Häbi-häbi, Martin Helme! | Vaatenurk maailma\nHäbi-häbi, Martin Helme!\nPosted on 15. detsember, 2009 by Vaatenurk\tMartin Helme tänahommikust üllitist Delfis on esmapilgul raske mõista. Mis on see, mis lükkab ühe muidu mõistliku inimese säärast idiootsust suust välja sülgama? Martini arvates on kliimasoojenemine lihtsalt üks suur müüt, mille pealt teenitakse miljardeid, mitte mingit globaalset soojenemist pole olemas, kõik on täpselt sama mis enne. Juba oma eelmises etteastes suutis ta nagu muuseas mainida, et tema sõidab ikkagi autoga, rääkigu ökofashistid, mida tahes. Kas see ongi see hoolimatu suhtumine end ümbritsevasse loodusesse, mis iseloomustab kujukalt enamusi aktiivseid kristlasi? Paluküla hiiemäe hävitajana tuntust kogunud “arendajad” ju samuti kristlaste punt. Hea küll, kui võrdusmärgi kristluse ja loodusvihkajaliku ressursipillaja vahele võib mööndustega ära jätta esialgu, siis võrdusmärki kliimasoojenemise arvamuse vastaste ja idioodi vahel võib küll tõmmata.\nTunnistan, et on palju valskust ja rumalust inimeste poolses aktiivses globaalse soojenemise promomiseks, esmasena tuleb kohe pähe näiteks jääkarude müüt, justkui polevat jääpankade sulamise tõttu neil enam kuskil elada. Muidugi tundub väide, et vastupidiselt aktivistide arvamusele on jääkarude populatsioon tegelikkuses 40 aasta jooksul suurenenud ligi neli korda, tõene ja heidab varju kogu kliimaaktivistide kontseptsioonile. Samas tasuks vast meeles pidada, et jääkarud migreeruvad rohkem allesjäänud jääle ning nende koguhulk teatud ruumalaühiku kohta on suurem, seega ka vaatlustulemused räägiks justkui mingist kahtlasest populatsiooni kasvust.\nTeine väide, mida palju kasutatakse, on see, et CO2 on tegelikult ülimalt oluline ja mida rohkem, seda uhkem. Mida rohkem CO2 seda rohkem vohab rohelus maal, seda enam kasvab metsa peale. Teatud allikate väitel on tänu suuremale CO2 emissioonile aastane metsapinna juurdekasv 6%\nIlus roosa mannavaht esmapilgul, ent mainitud pole, kui palju metsa samal ajal maha võetakse… 6% juurdekasv on siiski arvestatud aastase kogumahu pealt, ent sellest on targu välja jäetud langetatud metsa osakaal, mis on kõvasti rohkem, kui kaks korda samapalju.\nUSA-lik pillav tarbijaühiskond, mille aktiivne jünger ka Martin Helme on, ei anna aru endale, millise supi sees nad istuvad ja keelduvad seda söömast. Peak-oil on juba käes, suurem osa maailma elukorraldusest ja heaoluühiskondadest variseb lihtsalt kokku kuna kogu infrastruktuur on üles ehitatud pillavalt ning ära kasutades naftasaaduste hüvesid.\nMe võime ju kõik väidelda ja faktidega mängida, kaalukaid tõendusi oma sõnade kinnituseks on mõlemal osapoolel, ent fakt on, et kliima on muutumas. Meil ei ole enam nelja aastaaega, meil ei ole enam elutervet keskkonda. Meil on muteerunud loomad, kalad, linnud, meil on prügisaared ookeanides, meil on kemikaalid kõikjal meie ümber. Miljonid kuupmeetrid põlemise jääke, mürgiseid gaase ja tuhka lendab iga tund üle maailma õhku. Kuhu see kõik kaob? Imekombel haihtub ära ja ei mõjuta üldse loodust? Ma tean, et ma olen sinisilmne ning usun veel mingil määral inimeste võimesse muutuda, ent nii sinisilmne ma ei suuda ometigi olla, et arvaksin – kogu see mürk kaob võluväel, sest jumal teeb taevas tsiki-briki.\nNii et, Martin Helme, sina võid ju pillavalt maailmasse suhtuda ja autoga poes käia, plastikut kokku osta ning maailma mürgitada, ent sinu lapsed on need, kes peavad sinu tekitatud saasta sees elama.\nThis entry was posted in Ökowärk and tagged ökofashism, globaalne soojenemine, kliima soojenemine, martin helme, peak-oil. Bookmark the permalink.\n← Epp Petrone õpetab roheliseks kasvama\tKui suur on sinu aastane GMO tarbimine? →\t16 thoughts on “Häbi-häbi, Martin Helme!”\tzeeta ütles:\t15. detsember, 2009, 11:49\tta on siis yhepäeva-peremehest ignorandi näidiseksemplar\nVasta\tKoll ütles:\t15. detsember, 2009, 12:01\tHelmel on õigus.\nVasta\tCeltic ütles:\t15. detsember, 2009, 12:11\tMilles siis täpsemalt?\nVasta\tjeebus ütles:\t15. detsember, 2009, 13:07\tHuvitav – ma arvasin siiani, et vakstineerimisvastased ja kliimasoojenemise-eitajad on üks ja seesama seltskond\nVasta\tMario ütles:\t15. detsember, 2009, 14:48\tCeltic, Hiljuti lekkis internetti suuremat sorti e-mailidest ja dokumentidest koosnev arhiiv, mille autentsus on kinnitatud. Nendest e-mailidest oli selgelt näha, et kliimateadlased on juba aastakümneid kliimauurimiste tulemusi võltsinud ja vastupidist tõestavaid tulemusi eiranud, et näidata globaalse soojenemise trendi. Kuidas sa seda kommenteeriksid? Üleüldse ei ole kõik teadlased väga konsensuslikult kindlad, et globaalne soojenemine üldse aset leiab. Teadlased, kes globaalses soojenemises veendunud on, on omakorda eriarvamustel – kas soojenemine on inimtegevuse põhjustatud või toimub see hoolimata igasugusest inimtegevusest. Ja veel, kui juttu on kliima soojenemisest, siis jääks selle teema juurde äkki. See, et on muteerunud loomasid ja et saastamine ja kemikaalid on halvad – jah, loomulikult, aga see on täiesti teine teema. Soojenemisega ei pruugi sel iseenesest olla mingit seost. Lisaks võiks säilitada viisaka tooni ja mitte oma oponente kohe eriarvamusele jäädes idioodiks sõimata. P.S. sõidan ise ka autoga edasi.\nVasta\tCeltic ütles:\t15. detsember, 2009, 15:05\tMario, kui “peavoolu” teadusele on vastuväiteid, siis on alati leitud tõestusi, et kõik sellised valetavad, vassivad ja võltsivad oma uurimustulemusi. Ainsad, kes seda kunagi ei tee, on need, kes liiguvad üldises voolus ja hetkel kehtivas “koolkonnas.”\nPole vaja olla eriline geenius, et näha oma silmaga ümberringi, kuidas loodus on tasakaalust väljas. Mis on selle põhjuseks? Ja endiselt – kuhu lähevad kõik need mürgid, mida igapäevaselt loodusesse ja atmosfääri läkitame?\nVasta\tMario ütles:\t15. detsember, 2009, 16:17\tMuide, AP hinnang lekkinud e-mailidele on leitav siit: http://news.yahoo.com/s/ap/20091212/ap_on_sc/climate_e_mails. Ühe lausega: Associated Press ei leia ka pärast hoolikat uurimist, et kliimasoojenemine oleks väljamõeldud, hoolimata kõigist väiksematest vasturääkivustest.\nCeltic ütles:\t15. detsember, 2009, 16:50\tTänud selle lingi eest. Sealt saab siis siiski aru, et ei võltsitud tulemusi. Milles siis probleem?\nVasta\tmadis_l ütles:\t15. detsember, 2009, 17:47\tSeadmata kahtluse alla kliimasoojenemist olgu sees siis lihtsalt jääaja taandumine või siis oluliselt inimtekkeline probleem, ei saa ma ometi mitte olla kahtlev pakutavate “lahenduste” osas.\nLäänemaailm pole nõus olulisel määral oma energiatarbimist piirama ja praeguses mahus ei saa need meetmed olla tõhusad. Eriti ebatõhusad näivad need majanduslikult – sama raha eest, mis kulub CO2 kvootidega poe mängimisele saaks mõned olulised probleemid ka tegelikult lahendada.\nTargemad inimesed on rääkinud:\nVasta\tpriitp ütles:\t15. detsember, 2009, 21:03\tVeelgi targemad inimesed on Lomborgiga suisa väidelnud: http://www.cnn.com/video/#/video/podcasts/fareedzakaria/site/2009/12/13/gps.podcast.12.13.cnn\nVasta\tmadis_l ütles:\t15. detsember, 2009, 22:41\tMul on teatav skepsis video vahendusel argumenteerimise suhtes. Millegipärast kipuvad seda meediumit ka igasugu vandenõuteoreetikud armastama.\nSelle video põhjal ei jõudnud ma kuidagi sinna maale, et oleks saanud aru, et üks väitlejatest oleks märgatavalt targem kui teine. Küll aga räägiti tublisti üksteisest mööda. Mind huvitaks just majandusinimeste poolt tõestus, et praegune CO2 kaubandus on mõistlik ka teistele peale CO2’ga kauplejate.\nMis kliimateadusse puutub, siis minu häda on selles, et ma pole võimeline end mõistliku (olemasoleva vaba) aja jooksul selle teema kurssi viima juba harilikud diff. võrrandid ja muu lihtne matemaatika põhjustavad piisavalt peavalu, kui neid lähemalt vaadata – kliimamudelid on sealt oi kui mitu sammu edasi. Aga ma olen täiesti nõus uskuma, et kliimamuutus on on tõsine ja märkimisväärselt inimtekkeline. See kõditab ju meeldivalt minu kui inimese ego – oleme ikkagi globaalses mõttes tegijad. Aga see kui see kuidas rikkad riigid kliimamuutuse vastu sõdimise käigus (sildi all?) püüavad arengumaade arengule piire panna on murenttekitav. Minumeeles peaks olema kõigil inimestel võrdne õigus looduse kasutamisele, mitte nii, et kuna oled harjunud priiskama siis ongi selleks õigus.\nMuuseas sarnane käitumine – sõnades toetame, aga tegelikult kägistamine toimub ka näiteks patendinduse ja autorõiguse reegleid arengumaadele peale surudes.\np.s. kui kedagi huvitab, siis ma olen kindel roheliste valija.\nvabatmees ütles:\t15. detsember, 2009, 19:44\tohtlikum on hoopis CO2 taseme tõus õhus, mis teeb õhu meile inimestele hingamiskõlbmatus. kui me paiskame mõne saja aastaga õhku koguse süsinikku mis loodus on sidunud miljonite aastatega, siis on ju selge, et satume sarnasesse tingimustesse kui see süsinik oli miljoneid aastaid tagasi atmosfääris, ehk siis inimestel pole sellistes tingimustes eluvõimalust.\nVasta\tubin ütles:\t11. august, 2010, 2:38\tNii nii, Celtic armastab lärmi lüüa, nagu Delfi ajakirjanik. Ja sõimata oskab ka. Ning oma kitsarinnalist klappidega ilmavaadet kiidab vastu rinda tagudes uhkelt (nagu näha diskussioonis, mis peetud Marioga).\nJep, kliima võib täitsa soojeneda, aga oma ignorantsuses jätad sa kõrvale “pisiasja” et maamunal käivad sooja ja külmalained vaheldumisi. Vaheldumisi tulevad jääajad ja kuumad ajad. See, et sina isiklikult neid perioodide vaheldumisi ei ole täheldanud, ei tähenda, et neid ei eksisteeri. Muideks, sinu paljukiidet peavoolu “teadusemehed” on päris sageli kisanud, et küll lambad ja lehmad on oma suust tulevate krooksatustega ja tagumisest otsast tulevate puuksatustega süüdi kliimasoojenemises. Vaja on uut vaktsiini jne jne. No tule taevas appi !!!\nUuri ikka enne veidi laiemalt ka tagamaid, muidu jätad … mulje 😉\nVasta\tubin ütles:\t11. august, 2010, 2:51\tAhjaa, Kristlase termin käib sulle ka hirmsasti ego pihta. Palun tee endale selgeks, mis tegelane on Kristlane ja mis libakristlane ehk siis ristikoer. Kui mina ennast Rootsi kunniks nimetan ja su koera alla ajan, kas siis hakkad ka rootslasi sõimama ??? Et sisulist poolt sul polegi kunagi kombeks uurida ?? See ongi seesinane põhjuseraas, miks meie rahvakribul nõnda p.rsses omadega on – suurushullustus, suur ego ja pealispindsus. Seni, kuniks mats valib pakendi (ehk siis loosungi) järgi endale juhte, ei muutu miskit. Eestlane pole suutnud õppida sisusse süüvima. Valdavalt on määravaks loomalik käitumismudel – kui kohtud tundmatu teemaga, siis ründa või põgene. Kui keegi tahab saada päris inimese tasandile, siis tuleb õppida eelarvamuste vabalt teemasse süüvima, mitte oma väikese mätta otsast väiklaselt klähvima.\nSaagem siis inimesteks 🙂\nVasta\tMait ütles:\t7. märts, 2011, 18:04\tMa olen ka pigem nõus Helmega, kui tema vastu.\nMa saan aru, et reostamine on paha, aga Helme ei väidagi vastupidist. Tema artikkel räägib rohkem globaalse soojenemise paanikaga kaasa jooksmisest. Vaata enne oma kirjatükk üle kui avaldad:\n“Mis on see, mis lükkab ühe muidu mõistliku inimese säärast idiootsust suust välja sülgama? Martini arvates on kliimasoojenemine lihtsalt üks suur müüt, mille pealt teenitakse miljardeid, mitte mingit globaalset soojenemist pole olemas, kõik on täpselt sama mis enne.” Mul jäi mulje, et oled ka suht nõus selle suure müüdiga, aga miks sa panid selle lause järele, mis jätab mulje nagu oleks sinu arust suure idiootsusega.\nNagu ka Helme kirjutas, ei ole siin oluline kas kliima natuke soojeneb tegelikult ikkagi või mitte, vaid probleem on selles, mis võltspaanikat selle ümber tehakse. A la kui huntide populatsioon väheneb natuke, siis oleks ju kuritegu teha sellest globaalse kriisi uudis.\n“võrdusmärki kliimasoojenemise arvamuse vastaste ja idioodi vahel võib küll tõmmata.” Siin on rohkem tegu vist isikliku vihaga Helme vastu. Natuke pettunud selles kirjatükis. Kasutad siin sellist ülerõhutamist nagu, oleks skeptik.ee su blogi ärandanud.\nSee 6% kasv on väga oluline näitaja. Sellel pole mingit otsest seost metsa raiumisega. Võibolla ainult rumal inimene mõtleb, et maailma metsa hulk kasvab, mitte ei vähene.\nÜtleks, et lopsakus kasvab.\nReostus on paha. See ei õigusta rääkima valesid, selle kohta et emissioone vähendataks. Rääkigu muust solgist, mis sealt korstendest välja tuleb, mitte CO2-st.\nOtsisin, kunagi laborikatsete kohta, et kuidas siis ikkagi CO2 kasvuhoone efekti põhjustab. Leidsin hoopis uuringu, kus näidatakse, et CO2 kliimat soojendav efekt on ammu küllastunud.\nTäpsemalt küllastumise kohta lugemiseks tuleb vist sutsu allapoole kerida.\nSeal siis selline joonis kah.\nMinu poolest kliima soojenegu, aga sellele pole midagi pistmist, sellega millest räägitakse. Inimese mõjutus on minimaalne. Pikemat ajaskaalat vaadates, oleme me pigem iga hetk jääaega minemas, mitte soojenemas. Siis on jälle inimene süüdi ja rahad liiguvad ilmselt.\nVasta\tAnti Septik ütles:\t23. juuli, 2012, 19:52\tKliimamuutusi kogu planeedi mastaabis vaadeldakse ikka kümneid või sadu kordi pikemal perioodil, kui praegune tsivilisatsioon üldse eksisteerinud on. Mingi “viimase saja aasta” või isegi “viimase tuhande aasta” baasil targa jutu ajamine ja põhjapanevate väidete genereerimine on enam kui kohtlane.


Kommentaarid: PROBLEEM PÜSIB: voodihaige lähedased on sundseisus\nPROBLEEM PÜSIB: voodihaige lähedased on sundseisus\nEesti Päevaleht, 26. veebruar 2019, 07:37\nilma tarkusetagi/ 27. veebruar 2019, 20:49\n40 või enam aastat tööd teinu pension peaks olema selline, et kataks ära hooldekodus olemise kulu. praegu on aga armuleiva söömine lausa sisse programmeeritud. Keegi lihtsalt peab juurde maksma.\n!!!/ 27. veebruar 2019, 20:46\nSiin on hiigelkäärid hooldekodu koha kommertshinna (eraettevõtlus peab tooma ju kasumit ja mida rohkem, sedaparem!). teiselt poolt aga eluaeg tööd teinud vanurite kesiste pensionite ning laste palkade vahel.\nvana ja tark/ 26. veebruar 2019, 15:21\nRiigil peaks olema hooldushaiglaid mingil moel jah,aga see ei ole mõeldav, et seal olemine oleks päris tasuta.Sellise haige hooldus on ikka eelkõige iga pere enda asi, kui ole lähedasi, siis vast riiklikult hooldus tasuta.\nMaali maalt/ 26. veebruar 2019, 14:44\nRiigikogulased peaks proovima sama rahaga hakkama saada, siis tulgu õpetama\nsant kadrinast/ 26. veebruar 2019, 12:06\nootan põlveproteesi nagu hingeönnistust et ollaperele kasuks.aitäh haigekassa et te endal palka tõstsite\n12 aastat kodus hooldaja/ 26. veebruar 2019, 11:15\nProbleem püsib.Miks ei saa kodus hooldaja selle eest pensioni staazi endale?Miks ma teen tööd 26 euro eest ja ei saa isegi mitte omale pensioni sataazi?Miks?Sotsiaaldemokraadid!Miks?Mis te olete selleks teinud?Ärge lahmige suuri sõnu.Te pole lille ka liigutanud ja see närune pensioni süsteem on ka teie geeniuste,LAuristini ja Nestori kokku keeratud gräpp!Teeb kohe viha.Enne valimisi öögidakse ja pärast on jälle vaikus.\nKui/ 26. veebruar 2019, 10:46\nOled hooldaja, ei tohi sa tööl päevagi käia, võetakse toetus ära. Kõik see 50 euri.\nTo teadja/ 26. veebruar 2019, 10:42\nMis teade. Mis koolitused. Olen ise hooldaja ja keegi ei paku sulle mitte midagi. Hea kui poes jõuad käia. Valimis reklaamlehtede eest oleks võinud abivajajatele mähkmeid osta või vanadekodule midagi soetada. Kleidirahade eest oleks mittu 🚛 rekkat mähkmeid ja linu saanud jagada. Terve eliidi peo eest oleks võinud korraliku hooldusasutuse ehitada.\naga kus/ 26. veebruar 2019, 10:41\non riiklikud hooldekodud ???\nMati tasku/ 26. veebruar 2019, 10:26\nRiik peaks olema nagu pere,mille edukust vaadatakse kõige nõrgemate toimetuleku järgi,meil aga koheldalkse neid hullemini kui koera,kogu raha läheb nomenklatuuri ja eliidi ülalpidamiseks,kes siis moraali ja kasinuspoliitika jutlustega pisaraid välja kisuvad,meie ju kaitseme teid kurja venemaa eest,tehke aga püksirihmale auke juurde ja annetage oma hääled ja rahakott\nhooldustasu on puhas porno/ 26. veebruar 2019, 10:17\nSaan raske puudega invaliidi hooldamise eest 23 jewrorubla kuus\nMati tasku/ 26. veebruar 2019, 10:12\nPensionikindlustust ka ei ole,parem kui omakseid ei oleks,sest siis oleks valla mure,targem oleks vanemlikest õigustest lahti öelda,sest muidu paned lapsed tanki,riik peaks olema nagu pere,kes aitab kõige nõrgemaid,need tulevad meelde ainult kõnedes krokotillipisaraid poetades,sõnades olema teiega,aga tegudes\n26. veebruar 2019, 09:44\nVäga-vãga hullusti on lood.....ega kui pole koolitust saanud keeramise, tõsmise jne.osas on oht ka (enda)ligidase tervis ohtu seada-selg,käed..jne. see meeletu kulu,mis vabariigi sünnipäeva pidustustele kulutati aastate vältel oleks võinud mõne maha jäätud kooli korda teha ja hooldekoduks kohendada ,mõni kool on nii suur n.Valgjärve põhikool sinna mahuks pea pool küla vanakesi!!!\nJaak/ 26. veebruar 2019, 09:41\nJah.. Potjomkinlus ikka vohab\nHooldaja/ 26. veebruar 2019, 09:03\n??? Koolitus ja teavitus??? On's teil üldse mõistmist, mida puude või vigasusega inimese hooldamine endast kujutab? Millal on aega hooldajal haige inimese juurest veel koolitustel käia? Töölegi ei jõua. On raha vaja ja abivahendeid ehk tõstukeid, et peale hooldatava lahkumist sa ise hooldust kohe ei vajaks.\n26. veebruar 2019, 08:56\n20 euri kuus....\ntadja/ 26. veebruar 2019, 08:48\nKusagilt jooksis läbi teade, et riik on ulatanud oma abikäe hooldajate elu kergendamiseks. On tõhustanud hooldajate koolitust ja teavitamist.


Elektroonika - Elektroonikakaubad | LG Eesti\nInnovaatiline LG elektroonika igas valdkonnas. Kõik elektroonikatooted ühest kohast koju ja kontori. Avastage LG valik ja leidke sobivad elektroonikakaubad juba täna.\nLCD telerite innovatsioon\nLG QNED Mini LED toob LCD telerite jaoks uue ajastu, pakkudes ülisuurt kontrasti, tõelisi musti ja erksaid värve.\n4K LCD telerite vallas.\nLG QNED Mini LED viib 4K LCD telerid uuele tasemele, pakkudes suurt heledust, sügavaid musti ja rikast värvi.\nLCD telerite vallas.\nTeler ja kodune meelelahutus\nTere tulemast LG auhinnatud telerite, audio ja video maailma. Nautige LG teleri elegantsi ning imetlege LG OLED-teleri pildikvaliteeti. Kogege parimat veebist LG Smart-teleriga, nautides samaaegselt LG muusikavoogu oma kodus. Tooge kinoefekt koju LG kino 3D-teleri ja LG Blu-ray koduse meelelahutussüsteemi abiga.\nNanocell Telerid Oled-telerid\nKõik ühest kohast – leiate tähelepanuväärselt funktsionaalsed, samas elegantsed\nLG pakub teie telerisse parima elektroonika, täiustatud audio- ja videotehnikat, mis ületab teie koduse meelelahutuse standardid. Olgu see siis kodune perekondlik 3D-filmiõhtu, stereohelikogemus kodus või meeleolukas mänguõhtu seinale projekteeritud pildiga, LG pakub rohkemat kui meelelahutus – LG pakub meeldejäävaid kogemusi. Tutvuge erinevate LG teleritega ning täiustatud videotarvikute ja heliseadmetega, mis katavad kõik teie koduelektroonika vajadused. Saage teada kõike oma vanade elektriseadmete ringlussevõtu kohta, mis nendega tehakse ja kus neid saab uuesti ringlusse võtta.\nOLED TV: kui tegemist on meistriteose kirjeldamisega, ei pruugi sõnad olla piisavad, peate teost ise nägema. Ometi on ainult ühte tüüpi teler, mis näitab ideaalselt kõike just nii, nagu see tõesti on. LG OLED TV on valmistatud isevalgustuvatest pikslitest. LG OLED TV on disainitud selliselt, kuidas elu ideaalis olema peaks ja see näeb suurepärane välja. Ja pildikvaliteet on täiuslik, sest teie silmad väärivad kõige paremat. Lülitage LG OLED TV sisse, kui usute täiuslikkuse vaatamise võimalust.\nDolby Vision: LG OLED HDR / SUPER HDR toetab Dolby Visionit, mis tagab, et eredamad ja teravamad pildid edastatakse suurema kontrasti ja rabavalt täiustatud värvidega. Dolby Visionis saadavalolevate uute videopealkirjadega võite olla kindel, et teie meelelahutust näidatakse nii, kuidas seda pidi vaatama.\nSUPER UHD TV: lennuta oma vaatamiskogemus taevasse. Selleks on vaja vaid LG SUPER UHD TV-d. Isegi enne, kui see sisse lülitada, näeb ultraõhuke, vaid 6,6 mm LG SUPER UHD TV paeluv välja. Tuues iga värvi välja, kuvab LG SUPER UHD laiendatud värvivalik teie lemmikstseenid miljardites rikastes värvitoonides. LG SUPER UHD TV on kaugelt parim teler, mis toetab Dolby Visionis pakutavat HDR-sisu. Vaadake, kuidas meelelahutus hakkab kihama elutruudes värvides, dramaatilistes kontrastides ja erakordse eraldusvõimega.\nSmart TV: LG Smart TV webOS 3.0 on disainitud kasutuslihtsust silmas pidades ja see pakub põnevat kogemust, mistõttu on seda lihtne ja lõbus kasutada. Nüüd peate vaid lõõgastuma, kuna webOs 3.0 muudab telerikogemuse paremaks kui kunagi varem.\nTule ja tutvu elektroonika seadmete suure valikuga. Elektroonikakaubad ja elektroonikaseadmed ühest kohast: LG elektroonika müük on üle Eesti. LG - suurim elektroonikafirma.


Selle küsimuse pead esitama klassijuhatajale ikka. Enamasti kulub nt koolis mingitele ühisüritustele, nt tuleb mingi lektor või kontsert kooli ja igaüks peab euro maksma vms, vahel tellitakse lastele pidulikumaks hetkeks kringel selle eest, nt mõnel klassiõhtulgi võib see oma näksidele lisaks olla, mõnel pool ostetakse midagi sünnipäevalastele (oma klassi õpilastele siis), mõnel pool nt mingid asjad klassi kaunistamiseks nt jõuluajaks või klassiõhtuteks vms, mõnikord kunstitarbeid ühiskasutuseks, mingeid lisameisterdamisasju, kunstitunni jaoks paberit. Aga keegi ei tea ju, kuhu konkreetne õpetaja selle raha kulutab, seda pead ikka sellelt isikult küsima, kelle suhtes sul kahtlused on. Niisama maksmata jätmine paneb natuke nõmedasse olukorda õpetaja, ega ta ei saa ju öelda, et X kahjuks kringlit ei saa, kuna tema eest ei makstud klassiraha, seega saavad kõik lapsed natuke vähem kringlit vms vahendeid, kuna üks jättis maksmata, ja muus osas peaks siis nagu teised vanemad sinu lapse osa kinni maksma.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 20.09 09:17; 04.10 11:37;\nJust selliste lapsevanemate pärast mina klassijuhatajana klassiraha ei kogugi. Ütlengi, et mul pole õigust kelleltki raha küsida ja mina seadust ei riku.\nSulle aga ma soovitan hakata ise kassiiriks, siis on sul ülevaade olemas, kuhu raha kaob ja mis sellega tehakse, saad ka teistele vanematele pidevalt meelde tuletada, et neil on mingi summa maksmata, lisaks saad kogu aeg vastata lapsevanemate küsimusele “Kuhu see klassiraha pidevalt kaob?”. Edu sulle selles töös!\nÕuduste lapsevanem! Mul on neli last ja ühtegi taolist õnneks meie klassides pole olnud. Küll aga koolis. Paar sihukest võtavad pidevalt ülekoolilises listis erinevatel teemadel sõna ja üritavad teisi ka üles keerata. Viimane lahe teemaalgatus oli, et miks õpetaja kogus õppekäigu jaoks igalt lapselt 2€. Haridus peab olema tasuta. Tema pöördus kaebusega Haridusministeeriumisse ja kopeeris meile ka vastuse, et tõpeoolest ei oleks tohtinud õppekäiguks raha küsida. Õppekäik peab olema kooli raha eest. Ekskursiooniks võib. See ei ole õppekäik. Aga teate – minu jaoks pole vahet, kuidas midagi nimetada. Mina maksan rõõmuga oma lapse eest, sest see, et õpetaja nendega üldse viitsib teha ja käia, on tohutu väärtus. Nagu siingi näha, et on ka õpetajaid, kes on nõus kasutama kõiki võtteid, et jumala eest mitte lastega kuhugi minna või midagi teha. No mis seal ikka, juriidiliselt ju korrektne, ei saa pahaks panna. Vastustus ja puha. Kas aga tahaksite ilmtingimata niisugust õpetajat oma lastele…mina mitte. Seega maksan meelsasti igasugu raha, mis mingil moel toetab minu laste arengut. Samuti ei huvita mind sendipealt, kuhu raha kulus või ega õpetaja juhuslikult julgenud klassiõhtuks ostetud kringlist tükikest võtta, sest sel juhul peab ta osa ikka ju kompenseerima.\nKui sa minule (mina olen see, kes õpetajana õppekäikudel jms ei käi) vihjad, siis mina heameelega läheksin lastega erinevatele õppekäikudele ja ekskursioonidele. Tegin seda aastaid, kuid sain samasuguse lapsevanema tõttu, nagu sa oma postituses kirjeldad, kooli juhtkonnalt ja HTMilt noomituse, sest julgesin koguda klassiraha. Enam seda viga ei tee, sest minu närvid ka maksavad midagi. Las lapsevanemad käivad ise oma lastega ekskursioonidel ja reisidel, siis saavad oma raha kulutada täpselt nii, nagu soovivad. Tegin selle kohe selgeks ka lastevanemate koosolekul ja nägin, kuidas selle lapsevanema, kes minu peale kaevanud oli, nägu vajus pikaks, kui kuulis, et enam ekskursioone-õppekäike ei toimu (julgesin ka öelda, miks, kuigi lapsevanema nime ei nimetanud). Teised lapsevanemad said muidugi kohe aru, kellest jutt, ja on siiani tema peale maruvihased.\nSiis ongi ehk ainuke hundid-söönud-lambad-terved võimalus see, et kogutakse siiski klassiraha (kogub mõni lapsevanem, sest õpetaja ei tohi, nagu ma aru saan) ja sellest makstakse ka nende laste käigud, kelle vanemad ei saa või ei taha maksta. Usun, et kui selliseid vanemaid on vaid 1-2 ja üritused kallid pole, on enamik lapsevanemaid sellise korraldusega nõus (nõusolekut tuleb muidugi küsida), kui alternatiiviks on see, et üritused üldse ära jäävad.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 20.09 10:57; 20.09 15:51;\nMiks nii? Miks peaksid olema teised lapsevanemad nõus maksma nende eest, kes lihtsalt EI TAHA?\nVanasti, kui mu lapsed veel noored olid, oli igatahes selline süsteem, et need, kes õppekäigule tulla ei tahtnud või saanud (näiteks oli ühel tüdrukul tervislik põhjus ja siis tema kaksikõde ka ei tahtnud minna), istusid selle päeva paralleelklassi tundides ja õppisid. Võib siis ju samamoodi teha – kellel klassiraha pole makstud, võib õppekäigu asemel niisama koolis õppida. Täiesti tasuta.\nLapse pärast lihtsalt, et ta oma vanema kiiksude tõttu klassi ühisüritustest ilma jääma ei peaks. Mina oleksin küll nõus maksma, kui neid lapsi palju pole ja tegu on odavamate üritustega. Kui on palju, siis selge see, et üritused tuleb pigem ära jätta. Kui klassirahast näit. jõuluks piparkooke küpsetatakse, siis ei saa ju ka nii, et ühele lapsele ei anta, sest tema emal on põhimõte, et kõik peab tasuta olema?\nMu enda laste klassides pole selliseid vanemaid õnneks olnud. Küll aga otsustatigi ühe lapse klassis vanemate poolt, et odavamad üritused makstakse klassirahast ühiselt ja kui kellelgi ei ole võimalik klassiraha korraga täissummas maksta, siis maksab vähem ja/või hiljem tagantjärele. Ma ei tea, kas see vajadus reaalselt kellelgi tekkis, aga nii oli minu meelest kõige mõistlikum, ükski laps ei pidanud millestki ilma jääma.\nTundub, et meie lapsed samas koolis. Jah, see tundus täiesti uskumatu, et 2.50 pärast (täpselt selline summa oli), tõmbas üks hull lapsevanem sae käima kuni ministeeriumini välja. Tehniliselt tal oli õigus, sest õppekava raames toimuvate õppekäikude eest ei tohi raha küsida, need peaks kooli ise kinni maksma, aga no päriselt… 2,5 eurot õppekäigule lisaks…. See oli vist mingi bussipileti raha vms. Kas see lapsevanemad kujutab ette, kui palju üks õppekäik kokku maksab – piletid, transport jne, ilmselt mitukümmend lapse kohta. Teiseks talle ei meeldinud, et kui laps mingile teisele õppekava välisele ekskursioonile ei läinud, siis pidi ikkagi tunnis olema ja ei saanudki endale vaba päeva… Milline ülekohus, kooli ajal peab koolis olema 😛\nKaitsku jumal meid selliste lapsevanemate eest…. Ja mis peab üks vaene õpetaja tundma sellist kirja lugedes 🙁 Ilmselt on pärast sellist kirja endale väga raske sisestada, et see on ainult 1 lapsevanem, enamus on toetavad ja normaalsed. Emotsionaalse kahju on juba sündinud ja õpetajal langevad käed jõuetult rüppe.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 21.09 14:48; 22.09 13:26;\nJah, see tundus täiesti uskumatu, et 2.50 pärast (täpselt selline summa oli), tõmbas üks hull lapsevanem sae käima kuni ministeeriumini välja.\nma olen kohanud ühest nn heaoluriigist saabunud põhikooliõpilaest lapsukest, kes tõsimeeli väitis kõigile aineõpetajatele, et kuna eestis on haridus samamoodi tasuta nagu tema eelmises koduriigis, siis tema vanemad talle põhimõtteliselt ühtki kirjutusvahendit ega vihikut kooli kaasa ei osta.\ntegu polnud mingite välismaalastega, vaid mõned aastad norras elanud (koristaja/ehitaja) perega.\nõnneks ministeeriumini asi välja ei läinud, eks siis õpetajad jagasid talle iga tunni algul valge paberilehe ja laenutasid ka kirjutusvahendi, mida üldjuhul tagai enam ei saanudki\nSelgitage mulle, miks peab klassiraha korjama õpetaja või lapsevanem. Põhikoolis on õpilased juba piisavalt suured, et sellega ise tegeleda.\nAga kas Sa tahaksid oma lapsele olukorda, kus üks klassi laps ütleb, et ma maksin Sulle 10 eurot ja Sinu laps ütleb, et ei maksnud. Kuidas Sa lahendad? Või kui näiteks on 5 ütlejat? Kokku 50 eurot. Ja kui ühel päeval toovad 20 last raha, siis Sinu laps käib 200 euroga kotis ringi? Läheb peale kooli trenni ja unustab ära, et raha sees ja jätab koti garderoobi, sealt varastatakse raha ära ja Sa ise maksad kinni.\nSee on liiga suur vastutus lapsele. Lisaks peaks laps siis tegelema sellega, kuidas igalt viimaselt kui lapselt raha kätte saada. Ühesõnaga väga palju suhete rikkumist on sinna juba ette sisse kirjutatud.\nMeie laps on kokandustunni jaoks sõpradega raha klapitanud taigna jms ostmiseks (st jagavad summa ära) ja see on täiesti ok. Klassiraha on hoopis teine teema.\nKas mind pead silmas v mitte, igaljuhul mina see vanem, kes ei maksa.\nÕpoekäigud on midagi muud, olen lapse alati sobiva summaga kooli saatnud, kui on öeldud selgelt kuhu, milleks jne.\nKüsitakse 15 ja reaalselt kulus 3 eurot. Kuhu ülejäãnu kulus ajalugu vaikib ja seda raha korjamist ei toeta, korjaku seda laps või lapsevanem.\nKüsitakse 15 ja reaalselt kulus 3 eurot.\nKüsi siis ometi, kuhu ülejäänud kulus, kui sa tead, et reaalselt kulus 3 eurot! Üldiselt ikka\nõpetajad räägivad, mis tegid selle rahaga. Kui sa koosolekule ei saanud minna, küsi klassijuhatajalt meili teel siis. On ju tõesti ülekohtune, kui igal aastal korjatakse 15 eurot kolmeeurose ürituse korraldamiseks või asja ostmiseks.\nMina olin see õpetaja, kes peale paari ebaõnnestunud katset teha tunniväliseid tegevusi oma klassiga nende endi palvel (gümnaasium) ja maksin lõpuks üle 100 euro klassiga teatriskäimisele peale 10.klassis, ei teinud klassiga enam ühtegi tasulist tegevust lastega ja keeldusin korraldamast ükskõik millist väljasõitu ja raha kogumist.\nPakkusin võimalust, et korralda , aga raha kogub kas keegi lastest või vanematest. Ei saanud ühtegi vastust. See eest sain tutipeol etteheiteid, et kuidas kõik teised klassijuhatajad on olnud paremad kui mina just sellel põhjusel.\nEgas midagi, edaspidi jätkan sama rada ka teiste klassidega … ja ilmselt mitte üleliia armastust tänu sellele.\nKüsisin. Vastust ei tulnud😁😁\nSee raha kulutamise üksipulgi lahti seletamine on jälle kurja välja kutsumine.\nKui kirjutad välja:\n1 eur pulgakomm lapse sünnipäevaks kaardi juurde x laste arv,\n2 euri 1 pk valget joonistuspaberit, et lapsed saaksid vahetunnis joonistada,\n2 eur 4 pk taskurätte,\n5 euri, sest selgus, et ekskursioonil tuli osta lisaks ka huviväärtuste kaart, et saaks lastele seletada, mida parasjagu nägime.\n0.2 eur euri sest ühel lapsel tekkis muuseumis pissihäda ja WC oli tasuline\nSiis üks ema teatab, et tema ei poolda üldse kommide ostmist. Teine ema teatab, et ühe lapse pissilkäiku ei pea tema kinni maksma, kolmas ema teatab, et tema poeg üldse ei armastagi joonistada jne. Kui iga sellise pisiasja pärast hakata emadega eraldi arutelusid korraldama, siis huvitavate tundide ettevalmistamiseks õpetajal aega üle ei jää. 10 euri aastas ei käi üldiselt kellelegi üle jõu. Kui palju teie lapsed kulutavad näiteks puhvetisvõi poes kommi ostes nädalas?\nMinu lapse üks klassijuhataja lahendab olukorra nii, et maksab need pisikulud kõik omast taskust, mis tuleb muidugi tema enda laste arvelt, aga vähemalt ei pea kannatama seda lapsevanemate väiklast detailide üle irisemist, mis kulutab lõputult närve ja aega.\nEi tea, aga võibolla selleks, et kaitsta õpetajat igasuguste jamade eest, mis rahadega alati kaasnevad.\nÜhes klassis oli isa, kes nõudis sendi täpsusega aruandeid. Usaldab lapse tuleviku ja elu minu kätesse ja kardab samas, et panen pool eurot pihta.\nKuna ainult ühes klassis oli vanem nõus kassiiriks olema, siis teistes klassides ei olegi klassiraha kogunud. Kui vaja kinoraha, siis võtavad kaasa.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 06.10 21:14; 06.10 21:16;\nAga ära maksa ega muretse ka, õpetaja maksab Sinu eest. Kergem kui sinusugustega kembelda.\nMinu arust peaks need lapsed maha jätma, kelle vanemad ei maksa. Ei pea teised nende eest maksma ja ei pea ka õpetaja. Kui siin see üks vanem tõsimeeli arvab, et ta makstud raha pandi pihta, siis olgu selliste lapsed lihtsalt ilma, jäägu koju jne. Miks nii juhtus, selgitagu see lapsevanem. Mina isegi täitsa pooldaks, kui rahakoguja saaks ka mõnikümmend eurot vaevatasuks, see oleks ainult õiglane. Aga see vanemate väiklus on ikka uskumatu.\nVanemate suhtumises oleneb hästi palju ka sellest, kas vanem ise on osalenud mõnes ühiskondlikus töös, aidanud vabatahtlikult midagi organiseerida. Olin kolm aastat ühe MTÜ juhatuses ja pärast seda kummardan maani kõigi ees, kes võtavad vaevaks midagi vabatahtlikult organiseerida. Koguda mingit raha, korraldada kodukandi kultuuriobjekti korrastamise talgupäeva … Ma läksin kodukandi mõisaparki koristama puhtast austusest selle vastu, et üks aktiivne pere võttis ette ja korraldas sellise ürituse. Lähen õppekäikudele oma lapse klassiga kaasa mõistliku ajavahemiku järel. Olen sõidutanud lastele matkale suure supitermose vahepeatusesse. Jne. Enne oma vabatahtliku töö kogemust ma selliseid asju ei teinud. Mõtlesin, et miks mina. Nüüd mõtlen, miks mitte mina? Seda ka, et mu ema on pensionil õpetaja. Kui palju oma vaba aega, meie pere aega ema kulutas õpilaste peale! Tol ajal olid veel kodukülastused ka. Ema leekis pidevalt õhtuti mööda probleemsete õpilaste kodusid. Käis lastega jalgrattamatkadel ja muidumatkadel, teatrites ja ekskursioonidel. Mõelge, milline vastutus, kari teismelisi mürsikuid. Keegi topib sõidu ajal pea bussiaknast välja, keegi kaob Piusa koobastesse ära … Sügav lugupidamine kõigile õpetajatele ja kõigile kaaslapsevanematele, kes viitsivad midagi organiseerida.\nJah, arvan küll, et lapsed peaksid ise sellega tegelema. Nagu ma oma eelmises pikas postituses seletasin, valisime aasta alguses klassivanema, kelle ülesanne oli ka klassiraha koguda. See oki alates 5.klassist kuni 12.klassi lõpuni. Loomulikult oli neid, kes unustasid ja kellele tuli meeldse tuletama. Ka õpetaja meenutas klassijuhatajatunnis vajadusel. Lõpuks maksid kõik ära. Arvepidamine oli olemas. No andke ikka lastele pisut vastutust ka.\nKannangi klassiraha ja õpetajale kingiraha natuke rohkem üle – just selliste “mina ei maksa” pärast, ei ole kahju.\nKoolis yhtki esinejat ei käi, kooli ajalehte ei tehta? Kooli üritusi kringli ja muu snäkiga ei tähistata?\nMasendav kool sel juhul. Ja sina oled masendav lapsevanem. Vihast ja bravuurist lasta teistel peredel oma lapse osa kinni maksta, selle asemel, et lihtsalt laekurilt kulude jaotuse tabelit näha paluda!\nRahune maha, ei peagi maksma. Maksavad su lapse klassikaaslaste vanemad, ainult endal võiks vähe piinlik olla klassikoosolekul. Ega need kulutused tegemata jää ja sinu laps sellest ilma.\nMina seda teiste eest maksmist õigeks ei pea, ok, mingid paberid või värvid, hea küll, aga et mõni käib rahumeeli etendustel, õppekäikudel, muuseumites jne, kuigi oma vanem ei maksa, ma ei pea seda õigeks. Selline vanem kasutabki ära teiste heasoovlikkust, et näe, kõik ju lähevad, kuidas see lapski koju jääb (vanem on ju tropp, aga laps pole süüdi), aga pole vaja seda halemeelsust. Miks mina pean maksma mingi inimese eest, kes ei pea neid käike vajalikuks. Laps mingu koju ja ta peabki leppima, et temal on sellised vanemad. Need vanemad tundku end süüdi, mitte teiste laste vanemad, kes muudkui maksavad ja maksavad.\nmina olen nõus küll need paar eurot lisaks maksma, et korvata hullude ja mittemaksjate “augud” eelarves. kui kõigi teiste normaalsete peale jaotada, siis ei tule see suur summa. ja ei maksa karta, et sellist asja hakatakse kuritarvitama – enamus lapsevanemad on siiski normaalsed.\naga ma väga imestasin, kui mul lapsel tuli uus klassijuhataja, kes ääri-veeri uuris, et kas oleme nõus laste tasuliste ekskursioonidega. tal oli olnud eelmine (ainult gümnaasiumi) klass, kellest paljud lapsevanemad arvasid, et haridus peab olema 100% tasuta ja nii ta ei saanudki neid ekskursioonidele viia. nüüd käivad põhikooli lastega mitu korda aastas erinevates huvitavates kohtades. ma olen väga rahul ja väga tänulik.\nahjaa ja nendest hulludest kaebupunnidest pääsemiseks on minu laste klassidel (erinevates koolides) kasutusel hea nipp – õpetaja ei kogu raha vaid on klassis vabatahtlik, kelle kontole kogutakse ja kes peab arvet (ja me oleme megatänulikud talle selle eest). samuti saab selle raha eest lahendatud nt. õpetajate kingitustega seonduva.\nHuvitav, kas need lapsevanemad, kes arvavad, et haridus peab olema 100% tasuta, tõesti arvavad, et muuseumis, teatris, väljasõitudel käimine kuulub ka koolihariduse alla? Ma mõtlen, et kas nad eeldavad, et sellised asjad ikkagi toimuvad, aga tasuta?\nMul pole veel laps kooliealine, aga ma ei tuleks sellise asja pealegi, et sellised käigud peaksid tasuta olema ja samuti oleks kurb, kui kuskil ei käidaks. Kas sellisel juhul ei saa sellist asja teha, et need lapsed lähevad ekskursioonile, kelle vanemad on nõus maksma?\nKas sellisel juhul ei saa sellist asja teha, et need lapsed lähevad ekskursioonile, kelle vanemad on nõus maksma?\nMina just seda kirjutangi, et nii peaks olema. Kes arvab, et pole vaja, las laps jääb koju. Aga siin plussitatakse neid, kes ütlevad, et no pole hullu, nende mõne lapse kulud maksame ilusasti ära. Mina ei pea seda õigeks.


Küll see dieedipidamine on huvitav | Pärdikute päevaraamat\nKüll see dieedipidamine on huvitav\nMa ei ole sada aastat päriselt dieeti pidanud, ainult vahel tervislikumaid perioode teinud, nii et avastan praegu taas igasugu imeasju, mis kõigile teistele kindlasti täiesti loogilised tunduvad.\nVastab küll tõele, et Kreeka jogurt ÜKSI ei kõlba söömiseks, aga Kreeka jogurt värskete maasikatega on IMELINE. Kui selle kõrvale korraks kellegi teise tavalist jogurtit maitsta, tundub viimase keemiamaitse suisa eemaletõukav. Nii et olgu öeldud, et kaks kuud aastas kõlbab Kreeka jogurt täitsa süüa. Kuidas see igasugu külmikust võetud mustikate jms-ga on, ei oska öelda, pole juhust olnud proovida.\nKui sul on kapis üle üks avokaado, siis vali, kelle käest sa nõu küsid, et mida sellest valmistada, sest on teatud rühm inimesi, kelle meelest alati on parim nõuanne “osta peekonit ja prae neid koos”.\nMaasikad on ägedad. Ja ei anna eriti kaloreid ja on tervislikud, eriti minusugusele, kellel vere rauasisaldus alati liiga madal kipub olema.\nKui hommikul normaalset toitvat hommikusööki (näiteks praemuna singiga) süüa, annab see ca sama palju kaloreid, kui purk jogurtit, aga erinevalt teisest variandist ei ole kõht tunni pärast jälle tühi. Kes oleks osanud arvata.\nMa arvasin, et “sarnastest toitudest tüdineb ometi ära” – unustades, et ma olen ju siiani ka kogu aeg sarnaseid toite söönud. Inimene on harjumuse ori, kui harjub saia asemel musta leiba sööma (okei, LÄTI musta leivaga ma pole harjunud, on põhjus, miks lätlased ütlevad leibade kohta “teie must leib” ja “päris must leib”) või üldse mitte saiatooteid sööma, pole hullu midagi.\nEelmine punkt oli natuke vale, kui oled ikka harjunud croissant‘e sööma, siis ikka tahaks. Aga see ei ole nagu selline “ma pean saama!”, vaid selline vaikne igatsus.\nJa igatahes – kui mitte süüa kõiki neid asju, mis varem IGAPÄEVASELT mu menüüs olid (kohukesed, saiatooted, jahutooted) ja muu toidu arvelt natuke rohelise osakaalu suurendada, ei lähegi see kalorite arv naljalt nii suureks. Ja khm, kuidas seda nüüd öeldagi … Kõht on rahulikum. Ei ole tunnet, et peaks Activia jogurtit ostma, kui te nüüd taipate, mida ma öelda tahan.\nP.S. Ma nägin hommikul enne sööki juba päris kena välja. Olin kohe rõõmus ja rahul, et nii kähku käis see unelmate kaalu jõudmine. Siis sõin kõhu täis ja näen siiani (neli tundi pärast hommikusööki) välja umbes-täpselt nagu kaheksandat kuud rase. Märkus iseendale – kõik olulisemad kohtumised järgmise poole aasta jooksul enne hommikusööki teha. Ainus hea asi on see, et peatselt on Supilinna pagariäri ainult minu tööaegadel avatud, nii et nende imelised suussulavad õhulised brownie’d saavad kedagi teist paksuks teha. Kuigi augustis on mulle vähemalt üheks tähtpäevaks kooki lubatud, nii et tuleb hoolega valida.\nP.P.S. Lisasin endast pildi ka, et saaksite mu kaalukaotusele ikka päriselt kaasa elada.\nKommentaar kirjutas nodsu on juuli 8, 2015 4:32 p.l.\n1. Mis mõttes kreeka jogurt ei kõlba niisama söömiseks? just üks väheseid jogurteid, mis on omast jõust paks, mitte mingi tärklisega, mis hea jogurtimaitse ära nullib.\n(ma söön teda vahel ka lisanditega ja mis tahes lisanditega on hea, aga vbla see sulle kindlustunnet ei anna, sest mulle maitseb ta niigi.)\n2. Mis mõttes kellelgi avokaado üle jääb? mul jääb avokaado seisma ainult siis, kui ma mõtlen, et äkki A. tahab ka ja ma ei tohi kõiki ise ära süüa. või kui ta on veel liiga toores, et süüa.\nKommentaar kirjutas AbFab on juuli 8, 2015 4:34 p.l.\nSa seda rasvast Saaremaa jogurtit oled ka proovinud?\nKommentaar kirjutas Kaur on juuli 8, 2015 4:34 p.l.\nIlmselt sa loed avokaado ja kreeka jogurti tervislikuks?\nTegelt olen #2ga täiesti nõus. Kui mul mingeid piiranguid pole, söön mina samuti avokaadod lihtsalt ära.\nKommentaar kirjutas Rents on juuli 8, 2015 4:38 p.l.\nMinu meelest ongi nii avokaado kui kreeka jogurt tervislikud – st jätame kõrvale selle, et avokaado on rasvane, aga avokaado paks koor võetakse ju ära, sisse jõuab mürki ikka hulga vähem kui näiteks õuna (mida ma iial koorida ei viitsi, kuigi peaks). Ja Kreeka jogurtis on ikka vähem igasugu kunstlikke lõhna- ja maitseaineid.\nKommentaar kirjutas Rents on juuli 8, 2015 4:44 p.l.\nTäpsustus – kas sa lähtusid eeldusest, et tervislik = lahja? Kui, siis miks ometi?\nKommentaar kirjutas Kaur on juuli 8, 2015 5:02 p.l.\n1) kirjutab – tsiteerin : “minu peas on “maitsev” ja “tervislik” praktiliselt sama asi”\n2) kirjutab, et armastab kreeka jogurtit ja avokaadot\n3) peab järelikult mõlemat tervislikuks.\nMina lihtsalt kordasin mõlemad ta väited igaks juhuks üle.\nLahjasus ei puutu kuidagi asjasse.\nKommentaar kirjutas Rents on juuli 8, 2015 5:09 p.l.\n“Kordasin igaks juhuks üle” – sa oled ilmselgelt harjunud naistega suhtlema. 😀\nKommentaar kirjutas Kaur on juuli 8, 2015 5:24 p.l.\nEeeei, ma lugesin marta “olla psühholoog” värskelt läbi ja harjutan nüüd parafraasi.\nKommentaar kirjutas nodsu on juuli 8, 2015 6:04 p.l.\nselline tunne on mul enamasti jah, et kui mul on jogurtiisu, siis on jogurt ilmselt mulle ka hea. sest milleks mul siis isud on, kui mitte selleks, et mulle vajalikke toiduasju kätte näidata?\nja kui mul juba on jogurtiisu, siis enamasti on mul ka kreeka jogurti isu rohkem kui suvalise jogurti isu, sest tal on rohkem jogurti maitset. kui ma tahan mingit magusat jogurtit, siis tahan ma sama hästi tglt juba ükskõik, mis magusat asja.\nKommentaar kirjutas Rents on juuli 8, 2015 7:25 p.l.\nNoh, mul näiteks on enamuse ajast šokolaadikoogiisu, sest suhkur on sõltuvusttekitav.\nKommentaar kirjutas nodsu on juuli 8, 2015 6:05 p.l.\niseküsimus, et mõnikord ei ole mul nädal otsa üldse mingi piimatoote isu – käin sealt riiulist mööda ja paremal juhul ei tunne midagi, halvemal juhul hakkab lausa vastu.\nKommentaar kirjutas nodsu on juuli 8, 2015 6:18 p.l.\nps: a põhiline, millele ma mõtlen, on ikka see, kas maitseb elik “kas mul on selle järele isu”. ja järeldan, et no ju siis on organismusel parajasti vaja. ühesõnaga, “tervislik” on juba järeldus, mitte esimene mõte.\nKommentaar kirjutas AbFab on juuli 8, 2015 6:46 p.l.\nOibljäthui, kuidas ma sellest “keha tahab ja ütleb mulle” teooriast halvasti arvan.\nKommentaar kirjutas nodsu on juuli 8, 2015 10:51 p.l.\nmul ei olegi mingit teooriat, lihtsalt söön isu järgi.\nKommentaar kirjutas nodsu on juuli 8, 2015 10:52 p.l.\na no kui see kvalifitseerub teooriaks, et kui mul nt haigest peast mõnest toidust mõtleminegi oksele ajab, siis ma seda ei söö, siis on.\na nagu imelik oleks okseleajavaid toite näost sisse ajada.\nKommentaar kirjutas nodsu on juuli 8, 2015 10:55 p.l.\nja üldse palun mind mitte mingites teooriates süüdistada, kui ma olen algusest peale rääkinud, et see on puhtalt kõhutunde tasemel. keegi pole siin mingile hullule teooriale pretendeerinudki.\nKommentaar kirjutas nodsu on juuli 8, 2015 10:58 p.l.\nalgne kommentaar oli selline\nmaitea, kuidas ma oleks saanud puust ja punasemaks teha, et see on puhtalt tunne, mis mul on. must valgel oli kirjas, et “irratsionaalne”. tähendab, ei pretendeeri teaduslikkusele ega üldse kehtivusele.\nKommentaar kirjutas nodsu on juuli 8, 2015 11:14 p.l.\nRents: Noh, mul näiteks on enamuse ajast šokolaadikoogiisu, sest suhkur on sõltuvusttekitav.\nnojah, ma rääkisin ainult endast (õigemini isegi mitte sellest, kuidas mul on, vaid sellest, kuidas mul tundub, et on). mul vist puudub see suhkrusõltuvuse soolikas, sest vahel läheb midagi magusat üles, kasvõi terve tahvel šokolaadi korraga, a siis jälle nädal otsa järjest ei taha midagi magusat – isegi kui mõtlen, et sööks nüüd õige magustoitu ka, et söömaajal korralik finaal oleks, lõpeb see sellega, et söön magustoiduks juustu.\nmis tähendab, et alatasa juhtub, et ma olen soetanud mingi hullult hea šokolaadi ja esimesel õhtul söön seda natuke ja seejärel jääb see kapi peale ootama järgmist korda, millal mul šokolaadiisu tuleb – aga selleks järgmiseks korraks ühe-kahe nädala pärast on A. kogu šokolaadi ära söönud, sest ta ei suuda söömata jätta, kui see nina ees on.\nKommentaar kirjutas Rents on juuli 8, 2015 11:37 p.l.\nMul on nii, et šokolaadi ja kohukesi nagu iga päev ei isutagi, aga just igasugu saiakesi jms.\nKommentaar kirjutas ivsh on juuli 9, 2015 10:57 e.l.\nOo, Rents, minu inimene, mul on ka see saiakeste teema. Šokolaad võib olla või mitte olla, aga lõhnavast saiakeseletist või kaubanduskeskuse pontšikuahjust on jube raske mööda minna ja on pidev eneseületus.\nKommentaar kirjutas nodsu on juuli 8, 2015 11:51 p.l.\nmu “rasvatihasest” tuttavad teevad ise kavalaid küpsetisi, kuhu nad panevad tavalise jahu asemel mingit süsivesikuvaesemat jahu, ja väidavad, et see täidab küpsetiseisu ilusti ära. küpsiseid, kus on peamiselt muna ja juust, aga natuke mingit imejahu kah.\nKommentaar kirjutas Kaur on juuli 8, 2015 4:33 p.l.\nMustikas on mõttetu vesine mumm, aga kõikide päriselt maitset omavate asjadega (jõhvikast meeni) on kreeka / türgi jogurt tõesti maitsev.\nKommentaar kirjutas Marca on juuli 8, 2015 8:04 p.l.\nNii tore, et ma sain nüüd enam-vähem aru, misasi see Kreeka jogurt on, pole varem julgenud osta, mõtlesin, et äkki see käib ainult mingite peente roogade sisse. Avokaadoga on mul aga jama, dieeditasin siin eelmisel suvel kõvasti umbes sama menüüga, tegin jogurt-banaan-avokaado-maasikas smuutisid igapäevaselt ja mingil hetkel hakkas iga kord pärast söömist kõht koledasti valutama, nii kui avokaado ära jätsin, enam ei valutanud. Kas avokaadost on võimalik üledoosi saada?\nKommentaar kirjutas dish on juuli 9, 2015 2:32 p.l.\nMu raviarst küsis kord minult\n– Te oma kaalu ikka jälgite?\n– No mis te ise arvate?\n– Seda et kuidas on?\n– Positiivne on…\nKas selline ongi lapsevanema elu? Üllatavalt raske on


Sekundaarsed seksuaalomadused - seksuaalse valiku mootor - Tsüst 2020\nVaadake, mis teistel sõnastikel on "sekundaarsed seksuaalsed omadused":\nSekundaarsed seksuaalomadused - Seksuaalomadused on mitmed keha organite struktuuri ja funktsioonide eripärad, mis määravad organismi sugu. Seksuaalomadused on jagatud bioloogilisteks ja sotsiaalseteks (sugupoolteks), nn käitumismärkideks. Sisu... Wikipedia\nSECONDARY SEXUAL SIGNS - SECONDARY SEXUAL SIGNS - termin, mida kasutatakse erinevates tähendustes ja mis tähistab: 1) kõiki märke, mille järgi üks sugu erineb teisest, välja arvatud suguelundid (viimased on esmased seksuaalomadused); 2) kõik seksuaalsed...... Big Medical Encyclopedia\nTEISED SOOLINE SÕNAD - TEISED SOOLINE SÕNAD, välimärgid, mis defineerivad küpset loomat ja eristavad üks sugu teisest. Need tegelased mängivad rolli loomade käitumises aretusperioodil, kuigi need pole paaritamise jaoks iseenesest olulised. Nende arendamine...... teadusliku ja tehnilise entsüklopeedi sõnastik\nSECONDARY SEXUAL SIGNS - moodustasid peamiselt puberteedieas. Näiteks mehed, vuntsid, habe, Adami õun, naistel arenenud piimanäärmed, vaagna vorm; loomadel isastel, lõhnavatel näärmetel, sarvedel, koertel. Kell Peamised seksuaalsed märgid... Suur entsüklopeediate sõnastik\nSECONDARY SEXUAL SIGNS - näidete kogum, mis eristavad loomade seast üks sugu (välja arvatud esmased seksuaalomadused). Arendage puberteediga soolhormoonide toimel. Nad jäävad püsivalt (näiteks erinevad keha suurus ja proportsioonid... Bioloogiline entsüklopeediline sõnastik\nSekundaarsed seksuaalomadused - geneetiliselt päritud omadused, mis ei ole seotud paljunemisega, kuid mis määravad väliseid erinevusi sugude vahel (keha juuksed või häälteimbrid). Psühholoogia. Ja I. sõnastik sõnastik / trans. inglise keeles K.S. Tkachenko. M.: ÕIGE PRESS....... Suur psühholoogiline entsüklopeedia\nsekundaarsed seksuaalomadused - moodustuvad peamiselt puberteedieas. Näiteks on meestel vuntsid, habe, Adami õun, naistel on välja arenenud piimanäärmed, vaagna vorm; loomadel isastel, lõhnavatel näärmetel, sarvedel, koertel. Kell Peamised seksuaalsed märgid. * *...... Entsüklopeedia sõnastik\nsekundaarsed seksuaalomadused - LOOMAAEMBRIOLOOGIA VÄLISED PÕRANDAKIRJAD - loomade ja inimeste organismi struktuuri ja proportsioonide tunnusjooned, eristades üksteist sugu (välja arvatud suguelundite struktuur). Arendage puberteedile suguhormoonide mõju all ja...... Üldine embrüoloogia: sõnavara\nSECONDARY SEXUAL SIGNS - Vaadake seksuaalomadusi, sekundaarseid... Psühholoogia selgitav sõnastik\nSECONDARY SEXUAL SIGNS - on moodustatud preim. puberteedieas. näiteks mehed, vuntsid, habe, Adami õun, naistel arenenud piimanäärmed, vaagna vorm; naistel, isastel sülgedel, lõhnavatel näärmetel, sarvedel, koertel. Kell Peamised seksuaalsed märksõnad... Loodusteadused. Entsüklopeediline sõnastik\nMis on sekundaarsed seksuaalsed sümptomid?\nSekundaarsed seksuaalmärgid entsüklopeediate sõnastikus:\nSekundaarsed seksuaalsed sümptomid - moodustuvad peamiselt puberteediajal. Näiteks meestel on vunts, habe, Adami õun, naistel on välja arendatud rindkere näärmed, mis on vaagna vorm. loomadel - eredad lehmad meestelt, lõhnavabadele näärmetele, sarvedele, küüntele. Kell Peamised seksuaalsed märgid.\nTSB-le "Secondary Sexual Symptoms" määratlus:\nSekundaarsed seksuaalomadused - näidete või tunnuste komplekt, mis eristavad üks sugu teistest (välja arvatud sugu näärmed, mis on esmased seksuaalomadused). Näited B. P. P. Isik: mehed - vunts, habe, Adami õun. naistele - tavapärane areng rindkere näärmete kuju vaagna tõhusamat arendamist rasvkoes. V. P. P. Loomad: iseloomulik erksad lehmade linnud, lõhnavad näärmed, hästi arenenud sarved, koerad imetajate isastel. Loomade pp adaptiivsus on see, et need märgid aitavad meelitada vastassoost inimesi või võidelda nende valdamise vastu.\nUuringud soost näärmete kastreerimise ja siirdamise kohta (ühe sugu näidisest teise sugu) näitasid seost sugus näärmete funktsiooni ja B.p. arengu vahel. Imetajate, lindude, kahepaiksete ja kalade puhul. Need eksperimendid võimaldasid nõukogude teadlane M. M. Zavadovsky tingimusteta jagada wp sõltuvaks (eusexual), mis areneb seoses soolesõlmete aktiivsusega ja iseseisva (pseudo-seksuaalvahekorraga), mille areng toimub sõltumata soost näärmete funktsioonist. Dependent V. P. P. Looma kastreerimisel ei arene. Kui selleks ajaks nad juba arendada, nad kaotavad järk-järgult oma funktsionaalse raha ja mõnikord kaovad sootuks.\nMeeste ja naiste kastreerimise tulemusena saadakse põhimõtteliselt sarnased vormid. kui selline "asexual" üksikute siirdab gonad või tutvustab soohormooni, siis iseloomustavad sõltuvad B. alarakud vastava sugu arendada. Näiteks sellise eksperimendid on areng kastreeritud kana mõjul meessoost nääre peakate kukk (kamm, habeme, kõrvarõngad), kukk hääl, Samtsova käitumist. Sõltumatud pp ptsid, nagu prussid või kuklid, levivad, arenevad ilma suguhormoonide osalemiseta, mis määrati soostunud näärmete eemaldamise eksperimentidega: neid märke leidub ka kastreeritud kukjades.\nLisaks sõltuvale ja sõltumatule V. pp-le eristavad nad ka enese-seksuaalset rühma või koesuhte, V. pp, mis on omane ainult ühele soolele, kuid ei sõltu sugu näärmete funktsioonist. puhul kastreerimine soo erinevusi nende omadused on täielikult säilinud. See V. p. Rühm on iseloomulik putukatele. Vaata ka seksuaalset dimorfismi.\nÖelge oma sõpradele, millised on sekundaarsed seksuaalmärgid. Jaga seda oma lehel.\nLoomade sugu. Peamised ja teisene seksuaalomadused. Demorphism\nSeks esineb esmalt puhtalt reproduktiivse (rekombinatsiooni) nähtusena. Evolutsiooni protsessis omandab ta järk-järgult ka evolutsioonilisi funktsioone. Samal ajal lähtub sugu loomulikult geenist (hermaphrodiididelt) kromosoomi (kahekümmetes vormides, alustades ilmselt kalast) ja genoomi (mesilastel). Paralleelselt suureneb soolise diferentseerituse tase ja suureneb seksuaalse dimorfismi ilming: mitteformaalsetes vormides ja hermaphrodiidides puudub see;\nOntogeneesi ajal võib soo kindlakstegemine toimuda viljastumisel (kromosomaalsed mehhanismid), samuti kontrollida seda sisemiste (hormoonide) ja / või välisteguritega. Inimestel ja kõrgematel loomadel on haridusel ja väljaõppel seksuaalkäitumise arendamisel oluline roll.\nDimorfism on kahe vormi olemasolu ühes tüüpi organismis, mis erinevad morfi-füsioloogilistest omadustest, kuid elavad samas asukohas. D. on konkreetne ja kõige tavalisem polümorphismi juhtum. Loomadel esineb kõige sagedasemat seksuaalset dimorfismi, see tähendab meeste ja naiste üldise välimuse (suurus, värvus jne) erinevusi (kukk ja kana, isas- ja eine-mesilane).\nSeksuaalne dimorfism - anatoomilised erinevused sama liigi mehed ja naised, välja arvatud suguelundid. Seksuaalne dimorfism võib ilmneda erinevates füüsilistes märkides, näiteks:\n· Suurus. Imetajatest ja paljudest linnuliikidest on isased suuremad ja raskemad kui naised. Kahepaiksetel ja lülijalgadel on naised tavaliselt meestest suuremad.\n· Juuksekreem. Mehed habe, lõvid või paavianid.\n· Värvimine. Sulgede värv lindudel, eriti partides.\n· Nahk Iseloomulikud kasvud või täiendavad koosseisud, nagu hirvearred, kammkarbid kuhjades.\n· Hambad Indi elevandi meeste küünised, mära- ja kullaste isaste suuremad koerad.\nMõned loomad, eriti kalad, näitavad seksuaalset dimorfismi ainult paaritamise ajal. Ühe teooria kohaselt on seksuaalne dimorfism rohkem väljendunud, seda rohkem erineb mõlema sugupoole osatähtsus järglaste hooldamisel. See on ka paljude sugupõlvede näitaja.\nLoomade esmased ja sekundaarsed sooomadused\nTavaliselt on eri soost eristavate isikute omadused jagatud esmasteks ja sekundaarseteks sooomadusteks. Esmaseks on need organismi morfoloogilised ja füsioloogilised tunnused, mis tagavad gamettide moodustumise ja nende kombinatsiooni viljastumisprotsessis. Nende hulka kuuluvad näiteks sugukondad, suguelundite ja välistest suguelunditest kõrgemad loomad, antroko ja günoia kõrgematel taimedel. Sekundaarsed seksuaalomadused hõlmavad organismi omadusi ja omadusi, mis ei toeta otseselt gametogeneesi, paaritumise ja viljastamise protsesse, kuid mängivad seksuaal reproduktsioonil teatavat abistavat rolli. Nende hulka kuuluvad kalade uimede strukturaalsed omadused, lindude lehitsemine, imetajate piimanäärmed, internode pikkused ja õitsemisperioodid kõrgematel taimedel jne. Sekundaarsete seksuaalomaduste hulgas on sugudevahelised tegelased mõnikord eristatavad. Kõigil isikutel on nende kohta geneetiline teave, kuid nad avalduvad ainult ühes sugulas. Nii juhivad pullid geene, mis määravad piimasegu, kastmed - geenid, mis määravad munatootmise, kuid nende toimet meestel ei avaldu.\nPileti number 6\nViljastumine on munade ja sperma-rakkude fusiooniline füsioloogiline protsess, mille tulemusena moodustub uus sigoodi rakk. Zygotel on kahekordne pärilikkus ja tekib uus organism. Viljastumine toimub munaraku ülaosas.\n1. Müra vabanemine kiirgusankrooni follikulaarrakkudest ja läbipaistva membraani vabastamine ensüümi hüaluronidaasi mõju all, mis sekreteeritakse spermatosoidide poolt.\n2. Spermide läbitungimine läbi läbipaistva membraani kupli ruumi. See protsess on liigiomane. Tekib osalemine trüpsiinisarnases ensüümis.\n3. Ühe, vähem sageli mitu sperma rakkude munarakkudele tungimine. Pärast tsütoplasma sissetungimist eraldatakse sigade peast saba ja pronukleed moodustatakse koos kromosoomide poolest.\n4. Muna ja sperma pronuclei ühinemine. Sigoot moodustub, südamik sisaldab täielikku komplekti kromosoome.\nSuur suurusega ootsüüte eritavad spetsiaalseid aineid, vähid. Spermatoossed antifertilüsiinid eritavad. Fertilisiinid ja antifertilüsiinid aitavad viia need rakud üksteisele lähemale ja seotakse spermatosoon muna membraanidega. Lisaks sellele, pärast seemnerakkude tungimist munasse viljeldavad viljandid ülejäänud seemnerakke. Meresõimes on fertilisiin identne želatiinmembraaniga ja on glükoproteiin; selle toimel sarnane aine esineb merisiilikute (tsütofertilüsiini) ja teleost kalade munades.\nHormoonid ja kasv\nHormoonid on keha sünteesitud bioloogiliselt aktiivsed ained. Omades mitmeid funktsioone ja funktsioone, hormoonid:\n· Nad kontrollivad organismi elutähtsust tervikuna ja on mõne selle süsteemi kohustuslikud komponendid;\n· Kontrollida geneetilist aparaati, tagada koe kasv, aidata keha kiiresti kohaneda muutuvate keskkonnatingimustega;\n· Mängida otsustavat rolli järglaste taastootmises ja arengus;\nKui veres leiduv hormoon jõuab sihtrakku, siis interakteerub see spetsiifiliste retseptoritega; retseptorid "loevad sõnumi" keha ja teatud muutused hakkavad tekkima lahtris. Iga spetsiifiline hormoon vastab ainult omaenda retseptoritele, mis asuvad teatud elundites ja kudedes - ainult siis, kui hormoon nendega interakteerub, moodustab hormooni retseptori kompleksi.\nHormoonide toimemehhanismid võivad olla erinevad. Üks rühm koosneb hormoonidest, mis on ühendatud retseptoritega, mis paiknevad rakkude sees - tavaliselt tsütoplasmas (steroid, kilpnäärme hormoonid). Kui rasvlahustuv, need hormoonid tungivad kergesti rakumembraanile ja hakkavad interakteeruma retseptoritega tsütoplasmas või tuumas. Nad on vees halvasti lahustuvad ja veetavad verest seostades kandjavalgudega.\nSelles hormoonide rühmas mängib hormooni-retseptori kompleks rakusisese relee rolli - kui rakk moodustab selle, hakkab see interakteeruma kromatiiniga, mis asub rakutuumades ja koosneb DNA-st ja proteiinist ning seega kiirendab või aeglustab teatud geenide tööd.\nIga hormooni bioloogiline tulemus on väga spetsiifiline. Sihtrakkudes muudavad hormoonid tavaliselt vähem kui 1% valku ja RNA-d, mis on piisav, et saada sobiv füsioloogiline toime.\nEnamik teisi hormoone iseloomustavad kolm tunnust:\n· Need lahustuvad vees;\n· Ärge siduge kandjavalgudega;\n· Alustage hormonaalset protsessi niipea, kui need ühendavad retseptoriga, mis võib paikneda rakutuumis, selle tsütoplasmas või asub plasmamembraani pinnal.\nSelliste hormoonide hormooni-retseptori kompleksi toimemehhanism eeldab tingimata vahendajaid, mis indutseerivad raku vastust. Kõige olulisemad neist vahendajatest on cAMP (tsükliline adenosiinmonofosfaat), inositooltrifosfaat, kaltsiumiioonid.\nOn olemas hormoone, milles rakusisese vahendaja pole veel avastatud (insuliin). Paljud teadlased usuvad, et sel juhul võivad vahendajad olla keemilised ühendid, mille struktuur on täiesti erinev teadustegevusele juba tuntud vahendajate struktuurist.\nPärast ülesannete täitmist lahustuvad hormoonid sihtelubades või veres või transporditakse maksa, kus need on lagunenud või eemaldatud peamiselt uriiniga (adrenaliin).\nKeemilise struktuuri järgi on selgroogsete tuntud hormoonid jaotatud põhiklassidesse:\n· Polüeeni (polüküllastamata) rasvhapete derivaadid\nErineva keemilise iseloomuga hormoonide toimemehhanismid on sarnased, näiteks hormonaalsed reaktsioonid jagunevad algseks, varaseks ja hiljaks. Iga hormooni toime lõpetamine on rakusisese kaltsiumi metabolismi protsesside aktiveerimine, kontraktsioon, sekretsioon, energia metabolism.\nHormoonid korraldavad kasvufaasis füsioloogiliste funktsioonide rütmi, une-ärkamise tsüklis. Lisaks sellele sünkroonivad hormoonid metaboolsete protsesside igapäevaseid rütmi ja reguleerivad hormoonist sõltuvaid füsioloogilisi protsesse keskkonnateguritena.\nHGH (kasvuhormoon, kasvuhormoon, kasvuhormoon, kasvuhormoon, somatropiin) on üks hormoonidest eesmine hüpofüüsi. Kuulub polüpeptiidhormoonide perekonda.\nSomatotropiin põhjustab lineaarset (pikkust) kasvu, mis tuleneb peamiselt jäsemete pikkade torukeste luude suurenemisest. Somatotropiinil on tugev anaboolne ja anti-kataboolne toime, see suurendab valkude sünteesi ja pärsib selle lagunemist ning aitab samuti vähendada nahaaluse rasva ladestumist, suurendada rasvade põletamist ja suurendada lihaste ja rasva suhet. Lisaks sellele on somatotropiin kaasatud süsivesikute ainevahetuse reguleerimisse - see põhjustab vere glükoosisisalduse märkimisväärset suurenemist ja on süsivesikute ainevahetuse toimel üks vastupidavust suurendavaid hormoone ja insuliini antagoniste. Samuti kirjeldab see toimet pankrease isoleeritud rakkudele, immunostimuleerivat toimet, kaltsiumisisalduse suurenemist luukoe poolt jne. Suur osa kasvuhormooni toimetest vahendab insuliinitaolised kasvufaktorid, peamiselt IGF-1 (varem somatomediin C), mida toodab kasvuhormoon maksas ja stimuleerib enamiku siseorganite kasvu.\nPileti number 7\nMahutavus on hüperaktiveerimise ja akrosoomilise reaktsiooni indutseerimiseks vajaliku spermatozooni membraani ja tsütoplasma järjestikuste molekulaarsete muutuste kompleks. See lõpeb munasarja toru ampullis, mis ulatub ainult paarsada (või kümnetest) ejakulatiivsetest spermatosoididest. Mahtuvuslik sperma suudab edukalt tungida kaarjasse ja seejärel kokku puutuda läikiva kestaga. Cumulus koosneb folliikulistest rakkudest ja viskoosest rakuvälisest maatriksist, mille moodustumine hõlmab happelisi mukopolüsahhariide, hüaluroonhapet ja valke. Loomkatsetes tehtud katsed näitasid, et cumulus kiirelt ületada sperma rakud, mis on hüperaktivatsiooni seisundis. Väliselt väljendub see saba löögi intensiivsuse ja amplituudi suurenemisega, mis muudab pea liikumise teravamaks, kuid vähem järk-järgult progresseeruvaks. Spermatozoosi liikumise olemus selline muutus mitte ainult ei hõlbusta selle rännet läbi tiheda keskmise, vaid suurendab ka ootsüütidega kohtumise tõenäosust. Erinevate spermatosoidide puhul on ületamise aeg erinev, mis on väetamisprotsessi jaoks oluline adaptiivne reageering. Säilitatud spermatosoidid on väga aktiivsed, kuid nende eluiga on väiksem kui kogumata. Suletud spermatosoididel on suurenenud võime tungida kudedesse, mis on muna väetamise protsessis ülioluline. Mõnedel loomadel on mahtuvuse saavutamiseks vaja keskkonda lisada follikulaarvedelikku või munakollase rakuliini rakke. Küüliku, pulli, täkkuri ja teiste loomade kui ka inimeste sperma vedelikus on leitud killustumise tegur, mis pärsib spermatosoidide väetamisvõimet pöörduvalt. Eeldatakse, et mahtuvuse ajal tekkivate füsioloogiliste muutuste olemus seisneb selles, et eemaldatakse ained, mis takistavad spermatosoidide pinnalt akrosoomset reaktsiooni.\nSugu tunnused jagunevad kahte rühma: esmane ja sekundaarne.\nEsmaseid seksuaalomadusi esindavad elundid, mis on otseselt seotud reproduktsiooniprotsessidega, st gametogeneesiga ja väetamisega. See on välimine ja sisepõletik. Need on asetatud embrüogeneesi ja organismi maailmale ilmumise ajaks on enam-vähem moodustatud.\nSekundaarsed seksuaalomadused ei ole otseselt paljunemisprotsessis osalenud, vaid nad aitavad kaasa vastassoost isikute ligimeelitamisele. Need sõltuvad esmastest seksuaalomadustest, arenevad suguhormoonide mõju all ja esinevad organismides puberteedieas (inimestel 12-15-aastased). Sellised tunnused hõlmavad luu- ja lihaskonna süsteemi arengut, nahaaluste rasvkoe ja juuste pikendamise taset, hääletuba ja inimese käitumise eripära, loomade erilisi lõhnavaid näärmeid, lindude sulgede laulmist ja värvimist jne.\nInimeste somaatilised sümptomid on soo tõttu jagatud kolme kategooriasse: soo piiratud, sooga kontrollitud ja sugukromosoomidega seotud.\nSugu piiratud tunnuste arendamine on tingitud mõlema sugupoole autosoomides asuvatest geenidest, kuid need esinevad ainult samasooliste indiviidides. Näiteks on munemisega seotud geene leidnud kanad ja karikad, kuid ainult kanadel. Sarnaselt on pärilikud kariloomade ja imetamise geenid naistel ja mõned haigused (nt podagra geen avaldub ainult meestel ja selle leebus on 20% ja naistel üldjuhul see ei ilmu). See nähtus on tingitud kokkupuutest asjaomaste suguhormoonidega.\nSugu kontrollitud tunnuste areng on tingitud geenidest, mis paiknevad mõlema sugupoole autosoomides, kuid nende manifestatsiooni ulatus (sagedus ja sagedus) väljendub erinevates sugukondades. See on eriti märgatav heterozügootides, kus esineb domineerivat nihet. Seega on normaalne juuste kasvu ja kiilaspäisus pärilik inimestel. Kahe heterosügootse indiviidi abielu puhul saame:\nDomineerivad homosügootid: naised ja mehed ei ole näljased. Homosügoot on retsessiivsed: naised lähevad kohe hiljem, mehed - varem. Heterosügoot: naised ei kasva kiilased, mehed lähevad kiilased (mõnevõrra hiljem kui homosügootsuse korral). Sellest tulenevalt on naisorganismi domineeriv normaalse juuste kasvu geen ja meessoost keha - alopeetsia geen. Muudatused geenide valitsevas seisundis on tingitud suguhormoonide mõjust.\nLisamise kuupäev: 2016-11-26; Vaated: 1605; Telli kirjalikult\nTavaliselt eristatakse primaarseid ja sekundaarseid seksuaalomadusi.\nPeamised seksuaalomadused hõlmavad organismi morfoloogilisi ja füsioloogilisi omadusi, mis tagavad gamettide moodustumise ja nende kombinatsiooni viljastumisprotsessis, samuti sisemise ja välise suguelundite struktuuri erinevused. Sekundaarsed seksuaalomadused hõlmavad organismi omadusi ja omadusi, mis ei taga otseselt gametogeneesi, paaritumise ja viljastamise protsesse, kuid mis mängivad rolli seksuaalsel paljunemisel. Sellist jagunemist tuleks pidada puhtalt tingimuslikuks, kuna hormonaalset aktiivsust kontrollivad sekundaarsed seksuaalomadused on otseselt seotud primaarse suguelundi normaalse funktsioneerimisega - kogu organismi süsteemi sugurakuga.\nVarem oli näiteid, mis näitasid, et meeste ja naiste sekundaarsed sooomadused on kindlaks määratud samade geenidega, kuid suguhormoonide mõju all võivad need geenid avaldada oma mõju või olla allasurutud. Kui kukk munandist eemaldatakse, omandab see marteni märke. Pärast tavalise kukkkonna sellist kana munandit ta taastavad kuklid. Naiste munasarjade haigus või vähene areng, mis nõrgendab naissoost hormooni aktiivsust, põhjustab sageli teiseste sooomaduste esinemist mehi; meestel, kuna sugurakkude normaalse funktsioneerimise pärssimine võib põhjustada naiste sümptomeid\nLoomadel on reeglina dikoloogia, kuid paljudel organismidel on tavaliselt hermaphroditism. Sellisel juhul arendab sama isik nii isas- kui ka naissoost sugurakke ja paljunemine võib toimuda iseseisva viljastamise teel.\nSugude diferentseerumise ja soo määratlemise meetodite osas on taimed organismid nii erinevad kui loomad. Seal on taimi, milles isase ja emane lilled on ühes ja samas taimes - üksikud ja erinevad taimed - kahekaedsed (diklinias). Enamikul taimedel on biseksuaalsed lilled (monokliin). Biseksuaalsed lilled võivad ennast viljastada (eneses väetada) või risttolmleerivad. Näiteks rukis on risttolistuv taim, redis ja muud ristikulud on vähem rangelt risttolmlevad taimed ning nisu ja oder on ise tolmlevad.\nHermaphrodüütide loomadel ja taimedel paljunemise ajal on päriliku teabe vahetus organismist tasemelt edasi kantud rakuliseks ning see toimub sama üksikisiku (ise väetamise taime ja looma) sugurakkude vahel. Kuna naiste ja meeste sugurakkudel on antud juhul sama geneetiline struktuur, siis on järglased sama tüüpi pärilikult ja seda nimetatakse klooniks või "puhtaks".


Varjutuste koridor 02.-17. juuli 2019. Pärlikarp ja pärl. Sisemiste haavade tervendamine. Varjude v\nTäielik päikesevarjutus maakera kuklapoolel on möödas, ees on osaline kuuvarjutus,\nmida saab vaadelda ka Eestis ja mille maksimum on 17.juuli öösel 00:30 Nende varjutuste kosmiline õppetund on seotud Vähi märgi vaimse sõnumiga:\n“Ma ehitan valgustatud koda ja elan selles.”\nTäna on 8. lunaarpäev. Fööniksi päev. See on sisemise alkeemiaga seotud päev, Päikese päev, mil meie tähelepanu peaks olema suunatud sissepoole, et meie vaimu tuli saaks teha sisemist puhastustööd ja vabastada meid mustusest, eneseimetlusest, lummadest... See on ka tundmatuga silmitsiseismiseks hea päev.\nOlgu siinkohal öeldud, et ma ei jälgi kuu, tähtede ja planeetide kulgemist ja mustreid,\npigem nad elavad minu teadvuses ja aeg-ajalt tõmbab mõni sisemisest või välisest reaalsusest kinnipüütud sõnum erilist tähelepanu. Paneb otsima sügavamaid kihistusi ja neis leiduvaid sõnumeid. Täna, veel enne silmade avamist, kordus üks sõnum taas ja taas: “ Elu on püha, Elu on püha, Elu on püha…”\nAstusin terrassile ja lasksin soojal õrnal vihmal ennast sellesse reaalsusesse tuua. Lõhnadeküllus oli kuidagi pehmem kui eile, õites pärnapuud ei sumisenud ja vaatamata hallidele pilvedele lendlesid pääsukesed kõrgel taevas. Hommikuse vihma järgi ei saa veel päeva ette ennustada, meenub isalt kuuldud lause. Kõik on muutumises, päev alles loob ennast… Valge vesiroos, mis laual klaaskausis ujus, süvendas veelgi seda õrnuse ja pühaduse tunnet. Justkui juhuslikult oli ta minuni jõudnud, tiigi süvendamise ja puhastamise tulemusel. Midagi juhuslikku pole. Süütan küünla ja läidan viiruki.\nOn õrn tunne ja lihtne olemine.\nVähi märgis liikuv Päike toob meie kõigi ellu tundlikkuse, seotuse ja vajaduse kodu ja turvalisuse järele. See on seotud meie teekonnaga emaihust emakese Maa kaitsvasse rüppe. Teekond füüsilisest seotusest vaimsesse turvalisusesse. See on ka haavade tervedamise teekond ja kaitsvatest kestadest väljumise teekond. Enda kui vaimolendi ilmalekandmise teekond.\nHaavade tunnistamise ja tervendamise teekond. Igas haavas on peidus kingitus. Pärlikarpi kasvab pärl praktilistel kaalutlustel, haava tervendamiseks ja see on protsess, mille tulemus on lummavalt kaunis ja väärtuslik. Kui meil poleks haava, poleks meil siia maailma asja. Otsides rohtu oma algse sisemise lõhestatuse ületamiseks, tervendame me ka teisi. Meie õrn ja tundlik loomus otsib võimalust selles tihedas ja maises kestas avanemiseks. On vägevate vägede ühendamise aeg ja/ või vastandumise aeg. Kahe varjutuse vahel on justkui aktiveerunud jõuline energeetiline “köis”. Päike Vähi märgis täpses ühenuses Kuu põhajsõlmega teeb vastasseise Saturni, Pluuto ja Kuu lõunasõlmega. Saturn ja Pluuto, olles seotud minevikus loodud mustritega, liiguvad retrograadselt ja ka lõunasõlm on seotud harjumuspäraste, minevikust tuttavate toimimisviisidega.\nNiisamuti ka Päike Vähi märgis on sageli justkui “tagurpidikäigul,” sest minevikukogemus annab turvatunde ja mälu hoiab alles möödunud sündmusi. Kuu pingestab seda energeetilist jõuliini läbi Kaalude märgi, tuues suhete kaudu esile olukorrad, mis on vaja lahendada eelkõige enda sees. Sõna karma võib tekitada mõnes inimeses fataalsuse ja hirmu tunnet, aga eelkõige on see võimalus lahendada ebakõlalisi olukordi, vabaneda pingest, olla praktiline ja teha, mis vaja ning muuta lepinguid -eelkõige iseendaga. Põgeneda pole kuhugi. Igal pool kohtume iseendaga. Meil on vaba tahe. Kohustus, vastutus ja meie igavikuline Päriskodu, mida kanname endaga pidevalt kaasas, on hetkel märksõnad, mis aitavad mõista ja mõtestada keerulisena näivaid olukordi. Turvatunde leidmine, mis ei sõltu välistest asjaoludest, tugevus, mis on seotud paindlikkusega. Elu vastuvõtmine, olukorra vastuvõtmine ja oma terviklikkuse säilitamine, vanast ja piiravast vabanemine. Kuidas?\nPraegu on see võimalik vaid läbi kaasamise, avardumise, empaatia ja teatud mõttes leppimise läbi. Elu alustalad ja vundament vajavad eelkõige tähelepanu. Väärikus ja pühadus ilmutavad ennast sellel aastal väga lihtsal moel. Struktuurimuutused on vaja teha kõigepealt läbi viia meie endi sees. Kuidas paremini koooskõlastada see struktuur, mille kaudu endas olevat püha tuld maailmale edastada?\nKuidas ennast väljapoole jagada? Olemine on tähtsam kui tegemine. Harjumuspärane on sageli piirav. Väga levinud on laused, õigem oleks öelda mantrad, mida sageli kuuleme lausutavat, ja mis loovad võimast vanglat meie sees. “Ei ole võimalik”, ” tahaks muud, aga pean” jne. Täna pöördus retrograadseks ka Merkuur, mis on meie süsteemis kõikide seoste ja ühenduse “korraldaja.” Retrograadselt liigub ka Jupiter, olles energeetiliselt väga tugev kuna liigub oma märgis Amburis. Ambur on väga vaimne ja samas füüsiline märk, olles tugevasti seotud inimkeha ja Maaga. Ka siin on küsimus tule jagamisest. Intuitiivsest tarkusest, mis vastandub sageli välises maailmas toimivate raamide ja reeglitega. Kõik sisemised vastandumised “mängitakse lahti” reaalsuses, sündmuste, suhete ja olukordadena mida kogeme. Minu nägemust mööda on ainult üks võimalus selliste olukordade lahendamiseks. Hakata elama ausalt.\nElama elu, mis on vastavuses sinu sisemise tõetunnetusega. Maailmal ega teistel ei ole minu suhtes kohustusi. Harmoonia, rõõm, tasakaal ja küllus on alati kohal. Meie sees. On vaja vaid taasluua ühendus sellega, kes me oleme ja usaldada teadmist, mis meis elab. Vabaneda eeldustest, hinnangutest, hirmudest, ootustest. Kuulata oma keha, usaldada oma sisetunnet. Ausus on väga vabastav. Kõigi jaoks. Marss liigub Lõvi märgis ühenduses Merkuuriga, toidab loovust, julgust, eneserealiseerimist või ambitsioonikust ja enesekesksust. Küsides: Kes on sinu elus kunigas? Neptuun Kalades ja Veenus Vähi märgis teevad meid tundlikuks ja võtavad meilt relvad võitluseks. Sest tunneme teist kui iseennast ja tajume seotust, armastust, samasust... Aga see on ideaalpilt. Vesi on seotud ka põgenemisega, illusioonidega, liigse järeleandlikkusega, mugavuse, harjumuse, inertsuse ja minevikuga. Kohanemine võib olla nii arengut toetav kui pidurdav tegur. Niisamuti ka väljapoole suunatud tegevus. Me võime teha tohutult palju tööd, võtta endale suure vastutuse ja kogeda suurt rõõmu jagamisest koondades oma sisemised väed välise eesmärgi realiseerimiseks. Ei tohi vaid unustada, et tagasi saame me energeetiliselt alati selle, mida välja jagasime. Sageli endale teadvustamata, märkamata sisemist seisundit või püüdes mitte välja näidata seda, mida tegelikult tunneme. Tehes palju tööd, aga sundusega, pinges, ärritunult ja vastu tahtmist, oleme sunnitud selle kõik suures mahus tagasi võtma. Me pole siis rahul olukorraga, inimestega, sündmustega ja meiega ei olda rahul.\nAlati on justkui midagi halvasti või valesti. Meie keha on imepärane instrument. Ta reageerib enne kui meie mõistus. On Vähi varjutuste aeg. On aeg, õppida kuulama oma keha. On hea aeg muuta harjumuspäraseid mustreid, kohustusi ja mõista oma tõelist rolli. Osaleda elus. Tunda, end tervikorganismi osana.\nMis oleks, kui ei teeks kompromisse oma vaimuga, ei paneks oma hinge vajadusi ootele, vaid olenemata oludest leiaks võimaluse teha asju õiges võtmes, sisemise tule ja vastutustundega, teades, et Elu toetab kui kõnnin oma kingades, ükskõik kuhu nad mind ka ei kannaks. Nii toimides jõuan igal juhul enese tõelisele olemusele lähemale Väga toetav on praegu Uraani ja Veenuse omavaheline aspekt, mis pakub spontaansust ja vabadust suhetesse ja võimaldab meil end oma lähedaste keskel vabalt ja sundimatult tunda. Ärgem kohustagem end tegema asju, mis pole vajalikud, pigem seotud harjumuse või arengut piirava mõtteviisiga.\nMida sa saaksid teha, et tunda end vaba ja õnnelikuna? Kohustuste täitmisel, mis on olulised, saame enda alati häälestada rõõmu ja vabaduse lainele. Teha sundusest vabadus läbi meeleseisundi.\nLõpuks paar lõiku raamatust: „Enda mõistmiseks kujutlege mitmekihilist olevust, mille kõik osad on eraldiseisvad kehad, mis hingavad ja on teistega ühendatud. Te olete füüsilised, mentaalsed, emotsionaalsed, vaimsed olendid, kes on omavahel ühendatud Valguse keha kaudu, mis kiirgab energiat ja liidab teid kokku valgusolendite lõputu arenguga…. Valguse Perekonna liikmetena olete te siia planeedile kehastunud selleks, et seada ennast oma töö tegemiseks valmis. Mis on teie töö? Teie töö on üsna lihtne: Te kannate Valguse sagedust piiratud valguse sagedusega süsteemidesse, sest Valgus on informatsioon. Seda informatsiooni edastatakse bioloogilisel teel teadvuse elektromagnetilise välja kaudu ja selles olete te eksperdid. Kui teil oleks enda visiitkaart, mille olete välja andnud oma identiteedi täielikus mälus, oleks seal kirjas midagi sellist:\n"Valguse Perekonna Mässaja. Süsteemide Purustaja. Saadaval vaba tahte Universumis teadvuse süsteemide muutmiseks. Nõudmisel."\nTe olete ühendatud kogu eksistentsiga ja evolutsiooniline hüpe seisneb uue teadvuse äratundmises ning ta siin ja praegu kasutusele võtmises.”\n~Barbara Marciniak, Plejaadlaste õpetused~


Patkuli vaateplatvormilt avaneb muinasjutuline vaade linnamüürile ja sellel troonivale Stenbocki majale, Tallinna tornidele ning sadamale. Kui eesti suvi ei soojendada teid, saab sellega hakkama restorani Fersen pleedid. Soovi korral katame teile laua restorani väikeses saalis.\n- 2 pudelit valge veini (iga 187cl)\nKanapee (2*2 tk)\n- Dessert "Pavlova kook" (2 portsjonit)\nTähelepanu! Tegemist on alkoholiga. Alkohol võib kahjustada teie tervist. Voucher kehtib alates 18-aastastele.\nNB! Laud tuleb ette broneerida. Patkuli vaateplatvormil asuvad lauad on saadaval alates kella 18:00. Broneerida saab telefonitsi, mis on nähtav kohe pärast voucheri ostmist.\nVoucher kehtib kuni 15.09.2019\nRestoran Fersen asub huvitava ajalooga hoones. Peahoone Rahukohtu 5 oli algselt kohaliku aadlike residents. XIX sajandil, alates 1811. aastast kuulus maja kuulsale parun von Fersenile,kellel vastavalt kuulujuttudele, oli armuafäär Marie-Antoinéttega. Selle kuulsa perekonna ajaloost saate lugeda viimastel 4-l fotol\nTehingute hulk: 574\nHindamise objektiivsus: 9.41%


Märkus ctio ja t e l i n s e s A m e t a n d: Hoiatus sotsiaalpsühholoogid on keskendunud peamiselt\nOluline sotsiaalpsühholoogid on keskendunud peamiselt naissugu rolli, sest selle ilmne vigu (näiteks madala staatus ja maksta, võimu puudumise). Kuid kõik märgid näitavad, et meessugu rolli ka ei ole ilma puudusi ja muljetavaldav. Mõned neist puudustest sisaldavad sätteid, mis rõhutab majandusliku edu saavutamisele, mis sageli juhtub kulul isiklikku rahulolu ja lähedus koos perega. Nagu miljonid meeste majanduslik edu on kättesaamatu, saab kompenseerida rike selles valdkonnas, liialdatud flaunting muude aspektide mees rolli, tihti kahjuks ennast ja teisi. Meydzhers ja Billson (1992), märgib negatiivset mõju ameerika edukriteeriumiks must ameeriklased ja Bley (Blea, 1992), kes kirjutas umbes sama asi, kuid ühendusse Ameerika mehhiklased pakutakse lisada mõiste edu kogukonda kuulumise, pere kiindumust ja hea tervisele. Selline arusaam hõlbustab elu kõigile meestele ja ühiskonnale tervikuna, sest iive, arvu vähenemine maineka töökohtade nõrgenemine kogukonna ja mehhaniseerimine raskem mehed saavad suure majandusliku staatuse ja täitmise rolli "toitja" perekonnas.\nEeskirjad nõuavad meeste emotsionaalseid piiranguid, ja luua palju probleeme, suurendades psühholoogilist stressi, kahjustamata intiimsus paar meeste ja vähendada tundlikkust valu nad põhjustavad teised. Vastavalt Levant (Levant, 1992), mehed on väga levinud kergemate vormide alexithymia. Vastavalt Kilmartin (1994), alexithymia tekib siis, kui inimene, kes alati käitub kui tal ei ole tundeid, lõpuks kaotab võimet ära tunda ja väljendada tundeid. Kahjuks ei ole meil täpsed arvud, kui palju protsenti meestest ja mil määral mõjutab see haigus.\nLevant (1992) hinnangul on praegu Näitleja sügavas kriisis, mille vallandas muutused ühiskonnas. Traditsiooniline meeste võimalusi hooliv (näiteks rahaline abi peredele) ei hinnata nii kõrgelt kui enne, kuid selle asemel, et mehed oodatakse laste eest hoolitsemine, väljendus pakkumise tundeid - käitumine, mis ületab piire traditsioonilisi meeste rollide ja nõuavad oskusi, et mehed ei valda . Seega julgus on vaja reguleerida rekonstrueerimine, mille eesmärk on hoida kõiki häid külgi, mis on seotud rolli, ning kõrvaldada vananenud ja ei tööta osad. "Uus" mees on:\n"... Tugev, kindel ja usaldusväärne. See näitab hooldus, kipub inimestel, mis muudab nad midagi ja oma probleemide lahendamisel. Ta on osavalt, et lahendada probleeme, mida aitab tal püsivust. On loogiline ja elu juhindub moraali. Aga see ei ole võõras emotsioone. see väga tähtsaks oma tundeelu ja hindame võime väljendada oma tundeid sõnades ... ta saab aru, emotsioone teistega ja õppida neid lugeda vähimatki nüansse. see on suurepärane, et ühendada töö ja armastus . oleks parem kui mees ja armuke, sest ta võis tunda tõelist rõõmu intiimsust ja eelistavad oma ühekülgne atraktsioon. ta sünnib sellest, mida oli kunagi unistanud ise "(Levant, 1992, lk. 387).\nKuigi see jääb selgusetuks, kas on juba mõningaid edusamme liigub see uus mees rolli. Kõrvalekalle naiste rolli tajuvad ühiskonnas rohkem lõdvestunud kui kõrvalekalle mees. Näiteks Martin leidis, et inimesed on palju rohkem mures poisid mängivad tüdrukute mäng, kuidas on tüdrukute-"jõmpsikad» (Martin, 1990). Või nagu kirjutas ta Myers, naine on lihtsam saada arsti kui mehed - lapsehoidja; abielus naine võib valida tegutseda või mitte, samas kui mees, kes on otsustanud saada "majapidamine", vastavalt laisk, töölt (Myers, 1990). Võttes arvesse asjaolu, et mees rollid on tavaliselt kõrgem staatus, seda on võimalik vastavalt Feynman, et naised püüdnud läheneda rohkem väärt mees rollid on lihtsam mõista ja aktsepteerida kui soov mehi vähem väärtustatud naise rolli (Feinman, 1981).\nOn põhjust arvata, et inimesed tahavad muuta traditsiooniliselt meeste normidele. Thompson ja Plec (Thompson & Pleck, 1986) leidis, et noored mehed omakorda tunnistada traditsioonilise male standarditele, kuid ei avaldanud radikaalse nõustute nendega. Mehed 16-88 aastat, Bourne küsitletud ja Laver (Burn & Laver, 1994), näitas ka üsna nõrk Standardite järgimine, mis kujutavad traditsioonilisi meeste rolli. Autorid leidsid, et kõige toetust nii meestele kui naistele saadud ametialasele edu, paremad töökohad ja mehine välimus. Kõige vähem toetati norme, mis ei lase meestel väljendada tundeid ja norme, mis kaitsevad traditsiooniline mudel kodutööde. Seisukohad nautida heakskiidu mehed, et asjaolu, et perekonnas otsuseid peaks mees, et mees peab tegelema oma probleeme ilma abita, et ta peaks olema füüsiliselt tugev ja võimeline võitlema, et ta ei pea kokk ja teha puhastus nagu tõepoolest ja pühendada oma vaba aja eest hoolitsemine lapsed. Kuid nii mehi kui ka naisi võrdselt tunnustatud reeglite alusel, mis mees on teenida palju raha olema suunatud eelkõige tööalast edu, otsida vapralt, et valida traditsiooniliselt meeste elukutse, alati käituda nii, nagu ta teab täpselt, tegemisel, ja ärge hakake oma tundeid. Vanus erinevused olid seotud ainult ühe osa traditsiooniline mees rolli - emotsionaalne / vaimse karedus, mis on saanud heakskiidu kõrgema põlvkonna.\nKramer ja tema kolleegid (Cramer et al., 1991) läbi viidud uuring üliõpilaste, kus neil paluti kirjeldada täiuslik mees või elukaaslane. Teadlased leidsid, et sagedased kirjeldused soovitav mehi rohkem androgüünne mitte tavapäraselt macho tüübist. Sellised uuringud, mis kinnitavad nõrka toetust traditsioonilise mees normid näitavad, et uutel reeglistik. Kas mõistatuslik, aga on asjaolu, et kuigi traditsiooniline mees rolli saab nii vähe toetust, soov vasta see roll on pigem reegel kui erand. Võimalikud põhjused on toodud allpool.\nÜheks takistuseks seisab viis muutus, võib olla tunne, et kõik on säilitanud traditsioonilise mees normidele. Isegi kui mehed ei aktiivselt toetama neid standardeid, see ei tähenda, et nad ei allu neile. Mäletame, et see reaktsioon - täitmine - toimub, kui me kuuletume, et vältida sotsiaalset halvakspanu. O'Leary ja Donahue (O'Leary & Donoghue, 1978) märkis, et mehed usuvad jätkuvalt, et kõrvalekalle soorollide kaasneb negatiivseid sotsiaalseid tagajärgi. Nagu mainitud esimene peatükk tulemusi mitmed uuringud on ohutu järeldada, et on sotsiaalsed sanktsioonid mehed, kes rikuvad traditsioonilised rollid, eriti ere gendernonesootvetstvuyuschee käitumine väljendub populaarsust poisid (Berndt & Heller, 1986; Costrich jt ,. 1975; Huston, 1983; Martin, 1990; Seyfried & Hendrick, 1973; Steriker & Kurdek, 1982). Mehed uuringus Bourne ja Laver (Burn & Laver, 1994) teatas, et nende sõbrad on toetavam traditsiooniliste mees standardeid kui ise. Näiteks mehed ja naised olid ühel meelel, mida mehed ei tohiks suruda oma tundeid, kuid mehed samal ajal arvatakse, et sõbrad ootavad neid on tunne depressiooni.\nAyzler ja tema kolleegid (Eisler et al., 1988) ei leidnud olulist seost MGRS (maskuliinse soo rolli stress) ning heakskiidu tüüpiline atribuutide mehelikkust. Teisisõnu, isegi need mehed, kes ei vasta traditsioonilise stereotüüpide maskuliinsuse veel kogeda stressi olukordades esialgselt liigitatud nais- ja / või mees ähvardab kontrollida või kompetentsi. Võibolla see on tingitud asjaolust, et mehed arvavad, et teised oota neid vastavad traditsiooniliselt meeste rolli. Taju need sotsiaalsed ootused ja usk, et mittevastavus on seotud avalike rahulolematus, võib osaliselt seletada tugeva soov järgida traditsioone meherollidele. Näitena, lubage mul tsiteerida kirjutistes üks minu õpilased toimus ülikooli spordi meeskond:\n"Mul on suurepärane pöördeid saada koos peaaegu kõik võistkonna liikmed, kui ma olen iga neid ükshaaval. Aga kui nad tulevad kokku, et kõik hiilgus nende meessoost stereotüübid, pildi oma käitumist radikaalselt muutunud. Need isiksused on rohkem meessoost äärmuslus . Üks neist on kindlasti teha midagi väga mehelik (nt lase gaase vandus rygnet, solvata teise või lasta seksuaalse kommentaar läbimise naised), ja äkki suhtumine asunud kogu rühma. ma esitama üldist vaimu, kuid siis ma olen tundnud, et muutus ise. ma ei taha solvata inimesi, ja ebaõiglane pistmist naiste meie kogukonnas. ma võiks olla mina ise, kuid see tähendaks valu, survetunne ja tagasilükkamine. Niisiis, minu moodi on kuskil -See keskel. ma otsustasin teha kompromiss. "\nTeine põhjus mahajäämus muutusi käitumises muutus suhtumine ehk seisneb selles, et alguses rangemaid eeskirju, on piiratud võimalused paljud mehed mastering oskusi suhteid ja eneseavastamise, samuti majapidamistööd ja laste eest hoolitsemise. Sellepärast vastavuse taseme hoiakud käitumine võib olla madal. Kilmartin (Kilmartin, 1994) soovitab meestel korraldada rühmade, töörühmade või erikohtlemist omandamine ekspressiivne oskusi ja Levant (Levant, 1992) isegi kirjeldab mitmeid edukaid projekte selline.\nKahjuks puudus heaks diagnostika üksused on tõsine takistus avastamine ja ravi probleeme põhjustanud mees rolli. Käsiraamat DSM-IV (Diagnostic ja statistiline käsiraamat vaimsete häirete raviks), mille on välja andnud Ameerika Psühhiaatrite Assotsiatsioon 1994, ei ole diagnostika, mis vastavad meessugu roll-stress, meessugu rolli konflikt, kompenseerivad mehelikkust, alexithymia. Kaplan (Caplan 1991) ettepaneku kehtestada eraldi kategooria mehed, mida nimetatakse "isiksusehäire koos ülekaal illusioone» (luululised domineerivam isiksusehäire). Lisaks kuuluvad sellesse rühma võimetus luua ja hoida inimestevahelised suhted, võimetus tunda teatud tundeid teistega ja väljendada oma tundeid.\nEttepanekus sisalduvad DSM Kaplan kategooriasse «luululised domineerivam isiksusehäire» oli teatud protsent sarkasm (loojad järgmise versiooni juhend nõudis lisamine mitmeid vähetuntud naiste spetsiifilisi haigusi, kuid otsustavalt keeldus kaaluda asjakohaseid "mees" häire). Igatahes, kliinilised psühholoogid ja psühhiaatrid on vaja pöörata rohkem tähelepanu probleemidele loodud traditsiooniliste soorollide ja seega aitab meestel arendada uusi oskusi nende eest ja võimaluse vaidlustada vana rollid. Hood ja tema kolleegid (Good et al., 1990) näitavad, kui oluline on kasutada "soo teadvusel" lähenemine (sooteadliku) kui tegemist on kõigile patsientidele. See lähenemine hõlmab arusaamist, kuidas mõjutada patsiendi sotsialiseerumise ja seksismi. Levant (Levant, 1992) lisab, et sooline teadlik ravi vajab terapeut mõista, et ravikuuri võib-olla on vaja oskusi või käitumist, mis ei vasta aspekte igapäevast rolli, nagu identifitseerimise ja avatud tunnete väljendamine. O'Neill ja Egan (O'Neil ja Egan, 1992) on näidanud, et terapeudid kliendiga võtta "sooliselt rolli teekond", mille jooksul nad saavad aru, kuidas soorollid ja stereotüübid on kaasa toonud negatiivseid tagajärgi neid ja ise teised, saavutab pikemas perspektiivis muutusi ennast ja teisi avab silmad ohtudest seksismi. O'Neill ja tema kolleegide välja töötatud ja hinnatakse tööplaani töötubades, mis peaks lihtsustama seda sooliselt rolli reisi (O'Neil ja Roberts Carroll, 1987, 1988 ja 1988. aastal b). Kuid enamik kliinilised psühholoogid, kahjuks ei ole võimalik mitmel põhjusel keskenduda traditsiooniliste soorollide allikana probleeme kliendi (KUPERS, 1993).\nSelleks, et kohaneda muutustega meeste rollid võivad mehed ei vaja mitte ainult abi arengus teatud oskusi, vaid ka ümberkorraldamise sotsiaalsed institutsioonid. Teisisõnu, mahajäämus muutusi käitumises muutus suhtumine võib juhtuda ka, kuna eeskirjad ja poliitika organisatsioonid jätkuvalt tugineda traditsioonilistele mõistetele umbes tööjaotus ja seega ei aita rolli muutusi. Plec (Pleck, 1985) kirjutas, et kuigi viimastel aastatel on palju juttu meeste suurem kaasatus pereellu ja mulje nihkeid selles valdkonnas, kuid asutustes, kus nad töötavad mehed, ei ole tegelikku toetust neile ei anta (seal on väga vähe kasu, annavad õiguse minna puhkusele pärast lapse sündi, paindlik ajakava, puudub kooli üritustel, ja nii edasi. D.). Higgins ja Dagsberi kaebas vananenud, kuid siiski kehtib enamikes organisatsioonides, poliitika põhineb eeldusel, et inimene on naine, koduperenaine. Nad leidsid, et mehed topelt elu (laste ja töötavad naised) on tekkinud konflikti töö ja perekonna vahel on palju suuremas mastaabis kui mehed, kellel on naine - koduperenaine. Autorid näitasid, et töökeskkond ei paku vajalikku paindlikkust meeste topelt elu, et tulla toime pidevalt kasvav vajadus rolli tõttu elustiili. Vastavalt tulemustele mitmeid uuringuid järeldusele, et konflikti töö ja perekonna vahel mehed topelt elu on keeruline, teades, et nende elustiil on ränk rikkumine sotsiaalsed normid, mis kehtestavad meeste prioriteet rolli "toitja» (Higgins & Duxbury, 1992) . Teine probleem on see, et tavapärase mudeliga karjääri nõuab ja auhinnad sellist käitumist, kui töötaja on täielikult pühendunud põhjus ettevõtte esimese 5-10 aastat pärast kasutuselevõttu, mis on just sama vanus, kui mehed kasvavad väikesed lapsed (Powell, 1990).\nOn võimalik, et mehed on muutunud rohkem, kui me arvame, aga stereotüüpide neist ei anna, et näha tegelikku pilti sellest, mis toimub, kui me täpselt kindlaks nende isikute ja nende elementide käitumist, mis toetavad traditsioonilist stereotüübid. 5. peatükis, me räägime protsessi sotsiaalse tunnetuse soo ja näha, et niipea, kui isikul on stereotüübid naiste ja meeste, hakkab ta töötleb informatsiooni nii, et need stereotüübid heaks. Tähendus selles olukorras peitub väljund, mis tuleneb see: isegi siis, kui mehed ja naised muutuvad, saavad nad ei muutu meie taju.\nMetoodika ja tehnoloogia elemendid akmeologicheskogo koolitus\nPealaval koolitus ise ja ise acmeological koolitus, mille käigus müüakse erinevate antropotehnicheskie menetlused (koolitus, nõuetekohase koolituse ja mängu), läbi keeruline ja on suur metodoloogiline tähtsus kontrollimenetlust, kompleks büroo protseduurid, mille eesmärk on parandada koolituse tulemuslikkust. varakult\nTulemuslikkust ja tõhusust tegurid akmeologicheskogo koolitus\nTeises peatükis vaatlesime, tulemuslikkuse põhinäitajaid akmeologicheskogo koolitusprogrammi ja siht orientatsioon on kõige olulisem, et näidata oma taset efektiivsuse ja spetsiifilisuse seas moodsa lähedastele inimestele antropotehnicheskih abil kutseoskuste parandamise. Indikaatorid, tulemuslikkuse mõõtmise kriteeriumid tõhusust koolituse,\nSubjektiivseid näitajaid parandada oma teadmisi erialaste oskuste ja võimete koosneb hinnanguid osalejad oma osaluse tase produktiivne tehnoloogia tegevuse astme sellise tehnoloogia vajalikkust koolitusel omandatud oma igapäevases kutsetegevuses, samuti koolituse tulemuslikkust. Aasta lõpus läbi viidud koolituse vormistatud\nRühm oskusi kuuluvad isikud, kes soovivad omandada oskusi, oskusi, mis aitavad neil oma elu parandada, parandada olemasolevate puuduste isiksus. Eesmärk rühm on arendada oskusi selline käitumine, mis on vastuvõetav mitte ainult üksikisiku, vaid ka ühiskonnale tervikuna. Peamised liigid eluks vajalikke oskusi, et õpetatakse rühma,\nKriteeriumid ja näitajad on koolituse tulemuslikkuse akmeologicheskogo\nKirjeldada süsteemi kriteeriumid, näitajad ja efektiivsuse tegurid akmeologicheskogo vajaliku ettevalmistuse esialgu defineerida põhimõisteid. Kriteerium on grupp tingimused, mis määrab mõõtme rakendamise läbivaatamine ja tulemused akmeologicheskogo koolitus eriliik anthropotechnics. Peamine - lahutamatuks - kriteeriumi koolitus on selle tõhusust, mõistetakse\nToimub lõplik küsimustiku. Arutelu isiklik "karikakrad". Reflection klassid. Osalejad väljendada oma muljeid koolitus. Rituaal hüvasti. KÜSIMUSTIK 1. Mis sa arvad, kas vennosluzhaschim õppetund psühholoogiline koolitusvajadus, koolituse meetodeid samoregulyaschii? 2. Kas on mingeid kogemusi koolituse rühm, tubli, ma ei tea? 3. Mis,\nGroup klassid ja seminarid\nGroup klassid ja seminarid toimuvad rühmades 10-14 inimest kogu oma vaba loengud ja harjutused Ida aega. Klassid on läbi spetsiaalselt koolitatud juhendaja, grupp on ka tavaliselt sisse kantud vaatleja (ekspert), kaudselt aidata õpetaja ja grupp ülesandeid lahendada. Eesmärk grupp klasside ja koolitus imendumist konkreetsete osalejate\nII-Sokovnya Semenova. Põhitõed tervislike eluviiside ja esmaabi 2000\nVäljaõppe käsiraamat käsitleb küsimusi, nagu näiteks isikliku ohutuse, turvalisuse ja säästa laste elusid, avaliku julgeoleku mõiste äärmuslikes olukordades. Autor pakub erilist mänge, ülesandeid, koolitus, Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt soovitatud rahvusvaheline teen teenust, samuti mänge, tekstid, luuletused ja korrigeeriv koolituse ja millega iseloomu tööd\nParandada semantiline valdkonnas professionaalset identiteeti, tema "eneseteadvus" lahendus oma isiklikke probleeme, mis takistavad kasvu kutseoskuste\nParandada semantiline sfääris isiksus - üks keskseid probleeme treeningu määratletud selle põhirõhk paranemist ja parandamist kutseoskuste tervikuna. Saavutada teatud tulemusi selles valdkonnas, mille eesmärk on väljendada dünaamikat spetsialistid motiveerivat komplekt kutseoskusi,\nParandada stiilis kutsetegevuse optimeerida suhteid grupid professionaalsete oskuste, arvu suurendamine "vabadusaste" teema kutsetegevuse\nSee kriteerium on unikaalne kriteerium akmeologicheskogo koolitusprogrammi ja siht orientatsiooni, kuna see on praegu koolitus on suunatud ülesande kutseoskuste parandamise ning tervikuna on piisavalt metoodilisi võimet lahendada. Lisaks kasvu üksikisiku omandis tasemel oskusi ja psühho-korrektsiooni raha staatust\nHindamise meetodid ja vanemliku nõuded\nUmbes saab seda kasutada võrdleva hindamise omadused vanemad (hooldajad) lapse isiksuse, analüüsida erinevusi hinnangutes õpetajad, lapsevanemad, laps ise. Erilist tabel näitab hindamiste tulemused ja lapse enesehinnangut. Küsimustik koosneb 16 kirjed, mida kutsutakse psüühilised protsessid ja lapse võime. Vanemad ja hooldajad\nKoolitus soolise identiteedi\nAlusel koolitusprogramm soolist identiteeti on psühholoogiline "support" või kasvav nooruk psühho tööd juba täiskasvanud. Soolise identiteedi mängib olulist rolli protsessides kohanemise ja iseregulatsioon. See on üks põhilisi struktuurid teadvuse. Kui teadvus on ebaharmooniline ja koordineerimata, inimene võib kannatada emotsionaalseid reaktsioone tagasilükkamise\nPublikatsioonide loetelu avaldab konventsiooni teema väitekiri\nArtiklid ajakirjades avaldatud soovitatud VAK Defense ja teadus 1. Duskazieva, J. mõju vanema suhtumine soospetsiifilised ilmingud ärevus on sageli haige lapse vanema kooliiga [Tekst] / JG Duskazieva // Siberi Pedagoogiline Journal. - Novosibirsk, 2008. - № 13. - S. 324-334 (0,6 l n ..). 2. Duskazieva, JG Omadused vanem\nParandada semantiline valdkonnas professionaalset identiteeti, tema "eneseteadvus"\nRohkem kui 63% osalejatest märkis ümber hindama tekst sisemiste ja väliste probleemidega, ja 24% osalejatest usuvad saadaval enne seminari psühholoogilised probleemid lahendatud oma muidugi. Huvitav dokument, nii määramise koolituse tulemuslikkuse Selle kriteeriumi on raamat läbi firma "Pildi Kontakt" Akmeologichesky läbi koolitusi. arvukalt osalejaid\nTunnused käitumine juht rühmatreeningud autopsihologicheskoj\nMeeskonna juht on PLA (saatejuht, nõustaja) võib olla ekspert töötervishoiu, arengupsühholoogia, isiksusepsühholoogia, osales koolitusel autopsihologicheskoj liikmena ning viimase õige siht ettevalmistamisel. Plii on arengu eest vastutavate psühholoogiline kliima rühm, suunab protsesse grupidünaamika, annab igale\nKoolituste läbiviimine autopsihologicheskoj (sõltumata konkreetsed eesmärgid, tingimuslikud probleemid) pruugi hõlmab kolme peamist etappi. - Koolitus; - Koolituse läbiviimisel jooksul; - Analüüs ja kogemuste hindamine koolituse ja selle tõhusust; Mõelgem igaüks neist. Esialgse uurimise etapp - etapp koolitusprogrammi koostamise autopsihologicheskoj Praeguses etapis on


Maailma müüduim auto Toyota Corolla, Prius üllatuslikult kolmas - Forte\nMaailma müüduim auto Toyota Corolla, Prius üllatuslikult kolmas\nToyota Corolla Axi0Reuters/Scanpix\nInfoagentuuri Bloombergi teatel on käesoleva aasta esimese kvartali andmetel maailma enimmüüdud auto Toyota Corolla, millele järgnevad Ford Focus ning üllatus-üllatus, hübriidne Toyota Prius! Esiviisiku neljanda koha on hõivanud Hyundai Elantra ning viienda Volkswagen Golf, kirjutab autoportaal WhatCar?\nKõige suurem üllaaja esiviisikus ongi Toyota Prius, sest kunagi varem ei ole hübriidauto müük maailmas olnud nii suur. Ühtekokku müüdi esimeses kvartalis 247 230 Priust, ehk ligi veerand miljonit ühikut. Esikohal olevat Corollat müüdi 300 800 autot ning Ford Focust 277 000 autot.\nToyota Priuse sedavõrd suurel müügil on kaks peamist seletust: esiteks kuuluvad sinna juurde mitu erinevat mudelit, kaasa arvatud baasmudel Prius C, uus Prius Plus ning Prius Plug-In. Teiseks on Priusele kehtestatud mitmes riigis olulised maksusoodustused, ehk näiteks Ameerikas ja Jaapanis pole ta hind sugugi nii kõrge kui meil.\nAmeerikas algavad Toyota Priuse hinnad juba 18 950 dollarist, ehk 15 135 eurost. Tõsi, tegemist on Aurise baasil ehitatud baasversiooni Prius C-ga, mida meie turul ei müüda, kuid ka tavalise Priusega on hinnavahe tuntav: Ameerikas maksab tavaline Prius 24 000 dollarit, ehk pisut üle 19 000 euro, Eestis tuleb tema ees välja käia vähemalt 28 370 eurot. Hinnavahe on enam kui 9000 eurot.\nMaailma enimmüüdud autod 2012 I kvartal\nToyota Corolla 300 800\nFord Focus 277 000\nToyota Prius 247 230\nHyundai Elantra 220 572\nVW Golf 207 000