, et milline inimene ta olla võib.\n← Eelmine lugu 5 soovitust tõelise armastuse leidmiseks\nJärgmine lugu → Otsi ainult südamega radu [Amoremi]


Kuidas ajutiselt suurendada liiget. Programm peenise laienemist\nSeadus näeb ette konkreetsed tingimused, millal ja kuidas saab töötasu ühepoolselt vähendada. Recent Posts. Alati vaata ta kehakeelt, kuidas ta reageerib kindlale tehnikale või piirkonnale, kuidas ta mõnust oigab. Kuni osanik ei ole sissemakset täielikult tasunud, vastutab ta osaühingu ees osaühingu kohustuste eest tasumata sissemakse ulatuses, kui osaühingu kohustust ei ole võimalik täita osaühingu vara arvel. Kortisooli liigeritusel on hüpotalamuse-hüpofüüsi-neerupealise teljele märkimisväärne mõju. Üüri piirmäära ei rakendata nende eluruumide suhtes, mille on ehitanud füüsilised või eraõiguslikud juriidilised isikud ja mis on valminud pärast\nÜldsätted § 1. Elamuseaduse ülesanded Elamuseadus reguleerib suhteid, mis tekivad eluruumide alaliseks elamiseks andmisel ja kasutamisel elamusuhted ning on Kuidas ajutiselt suurendada liiget Eesti Vabariigis elamusuhteid reguleerivatele teistele normatiivaktidele. Elamusuhete objekt 1 Elamusuhete objektiks on eluruum.\nElamuühistu -kooperatiivi liikmeks astumise eelisõigus osamaksu pärimise korral 1 Elamuühistu -kooperatiivi liikmega koos Kuidas ajutiselt suurendada liiget abikaasal on liikme surma korral eelisõigus elamuühistu -kooperatiivi liikmeks astumisel juhul, kui tal on õigus osale osamaksust. Elamuühistu -kooperatiivi liikme elamuühistust - kooperatiivist väljaarvamine 1 Elamuühistu -kooperatiivi liige arvatakse elamuühistust -kooperatiivist välja tema surma korral.


Kütusemüüjad: kütuse alumise hinnapiiri määravad maksud - Äriuudised - Majandus\nKütusemüüjad: kütuse alumise hinnapiiri määravad maksud\n22. detsember 2015, 13:20\nKütusemüüjate sõnul määravad maksud ära, kui odav saab üks liiter kütust maksimaalselt olla ning Eestis jookseb piir 70-75 sendi juures.\nIga mootoribensiini kütuseliiter on maksustatud aktsiisi, miinimumvarumaksu ja käibemaksuga. Aktsiis ja miinimumvarumaks on liitripõhised, käibemaksu (20 protsenti) rahaline väärtus sõltub liitri hinnast. Tuleva aasta veebruarist sisaldab ühe liitri bensiini 95 hind 46,5 senti aktsiisimaksu ja 0,4 senti varumaksu.\n«Oletame, et bensiiniliitri sisseostuhind langeb 10 sendini, lisame müüja marginaali keskmiselt 6-8 senti ning käibemaksu 20 protsenti, saame jaehinnaks 75 senti. Eesti kütuseturu kontekstis kusagil siin jaehinna alumine piir jookseb,» ütles Neste Eesti tegevjuht Ivar Kohv.\nMida odavam on kütuse jaehind, seda suurema osa moodustavad sellest riiklikud maksud. Tänane mootoribensiini baashind on Statoili täisteenindusjaamades 0,995 eurot liiter, millest moodustavad maksud 0,595 eurot liiter ehk ligi 60 protsenti liitrihinnast.\nStatoili mootorikütuste tootejuhi Indrek Sassi sõnul tuleb sisseostuhinnale ja maksudele lisaks bensiini liitrihinna hulka arvestada veel transpordi- ja tegevuskulud, vahendustasu ning jätkusuutlikuks tegutsemiseks vajalik marginaal.\n«Sellest lähtuvalt on kütusehinda allapoole 70 eurosenti keeruline saada, sest isegi kui bensiini sisseostuhind oleks tasuta, jäävad kütusemüüjale ikkagi maksu- ja tegevuskulud,» selgitas Sassi praegust hinnapiiri.\n«Rafineerimistehased müüvad jaemüüjatele mootorikütuseid hinnaga, mille aluseks on igal pangapäeval rahvusvaheliste agentuuride (nt. Platt's) noteeritavad mootorikütuste maailmaturuhinnad. Toornafta ja tema destillaatide noteeringud on ainult USA dollarites, mistõttu meie regioonis mõjutab sisseostuhinda ka euro ja dollari kurss,» rääkis Sassi. Seetõttu ei ole ülimadal nafta hind ja kütuse hind omavahel üheselt seoses.


Chromebox – pisike Google'i-arvuti, millele on raske rakendust leida - Forte\nChromebox – pisike Google'i-arvuti, millele on raske rakendust leida\nASUS toob märtsis USAs müügile pisiarvuti Chromebox, mis saab hinnaks 180 USD (132,3 eurot).\nChromebox on tehnilistelt näitajatelt sarnane Intelil põhinevate seniste Chromebookidega:\n* 1,4 GHz 2955U Haswelli kiip, integreeritud graafikakiip,\n* 2 GB muutmälu, 16 GB andmeruumi,\n* 1 Gbit Ethernet, HDMI, 4x USB, DisplayPort, 802.11n WiFi, Bluetooth 4.0, SD-mälukaardipesa,\n* põhitrumbiks muidugi väikesed mõõtmed: 12,4 x 12,4 x 4,2 cm.\nPõhimõtteliselt järjekordne liige tasapisi kasvavasse Google'i veebiimpeeriumisse – seade jooksutab peamiselt opsüsteemi Chrome OS ja brauserit Chrome. Nii et kui netiühendust pole, kaob praktiliselt kogu tavakasutajale mõistetav funktsionaalsus.\nSee pole tegelikult esimene Chromebox, eelnevalt on USAs müüdud Samsungi mudeleid, aga need on tunduvalt kallimad kui ASUSe oma.\nInternet elab nii USAs kui ka Eestis aga pealtnäha kõikjal, nii et see pole siin kõige põletavam küsimus, et mis teha, kui nett kaob.\nPõletab pigem: mida selle väikese arvutikarbiga peale hakata?\nTeoreetilisest küljest. Chromeboxiga saab ühendada võrgumäluseadme (NAS) või välise andmekandja, et muuta see arvutisüsteemiks kodukino keskmes.\nSamuti võib sellega ühendada ekraani (ja arvutihiire ja klaviatuuri), et muuta see lihtsalt veebis surfamise vahendiks. Ja kui andmeruumi vähesus häirib, on pilves palju lisaruumi, eks ole.\nKas Windowsi on enam vajagi? Google'i tasuta netipõhine opsüsteem võtab arvutid üle! (69) 31.05.2013\nTasuta tarkvara otse brauseris asendab edukalt tavaprogramme (15) 22.05.2013\nPraktilisest küljest: kui kasulik Chromebox üldse olla saaks? See tuleb kindlasti teiste seadmetega ühendada, mis nõuab raha. Ja kui kodus on niigi juba teisi seadmeid, leidub 'boxile palju etemaid alternatiive.\nKodukino rajamiseks sobib paremini näiteks mänguseade PlayStation või Xbox, või 35 dollari eest veebist ostetav pulk Chromecast. Nn võrgumälu loomine pole aga tavakasutajale ilmselt vajalik, eriti kui saab arvutile/ruuterile lisakõvaketta külge panna.\nKui vaadelda lõpetuseks "suurt pilti", tekitab muret, et kuhu Google oma Chrome-arvutiga üldse jõuda tahab, kui retooriliselt rääkida.\nG-maja esindajad ei paista absoluutselt vaeva nägevat sellele turuosa kättevõitlemisega (eriti väljaspool USAd), väljastavad odavate mudelite kõrval arusaamatult kalli variandi, nüüd siis miniarvuti, millele pole tõeliselt praktilist rakendust...\nNad näevad samas täiesti selgelt vaeva, et Chrome salaja võõrastele platvormidele tuua ja seal edukalt kasvama panna.\nForte usub, et Google ei tahagi hetkel otsustavaid samme teha. Pigem on neil soov jälgida, kuhu arvutiäri lähitulevikus liigub või kas sellel on üldse suurt tulevikku, ja alles siis hakkab konkreetsematele arvutitele mõtlema, mis Chrome'i veebiimpeeriumit esindaksid.\nChromebase: tore arvuti, mis elab monitori sees ja pakub ainult Google'i tasuta tarkvara!\nUus Chromebook näitab odavamatele MacBook Airidele, kes on boss\nBrauser Chrome on Trooja hobune, mis sõbralikult Windows 8 üle võtab


Villa 11: august 2015\nÜtlen kohe ära, et kui sind ei huvita, mitu ruutmeetrit vaarikaid on võimalik ühest aiast välja kiskuda, siis pole mõtet edasi lugeda. Sest väliselt me pole väga palju kaugemale jõudnud.\nTegelikult on ära tehtud üks suur töö - majas on nüüd kanalisatsioon ja vesi. Või noh, enne oli ka, kui istub selline tore ja traditsiooniline "vesi voolab sisse mööda ühte roostes toru ja ära voolab veranda alla" lahendus. 0ll ja ta isa kaevasid nädala otsa kraave ja loodisid ja käisid umbes sadaseitse korda ehituspoodides erinevaid torusid ja muhve ostmas. Toruotsad turritavad "põranda" seest välja ja vannitoa paigutuse suhtes enam ümber mõelda ei saa. Täna testisime ovatsioonide saatel süsteemi ära ka, täitsa töötas.\nOotasin vett, sain vett.\nPõrand on jutumärkides, sest hetkel on seal lihtsalt muld ja liiv, et järgmise sammuna soojustust paigaldada. Minu lahendus "aga viskame selle liiva põrandale, silume enamvähem ära, paneme peno peale ja siis rullime ennast peno peal, küll see siis ära silub" ei olnud 0llile aksepeeritav ja tüüp silus ja loodis ja patsutas terve päeva. Tundus selline võrdeline trenn Jake Gyllenhaali trennikavale, mida Ringvaates hiljaaegu näidati. Ja ei, tehtud ei saanud terve maja, vaid ainult üks kümneruudune koridor. Aga no, see on see olukord, kus parem teha üks kord ja korralikult, kui minumoodi suvalt ja kiiresti.\nParemal 0lli kodukootud potsataja, vasakul põranda kaevamisel leitud boamao tunnel.\nKuna veesüsteemi ehitamine on paras töö kahele, siis mina jäin üleliigseks ja pagendasin ennast aeda ja nüüd tuleb see koht, kus te saate teada, kui palju vaarikaid on võimalik ühest aiast välja tõmmata. Hästi palju, ma muud ei oska öelda. Vahva oli ka see, kui olin kahe suure puhma väljakaevamisega lõpetanud, avastasin ülejärgmine päev, et aia nurgas on veel üks vaarikavõsa. Süüdistan tähelepanematuses soojust ja viietunniseid kaevamismaratone. See võsa on siiamaani seal alles, ma enam ei viitsinud, lisaks olid taimed nooremad kui 50 aastat ja näevad välja nagu nad võiks järgmine aasta midagi head kanda ja anda.\n'Enne' pilti ma muidugi paremat ei teinud, aga vaarikavõsa oli kogu selle muruta tumedal osal. Meie praegune köök on väiksem.\nKõige suurema võsa seest leidsin kreegi, arooniapõõsa ja suure kanada kuldvitsavõsa, mis tundub, on korralik umbrohi Lõuna- Eestis (uurisin natuke selle kohta ja tuleb välja, et täitsa pahalane lausa. ärge siis kellelegi öelge, et see meil aias on). Kuumarabanduspause võttes vaatasin, et nende peal toimub hull elu. Nägin viie minuti jooksul nelja erinevat liblikat, hunnikute viisi erinevaid variatsioone kollase-musta-triibulistest lendajatest ja suurt rohutirtsu, kes mesilast sõi (ja taga õunapuu peal krõbistas puukoristaja ja naabrinässu kiusas ühte konna, kes tegi selle peale vastsündinud kassipoja häält ja üldse kogu see aed on nagu loodusõpetuse didaktika välipraktika).\nLoomad. Parempoolne mesilane ei ole eelpoolmainitud söödav mesilane.\nJa siis ma suure loodushuvilisena otsustasin, et see aianurk jääb mesilastele, kuna nad nagunii on ära kadumas ja mida kõike muud sarnast ja see on minu panus neile.\nLäksin siis Juhani Puukooli ja tulin välja kahe kärutäiega ja nüüd on meil aias selline nurk. Tegin selle, kui üksi käisin, ja kui järgmine päev 0llile seda näitasin, oli ta väga üllatunud. Isegi natuke liiga palju, et mina sain sellise asjaga hakkama. Tänks 0ll, mina sind ka.\nVasakult nii lage, sest loodetavasti hakkavad need hostad hästi palju laiutama.\nÕnneks läks peenar kohe käiku.\nSeptembri teises pooles tuleb meile pottsepp uut ahju ehitama, sama onu, kes mõned aastad varem tuleohtlikust pliidist uue ja ilusa tegi. Naabritädilt kuusime ta nime, aga unstasime ära, meelde jäi ainult see, et elab kuskil meie läheduses. Uurisin siis Linna Facebooki grupist, et äkki keegi teab. Kohe kanti ette nimi ja number ja täpselt isegi tänav, kus ta elab. Yay kriipid väikelinnad.\nSumo ja Moirat ei huvita me remont.\nPostitaja: Kadii kell 21:38 Kommentaare ei ole:


Kubemesong 07.05.16 / Üldkirurgia\nMul on planeeritud kubemesonga operatsioon mai kuusse.\nVanaema endine arst ütles, et mai kuust kuni augustini ei tehtud nõukaajal mingisuguseid operatsioone.\nKüsimus, kas vanaema arvamus peab paika ?\nTänud, vastuse eest.\nTehti ka Nõukaajal!\nPlaanilist kirurgiat, mis kannatab edasi lükata, Eestis suvel eelistatult ei tehta - personal on puhkustel ja ka inimesed ei taha eriti suvel operatsioonile tulla. Mingi vanarahva tarkus räägib augustist, kui mädakuust, kuid ka selle pole minu teada mingit tõenduspõhist alust.


Orjalaev: inimkonna ajalugu | Elukultuuri Instituudi häälekandja\n« Vägivaldseid arvutimänge mängivatel lastel võib esineda muutusi käitumises\nSurmakultuur ja selle arhitektid »\nOrjalaev: inimkonna ajalugu\nValgustusaja kõrghetkel veeti kaheksa miljonit orja Aafrikast laevaga Uude Maailma.\n“The Slave Ship: A Human History”, Marcus Rediker, Viking, 448 lk, ISBN: 0670018236\nAntud teose autor Marcus Rediker, kes on Pittsburgi Ülikooli ajalooprofessor, tunnistab, et seda “raamatut oli valus kirjutada.” See ei ole üllatav, sest orjakaubandusel ei ole pehmendavaid asjaolusid. Ka raamatu lugemine ei ole olnud mugav. Erinevalt näiteks Briti Impeeriumi loost, mille puhul saab vaielda nii heade kui halbade külgede üle (isegi praegusel anti-imperialistlikul ajal), ei õigusta miski iialgi ühe inimese orjastamist teise poolt. Nelisada aastat riisusid jõukad Lääne riigid — eriti inglased — Aafrika läänerannikult “musta kulda”: pärismaiste hõimude mehi, naisi ja lapsi, kes rööviti ja sunniti ahelates marssima orjalaevadele, millega nad Ameerika ja Kariibi mere piirkonna istandustesse veeti. See aitas rõhujatel rikastuda ja rõhutute riikidel vaesestuda — selline on pärand, mis on jätnud sügavad armid mõlemale poole Atlandi ookeani.\nHinnanguliselt laaditi orjakaubanduse nelja sajandi jooksul orjalaevadele üle 12 miljoni inimese; nendest üle ühe miljoni suri piinavates tingimustes. Autori tähelepanu keskmes on eriti aastad 1700-1809, sest kaks kolmandikku deportatsioonist toimus selles ajavahemikus. Tema raamatu ilmumine kattub orjakaubanduse kaotamise 200. aastapäevaga. Vastupidiselt draamale ja romantikale, mis iseloomustab näiteks filmi Amazing Grace, on tegemist kaine ja detailse uuringuga, milles käsitletakse nende kurikuulsate ümberasustamiste iga aspekti: laevu, kapteneid ja laevameeskondi, nagu ka tavakskujunenud vägivalda nende vangidest lasti vastu. Julmus oli autori sõnul sellele ärile loomuomane. Nagu üks selle kaubanduse ärakaotajatest oma vaatluse alusel märkis, “kapten türanniseerib madruseid, madrused piinavad orje, ja orjade südamed murduvad meeleheites.”\nRaamatut lugedes saame teada võikaid üksikasju: näiteks, et orjalaevadele järgnesid alati haid, keda meelitasid nii vangistatute kui meremeeste (kelle seas esines samuti märkimisväärne suremus) laibad ja elavad, kes kogemata üle parda kukkusid või kes heideti merre karistuseks või teiste hirmutamiseks. On kohutavaid jutustusi selliste kaptenite isiklikust sadismist, kes omasid täielikku võimu meeskonna ja orjade elu üle, kes valisid rutiinselt naisorje vägistamiseks ja piitsutasid ühtmoodi mõlema soo esindajaid, kui need mässasid oma orjastaatuse vastu. Orjad, kes ei surnud haiguse, lämbumise või enesetapu läbi, andsid sageli alla “melanhooliale” — meeleheitele oma lootusetu olukorra pärast — ja keeldusid söömast. Mõnikord oli nende surmasoov tugevam kui peksmised ja sundtoitmised, mida kaptenid nende elushoidmiseks kasutasid. Surnud orjad ei toonud tulu.\nInimlikkust mainib Rediker orjalaeva kaptenitest rääkides üliharva, kuigi ta tõstab esile kapten James Fraseri, kes oli tuntud korrastatud laevajuhtimise poolest: ta vabastas orjad jalaraudadest ning püüdis võimaldada neile puhtaid majutuskohti ja korralikku toitu; samuti püüdis ta kindlustada, et Uue Maailma orjaturgudel ja istandustes ei lahutataks sõpru ja lähisuhteid . Ometi tegi Fraser seda autori tähelepanekute järgi samavõrd suurema kasumi nimel kui humaansuse kaalutlustel ja ta otsustas mitte huvi tunda, kuidas tema inimlast pardale jõudis. Et orjad ei olnud vabal tahtel tulnud, pidi talle ilmselge olema, sest ükski aafriklane ei astunud meelsasti orjalaevale.\nTähelepanuväärsel kombel nägid isegi muidu vooruslikud mehed orjandust osana asjade loomulikust käigust. John Newton, orjalaeva kapten, kes leidis usu ja kirjutas hiljem hümni, mille järgi film Amazing Grace nime sai, ei hüljanud kristlaseks saades kohe oma ametit; õigupoolest kulus tal selleks 30 aastat ja neli orjadega kaubitsemise reisi. “Orjakaubandus,” uskus ta kaua, “oli jumaliku ettehoolduse poolt minu jaoks määratud.”\nTema ilmekas pisitrükis “Mõtteid Aafrika orjakaubandusest” (Thoughts upon the African Slave Trade (1788)), mis aitas orjakaubanduse kaotamise eest võitlejaid sütitada, on üks Redikeri peamisi allikaid, sisaldades kirjeldusi paljudest laevateki all toimunud kaklustest meeste vahel, kes olid tundideks lähedastes majutuskohtades kinni seotud, “tingimata tarvilike” jäätmetünnide lehkavast aurust, rottide taudidest ja elavate meeste külge aheldatud laipadest. Veel ühe detailse aruande kirjutas noor Oxfordi Ülikooli lõpetanu, John Riland, kes naases 1801. aastal orjalaeval Inglismaalt Jamaicale perekonnaistandusse ja oli juba orjakaubanduse kaotamise liikumisest mõjutatud. Riland märgib, et tema laeval oli 170 meest ja 70 naist, kes olid 16 tunniks päevas vangistatud ilma püsti seismist võimaldava ruumita ja olematu ventilatsiooniga paigas. Laeva nimi oli iroonilisel kombel “Vabadus” (“The Liberty”); reisi eel hoiatas kapten Rilandi, et “hais on mõned päevad ebameeldiv.\n“Raamatus on peamiselt keskendutud orjakaubandusele endale ja puudutatakse vaid põgusalt orjakaubanduse kaotamise liikumist ning selle võtmetegijaid, nagu Olaudah Equiano, kes oli vangistatud tänapäevase Nigeeria asupaigas 1754. aastal 11 aastaselt ja kes oli esimene oma kogemust orjandusega kirjeldanud aafriklane. William Wilberforce, kes juhtis orjakaubanduse vastast võitlust parlamendis, toetus uuringutele ja paljude teiste toetusele, eriti Thomas Clarksonile, kes külastas Bristolit 1787. aastal tõendite kogumiseks samal aastal moodustatud Londoni orjakaubanduse kaotamise komitee jaoks. Tema pikaaegset ja visa tööd orjakaubanduse kohta käivate faktide teadmatuses olnud ühiskonna ette toomisel kujutatakse raamatus ühemõtteliselt kangelaslikuna.\nThomas Clarksoni joonistus orjalaevast “Brooks”.\nTõenäoliselt briljantseim osa tema orjakaubanduse vastasest propagandast oli lendleht joonistustega orjalaevast “Brooks”. Selles sisaldunud pildid sadadest kokkuaheldatud inimkehadest lamamas viimistletud laevatekkide süsteemis koos põlvitava orja graveeringuga, millel orja käed on kokku surutud ja kiri ütleb, “Kas ma ei ole Inimene ja Vend?”, tegid tavainimeste moraalseks äratamiseks ja neis ärevuse tekitamiseks rohkem kui miski muu. Clarksoni uuringu karmid faktid kõnelesid enda eest.\nRediker selgitab, et selle raamatu kirjutamise idee tekkis tal 1990ndate aastate lõpus, mil ta külastas surmamõistetute kambreid Pensilvanya vanglas; nende armetu seisukord ja surmanuhtluse julmus tekitas võrdluse miljonite varasema barbaarsuse tõttu kaotatud ja hävitatud eludega. Rediker lõpetab raamatu tehes üleskutese “sotsiaalsele liikumisele õigluse eest” orjade järeltulijate suhtes. See paistab mulle mõnevõrra ähmane ja ebapraktiline — kuigi kodanikuõiguste liikumisel USAs on veel tööd teha. Veelgi enam, kuigi orjakaubanduse kaotamise tähtpäev on toonud kaasa mõned avalikud vabandused meie esiisade kuritegude eest, tunduvad sellised avaldused tühjade sõnadena, kui nendega ei kaasne otsene tegevus tänaste tõbede, nagu nt järjest kasvav Ühendkuningriigi prostitutsiooniäri toitev seksiorjade inimkaubandus Ida-Euroopast, ravimiseks. On ka hinnatud, et enam kui 70 000 aafriklast on üritanud üksnes viimase nelja aasta jooksul hädapäraste parvedega Aafrika rannikult Euroopasse sõita — meeleheitliku vastandina oma esivanematele, kes soovisid jääda oma kodumaale.\nSündimata laste õiguste eest võitlejad tõmbavad samuti paralleeli orjakaubanduse kaotamise liikumise 20-aastase lahinguga 200 aastat tagasi orjade kaasinimestena tunnistamise nimel ning leiavad tuge nende võidust. See ei ole muidugi absoluutselt üheselt mõistetav paralleel, kuna paljud heade kavatsustega inimesed näevad aborti mitte niivõrd iseenesest soovitavana, vaid parema võimalusena halbadest valikutest. See võitlus on Ühend-Kuningriikides, mis kunagi oli orjapidamises esirinnas, kestnud juba üle 40 aasta ning lõppu ei ole silmapiiril näha. Võib minna kaua aega enne, kui sündimata lapsi hakatakse samuti “Inimese ja Vennana” tunnistama ning nende elude tahtlikku hävitamist nägema samas valguses, mis kumab meenutades õnnetuid vange orjalaevadel.\nArtikli autor on Francis Phillips. Artikkel avaldati originaalis rahvusvahelises uusdiste- ja arvamusportaalis MercatorNet.\nThis entry was posted on 13 jaanuar 2008 at 12:06 e.l. and is filed under Ajalugu, Raamatuülevaade, Uudised ja arvamuslood.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.


KKK | Do-Jang - Pärnu Taekwondo Spordiklubi koduleht\nÜldised küsimused Taekwon-do trenni kohta\nKus toimuvad treeningud?\nTrennid toimuvad Mai 3, Pärnu, Ühisgümnaasium – iga esmaspäev, kolmapäev ja reede.\nMida annavad Taekwon-do treeningud?\nTaekwondo on aktiivne liikumine. Igaüks leiab Taekwon-dos midagi enda jaoks:\nväikestele lastele – see on põnev mäng ja aktiivne liikumine,\nnoorukitele – ägeda eneseteostuse võimalus,\nnoormeestele ja tütarlastele – kiire ja harmoonilise liikumise rõõm,\ntäiskasvanutele – tugev keha ja karastunud vaim,\nkõigile – uute võimaluste avastamine süstemaatilise ja raske töö kaudu.\nKas tüdrukud saavad tegeleda Taekwon-do'ga?\nStatistika kohaselt, on 1/3 Taekwon-doga tegelejatest just nimelt tüdrukud. Võistlustel on võimalik ehtsal moel veenduda, et tüdrukud säilitavad neile omase isikupära ja naiselikkuse. Kusjuures võitluses on nad isegi rohkem ebakompromisstsed kui poisid.\nKas täiskasvanud saavad tegeleda Taekwon-do'ga?\nPole olemas vanuselist piirangut harjutamaks Taekwon-dod. Loomingulised naised, näiteks, eelistavad Taekwon-dod teiste alade asemel (shaping ja muu), hoidmaks enda vormi.\nTaekwon-do sobib kõigile igas vanuses. See on hea võimalus muuta oma keha paindlikumaks, harrastada aktiivset sporti, õppida enesekaitset ning rikastada enda teadmisi võitluskunsti alaselt.\nMida on vaja treeningutega alustamiseks?\nTreeningutega alustamiseks on vaja täpsustada trennide aegu ja tulla määratud aadressil (vaadake menüüst: Kontakt). Esimestel treeningutel võib õpilane selgitada endale – sobib talle Taekwon-do või mitte. Vastuvõtt toimub aastaringselt.\nMillised kulutused on tarvis teha?\nIgakuised väljaminekud trenni eest pluss ühekordsed kulutused vormi ja kaitsevahendite muretsemiseks. Mõne kuu vältel kõlbab ka tavaline spordiriietus, hiljem aga on vajalik hankida do-bok. Osalemiseks kontaktharjutustes, sparringutes ja võistlustel on hädavajalik isiklik kaitsevarustus. Kuid seda ei lähe vaja enne, kui poole aasta pärast. 6-10 aastastele on eriprogramm.\nMis keeles toimuvad Taekwon-do treeningud?\nTaekwon-do treeningud toimuvad Pärnu klubis Do-Jang eesti keeles, vajadusel ka vene keeles. Õpilane peab omandama peamised käsklused ja tehnilised nimetused korea keeles. Vastavad koreakeelsed väljendid ja nimetused selgitatakse üle treeningutel ja on võimalik õppida antud kodulehelt menüü alt "Õpilased" ja rubriik "Eksam". Korraga ei ole vaja teada kogu Taekwon-do võitluskunstis toimivat sõnastikku, vaid vastavalt seda osa, mis treener sulle on õpetanud või mida määranud õppida.\nKüsimused, mis võivad tekkida enne treening-grupiga ühinemist\nKuidas tagatakse vähest traumaatilisust Taekwon-dos?\nTaekwon-do on kontaktne kahevõitluse ala, kuid traumad on väga haruldased. Traumatismi puudumine trennides on tagatud professionaalselt ettevalmistatud treeneritega, läbitöötatud metoodikatega ja pideva õpilaste ettevalmistamisega. (Näiteks lastele vanuses 6-10 aastat viiakse esimesed trenniaastad läbi rohkem mängu kujul.) Kontakt võistlustel on rangelt reglementeeritud reeglitega ja kindlustatakse kaitsevarustusega: käe-ja jalakaitsmed, kubemekaitse, kaitsevest ja kiiver.\nTaekwon-do ITF reeglite järgi peavad igal võistlejal olema võistlusplatsile minnes seljas dobok, vöö, kiiver, hambakaitsed, kindad, säärekaitsed ja jalapealse kaitsed ning kehakaitse.\nMida teha hirmuga enne võistlusi, eriti enne esimesi võistlusi? Kas ei tule "näopeksmist"?\nHirm enne võistlust on igaühel olemas, isegi kogenud sportlasel. Kogenud võitlejale on see veel ka väljakutse. Kogemuse omandamisel "põlvede värisemine" kaob. Võit enda hirmu üle – on juba väike õpilase võit. Võit vastase üle nõuab palju rohkemat – kõikumatut mõtteviisi ja rasket eeltööd.\nVõistlustel ei ole lubatud terve jõuga rünnata, pigem on oluliseks momendiks löögi täpsus ja kokkupuude, st. punkti skoori lugemiseks tehtav puude. Väiksemad lapsed on varustatud võistlustel alati peakaitsmete ja kehakaitsmetega, seega on vigastuste oht viidud miinimumini.\nKas purustamistehnika läbiviimisel on oht endale viga teha?\nPurustamised viiakse läbi käe- ja jalalöökidega. Enne kui alustatakse purustamisega, tehakse õpilastele eelnev vastavasisuline koolitus. Samuti toimuvad purustamised instruktorite hoolsa järelvalve all.\nEsimesed purustamised tehakse ca 10 mm saepuruplaadiga või mitmekordselt kasutatava alustamiseks mõeldud (õhem) purustuslauaga. Plaat puruneb kergesti ja on eelkõige mõeldud tehnika omandamiseks. Kui tehnika on omandatud ja põhioskused selged, ning kui õpilane selleks ise valmis on, võib proovida purustada juba pakesemaid plaate.\nLähemalt loe purustamisest ja purustamistehnika põhitõdedest menüü "Õpilasele" alt rubriigist "Purustamine".\nÜldised küsimused, mis võivad tekkida Taekwon-do võitluskunsti kohta\nMis on Taekwon-do?\nTaekwon-do on Korea sportlik kahevõitlus, mis sai oma tänapäevase kuju eelmise sajandi 50. aastatel. Siis oli ka välja mõeldud nimi. Aluseks olid võetud Korea traditsioonilised jalaväelaste võitlustehnikad ratsanike vastu. Taekwondo vaatemängulisus andis võimalust tal saada olümpia spordialaks, kuid võistlused on kõigest väike osa Taekwondo filosoofiast. Kuna Taekwon-do on Korea võitluskunst, siis on selle filosoofia paljuski seotud Korea mentaliteediga. Korea on maa, mis oma ajaloo vältel ei ole kordagi enda naaberalade hõivamise eesmärgil naabritega sõdinud.\nTaekwondo, üks paljudest võitluskunsti liikidest, sisaldab umbes 3000 võtet. Taekwondo'le isloomulik omadus on fakt, et 70% tehnikast sooritatakse jalgadega, millest paljud on hüppetehnikad. Muinasajal oli Taekwondo ülesandeks ratsaniku sadulast maha löömine. Sõnaliselt tähendab "Tae" jalga, kõrget jalatehnikat, "Kwon" kätt ja "Do" teed, meisterlikkuse saavutamist. Seega on Taekwon-do terviklik enesekaitsetehnika käte ja jalgadega.\nErinevate allikate andmetel on Korea võitluskunstide ajalugu umbes kahe aastatuhande vanune. Muistsetes käsikirjades mainitakse e.m.a. Koreas eksisteerivatest käsitsi-võitluste süsteemidest ja erinenavatest võitlus-meetoditest. Kogure dünastia (137.a. e.m.a.) kuninglikel hauamonumentidel olid kujutatud sõdalased, sooritamas võtteid Taekwondo'le iseloomulikes asendites.\nTaekwon-do's on oluline õpilase pühenduvus, kohusetundlikkus, austus võitluskunsti vastu, kuna Taekwon-do eeldab õpilaselt pidevat arengut ja järjepidevat enesearendamist.\nLähemalt Taekwon-do kohta loe ka menüüst "Õpilasele" rubriiki "Taekwon-do ajalugu".\nMillele põhineb Taekwon-do õpetamine?\nMillele põhineb Taekwon-do õpetamine? Millistele alustele tuginevad praegusaja instruktorid? Kuna Taekwon-do loodi ligi 2000 aastat tagasi, siis on see õigustatud küsimus. Taekwon-do teadmisi hakkas kirja panema ja seda võitluskunsti reglementeerima kindral Choi Hong Hi, keda peetakse ka Taekwon-do võitluskunsti rajajaks. Taekwon-do põhimõtted on kirja pandud 15. entsüklopeedias. Treenerid saavad koolitusi ja täiendust üle maailma toimuvatel seminaridel.\nKes oli Taekwon-do looja?\nTaekwon-do loojaks saab pidada Kindral Choi Hong Hi'd. Kuid tegelikkuses on Taekwon-do paljude inimeste koostöö tulemusena sündinud Korea võitluskunst.\nMis vahe on Choi ITF Taekwon-do'l ja WTF Taekwondo'l?\nEestis tegutseb kaks Taekwon-do alaliitu – Eesti Taekwondo WTF Föderatsioon ja Eesti Taekwondo Liit ITF. WTF defineeritakse kui 'the World Taekwondo Federation', ehk Maailma Taekwondo Föderatsioon, mis oli asutatud 1973.a, Lõuna-Koreas. WTF Taekwon-do on pärit Lõuna-Koreast, ITF Taekwon-do “kodumaa” on Põhja-Korea. Kaks võitlusviisi erinevad teineteisest eelkõige jalgade ja käte töö poolest – WTF-s sooritatakse 70 protsenti tehnikast jalgadega, ITF-is jaguneb jalgade ja käte töö võrdselt. Kaks alaliitu teevad koostööd ja sportlased osalevad vastastikku ka teise võitlusviisi võistlustel.


Tere uued ja vanad näod - KerstinJ - Fitlap.ee\nTere uued ja vanad näod\nVõin öelda, et olen saanud fitlapi püsikundeks. Minule juba kolmas kord olla fitlapi ridades. Küll aga on seekord tunne sootuks erinev. Olen nüüdseks 4 lapse ema ja aastalõikes on kaalulangus üle 20kg.\nKüll aga ei saa öelda, et oleksin siin tagasi lihtsalt tervislikke eluviise nautiv ema. Oh ei, kaugel sellest.\nEsimest korda liitusin fitlapiga 4 aastat tagasi- langetasin 19kg aga väisin jube ruttu. Teist korda inspireerisid pulmad. Mis seekord siis? Ega ei olegi midagi konkreetset. Vaid lihtsalt asjaolu, et minu igapäeva elukorraldus on täielikult muutunud. Olen täiesti kodune, mees kaugel tööl ja kõik mu päevad keerlevad ümber laste ja kodu.\nEndale märkamatult muutus toidulaud eelmine aasta. Seda suuresti tänu rasedusele. Rasedaks jäädes kaalusin kohutavad 115kg. Juurde ei tulnud midagi ja sünnitama läksin 113kg-na.\nTänaseks hetkeks kaalun 91-92kg. Hetkel tunnen, et olen enda peas joonde suutnud ajada kõik söömist põhjustavad probleemid, õppinud armastama tervislikku toitu ja ei oota pikisilmi nö patupäevi.\nFitlapi ei jälgi piinliku täpsusega. Toitun silma järgi. Kui tahan midagi maitsvat teha siis võtan appi mõne maitsva retsepti.\nVõib öelda, et olen suutnud kuidagi mõtted joonde ajada ning ei stressa absoluutselt enam selle üle kas ja mida süüa saab.\nOlen suutnud ka selgeks teha põhjused mis ajasid sööma- depressioon. Nii mõnigi asi elus läks valesti ja see kõik mõjutab minu elu veel aastakümneid. Küll aga õppisin asjadel minna laskma ja elada oma laste nimel. Miski muu pole tähtsam… mitte enam.


Vooremaa Ilmus aastaraamat Mets 2016\nIlmus aastaraamat Mets 2016\nKeskkonnaagentuur sai valmis värske aastaraamatu Mets 2016 (Forest 2016), kuhu on koondatud kogu statistiline info Eesti metsandussektori kohta, teatas keskkonnaagentuuri kommunikatsioonijuht. Väljaanne sisaldab metsaomandi, -varude, -uuendamise, -tulekahjude, metsa tervisliku seisundi ja õigusnormide eiramisega seonduvaid peatükke ning teavet metsaga seotud raietest, jahindusest, majandusest, teadusest ja õppetööst. Kuni 2017. aasta statistilistel andmetel põhinevat koondteksti on illustreeritud asjakohaste tabelite (ka ingliskeelsete) ja joonistega erinevate ajaperioodide ning jaotuste lõikes.\nEestis on metsamaad 2 312 548 ha, mis moodustab 53,2 protsenti maismaapindalast. Metsa kogutagavaraks on 476 009 713 m3 ja keskmiseks hektaritagavaraks 206 m3/ha.\nMetsaomandi struktuuris on toimunud muutused. Omandireform on lõpule jõudmas ja reformimata metsamaa osakaal on vaid kaks protsenti. Selle arvelt on oluliselt tõusnud Riigimetsa Majandamise Keskusele kuuluva metsamaa pindala. Erametsaomanike struktuuris on samuti toimunud olulisi muutusi. Juriidilistest isikutest omanikele kuuluv metsamaa kasvab ja füüsilistest isikutest omanikele kuuluv metsamaa väheneb.\nAastaraamat esitab raiete kohta kolm hinnangut. Statistilise metsainventeerimise raiemahte tuleb alati vaadata koos veapiiriga. Metsateatiste andmed näitavad vaid kavatsetavaid tegevusi. Lisaks eeltoodud allikatele annab keskkonnaagentuur välja raiete eksperthinnangut, kus kombineeritakse SMI, raiedokumendid ja kaugseire.\nTõusutrendis on hirvlaste arvukus ja küttimine. Põtra ja punahirve ei ole kunagi kütitud nii palju kui 2016. aastal. Metskitse puhul on peale vahepealset järsku langust (ebasobivad talved) jõudsalt taastunud nii arvukus kui küttimine.\nEestis on rangelt kaitstavaid metsi 12 protsenti ja kaitstavaid metsi kokku 24,6 protsenti metsamaa kogupindalast. Suurem osa range kaitse all olevatest metsadest kuulub RMK-le. RMK-le kuuluvatest metsadest on range kaitse alla 23,6 protsenti ja kokku kaitstavaid metsi 43,3 protsenti RMK hallatavate metsade kogupindalast.\nMetsasektori lisandväärtus on jätkuvas tõusutrendis. 2016. aastal moodustas metsasektori üle viie protsendi kogulisandväärtusest ja üle veerandi töötleva tööstuse lisandväärtusest. Sektori siseselt on suurima kasvuga puidutööstus. Kasvab tootmisahelas kõrgema väärtusega puittoodete tootmine. Puit ja puittooted (kaubagrupp 44) moodustab koguekspordist 10,2 protsenti. Kui lisada juurde veel pabertooted, mööbel ja puitmajad, saame osakaaluks koguekspordist 18 protsenti. Metsasektoris leiab tööd 5,5 protsenti hõivatute koguarvust. Puitkütused moodustavad primaarenergia varustatusest 14 protsenti.\nInfo ja andmete koondamisel on kasutatud järgmisi allikaid: keskkonnaagentuur, statistikaamet, keskkonnaamet, maa-amet, RMK, keskkonnainspektsioon, päästeamet, politsei- ja piirivalveamet, Erametsakeskus, Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet, Maaülikool ning rahvusvahelisi andmeid koondav ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) andmebaas, LULUCFi raport ning OÜ Forinfo uuring Eesti erametsaomandi struktuur ja kasutamine 2015. aastal.\nAastaraamatu täisversiooniga on võimalik tutvuda: http://www.keskkonnaagentuur.ee/et/aastaraamat-mets-2016?sid=5391


Elukestev õpe hoiab tööturul - Personaliuudised\nRahvastiku demograafilise vananemise valguses muutub üha olulisemaks vanemaealiste võimalus teha sellist tööd, mis vastab nende soovile ja võimetele.\nEurostati andmetel töötas 2017. aastal Euroopa Liidu riikides 57% inimestest vanuses 55–64 eluaastat ja see protsent on viimaste aastatega kasvanud. Eesti oli mullu vanemaealiste tööhõivemäära järgi EL-i riikidest neljandal kohal. Töötukassa statistika andmetel on töötuna registreeritud vanemaealiste osakaal kasvanud töövõimereformi tõttu – ligi 40% vähenenud töövõimega töötuna registreeritud inimestest on vanemad kui 55 eluaastat.\nElukestev õpe hoiab vormis\nElukestev õpe tähendab pidevat enesetäiendamist, et püsida tänapäevases kiirelt muutuvas ühiskonnas konkurentsis. Tööandjatel on aga tihti keeruline leida sobivate oskustega töötajaid, kuigi töötuid võib olla palju. Seega muutub üha olulisemaks, et töötajad ja tööotsijad oleksid valmis õppima ja tööandjad oleksid valmis töötajaid selles toetama.\n„Kõige olulisemad on tahtmine olla tegus ja säilitada usk senitehtu olulisusesse ja vajalikkusesse. Elukestev õpe on tänapäeva maailmas üha aktuaalsem, üsna tüüpiline on, et lisaks varasemale haridusele ja töökogemusele omandatakse ühel hetkel uued kraadid ja kutsed, et olla iseenda ja tööturu vajadustega paremini kooskõlas,” lausus töötukassa karjäärinõustaja Anna-Liisa Tiisma. „Oskuste ja teadmiste värskendamine kasvatab soovi tegutseda, aitab end väärtustada ja tõstab usku, et teadmisi saab rakendada tööturul.”\n„Tööotsimine tõstatab mitmeid isiklikke küsimusi, näiteks kes ma olen, kas ma sobin sellisena, kuidas mind hinnatakse. Vanusele omistatakse küllaltki suur kaal, jättes teised tunnused teenimatult kõrvale,” sõnas Tiisma. „Seda muret leevendab võimalikult mitmekülgse info jagamine enda kohta, sest tööandja jaoks on inimese enda kogemuste kirjeldamine ainus võimalus saada aimu tööotsija erialastest ja üldistest oskustest ning teadmistest. Vahepealsetest arengutest rääkimine näitab ka inimese kohanemisvõimet ja pidev enesearendamine muudab ta tööandjale atraktiivsemaks.”\nKui selgub, et uued teadmised või oskused oleksid asjakohased, saab end täiendada erinevatel töötukassa koolitustel, näiteks programmis „Tööta ja õpi”, mille raames oodatakse kõiki tööealisi enesetäienduse huvi või uue kutse omandamise sooviga töötukassa karjäärinõustaja juurde. Inimesi motiveeritakse omandama erialaoskusi eelkõige kasvava tööjõuvajadusega valdkondades või ametites ning soovitakse parandada digi- ning eesti keele oskust. Vanemaealised osalevad kõige enam karjäärinõustamisel, tööturukoolitusel ja tööotsingu töötoas, näiteks tööalases rehabilitatsioonis, tööklubis ja tööharjutuses.\nKunagi ei ole hilja tegevusala vahetada\nÕppida ja ennast täiendada või sootuks tegevusala vahetada ei ole kunagi liiga hilja. Nii on töötukassal näiteid eakamatest töötajatest, kes on muutnud erinevatel põhjustel oma eriala. Näiteks 61-aastane elektrik, kes soovis teadmisi värskendada, osales ka arvutialasel koolitusel, mis keskendus AutoCAD-i keskkonnale ja 2D-joonestamisele. 60-aastane laborant osales arvutikoolitusel, et omandada tööd kiirendavaid võtteid. Üle 15 aasta massöörina töötanud 51-aastane naine õppis töötukassa toel õeks, et tagada endale ametikoht ka siis, kui enam massöörina töötada ei suuda. 58-aastane ehitusmasinatel töötanud kutsekeskharidusega spetsialist õppis aga tarkvaraarendajaks.\nVähenenud töövõime juhtumid on individuaalsed\nTiisma sõnul on vähenenud töövõimega inimestel tihti raske leida ka osalise ajaga tööd. „Vähenenud töövõime võib tähendada ka seda, et varasematest oskustest ja kogemustest saab käiku lasta vaid osa. Kuna see võib tähendada erinevaid võimalusi ja piiranguid, käsitletakse iga juhtumit individuaalselt,” selgitab karjäärinõustaja.\nKui inimene soovib aga omandada ettevõtluse teadmisi ja alustada karjääri väikeettevõtjana, on lisaks tarmukusele ja võimalusele oluline ka tugivõrgustiku olemasolu.\nTehnoloogia areneb pea kõikides töövaldkondades, mis ühelt poolt viib teatud ametite kadumiseni, kuid teisalt tekib juurde nende samade tehnoloogiate arendamise, haldamise ja korraldamisega seotud töökohti. „Vanemaealiste puhul on digipädevus baasoskustest keerulisemate programmideni üks tüüpilisemaid koolitusvajadusi,” sõnas Tiisma.\nTulevikuametite juures võib pigem rääkida tulevikuoskustest, mis on olulised paljudes töövaldkondades. Näiteks sotsiaalsed oskused, sh väga oluline oskus teha koostööd, analüüsioskused, digipädevus, loovus ja disainmõtlemine, enesejuhtimine. Andmemahtude kogumine ja otsuste langetamine eeldab omakorda suutlikkust andmeid töödelda, analüüsida ning neist lähtuvalt koostada prognoose ja plaane.\nOlulisel kohal on kindlasti ka heaolu ja meditsiiniga seotud teemad, mis hoiavad ja taastavad inimeste elukvaliteeti.\n„Enamik neist oskustest on olnud olulisel kohal juba kaua aega, inimene ja tema vajadused ei ole nii palju muutunud, kui vahel tahetakse mõelda,“ lausus karjäärinõustaja.\nValdkonnapõhise tööjõu vajadusega saab end kursis hoida OSKA uuringutega, mis kajastavad Eesti majanduse vajadusi lähema kümnendi jooksul.\nMida teha, et ajaga kaasas käia?\nPraegused tööandjad soovivad leida inimesi, kelle mõttelaad sobib nende organisatsiooni kultuuriga ja kes on valmis nende heaks panustama. Otsitakse inimesi, kes on sotsiaalselt tundlikud, loovad, koostööle ja uuendustele avatud ning toetavad oma isikuomadustega organisatsiooni eesmärkide täitmist. Olulised isikuomadused on avatus, sallivus, valmisolek leida uusi lahendusi ning paindlikkus muutusteks ja arenguteks.\n- Enne tööle kandideerimist mõtle läbi, mis on sulle tööelus oluline ning millised omadused ja väärtused tööandjale lisaväärtust loovad.\n- Enne kandideerimist võta aega, et tutvuda tööpakkumise sisu ja tööandjate ootustega, viia end kurssi ettevõtte tegutsemisvaldkonna, põhiväärtuste ja peamiste eesmärkidega.\n- Tööotsinguga tasub tegeleda ennast väärtustavalt ja teadlikult. Selleks tuleb järjepidevalt jälgida tööpakkumisi, anda teada oma tuttavatele, et otsid tööd ja meelepärastele töökohtadele kandideerida. Lisaks saab oma CV ja motivatsioonikirja saata just sellele tööandjale, kelle juures end töötamas näed.\n- Kandideerimisdokumendid vormista korrektselt ning too eraldi välja just need tugevused, mis toetavad kandideerimist soovitud ametikohale. Lisainfo või huvide juures tasub välja tuua neid valdkondi, millega tegeled ja lisa juurde mõni näide (nt talgupäevade korraldamine, looduses matkamine jne).\n- Töötukassa aitab täiendada 55+ vanuses inimeste digioskusi ja julgustab õppima erialadel, kuhu enim töötajaid vajatakse. Samuti toetatakse eesti keele õppimist. Osaleda saab karjäärinõustamisel, tööpraktikal, proovitöödel ja töövarjuna ametiga tutvuda.\nKokkuvõtteks võib öelda, et tööd otsides on oluline uskuda endasse ja oma tulevikku. Pidev enesearendamine tuleb ainult kasuks, hoides meele positiivsena ja inimese tööandja jaoks atraktiivsena.


Irina Hella Kolomiets | KOV VALIMISED 2021 Tartu linn\nOlen kultuurivaldkonnas aktiivselt tegutsev Valgevene juurtega pensionär. Nooruses olen töötanud inseneri, õpetaja ja tervendajana.\nKõikideks nendeks ametiteks olen eelnevalt omandanud ka vastava kõrghariduse EMÜ-s, Tallina Pedagoogilises Instituudis ja Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis. Tunnen suurt huvi Hiina rahvamediitsiini vastu, milles olen ennast täiendanud juba üle 20 aasta.\nSoovin kasutada enda kogemusi, et luua Tartusse keskkonda, kus saaksid tegutseda kõik rahvusvähemuste ühingud. Leian, et kõikide rahvuste kultuur väärib säilitamist, tutvustamist ja arendamist ning seisan selle eest, et kõigil oleks õigus rääkida oma emakeeles. Kahe täiskasvanud lapse ema ja kahe lapselapse vanaemana olen veendunud, et erinevate kultuuriruumidega kokkupuutumine on rikastav ja hariv. Juhin Tartu Valgevene seltsi Spadki, osalen aktiivselt mustlastantsude ansamblis Maljarka, lauluklubis Lada ning näitlen Idee Teatris.\nTartu Valgevene seltsingu eestvedaja Kirjuta e-kiri


Veneetsia sinjoriia – Vikipeedia\nFrancesco Guardi. "Veneetsia doodži poolt Doodžide palee Collegio saali lubatud vaatajaskond". Maal lõuendil, Musée du Louvre, Pariis.\nVeneetsia sinjoriia (Serenissima Signoria) oli Veneetsia vabariigi kõrgeim valitsusorgan. Selle vanim nimi Commune Veneciarum asendati alates aastast 1423 nimega Serenissima Signoria ja 1462. aasta 12. mail võeti see doodž Cristoforo Moro poolt ametlikult doodži kroonimisvande osaks.\nSinjoriia valitses Veneetsiat tuhat aastat.\nSee moodustas võimukeskuse, kuhu kuulus ka doodži võim. Sinjoriiast võib mõelda kui doodži ja temaga koostööd tegema ja temaga koos valitsema volitatud teiste inimeste kombinatsioonist. Aja möödudes said neist ametiisikutest sinjoriia kaasosanikud.\nVeneetsia sinjoriia liikmed[muuda | muuda lähteteksti]\nvabariigi pea doodž;\naastal 1175 loodud nn "Väiksem nõukogu" (Minor Consiglio), mis koosnes kuuest doodži nõuandjast;\naastal 1179 loodud kõrgeima tribunali Quarantia ehk "Neljakümne nõukogu" 3 juhti.\nDoodž oli Veneetsias (kuni 1797) ja Genovas (kuni 1805) kõrgeim võimukandja.\nSinjoriiat peeti väga oluliseks valitsusorganiks, olulisemaks kui doodži ennast. Doodži surma puhuks määratud tseremooniate käigus öeldi rituaalselt lauset si è morto il Doge, no la Signoria ("Doodž on surnud, kuid sinjoriia elab").\n↑ Le origini di Venezia. Tsitaat: "Veneetsia riigis ei kantud doodži surma korral mingeid leinariided. Öeldi, et "Doodž on surnud, kuid sinjoriia elab". Vaadatud 09.02.2011.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Veneetsia_sinjoriia&oldid=4161022"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 09:59, 16. aprill 2015.


TOP 6: Must pesu rahva ette! Tuntud Eesti naised, kes enda armuelu on raamatukaante vahele surunud - Kroonika\nTOP 6: Must pesu rahva ette! Tuntud Eesti naised, kes enda armuelu on raamatukaante vahele surunud\nTäna tuli ilmsiks, et Vilja Savisaar-Toomast annab oma seni sahtlisse kirjutatud käsikirjale täiskäigu ja varsti on poelettidele oodata tema elulooraamatut "Vilja teine elu", milles pidavat paljastuma nii mõndagi ka Edgar Savisaarest. Vilja pole aga ainus kodumaine naisprominent, kes pärast pikka ja rasket suhet selle pikantsed detailid on üles täheldanud. Publik toob Sinuni 6 tuntud Eesti naist, kes enda armuelu on raamatukaante vahele surunud.\nAastal 2008. ilmus näitleja Katrin Karisma elulooraamat "Minu ilus elu", milles naine lahkab väga detailselt oma armuseiklusi. Ta paljastab lugejatele mahlakaid lugusid oma abieludest Peeter Jakobi ja Hendrik Krummiga ning ka oma pikast suhtes Tõnu Kilgasega, kellesse ta Krummiga abielus olles armus. "Kas on võimalik armastada kahte meest korraga?" Karin vastab raamatus, et jah, on küll.\nOma 64. sünnipäeval avaldas Reet Linna elulooraamatu nimega "Paljugi võiks veel öelda...", mis pöörles väga suures osas vaid tema eraelu ümber. Ajakirjanik Meelis Kapstase poolt kirja pandud raamatus räägib Reet sisukalt oma abielust Ivo Linnaga, kuid ühes peatükis avaldub ka tema esimene tõsine suhe Georg Otsa poja Ülo Otsaga.\nSel suvel pani kogu Eesti kihama Evelin Ilvese raamat "Kirju", mis müüdi läbi kolme päevaga. Teos on üdini aus ning Evelin räägib selles oma rõõmudest ja muredest president Tooms Hendrik Ilvese kõrval ja ütleb välja kõik, mis tal enda abielu kohta seni on vaka all tulnud hoida. Naine pihib raamatu lehekülgedel ka seda, et kui Toomasel poleks olnud teist ametiaega, oleksid nad ilmselt kokku jäänud.\nEelmisel aastal tuli päevavalgele hirmuäratav tõde Triin Tulevist ja tema elukaaslasest Rasmus Vesiloost ning seltskonnakaunitar võttis kätte ning valas kogu valu ja kannatused koduvägivalla teemalisse raamatusse pealkirjaga "Elus", milles ta paljastas palju detaile nii endast, oma tollasest mehest kui ka kaotatud lapsest.\nAnne Veesaare elulooraamatu sisu oli nii provokatiivne, et tekitas nii mõneski inimeses paksu verd. Raamatus "Elus, see on kõige tähtsam!" räägib Anne, et oli lootusetult ja hullumeelselt armunud abielumehesse, oma endisesse õppejõudu ja ülemusse Raivo Trass ning kirjeldab värvikalt enda armukese rolli.\nEri Klasi tütar Diana Klas üllitas 2009.aastal biograafilise teose "Rahatuulutaja", milles süüdistas oma endist abikaasat Toomas Zuppingut oma tollal teismelise poja armutus peksmises. Kuigi Diana sõnul oli tegu üdini ausalt kirjapandud sündumustega, tekitas raamat äärmiselt palju tülisid ja paksu verd, kuna selle lehekülgedel nimetas seltskonnadaam oma endist meest ka "kapihomoks".


Avasta maailma Inglismaal - Vabatahtlike värav\nAvasta maailma Inglismaal\nTegevuse kestvus: 21.08.2017 - 27.07.2018\nValdkond: Haridus ja teadus\nOtsime vabatahtlikku Eestist Euroopa vabatahtliku teenistuse pikaajalisse projekti “Momentum Northwest Volunteer”, mille tegevused toimuvad Põhja-Inglismaal algusega 21. augustist 2017 (11 kuud).\nProjektis ei nõuta osalejalt erialast ettevalmistust, kuid vajalik on valmisolek töötada rahvusvaheliste projektide koordineerimise ja Europeers võrgustikuga. Kasuks tuleb inglise keele oskus suhtlustasandil. Vabatahtlikuks Erasmus+ programmi alaprogramm Euroopa vabatahtlik teenistus raames on võimalik minna noorel, kes on vanuses 17-30 aastat (antud projektis 18-30 aastat).\nVabatahtlikule on organiseeritud saabumisjärgne koolitus ja juhendamine vastuvõtvas riigis, vaba aja tegevused, tutvumine kohaliku keele ja kultuuriga jm ning juhendamine tööülesannete täitmisel. Lisaks on korraldatud ettevalmistus MTÜ Continuous Action poolt enne projekti sõitmist. Projekt annab võimaluse enesearenguks, uue kultuuriga tutvumiseks ja tööks rahvusvaheliste projektidega. Loe juurde: http://www.continuousaction.ee/upload/file/Project%20Info%20-%20Momentum%20NW%20Volunteer.pdf\nVabatahtlikuks Erasmus+ programmi alaprogramm Euroopa vabatahtlik teenistus raames on võimalik minna noorel, kes on vanuses 17-30 aastat (antud projektis 18-30 aastat). Vabatahtlikule ei kaasne projektis osalemisega kulusid: koolitused, kindlustus, elamine ja toitlustamine on rahastatud Erasmus+ programmi poolt. Transport Tallinnast projekti toimumiskohta ja tagasi on rahastatud projektis ettenähtud piirmäära ulatuses, mis selles projektis on 275€.\nKandideerimine esimesel võimalusel!\nPakkumine aegub: 27.07.2018


Tüüp: Postitused; Kasutaja: eston maravilha; võtmesõnad:\nsuperkev või see suur iiralne, kes tema kõrval...\nsuperkev või see suur iiralne, kes tema kõrval kollitas.\nkuna ta kõige kirkam kriit pole, siis mingis...\nkuna ta kõige kirkam kriit pole, siis mingis paralleelmaailmas lällab ta koos sõpradega mõne poe parklas. õnneks oskad ta üle keskmise hästi jalagaga palli lüüa.\nkõik hea, sellist peksu oli vaja, et pilvedesse...\nimege muna. õnneks ei läinud everton eest ära.\nõnneks ei läinud everton eest ära.\n6 464 918\nhooaja lõpuni mustad käepaelad ja mälestusminut...\nenne viirusepausi näitas end väga tõhusa...\nenne viirusepausi näitas end väga tõhusa täiendusena, kuid pärast taaskäivitust oli päris õnnetu.\nno see tsirkus oli ju klikimeedia bs üldse, sest...\nno see tsirkus oli ju klikimeedia bs üldse, sest viimasel aastal pole ühtki numbrit klubi poolt välja öeldud. londoni kukestele paar aastat tagasi öeldi vist 50 milkut, kui hiina doktoril rahad otsa...\ngrealish pidi ju ära müüdama - isegi eesti...\ngrealish pidi ju ära müüdama - isegi eesti kommentaatorid rääkisid sellest :S\nkoondise sita esituse põhjus teada - mängu...\nkoondise sita esituse põhjus teada - mängu parimale oli kingituseks tauno kangro kujuke. ilmselt ei soovinud keegi seda sitajunni oma aknalauda kaunistama.\nkas teete fulhami? :D\n6 239 740\npmts kõik veebipoed müüvad kõike - deodorant24...\npmts kõik veebipoed müüvad kõike - deodorant24 müüb survepesureid ja automoto365 naiste pesu.\n4 799 508\nviinalass vabandab end sellega, et ei teadnud...\nviinalass vabandab end sellega, et ei teadnud sellest teemast midagi? ise on muurikamaal sündinud ju.\nsee on 167%! kallutatud ajakirjanikunäru!\naega kodus passida on uima ja igav ka, et miks...\naega kodus passida on uima ja igav ka, et miks mitte proovida köögimakiga oma muusikat lindistada.\nTeema: Miss Soccernet, kaheksandikfinaalid, teine ports\nHääletus: kas mingit eurovisioni kodukontserti ei toimu,...\nkas mingit eurovisioni kodukontserti ei toimu, mis sind hõivatuna hoiaks?\nHääletus: kas jäätmale lähedal seisev isik on juba ühendust...\nkas jäätmale lähedal seisev isik on juba ühendust võtnud, et tema kandidatuur kõrvaldataks?\nHääletus: paluks siis tarkade kogult rohkem selgitust selle...\npaluks siis tarkade kogult rohkem selgitust selle kohta esimeses postituses. ma andsin gruppides ka algul 1 hääle grupi kohta ja alles hiljem lõime lugedes tuli välja, et vaja 2 valida.\ntoda pole ammu. pärast relegatsiooni oli klubi...\ntoda pole ammu. pärast relegatsiooni oli klubi paar aastat oportunistidest hiinlaste käes, kelle vapiloomasks oli dr tony xia. kui neil raha otsa sai, sest pääsu premiership ei õnnestunud piisavalt...\nTeema: Neljas spordimissi voor!\nHääletus: paas pidi ju välja jääma?\npaas pidi ju välja jääma?\nTeema: Spordimiss plastiline märg unenägu, alagrupid 3 ja 4\nHääletus: 1 komitee liige isegi ei tea, mis spordialadega...\n1 komitee liige isegi ei tea, mis spordialadega kandidaadid tegelevad.