Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaaltSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPühapäev, 30. aprill 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees - 23.03.2017Patune Pool niidab hoo pealt kuulsustHiljutisel auhinnatseremoonial «Kuldne plaat 2017» kuulutati aasta uustulnukaks ja aasta ansambliks 2013. aastal loodud duo Patune Pool. Paljud pole neist aga midagi kuulnudki.\nSpordi lühiuudisedMinu suurim kriitik on minu isa, kõik muu on minu jaoks justkui tuul – see ei tähenda mulle midagi.\nVabaerakond arvas Krištafovitši erakonnast välja (9)Vabaerakonna juhatus otsustas tänasel koosolekul erakonna liikmeskonnast välja arvata Jevgeni Krištafovitši. Otsuse aluseks on Krištafovitši avalikud väljaütlemised meedias.\nEdasipääsulootuse kaotanud Žalgiris alistas võõrsil MaccabiKorvpalli Euroliigas alistas Kaunase Žalgiris võõrsil 93:77 Tel Avivi Maccabi, kuid Istanbuli Anadolu Efesi võit Fenerbahce üle tähendas, et kaheksa parema sekka Leedu tippklubil tänavu asja ei ole.\nAnadolu Efes sai väärt võidu ja kindlustas koha kaheksa hulgasKorvpalli Euroliigas alistas Istanbuli Anadolu Efes 80:77 linnarivaali Fenerbahce ja tagas seeläbi lõplikult pääsu kaheksa parema hulka ehk play-off'i.\nJõhvi vallas juhtunud liiklusõnnetuses hukkus 10-aastane tüdrukTallinna-Narva maantee 162. kilomeetril Jõhvi vallas Edise külas juhtus õhtul kella poole 21 paiku raske liiklusõnnetuses, kus kahe sõiduauto kokkupõrkes kaotas elu 10-aastane tüdruk. Viga sai 12-aastane tüdruk, kelle kiirabi viis sündmuskohalt haiglasse.\nJärelvaadatav: teist tiitlit jahtiv Rakvere loovutas Järvamaale geimiNädalavahetusel võrkpalli Balti liiga võitjaks kerkinud Rakvere Võrkpalliklubi alustas järgmist tiitlijahti, kui Eesti meistrivõistluste veerandfinaalseerias mindi vastamisi Järvamaa Võrkpalliklubiga. Ehkki Rakvere loovutas vastastele geimi, võideti lõpuks siiski 3:1 (18, 18, -21, 17). Kevin Saar tõi võitjatele 16 ja Siim Põlluäär 15 punkti, Järvamaa VK parim oli 15 punktiga Ilmar Mõttus. Kordusmäng peetakse laupäeval kell 16 Paides.\nKullamäe pärast valusat kaotust: sõnasin ära, et mäng nii läheb Nagu tavaks saanud, jäi Eesti klubidele Balti liiga finaaliuks suletuks. Kui eelmisel hooajal suutis Tartu Ülikool pika traditsiooni murda, siis täma kaotati poolfinaali korduskohtumises võõrsil Pasvalyse Pieno žvaigždesile lisaajal 75:82. Pasvalyst ootab finaalis ees eile Kalev/Cramo alistanud Prienai Vytautas, Eesti tipud piirduvad pronksiheitlusega.\nTaaramäe ohverdas enda tulemuse meeskonna liidri heaksHispaanias jätkuva kõrgetasemelise Kataloonia velotuuri täna sõidetud 4. etapi võitis grupifinishis prantslane Nacer Bouhanni (Cofidis). Rein Taaramäe (Katusha-Alpecin) sai 175. koha, vahendab Rattauudised.ee.\nPeterburis on Eesti viisade nõudlus pea kahekordistunud (4)Eesti Peterburi peakonsulaadile esitatud viisataotluste arv on pea kahekordistunud, edastas väljaanne Fontanka.ru.\nElevandiluurannikut tüürima asunud Belgia legend tahab Toure tagasi tuuaEndine Belgia jalgpallikoondislane ja aastatel 2012-16 Belgia koondist juhendanud Marc Wilmots nimetati Elevandiluuranniku koondise peatreeneriks. Wilmots teatas, et esimese käiguna tahab ta tagasi koondisesse tuua poolkaitsja Yaya Toure, kes mängis seal viimati 2015. aastal, kui Elevandiluurannik tuli Aafrika meistriks. «Lähen ja räägin temaga, sest usun, et tal on koondisele veel palju anda,» lausus Wilmots 33-aastase Toure kohta.\nLennukist leiti taas maduSeekord leiti madu lennukist üsna ebatavalises paigas, Alaska siselennul.\nJuhkami ja Teppan aitasid koduklubi Austria liigas kindlalt finaaliEesti koondislaste Martti Juhkami ja Renee Teppani koduklubi Innsbrucki Hypo Tirol kindlustas Austria meistrivõistlustel koha finaalis, loovutades poolfinaalseerias vaid ühe geimi. Eestlased tõid viimaseks jäänud kohtumises kahe peale 32 punkti, vahendab Volley.ee.\nPekingi tualettides hakatakse näo järgi paberit jagamaHiina ei ole just kuigi kuulus oma kodanike privaatsuse poolest, kuid nüüd on isegi nemad suutnud järjekordse leiutisega üllatada. Järelvaadatav: Pärnu ei jätnud veerandfinaalseeria avamängus TTÜle võimalustVõrkpalli Eesti meistrivõistluste veerandfinaalseeria avakohtumises alistas Pärnu Võrkpalliklubi kindlalt 3:0 (17, 18, 20) TTÜ ja asus kahe võiduni mängitavat seeriat 1:0 juhtima. Nii Edvarts Buivids kui ka Harri Palmar tõid pärnakatele 13 punkti, TTÜ parimad olid 7 punktiga Joonas Popman ja Tamur Viidalepp. Teine kohtumine peetakse laupäeval kell 17.00 Tallinnas ja Postimees näitab seda otsepildis.\nLisaaja lõpuminutel edu käest andnud Tartu jäi Balti liiga finaalist väljaTartu Ülikooli korvpallimeeskond kohtus Balti liiga poolfinaali korduskohtumises võõrsil Pasvalyse Pieno žvaigzdesega ja kaotas lisaajal 75:82. Avamäng Tartus lõppes 88:88 viigiga. Pasvalys läheb finaalis vastamisi Prienai Vytautasega, tartlaste laeks jääb pronksilahing koduse konkurendi Kalev/Cramoga.\nGraafik: vaata, kuidas Eesti on tõusnud teaduses maailma tippuRahvusvahelisest teadustsiteeringute statistikast selgub, et Eesti teaduse tsiteeritavus on viimase 11 aasta jooksul jõudsalt kasvanud.\nAlasti mees tribüünil ja sõjamõnitused: Inglismaa fännid rõvetsesid SaksamaalInglismaa jalgpallifännid näitasid end eile õhtul Dortmundis peetud Saksamaa ja Inglismaa maavõistluse ajal ebameeldivast küljest, kostitades sakslasi maailmasõdu meelde tuletavate mõnitustega. Lisaks vilistati mängu alguses välja Saksamaa hümn, kõige tipuks jõudsid aga meediasse kaadrid fännist, kes oli end tribüünil ihualasti kiskunud.\n60 protsendi meestest tahaksid, et naised seda voodis ei teeksÜle poolte meestest tunnistasid salaja, et naised võiksid lõpeta ühe asja tegemise, mis mehi voodis häirib. Inglise ajaleht: kümme asja, mida Tallinnas tehaInglise ajaleht The Guardian on pannud kokku soovitused, mida tasuks Tallinnas teha. Ühtlasi on artiklis rõhutatud, et Eestis on veel palju muudki peale odava õlle. Kiisler: kui Tsahkna süüdistab IRLi muredes põhikirja, on ta ise eestvedaja rollist loobunudIsamaa ja Res Publica Liidu (IRL) aseesimees Siim Kiisler leiab, et kui erakonna esimees Margus Tsahkna süüdistab erakonna muredes põhikirja, siis on ta kaotanud reaalsustaju ja ise eestvedaja rollist loobunud.\nTänakul on Korsika rallil üks konkurent vähemMads Östberg andis teada, et ei osale ka Korsika MM-rallil. Östberg võistles 2017. aasta Fordil esmakordselt Rootsis, kuid katkestas pärast avapäeva, sest tema autol lendas küljest tagatiib ja Ford muutus peaaegu juhitamatuks.\nKas Tartu ikka saab ära osta ERMi vana näitusemaja?Kas Tartu linnal õnnestub Riigi Kinnisvara ASlt ära osta ERMi vana näitusemaja ehk J. Kuperjanovi 9 kinnistu? Tartu abilinnapea Jaan Õunapuu vastab, et linn on sellest majast endiselt väga huvitatud.\nJevgeni Ossinovski võltsarvete skeemist: sotsiaalministeeriumil on nulltolerants selliste sahkerdamiste suhtes (10)Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski ütles haigekassalt võltsarvetega raha väljapetmise skeemi kommenteerides, et peab oluliseks tõhustada kontrolli lepingute üle. Minister on kindel, et pettuse eest vastutavad isikud saavad karistatud.\nBaylori ajalugu: 90 aasta tagune tragöödia ja suur skandaalMaik-Kalev Kotsari ülikoolimeeskonna South Carolina Gamecocksi vastane NCAA finaalturniiri kaheksandikfinaalis on Baylori ülikool, mille ajaloost leiab mitu traagilist sündmust.\nStockholmi ehitatakse suur sisepark, et võidelda talveväsimusegaStockholmi ehitatakse kompleks munakujulisi klaasist ja puidust kupleid, kuhu istutakse ohtralt taimi, et inimesed suudaksid pikale talvele paremini vastu panna.\nFotod sündmuskohalt: «Prooviabielu» Kalvi-Kalle ja Helen sattusid autoavariisse (1)Elu24 lugejad saatsid värsked fotod Tartust Raatuse ja Narva maantee ristilt, kus sattusid autoavariisse saatest «Prooviabielu» tuntud Kalvi-Kalle ja Helen.\nMehed selgitavad: asjad, mida naised mitte kunagi ei mõista Naistel võib olla raske mehi mõista ja tegelikult kehtib see vastupidi ka, sest olgem ausad – oleme siiski bioloogiliselt ka natukene erinevad. Fotod: Lennusadamas avati suur merepäästenäitusAlates reedest on Lennusadamas avatud merepäästenäitus «Mayday. Mayday. Mayday.».\nTartu teadlastel õnnestus mõjutada valetamise tuvastamistEesti teadlased näitasid, et aju mõjutades saab maha suruda praegu maailmas kõige usaldusväärsemaks peetav valetamismarker.\nNordica alustab SASi heaks lendamist (1)Nordica tütarfirmal Regional Jet õnnestus sõlmida kuue aastane leping Põhjamaade lennufirmaga SAS, kelle jaoks hakatakse lendama Kopenhaagenist väljuvatel lähiliinidel. Uuring: mida vanem ema, seda parem emaVärske uuring viitab, et lapsed, kelle emad on eakamad, kogevad vähem käitumuslikke, sotsiaalseid ja emotsionaalseid raskusi.\nBjörgen hakkab Johaugi olümpiamängudeks ette valmistamaNorralanna Marit Björgen lausus kodumaa meediale, et kavatseb treenida koos dopingukaristust kandva Therese Johaugiga ning aidata viimasel olümpiamängudeks vormi jõuda.\nFotod ja video sündmuskohalt: Keilas sai mees veokilt löögiHarjumaal Keila Statoili lähistel juhtus täna päeval veidi enne kella kahte liiklusõnnetus, milles 56-aastane mees sai löögi veoautolt.\nE-hääletuse eelnõu võib mitme muudatusega täieneda (1)Keskerakonna fraktsiooni aseesimehe Erki Savisaare sõnul soovib võimuliit mitme muudatusega täiendada riigikogu menetluses olevat eelnõu, mis kärbib elektroonilise hääletamise perioodi.\nLembit Ulfsak saadetakse viimsele teekonnale pereringisEile siit ilmast lahkunud näitleja Lembit Ulfsaki ärasaatmine toimub tema enda ja tema lähedaste soovil kitsas pereringis.\nKim Kardashiani meigikunstnik avaldab särapuudri kasutamise saladuse Kim Kardashiani kuulus jumestuskunstnik Mario Dedivanovic selgitas, kuidas kasutada särapuudrit nii, et see võimendaks kandja loomulikku ilu. Vormel-1 sarja vedrustusetüli lahenes vahetult enne hooaja algustVormel-1 sarja vedrustusetüli leidis vahetult enne uue hooaja algust lahenduse, kui Red Bullil ja Mercedesel kästi oma autode ehitust Austraalia etapi eel muuta.\nPresident kutsus riigikogu liiget Martin Helmet korralePresident Kersti Kaljulaid kutsus oma sotsiaalmeedia kontol korrale riigikogu liiget, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni esimeest Martin Helmet, öeldes, et tema kohtuvõimu ründav sõnavõtt parlamendi kõnepuldis on täiesti lubamatu.\nÜlikooli ihkajad nägid lahkamist ja mekkisid lämmastikujäätistSuuremate ülikoolide hooned olid kolmapäeval täis nii teadmisjanuseid gümnaasiumiõpilasi kui ka teisi õpihimulisi inimesi, kes otsisid kõrgkoolis jätkamiseks sobivat eriala. Selleks, et tulevastele tudengitele õppimisvõimalusi paremini ja põnevalt tutvustada, olid valdkondade esindajad näinud vaeva töötubade ja ringkäikude korraldamisega.\nMees mõtiskleb: elu mõttest Lembit Ulfsaku ainetelEile lahkus Lembit Ulfsak. Vikerraadios kuulsin vanu jutte temaga ja viimane lõik sellest, mis oli vestlus Pille-Riin Purjega, läks kuidagi eriliselt hinge. Vanameistri lahkumisest mõtiskleb meie lugeja Franz K.\nProkurör nõuab Tarankovi tapjale ligi kaheksa-aastast vangistustProkurör nõudis täna allilmaliider Nikolai Tarankovi tapmises süüdistatavale Juri Vorobeile ligi kaheksa-aastast vangistust.\nHannes Soomer testis Aragonis uut võistlusratastMotoringrajasõitja Hannes Soomer osales Hispaanias, Aragonis toimunud European Supersport-klassi testsõidul, proovides esmakordselt uut Honda võistlusratast.\nFotod: sakslased lülitavad sisse maailma suurima tehispäikese (7)Teadlased loodavad, et tehispäike jõuab ligi 3500-kraadiste temperatuurideni, tänu millele saaks luua süsinikuvaba kütust.\nVene kindralleitnantil ei õnnestunud nõukogude korda hävitadaUmbes üks miljon Teise maailmasõja ajal sõjavangi sattunud Nõukogude Liidu sõdurit teenis Saksamaa armees erinevates üksustes.\nVideo ja fotod: Harku järvel päästeti uppumissurmast inimeneTäna kell 14.14 said päästjad väljakutse Harku järve äärde, kus teatati, et 20 meetri kaugusel kaldast on mees vajunud läbi jää.\nMülkaks sõidetud teed ei kanna koolibussi ega prügiautot (1)Mõne päeva eest ilmusid Facebooki pildid Karula kurvas seisus vallateedest. Pildi all küsimused: «Arvake ära, miks ei käi üheksal koolilapsel enam koolibuss? Miks ei tule enam prügiautot?»\nPerega nädalavahetusel kinno: sugugi mitte kõige lihtsam lastefilmEesti kinodes esilinastus nädal tagasi animatsioon «Minu elu Tsukiinina», mis jutustab loo üheksa-aastasest poisist hüüdnimega Tsukiini, kelle elu pole just kõige lihtsamini kulgenud. Tegemist ei ole just kõige lihtsama lastefilmiga, kuid kindlasti tasub seda vaadata ka emadel-isadel.\nEesti vanim moetööstus tuleb koju tagasiOlukorras, kus Hiinas tootmine muutub järjest kallimaks ja Kagu-Aasia piirkond ise ebastabiilsemaks, toob ka Eesti vanim moetööstus Baltika järjest rohkem tootmist koju. Tootmise osakaal Balti riikides asuvates tootmistüksustes on kasvanud tänaseks 45 protsendini, iseäranis Leedu tehase arvelt.\nKohtualuse kirjaniku portree leidis koha kunstinäituse vägivallatoasTartu kunstimuuseumis avatakse täna kunstiajaloolase Tiina Abeli kureeritud näitus «Kehakeeles». Väikeses tumedate seintega toas on näituse alateemaga «Vägi(vald)» haakuvalt maalide, graafika ja fotode hulgas Herkki-Erich Merila «Kaur Kenderi portree» aastast 2011. Sealsamas kõrval on Kristjan Raua «Magav Kalevipoeg» aastast 1933.


Monier Eesti pressiteade\n14. september / Eesti suurima kivikatuste müüja Monieri toel sai Tartu Maarja kooli katus uue õppeaasta alguses värske väljanägemise.\nMaarja kooli direktori Jaanus Rooba sõnul rajati kivikatus koolile juba eelmisel sajandil aastal 1994 ning 2009. aastal sai viimati tehtud parandustöid. “Kuna meie maja asub puude all, oli katusele tekkinud korralik samblakiht, mille edasise tekke takistamiseks sai otsustatud kivikatus pärast puhastamist uuesti üle värvida,” rääkis Rooba. “Koolipere on tehtud tööga väga rahul, sest katus näeb nüüd välja nagu täiesti uus.”\nMonieri müügi- ja turundusjuhi Marko Tammesti andmetel kulus Tartu Maarja kooli kivikatuse värskendamiseks 70 liitrit puhastusvahendit ja umbes 250 liitrit kvaliteetset Soomes toodetud katusevärvi, millest viimase sai kool kingitusena. “Esmalt puhastati 600-ruutmeetrine kivikatus samblast ning seejärel said kivid uued värvikihi, mis hoiab katuse välisilme värskena vähemalt 10 aastat,” lausus Tammest. “Katusele kasvav sammal iseenesest katusekive kuidagi ei kahjusta, vaid pigem näitab hoone väärikust, kuid maja fassaadi ning akende-uste uuendamise järel vajab värskendamist ka hoone viienda fassaadina tuntud katus, et tagada terviklik kena väljanägemine kogu majale. Värvimine täidab pindmised poorid, tänu millele on samblal keerulisem uuesti katusele kinnituda, samuti kaitseb värv katusekive UV-kiirguse eest ning pikendab sellega katuse eluiga veelgi.”\nTartu Maarja kooli katuse puhastasid ja värvisid Tartu ehitusettevõtte OÜ Sunluna katusemeistrid.\nMonier on Eesti suurim kivikatuste müüja ning taasiseseisvunud Eesti ühe vanima ettevõtte Est-Stein järglane, mis alustas tegevust juba 28 aastat tagasi. Ettevõte tegutseb Baltikumis ja Põhjamaades kokku seitsmes erinevas riigis, pakkudes laia valikut savi- ja betoonkatusekive ning katusetarvikuid. Monier toodab ainsana katusekive ka Eestis, lisaks on ettevõttel Tallinna lähedal Kiiul katuse lisatarvikute tehas, mis ekspordib 95% oma toodangust. Ettevõte on osa katusematerjalide ja nende lisatarvikute tootjast BMI (Braas Monier Icopal), kel on 140 tootmisüksust 40 riigis. Rohkem kui 2,2 miljardi eurose käibega BMI grupis töötab 11 000 inimest.\nTelefonid 746 1010, 5664 3697\nMonier OÜ müügi- ja turundusjuht\nTelefonid 627 5560, 5669 8041


Jagan mõtteid “Lumehelbekeste” põlvkonna kaitseks. Teatavasti peetakse lumehelbekeste põlvkonnaks noori inimesi, keda iseloomustab solvumine ning ülitundlikkus kõigi ja kõige suhtes. Maailm ja energia on tugevas muutumises ning koos sellega inimesed, kelle teistmoodi olemus loobki uut ühiskonda.\nJärgnevalt võtan teema kokku, mis nendel lumehelbekestel siis nii väga hinge peal on, et nad emade-isade ja vanemate põlvkondade kõrval haavatavamad ja nõrgemad paistavad. Kuigi tegelikkuses on lumehelbekesi igas eas.\n1. Sõber varastab sinult raha. Vanas energias inimene on pettunud ja kurb, et temalt raha varastati ja ta rahasummast ilma jäi. Lumehelbeke on pettunud, et keegi temaga üldse nii inetult käituda sai. Tal ei ole kahju rahast, vaid ta on kurb valeliku käitumise pärast.\n2. Sinu ette tuuakse kandik ilusate asjadega. Vanas energias inimene näeb peamiselt ilusaid kingitusi ja esemeid ning võtab need avasüli vastu. Lumehelbeke ei näe kandikut ega asju, ta näeb inimest ja energiat kandiku taga ning tajub selgelt, miks talle see kandik ulatatakse, kas pelgalt heast tahtest või mõnel muul eesmärgil.\n3. Sulle öeldakse sõnum. Vanas energias inimene kuuleb ainult seda mida öeldakse, uue ajastu lumehelbeke kuuleb tegelikku suhtumist ja hoiakut sõnade taga. Samamoodi loeb lumehelbeke emotsioonitust näost kõik tegelikud mõtted ja emotsioonid välja. Lumehelbekesele pole mõtet valetada. Ebaõiglust ja ebasiirust võtabki ta suurima solvanguna.\n4. Töötegemisest arusaamine. Vanas energias inimene on harjunud tegema kellast kellani tööd. Ta on peamiselt mõistuse tasandil, täites kellegi poolt ette programmeeritud käske ja norme, olles sealjuures pinges ja alateadlikult hirmul. Uue ajastu lumehelbeke eeldab, et teda usaldatakse ja ta teeb tööd siis kui ta ise tunneb. Ta töötab pigem hingetasandi kompassi järgi ja juhindub intuitsioonist, käitudes teinekord ettearvamatult ja ebaloogiliselt, aga tehes peamiselt õigeid otsuseid. Ta võib kätte antud vabaduse korral teha tööd ka hommikuti kell viis või öösel kell kaks, võttes kokku kõik oma jõuvarud ning tehes ära nädala töö poole väiksema ajakuluga. Lumehelbeke tahab olla vaba. Vabadus paneb lumehelbekese liikuma ja läbi vabaduse on võimalik saada temalt parimaid lahendusi ja kompromisse.\n5. Allumine teistele isikutele/ institutsioonidele. Vanas energias inimene mõtleb vähe enda vajaduste peale, kartes kõiki teisi millegagi pahandada. Ta juhindub instinktist olla teistele meele järele, surudes enda vajadused alla. Lumehelbeke seevastu mõtleb enda vajaduste peale eelis järjekorras, sest ta mõistab, et hoolitsedes enda eest hästi, suudab ta ka maailmale rohkem pakkuda. Lumehelbeke teab, et rahulolev inimene on rohkem produktiivsem kui elust tüdinenud närvipundar. Lumehelbeke ei püsi raamides. Kui keegi proovib teda oma käskude ja keeldudega “kodustada” jookseb ta omadega kokku ega suuda enda tõelist potentsiaali rakendada. Seega võib ettevõte oma jäikade reeglitega teha ühest hea potentsiaaliga noorest töötajast hoopis juhmi motivatsiooni puuduses logardi.\nKokkuvõtvalt: Lumehelbekesed on ülitundlikud õigluse, eetika, vabaduse, usalduse ja austuse suhtes. Neile ei ole võimalik valetada, sest ebasiiruse või millegi kahtlase tajuvad nad koheselt ära. Nad ei ole pettunud teiste tegudes ega sõnades, vaid nad on pettunud tegude ja sõnade taga olevates motiivides. Lumehelbeke ei kuule midagi, mida sa talle räägid, ta tunneb ja tajub energiat räägitu taga. Arvesta sellega.\nKui lumehelbeke ei käi tööl ja ei saa oma eluga iseseisvalt hakkama, siis ei tulene see liigsest mugavusest ja tahtmisest teiste seljas parasiidselt liugu lasta, vaid nad on lihtsalt enda Tõelise Mina ära kaotanud. Nad ekslevad kompassitult ringi, suutmata end vanadesse ühiskonnamustritesse sulandada (sest süsteem ei sobi) ja uute ühiskonnamustritega ei oska nad end veel siduda (süsteem pole välja kujunenud). Sellises kahe maailma vahel ekslemises nõrgemad murduvad, tugevamad painduvad. Lõhe põlvkondade vahel on meeletult suur, seda eriti just energeetilisel tasandil, mil ühed valdavad ainult verbaalse ja mentaalse maailma tajumist ning teised on telepaatilised ja loevad infot õhust. Aga maailm on muutumised ning koos sellega oleme meie. Kellast kellani töökohad on kadumas, inimeste allutamine muutub üha keerulisemaks, usaldus tuleb tagasi. Asjade omamine muutub üha tähtsusetumaks ning rohkem väärtustatakse elamusi, olemisi ja kogemisi. Kui vanas energias inimesed elavad minevikus ning tulevikus, siis uue ajastu noored elavad olevikus, siin ja praegu, kohalolus. Uute lumehelbekeste põlvkonna näol on lootust, et maailm keerab tagasi rohkem näoga looduse poole, tarbimise – ja omamise kultuur väheneb ning ülelaipade trampiv saavutamisvajadus “olla keegi” muutub naeruväärseks. Seetõttu on ka noortel koolisüsteemis paljusid asju keeruline mõista kui inimese intuitsioon ütleb üht, aga õpetaja räägib hoopis teist. Neid sunnitakse muutuma kellekski, kes nad tegelikult ei ole. Sellest ka protest.\nKallid lapsevanemad, tunnustage oma noori, julgustage neid olema iseenda moodi ja tuletage meelde, et elamine oma sisetunde järgi on kõige õigem valik. Mida vähem inimene intuitsiooni kasutab, seda rohkem kasutab ta mõistust ning seetõttu täiskasvanuna me seisamegi nõutult pea laiali otsas ega tea mida eluga peale hakata. Hing tahab üht, mõistus ütleb teist ja olemegi segaduses ning eksinud. Tulemuseks on palju õnnetuid, eluga rahulolematuid stressis inimesi. Usaldage noorte südame soove ja nende hinge teed eneseotsingutel. Ärge sundige neid haridusteel millekski, mida nad ei taha, sest ükski diplom ei aita inimesel ennast leida. Las nad reisivad, katsetavad, proovivad elust erinevaid variatsioone. Intuitsiooni kasutades teeb inimene linnulennult enda positiivseks kõrgemaks hüvanguks paremaid valikuid ega hakka aega raiskama ebaolulise peale.


Tervisekaitsenõuded reisirongidele ja reisiteenuste osutamisele – Riigi Teataja\nTervisekaitsenõuded reisirongidele ja reisiteenuste osutamisele\nTervisekaitsenõuded reisirongidele ja reisiteenuste osutamisele - sisukord\n§ 3 Tervisekaitse tagamine\n2 REISIVAGUNI SISSESEADE JA SISUSTUSE NÕUDED\n§ 5 Vaguni sisseseade ja sisustus\n§ 6 Mikrokliima, müra, vibratsioon ja valgustatus\n3 NÕUDED REISIKS VALMISTUMISEL JA REISI AJAL\n§ 7 Nõuded reisiks valmistumisel\n§ 8 Hügieeninõuded\n§ 11 Nõuded mootorrongides ja rööbasbussides\nVastu võetud 02.05.2002 nr 70\nRTL 2002, 56, 836\nMäärus kehtestatakse «Rahvatervise seaduse» § 8 lõike 2 punkti 16 alusel.\nMäärusega kehtestatakse tervisekaitsenõuded (edaspidi nõuded) reisirongidele ja reisiteenuste osutamisele.\n(1) Määruses kasutatakse «Raudteeseaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides määratletud mõisteid.\n(2) Reisirongina käsitletakse reisijate veoks reisivagunitest koostatud rongi.\n(3) Reisirongi koosseisus võivad olla reisijate veoks ehitatud vagunid:\n1) iste-, magamis-, restoran- ja salongvagunid;\n2) kupee- või üldvagunid.\n(4) Määruses kasutatakse täiendavalt mõisteid järgmises tähenduses:\n1) kupee – uksega suletav ruum reisijatele või teenindavale personalile;\n2) kodujaam – vaguni alalise paiknemise jaam;\n3) tambur – reisivaguni eeskoda.\n§ 3. Tervisekaitse tagamine\n(1) Reisijate tervisekaitse, ohutuse ja hea teenindamise tagamiseks on raudteeveo-ettevõtja ning veeremihoidja kohustatud hooldama vagunite tehnilisi seadmeid ja sisustust vastavalt kehtestatud nõuetele.\n2. peatükk REISIVAGUNI SISSESEADE JA SISUSTUSE NÕUDED\n(1) Vaguni sise- ja välisseinad ning aknad peavad olema puhtad.\n(2) Veemahutid ja -torustik peavad olema valmistatud roostevabast materjalist ning mahutama vett arvestusega mitte alla 25 l iga reisija kohta.\n(3) Ilma konditsioneerita vaguni aknaid peab olema võimalik ülemises osas avada.\n(4) Istevaguni ja magamiskupee aknaid peab olema võimalik katta valgust mitteläbilaskvate reguleeritava kõrgusega katetega.\n(5) Kui ratastoolis reisija jaoks ei ole vähemalt ühes vagunis ette nähtud sobiva suurusega uksi, peab raudteeveo-ettevõtja tagama sellise reisija sisenemise vagunisse ja sihtjaamas vagunist väljumise.\n§ 5. Vaguni sisseseade ja sisustus\n(1) Reisirongi igas vagunis peab olema vähemalt üks tualettruum. Ruum peab olema varustatud WC-poti, kätekuivatuspaberi- ja tualettpaberihoidja ning valamuga. Valamus peab olema kuum ja külm vesi segistiga, v.a käesoleva määruse §-s 11 kehtestatud erisused.\n(2) [Kehtetu – RTL 2009, 96, 1437 - jõust. 01.01.2010]\n(3) Reisirongis on suitsetamine lubatud üksnes suitsetamisruumis või suitsetamisalal „Tubakaseaduses” kehtestatud nõuete kohaselt.\n(4) Koerte või teiste lemmikloomadega reisijad paigutatakse rongis reisijateveo-ettevõtja koostatud reisijateveo eeskirja kohaselt.\n(5) Magamisvagunis peavad olema panipaigad või kapid puhta ja musta pesu eraldi hoidmiseks.\n(6) Vaguni teenindusruumis peab olema laud, eraldi kapid nõudele ja jookidele, vee keetmise seade ning valamu.\n(7) Tualettruumi põrand peab olema kaldega trapi suunas. Peab olema välistatud reoveetorude külmumine.\n(8) Vagunid tuleb varustada väljaheiteid sisaldava reovee kogumise süsteemiga.\n§ 6. Mikrokliima, müra, vibratsioon ja valgustatus\n(1) Reisi- ja mootorrongi vaguni ning rööbasbussi õhuvahetuse kordsus ja õhu liikumise kiirus peavad vastama valmistajatehase tehnilistes tingimustes toodud nõuetele.\n(2) Vaguni õhutemperatuur ning valgustatus peavad vastama tabelis toodule:\nRuum või koht\nReisi- ja mootorrongi vagun\ntualettruum ja koridor\n150 luksi 80 cm kõrgusel põrandast\n3. peatükk NÕUDED REISIKS VALMISTUMISEL JA REISI AJAL\n§ 7. Nõuded reisiks valmistumisel\n(1) Reisirongi vagun peab olema reisile saatmisel puhas ning kõik seadmed töökorras.\n(2) Vagunis joogiks ja muudeks olmevajadusteks kasutatav vesi peab vastama „Veeseaduse” alusel kehtestatud nõuetele.\n(3) Enne reisi algust peavad vaguni veemahutid olema täidetud nõuetekohase joogiveega.\n§ 8. Hügieeninõuded\n(1) Vagunisaatja annab magamisvaguni igale reisijale voodivarustuse, voodipesukomplekti ja käterätiku.\n(2) Madratsi- ja padjakatteid peab pesema või keemiliselt puhastama pärast määrdumist, kuid mitte harvem kui üks kord kvartalis.\n(3) Voodivarustust ei ole lubatud kasutada ilma voodipesuta.\n(4) Kasutatud voodipesu kogutakse ja sorteeritakse pärast reisijate väljumist.\n(5) Vagunit ja tualettruume tuleb koristada siht- ja kodujaamas ning määrdumisel.\n(6) Vagunis peavad olema pesemis- ja desinfitseerimisvahendid ning eraldi kohad nende hoidmiseks. Vagunis peab olema hari, kühvel, prüginõu, sellekohase märgistusega ämber ja mopid (edaspidi koristusinventar) vaguni ning tualettruumide puhastamiseks, WC-pottide pesemisharjad ja kummikindad, mis peavad olema markeeritud ning paiknema muust inventarist eraldi.\n(7) Tualettruumis peab olema dosaatorseep, kätekuivatus- ja tualettpaber.\n(8) Prügi kogutakse prügikotiga vooderdatud ja kaanega prüginõusse, mis tühjendatakse prügikonteinerisse.\n(9) Reisirongide peatumisel jaamades ning piiritsoonis peavad tualettruumide uksed olema lukustatud. Väljaheiteid sisaldava reovee kogumissüsteemi olemasolul võivad tualettruumid olla avatud.\n(10) Vagunisaatjal peavad olema meditsiinilise esmaabi osutamise vahendid.\n(11) Reisirongis ei või olla olmeparasiite. Vagunisaatja on kohustatud olmeparasiitide tuvastamisel teavitama reisijateveo-ettevõtjat, kes peab võtma kasutusele abinõud nende hävitamiseks.\n(12) Pärast reisi, enne kodujaama jõudmist tühjendatakse vaguni veemahutid.\n§ 9–10. [Kehtetud – RTL 2009, 96, 1437 - jõust. 01.01.2010]\n§ 11. Nõuded mootorrongides ja rööbasbussides\n(1) Mootorrongis peab olema vähemalt üks tualettruum, kus on WC-pott, valamu, paberihoidja ja paber. Elektrirongi vagunis ei pea tualettruumi olema.\n(2) Vaguni õhutemperatuur ja teised mikrokliima parameetrid peavad vastama käesoleva määruse § 6 nõuetele.\n(3) Mootorrongi vagunitele kehtivad käesoleva määruse § 4 lõiked 1, 3, 4 ja 5, § 5 lõiked3, 4 ja 8, § 6, § 7 lõiked 1 ja 2, § 8 lõiked 5, 6, 7 ja 8 ning §-d 11 ja 13.\n(4) Rööbasbussile kehtivad käesoleva määruse § 7 lõige 1 ning § 8 lõiked 5, 8, 10 ja 11.\n(1) Määrus jõustub projekteeritavatele reisivagunitele 1. juunil 2002. a ja käigusolevatele reisivagunitele 1. jaanuaril 2003. a.\n(2) Määruse § 4 lõiked 3 ja 5 ning § 5 lõige 8 jõustuvad 1. jaanuaril 2005. a.


Konteiner-dosaator Beaba võimaldab hoiustada erinevates anumates kolm eelnevalt valmis mõõdetud kuiva piimasegu portsjonit. Vanematele lastele võib konteinerisse panna ja kaasas kanda teisi tükeldatud toite. Omadused: · Kaitseb õhu ja valguse eest · Tänu mugavale kujule võtab käekotis ja köögis vähe ruumi · ...\nKolme sektsiooniga piimasegu pulbri dosaator: Kolme eraldatud sektsiooniga konteiner. Konteineri kaas pöörleb, sellel on kaanega kael pulbri väljavalamiseks. Mugav kasutada reisimise ajal. BPA-vaba.


Other rolling stock - DMSU-958 - Baltic Trains Picture Gallery\nFaili nimi: IMG_6650.jpg\nAlbumi nimi: jorv / Other rolling stock\nFaili maht: 159 KiB\nLisamise aeg: veebr 10, 2008\nNäidatud: 1061 korda\nJR [veebr 11, 2008 kell 06:12 PM]\nPeaks Haapsallu toimetama!\nRix [veebr 11, 2008 kell 10:42 PM]\n...et saaks seal edasi laguneda\nVello [veebr 12, 2008 kell 10:17 AM]\nKüsisin: Mida kavatseb linn ette võtta, et lõpetada raudteemuuseumi eksponaatide (veeremi) kiire hävimine, eksponaadid renoveerida ja neid juurde hankida?. Mitmed raudteehuvilised on pakkunud koostööd kui kokkulepet mitte saavutanud ( vt http://gallery.balticrailpics.net/displayimage.php?album=4&pos=15 ), samuti tuleks korrastada ka jaama veetorn ning pöördsild ja nende ümbrus. Kas ja millal ühendatakse Raudteemuuseum Läänemaa Muuseumi ja Rannarootsi Muuseumiga üheks Sihtasutuseks? Kas siis võetakse ka sinna analoogselt linnusega tööle tubli projektijuht, kes hakkab tegelema europrojektidega? Vastati: Raudteemuuseumi tulevikku näeb linn olulise turismi- ja kultuuriobjektina. Muuseumi poolt on esitatud ka mitmeid kontseptsioone ja ideid, mis aitaksid kompleksi turismi seisukohalt veelgi atraktiivsemaks muuta. Linn on panustanud ja panustab jätkuvalt raudteemuuseumisse, kuid kompleksi suuruse, viletsa seisukorra jm asjaolude tõttu pole see töö veel lõpule jõudnud. Sel aastal luuakse sisulise töö tugevdamiseks täiendav teaduri ametikoht, investeeringuteks on ette nähtud 161 000 kr keskküttesüsteemi ehituseks. Et tegu on suure kompleksiga, on investeeringuvajadus muidugi kordades suurem. Siiani on raudteemuuseumi käsutuses oleva ala arendamisel mõnevõrra takistavaks teguriks olnud maaküsimused. Nimelt ei asu mõned raudteemuuseumi arenduseks olulised rajatised ja veerem linnale kuuluval maal. Nende küsimuste lahenemisel on võimalik objekti arendamiseks taotleda täiendavaid vahendeid ka struktuurifondidest. Selle aasta linnavalitsuse tööplaanis on lõik, mis puudutab riigiga ühise sihtasutuse moodustamise ettevalmistamist. Prognoosi järgi kulub selleks umbes aasta, kuid selle protsessi käivitumise üheks eelduseks on maaküsimuse lahenemine. Suuremahuliste kultuuriobjektide investeeringute planeerimisel (sh eurorahade saamiseks vajalik omaosalus) tuleb aga linnal paratamatult arvestada tõsiasjaga, et lähiaastatel seisab ees Kultuurikeskuse ja staadionikompleksi renoveerimine. Lugupidamisega, Talis Vare, abilinnapea.\nAin [veebr 12, 2008 kell 01:07 PM]\nRaudteehuvilised võiksid siiske veelkord näidata üles head tahet ja muuseumiga läbi rääkida, et saask käed külge panna ning koos asjale õige hoo sisse anda. On olemas ka Raudteemuuseumi Sõprade Selts, mis võiks sobida kehaks.\ndiisel [veebr 12, 2008 kell 11:45 PM]\nKuule Ain. Kas sa pole siiamaani aru saanud, et muuseumiga pole võimalik läbi rääkida. Kuskil siin galeriis on minu kommentaarid kogemustest Haapsaluga. See Deana seal ajab alguses viimasepeal juttu, kuid siis kui asi läheb konkreetseks on sada häda ja hakkab taganema. Omainitsiatiivil tahtsime ka VME-le numbrid peale maalida, šabloonid tegin ise kodus valmis. Kui ma pakkusime välja et ükspäev tuleme ja teeme ära siis ähvardati meid politseiga. Kui pool aastat hiljem hakkasime uuesti ajama numbrite asja siis tahtsime et meile makstaks ka selle eest bussisõit Haapsallu ja 100.- söögiraha kinni, mispeale tuli selline skandaal, et mis te tahate muuseumi varade eest elada või jne. Kolmekordse persesaatmise tõttu ei ole ei mul ega paljudel teistel vanadel raudteehuvilistel mitte mingit tahtmist nende debiilidega seal Haapsalus suhelda.


Otepää Vallavolikogu istungil 20.02.2020 - Uudised ja teated - Otepää Vald\nToimetaja: MONIKA OTROKOVA 25.02.2020 25.02.2020 267 Vaadatud\nOtsustati koormata isikliku kasutusõigusega mittetulundusühingu Eesti Andmesidevõrk kasuks järgmised Otepää valla omandis olevad kinnistud: 1.1 Sangaste alevikus asuv Kooli tänav kinnistu (kinnistu registriosa nr 16310150, katastritunnus 55701:001:0040, pindala 4362 m2, sihtotstarve transpordimaa) ehitatava liinirajatise osas, koormatava ala pindala 12 m2; 1.2 Sangaste alevikus asuv Nooruse tänav kinnistu (kinnistu registriosa nr 16723550, katastritunnus 55701:001:0044, pindala 672 m2, sihtotstarve transpordimaa) ehitatava liinirajatise osas, koormatava ala pindala 12 m2; 1.3 Sangaste alevikus asuv Kooli põik kinnistu (kinnistu registriosa nr 16733950, katastritunnus 55701:001:0045, pindala 1295 m2, sihtotstarve transpordimaa) ehitatava liinirajatise osas, koormatava ala pindala 28 m2; 1.4 Sangaste alevikus asuv Mäe tee kinnistu (kinnistu registriosa nr 16626650, katastritunnus 55701:001:0046, pindala 3644 m2, sihtotstarve transpordimaa) ehitatava liinirajatise osas, koormatava ala pindala 516 m2; 1.5 Keeni külas asuv Keeni tee kinnistu (kinnistu registriosa nr 16289950, katastritunnus 55701:001:0037, pindala 3607 m2, sihtotstarve transpordimaa) ehitatava liinirajatise osas, koormatava ala pindala 95 m2; 1.6 Keeni külas asuv Hoovi tee kinnistu (kinnistu registriosa nr 16728550, katastritunnus 55701:001:0035, pindala 1249 m2, sihtotstarve transpordimaa) ehitatava liinirajatise osas, koormatava ala pindala 32 m2; 1.7 Keeni külas asuv Kooli tee kinnistu (kinnistu registriosa nr 16275950, katastritunnus 55701:001:0001, pindala 2717 m2, sihtotstarve transpordimaa) ehitatava liinirajatise osas, koormatava ala pindala 8 m2.\nOtsustati võõrandada enampakkumisel järgmine vallavara: 1.1 Otepää vallasiseses linnas Munamäe tn 8a asuv kinnistu (kinnistu registriosa nr 1790940, katastritunnus 55601:004:1750, pindala 788 m2) alghinnaga 40 000 eurot; 1.2 Otepää vallasiseses linnas Kase tn 13 asuv kinnistu (kinnistu registriosa nr 2327240, katastritunnus 55601:007:0006, pindala 3100 m2) alghinnaga 50 000 eurot.\nMäärati Otepää Vallavalitsuse liikmele (v.a Otepää vallavanem ja üle 0,8 koha suuruse koormusega Otepää Vallavalitsuse teenistuses olev teenistuja) makstava hüvitise suuruseks 300 eurot kuus. Määrati vallavanemat asendavale vallavalitsuse liikmele vallavanema asendamise eest makstavaks hüvitiseks 25% vallavanema töötasust proportsionaalselt asendamise ajaga. Tunnistati kehtetuks Otepää Vallavolikogu 23. novembri 2017. a otsus nr 1-4/70 "Otepää Vallavalitsuse liikmetele hüvitise määramine ".\nOtsustati maksta volikogu esimehele Jaanus Barkalale ajavahemikul 1. jaanuar – 31. detsember 2020. a isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise kulude hüvitist sõiduauto kasutamise kohta peetava arvestuse alusel arvestusega 0,20 eurot/km, kuid mitte rohkem kui 335 eurot kuus.\nOtsustati maksta volikogu aseesimehele Jaanus Raidalile ajavahemikul 1. jaanuar – 31. detsember 2020. a isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise kulude hüvitist sõiduauto kasutamise kohta peetava arvestuse alusel arvestusega 0,20 eurot/km, kuid mitte rohkem kui 335 eurot kuus.\nOtsustati maksta vallavanemale Kaido Tambergile ajavahemikul 1. jaanuar – 31. detsember 2020. a isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise kulude hüvitist sõiduauto kasutamise kohta peetava arvestuse alusel arvestusega 0,20 eurot/km, kuid mitte rohkem kui 335 eurot kuus.\nOtsustati anda vallavanemale 2020. aasta puhkus järgmiselt: 03.-06.08.2020, 01.10.-31.10.2020\nLubati Otepää Vallavalitsusel sõlmida MTÜ-ga Otepää Aedlinn maa tasuta kasutamise leping Otepää vallasiseses linnas asuva Pühajärve rannapark kinnistu (registriosa nr 1929140, katastritunnus 63601:002:3520, pindala 113 967 m², sihtotstarve üldkasutatav maa) ca 3100 m2 suuruse osa kasutusse andmiseks vastavalt otsusele lisatud lepinguprojektile.\nOtsustati anda Otepää Aukodaniku nimetus Ene Keldrile.\nOtsustati kehtetuks tunnistada Otepää Vallavolikogu määrused: 1) Otepää Vallavolikogu 21. juuni 2012. a määrus nr 6 „Noorte projektlaagri pidamise kord"; 2) Otepää Vallavolikogu 20. juuni 2018. a määrus nr 9 „Puka Lasteaia põhimäärus".\nOtsustati kehtetuks tunnistada Puka Vallavolikogu määrused: 1) Puka Vallavolikogu 28. juuni 2012. a määrus nr 11 „Puka valla eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise kord"; 2) Puka Vallavolikogu 28. juuni 2012. a määrus nr 12 „Reservfondi vahendite kasutamise kord"; 3) Puka Vallavolikogu 28. juuni 2012. a määrus nr 13 „Ruumiandmete seaduses kohaliku omavalitsuse pädevusse antud ülesannete delegeerimine vallavalitsusele"; 4) Puka Vallavolikogu 8. augusti 2013. a määrus nr 11 „Lastevanemate osalus õppevahendite kulude katmisel"; 5) Puka Vallavolikogu 13. veebruari 2014. a määrus nr 1 „Puka valla munitsipaalomandis olevate elu- ja mitteeluruumide rendihindade kehtestamine"; 6) Puka Vallavolikogu 29. aprilli 2016. a määrus nr 16 „Puka vallavara valitsemise kord"; 7) Puka Vallavolikogu 29. juuni 2016. a määrus nr 13 „Ehitusseadustikus sätestatud ülesannete delegeerimine"; 8) Puka Vallavolikogu 29. juuni 2016. a määrus nr 14 „Planeerimisseaduse rakendamine Puka vallas"; 9) Puka Vallavolikogu 29. juuni 2016. a määrus nr 15 „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses kooli pidaja ülesannete delegeerimine"; 10) Puka Vallavolikogu 30. septembri 2016. a määrus nr 19 „Puka valla ametiautode ja isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise kord"; 11) Puka Vallavolikogu 27. oktoobri 2016. a määrus nr 23 „Puka vallavalitsuse palgajuhend"; 12) Puka Vallavolikogu 11. oktoobri 2017. a määrus nr 7 „AS Emajõe Veevärk ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri"; 13) Puka Vallavolikogu 11. oktoobri 2017. a määrus nr 8 „Aktsiaseltsi Emajõe Veevärk ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumise eeskiri".\nOtsustati kehtetuks tunnistada Sangaste Vallavolikogu määrused: 1) Sangaste Vallavolikogu 4. veebruari 1999. a määrus nr 2 „Omandireformi reservfondi ja eluasemefondi laekunud raha kasutamise korra kinnitamine"; 2) Sangaste Vallavolikogu 10. veebruari 2000. a määrus nr 1 „Raamatukogu kasutamise eeskirja kehtestamine"; 3) Sangaste Vallavolikogu 25. aprilli 2000. a määrus nr 3 „Plaani- või kaardimaterjali alusel katastriüksuse moodustamisel piiriprotokolli koostamise eest võetava tasu kehtestamine"; 4) Sangaste Vallavolikogu 4. detsembri 2001. a määrus nr 5 „Vallateede kaitsevööndi laiuse kehtestamine"; 5) Sangaste Vallavolikogu 9. oktoobri 2003. a määrus nr 4 „Vallavara valitsemise korra kehtestamine"; 6) Sangaste Vallavolikogu 9. oktoobri 2003. a määrus nr 5 „Ehitusmääruse kinnitamine"; 7) Sangaste Vallavolikogu 31. jaanuari 2008. a määrus nr 4 „Vallaasutuse Sangaste Lasteaed rahastamisel lapsevanema poolt kaetava osa suuruse kehtestamine"; 8) Sangaste Vallavolikogu 26. märtsi 2013. a määrus nr 3 „Sangaste Vallavalitsuse palgajuhend"; 9) Sangaste Vallavolikogu 27. märtsi 2014. a määrus nr 2 „Korruptsioonivastase seaduse rakendamine"; 10) Sangaste Vallavolikogu 11. mai 2015. a määrus nr 2 „Keeni Põhikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise kord".\nOtsustati delegeerida seadusega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsuse organi pädevusse antud riikliku järelevalve ülesannete täitmine Otepää Vallavalitsusele.


Hädakisa kuivanud allikalt - Prindivaade - Päevaleht - Maksumaksja portaal\nHädakisa kuivanud allikalt\nKuupäev 08.01.2008 7:34:35 | Rubriik: Päevaleht\nJohannes Saar kirjutab Eesti Päevalehes etendusasutuste ja kontsertide piletite käibemaksuteemadel. Mullu läks hapuks seaduseparagrahv, mis lõi erapooliku maksukirvega kaheks väärtkultuuri ja meelelahutuse. Õilishinged maksku käibelt ainult viis, lihtsam rahvas aga täie rauaga – kaheksateist protsenti.\nArvud on klaarid ning soov kõrgeid väärtusi talletada klaarim veel, õnnetuseks on seadus kidakeelne koha pealt, mis lausuks, kes on piisavalt väärikas kõrgkultuuri maksuprivileege nautima. Ette on antud õlekõrs otsustajate kohta: kui vald, linn, riik või “kulka” on “kulturniku” nisupõllukest kalendriaastal vähemalt kümneprotsendise toetusega kastnud, siis ongi tegemist väärt tegijaga, kellelt ei nülita maksude mihklipäeval kaheksateist nahka. Võta või jäta, igasuguse taidluse kuulutamisel ülevaks kunstiks on otsustamisvoli vaid avalikul sektoril. Minister, linnapea ja vallavanem ning muidugi “kulka” eksperdikomisjonid võivad käte peale asetamisega teha kaupmehest aadliku ja pillipiinajast muusiku. Erasektor otsustajate ree peale ei mahu, tema leiame hoopis administratiivse toitumisahela lõpust.\nAina paremale kalduvas Eestis ei saanud selline ülekohus kaua kotis püsida. Liiati kui kannatajaks jäid valitsuskoalitsioonide valijad – ärimehed. Kaua sa slikerdad teatri sildi all ööklubi bisnist! Ja kas või Phil Collinsi kohaletoomine – on ju tõesti ülitülikas tutvustada teda Tallinna raekoja juubelikülalisena. Üldse, kas popkultuuri keel ja masside muusika ei või siis laulutuules taevani tõusta, et endale seal igavust nõutada? Kellele seda riiki tehakse? Tüli tõusis ministrini, siis riigikogu komisjonidesse ja lõpuks Riigikohtusse. Siin panigi advokaatide armaada väärtkultuuri “maksuparadiisi” paika.\nPalgatud sõjasulased ei raisanud aega globaalpopi ja kohaliku algupärandi eristamisele. Kaitsest murti läbi põhiseadusliku “võrdse kohtlemise” õigusega ja “teenuste vaba liikumise” nõudega. Selle teerulli taga saabusid kõrgkultuuri odavasse gurmeelauda staadionikontsertide ja üldrahvalike “õlleläbude” korraldajad. Nende järel ilmusid Hollywoodi kommertsi sissevedajate mustad purjed ja muusikalidirektorite ahned lõustad, kelle selja tagant küünitasid seebiooperite diivade nutused näod.\nLoe täpsemalt: http://www.epl.ee/arvamus/413782


Golden Hopes Group of paatmajad - Airbnb\nGolden Hopes Group of paatmajad\nEraldi tuba kohas paat, mille majutaja on Tariq\nTariq on Supermajutaja\nMeie paatmaja Dal Lake 'is kuulub perele ja seda haldab. Me oleme 90 aastat paatmajas töötanud ja majutanud külalisi üle kogu maailma. Asume vaikses piirkonnas järve ääres, kus saad nautida maalilisi mägivaateid\nMeie paatmaja Dal Lake 'is kuulub perele ja seda hallatakse. Me oleme 90 aastat paatmajas töötanud ja majutanud külalisi üle kogu maailma. Asume vaikses piirkonnas järve ääres, kus saad nautida maalilisi mägivaateid, päikeseloojanguid ja lootose lilli oma jalust. Sa ei leia turvalisemat, rahulikumat ja taskukohasemat paatmaja. Sinu peatumine sisaldab hommikusööki.\nSee broneering on mõeldud ainult kahekohalise toa jaoks koos hommikusöögiga. Kui soovid broneerida kogu paatmaja 6 või 7 inimesele,\nmine selle broneeringu lehele „Kogu paatmaja“.\n4,81 · 69 hinnangut\nMugal aiad, pari mahal, tempel, veesport,vanalinna ja lääne restoranid 30 minutit.\nme oleme alati sinu teenistuses, sest me elame paatmaja taga.


Ülased, Ida Anton-Agu E-kunstisalongis\nÜlased, Ida Anton-Agu E-kunstisalongis Esimese Eesti Vabariigi aegse kunstniku Ida Anton-Agu looming pälvis kiitust ja tunnustust tolleaegses kunstielus juba varakult. 1942. aastal nimetas kunstiloolane Helmi Üprus teda pintsli-filosoofiks, kelle looming näitab talle omast siirust. Anton-Agu kujundas juba varakult talle iseloomuliku käsitluslaadi, mis oli maaliline ja peaaegu alati seotud koduga. Meelisteemaks olid väikesed ja intiimsed vaated inimese igapäeva elu-olule ning kõigele, mis sellega kaasas käib. Ida Anton-Agu asus õppima kunstikooli Pallas 1926. aastal. Majanduslike raskuste tõttu tekkisid õpingutele vaheajad, mistõttu jõudis ta lõpetamiseni Ado Vabbe ateljees 1935. aastal, olles viimasel õppeaastal Tartu linna stipendiaat. Pärast lõpetamist jäi ta Tartusse, kus töötas vabakutselise kunstnikuna ning aastatel 1947-1960 kunstipedagoogina. Tema varasemale loomingule oli omane tumedam värvipalett ja teatav tõsidus, kuid pärast 1960ndaid muutus see heledamaks ning ühtlasi hoogustus maalimislaad. Kokkuvõtvalt saab tema loomingut hinnates öelda, et ta maalis kõike naiseliku soojusega. Nii peegeldub ka antud väikeformaadilises lillemaalis "Ülased" õrnust lille ilu vastu. Pallase meistrite looming Ülased, Ida Anton-Agu E-kunstisalongis Anton-Agu Ida\nAvaleht > Oksjonid > 27. E-Kunstisalongi XXVII oksjon > Ülased\n1988 Õli, papp 20 x 19. Signatuur taga.\nAlghind: 130, lõpphind: € 350\nEsimese Eesti Vabariigi aegse kunstniku Ida Anton-Agu looming pälvis kiitust ja tunnustust tolleaegses kunstielus juba varakult. 1942. aastal nimetas kunstiloolane Helmi Üprus teda pintsli-filosoofiks, kelle looming näitab talle omast siirust. Anton-Agu kujundas juba varakult talle iseloomuliku käsitluslaadi, mis oli maaliline ja peaaegu alati seotud koduga. Meelisteemaks olid väikesed ja intiimsed vaated inimese igapäeva elu-olule ning kõigele, mis sellega kaasas käib.\nIda Anton-Agu asus õppima kunstikooli Pallas 1926. aastal. Majanduslike raskuste tõttu tekkisid õpingutele vaheajad, mistõttu jõudis ta lõpetamiseni Ado Vabbe ateljees 1935. aastal, olles viimasel õppeaastal Tartu linna stipendiaat. Pärast lõpetamist jäi ta Tartusse, kus töötas vabakutselise kunstnikuna ning aastatel 1947-1960 kunstipedagoogina.\nTema varasemale loomingule oli omane tumedam värvipalett ja teatav tõsidus, kuid pärast 1960ndaid muutus see heledamaks ning ühtlasi hoogustus maalimislaad. Kokkuvõtvalt saab tema loomingut hinnates öelda, et ta maalis kõike naiseliku soojusega. Nii peegeldub ka antud väikeformaadilises lillemaalis "Ülased" õrnust lille ilu vastu.\nIda Anton-AguKullerkupud1957. Õli, lõuend. 44,5x31,5. Signatuur taga. Alg: € 700, lõpp: € 70045. E-Kunstisalongi XLV oksjon\nIda Anton-AguHall päev1974. Õli, lõuend. 61,5x73. Signatuur taga. Säilinud originaalraam. Alg: € 1 500, lõpp: € 1 60045. E-Kunstisalongi XLV oksjon\nIda Anton-Agu Ülased 1988 Õli, papp 20 x 19 Signatuur taga Esimese Eesti Vabariigi aegse kunstniku Ida Anton-Agu looming pälvis kiitust ja tunnustust tolleaegses kunstielus juba varakult. 1942. aastal nimetas kunstiloolane Helmi Üprus teda pintsli-filosoofiks, kelle looming näitab talle omast siirust. Anton-Agu kujundas juba varakult talle iseloomuliku käsitluslaadi, mis oli maaliline ja peaaegu alati seotud koduga. Meelisteemaks olid väikesed ja intiimsed vaated inimese igapäeva elu-olule ning kõigele, mis sellega kaasas käib. Ida Anton-Agu asus õppima kunstikooli Pallas 1926. aastal. Majanduslike raskuste tõttu tekkisid õpingutele vaheajad, mistõttu jõudis ta lõpetamiseni Ado Vabbe ateljees 1935. aastal, olles viimasel õppeaastal Tartu linna stipendiaat. Pärast lõpetamist jäi ta Tartusse, kus töötas vabakutselise kunstnikuna ning aastatel 1947-1960 kunstipedagoogina. Tema varasemale loomingule oli omane tumedam värvipalett ja teatav tõsidus, kuid pärast 1960ndaid muutus see heledamaks ning ühtlasi hoogustus maalimislaad. Kokkuvõtvalt saab tema loomingut hinnates öelda, et ta maalis kõike naiseliku soojusega. Nii peegeldub ka antud väikeformaadilises lillemaalis "Ülased" õrnust lille ilu vastu.


Juhtkiri | Eesti 200, ärge laske toetusel raisku minna | Õhtuleht\nJuhtkiri | Eesti 200, ärge laske toetusel raisku minna (10)\nOhtuleht.ee, 20. mai 2018, 19:48\nJulge pealehakkamine on pool võitu. Vaevalt oskasid poliitilise survegrupi Eesti 200 eestvedajad isegi oodata, et neile saab osaks poolehoid, mis neid üle valimiskünnise vinnab. Valimisteni on küll veel üheksa kuud aega, ent avansina saadud kuue protsendi valijate toetus võiks seda enam innustada edasist mitte saatuse hooleks jätma.\nKahjuks ei lase küllalt üldsõnaliseks jäänud manifest arvata, et üllatava numbri taga on selle seltskonna eriliselt innovaatilised ideed. Seletust toetusele tasuks otsida pigem eestkõnelejate isikus – tegemist pole nii-öelda pettunutega, kelle ainus võimalus poliitilises toiduahelas jätkamiseks on luua oma erakond (ka Margus Tsahkna on targu varju hoidnud). Pigem poliitilise taagata ning alles kujunemisjärgus seisukohtadega grupile on pealegi lihtne panna ootusi, mida Eesti 200 võib-olla ei kavatsegi täita. Teisalt tähendab see suurt ohtu, et plaanide konkreetsemaks muutumisega purunevad illusioonid ja kahaneb ka esialgne toetus.\nMargus Tsahkna kinnitas, et liitub Eesti 200-ga (68)\n7. august 2018, 11:32\n8. juuni 2018, 10:33\nEsimene koht, kus valijate ootused ja poliitikakujundajateks pürgijate nägemus ähvardavad lahku minna, on küsimus, millist poliitikas osalemise vormi eelistada. See puudutab Eesti 200 kõrval ka 28 ettevõtja loodud Riigireformi Sihtasutust. Kui neist viimane on erakonna loomise välistanud, siis Eesti 200 on mõista andnud, et erakonnastumine pole nende esimene eelistus. Seega – uut poliitikat loodetakse ellu viia vanade poliitikute kätega. Kuid on raske ette kujutada, et Eesti 200 manifest oleks ligilähedastki tähelepanu pälvinud, kui selle oleks muutmata kujul avaldanud mõni parlamendierakond. Erakondliku eelistuseta valijate osa vähenemisest rääkimata – paistab, et Eesti 200 toetajaskond tuli lõviosas just sealt. Pealegi seaks selline ideede ülevõtmine kahtluse alla meie poliitikute iseseisva mõtlemisvõime.\nRaskeim katsumus erakonnastumise teel on aga juba seljatatud – valijad on teist teadlikud. Ärge laske siis toetusel raisku minna.\nDai Waa 21. mai 2018, 15:33\najab ilmselt 2 äsja esile kerkinud liikumist omavahel segi. Kas Olari (Taal ) pole mitte ettevõtjatega pundis? Kirjatükk räägib hoopis Eesti200-st.\nVanur 21. mai 2018, 11:18\nMuretsemiseks pole põhjust. Küsitlused ei näita midagi. Eakate arvamust ei küsita, kuigi nad valivad. Eakad ei vali uusi ja tundmatuid. Kahjuks on ka ...