CV Keskus tööpakkumine Kalamajandusosakonna koosseisuväline nõunik (Riikliku Arengukava toetusmeetme nr. 3.12.1 valdkonnas)\nKalamajandusosakonna koosseisuväline nõunik (Riikliku Arengukava toetusmeetme nr. 3.12.1 valdkonnas)\nTööpakkumise number 28133\nAmetikoha põhiülesanneteks on Riikliku Arengukava toetusmeetme nr. 3.12.1 Kalanduse restruktureerimisega kaasnevad sotsiaalsed meetmed väljatöötamine ja rakendamine. Meetme rakendamiseks tehtav ettevalmistav töö hõlmab meetme administratiivset korraldust ning vastavate õigusaktide väljatöötamist, suhtlemist sotsiaalsete partneritega ning nende teavitamist. Meede käivitatakse 2005. aastal. Toetusmeede tuleneb Kalanduse Arendusrahastust (FIFG), millest toetatakse kalureid.\n- head esinemisoskust ja analüüsivõimet;\n11 märts 2004


Kommentaarid - Veikko Täär lõpetab tõesti restoraniäri: see õpetas mulle kliendina säilitama pikka meelt - Publik\nVeikko Täär lõpetab tõesti restoraniäri: see õpetas mulle kliendina säilitama pikka meelt - kommentaare 1-1\nPaljud toitlustuskohad Eestis jäävad oma kiiruse ja teeninduskvaliteedi poolest vahemere maade omadele kõvasti alla.\n1. Lauda istudes on laud puhas, tuuakse koheselt menüüd. Eesti restoranis ootad mõni kord 15 minutit enne kui teenindaja suvatseb sinu juurde tulla. Samal ajal üritad lauas aega parajaks lüüa ja mitte eelmise inimese saiapuru sisse käsi toetada. On ka olukordi, kus ma pean ise paluma, et teenindaja laua puhtaks teeks. Ju siis pole see Eesti restoranis elementaarne.\n2. Jookide tellimisega läheb paar minutit. Karafini majaveini saab praktiliselt kohe kätte. Eestis läheb ka jookidega 20 minutit. Õnneks on ka mõned Eesti restoranid selle paremini korraldanud ja saab ka kiiremini oma pokaali kätte aga ikkagi tunduvalt aeglasemalt kui nt Kreekas. See on ka üks põhjus miks Eesti restoranid tekitavad pahameelt. Kui söögiga läheb kaua, siis eestlane tahaks vähemalt oodates normaalselt napsutada. Olen kuulnud palju põhjendusi ja vabandusi sellega seoses, et ala maja täis, ei jõua nii kiiresti. Tundub nagu poleks võimalik. Okei, Kreekas on võimalik aga siin mitte.\n3. Kui vahemere restoran on puupüsti täis, siis toidu saad sa enamasti 30 minutiga kätte. Väga harva läheb kauem. Eesti restoranis läheb 90 minutit või isegi kauem. Toidu kvaliteet ei ole see eest sugugi parem kui vahemere maades.\nNeed on paar näidet, mis ma olen tähele pannud. Seetõttu jätan ma Eestis tippi kohustusest aga nt Kreekas tahan ma ise neid tippiga tänada ja jätan isegi kõvasti rohkem kui on tavaks.


Tallinn võib Kruuda päästa rendimurest - Kinnisvarauudised\nTallinn võib Kruuda päästa rendimurest\nKeskerakondlik Tallinna linnavalitsus võib päästa Oliver Kruudale kuuluva ASi Luterma rendimaksetest, mida keskpartei suursponsorist ettevõtja ei suuda juba mõnda aega Tornimäe kaksiktornide haldajale EKE Investile tasuda.\nKruuda jaoks teeb olukorra keeruliseks tõik, et rendilepingu lõpetamise kaksiktornides, kus endise Kalev Meedia käsutuses oli 1900 ruutmeetrit, otsustab EKE Invest. Luterma ei saa rendilepingu lõpetamise asjus initsiatiivi üles näidata, mistõttu peab pöialt hoidma, et keegi tühjaks jäänud, kuid seni niigi maksu- ja tolliametile üle miljoni krooni võlgu olevale firmale ainult pidevalt kulu tekitava rendipinna ise kasutusse võtaks.\n2007. aasta aprillis, mil toonase nimega Kalev Real Estate Company pinna üüris, maksis kaksiktornides ruutmeeter bürood 220-240 kr. Seega peab Luterma jätkuvalt maksma kontoripinna omanikule ilmselt umbes 500 000 krooni kuus, kuigi pankrotistunud meediaäri kolis sealt juba veebruari keskel välja.\nÕige pea võibki Luterma rendimakseist pääseda, sest Tallinna linnakantselei finantsteenistus otsib praegusega võrreldes uut suurt pinda, mis oleks võimalikult südalinnas. "Finantsteenistus peab siin juhtkonnale ikka suhteliselt lähedal olema," iseloomustas Tallinna linnasekretär Toomas Sepp üht olulist kriteeriumi, millest lähtuvalt uusi ruume otsitakse.\nSepa sõnul võtsid nad esialgu büroohoonete haldajatelt kokku umbes 30 hinnapakkumist, kuid praeguseks on sõelale jäänud vaid 2-3 "paindlikuma" hinnaga leppinud rentijat. "Nende seas on ka Tornimäe 5 bürooruumid. See on ainult üks võimalik partner. Lisaks veel mõned kesklinna pinnad, mille vahel peamegi nüüd enne suvepuhkusi valiku tegema," rääkis Sepp.\nSepa sõnul on Tornimäel võimalik valida erineva suurusega büroopindade vahel. "Sealt kolis ju välja Kalev Meedia ja... Seal on võimalik mitu korrust vajadusel rentida," teadis linnasekretär.\nTa ei täpsustanud, kes on Tornimäe kaksiktornide konkurendid, öeldes, et selle küsimusele oskab kõige paremini vastata Tallinna finantsteenistuse direktor Katrin Kendra. Paraku jäi finantsdirektor Äripäevale eile kättesaamatuks, sest tema lauatelefonile vastanud töökaaslase sõnul naaseb Kendra kontorisse alles täna hommikul.\nSepp ei öelnud, milline on "hästi paindlik ruutmeetri hind", millega võiks linn rendilepingu sõlmida. "Ma ei tahaks siin ühtki numbrit praegu välja käia. Läbirääkimised alles käivad, viimane voor on praegu pooleli. Kui ma siin mingi numbri praegu välja ütlen, siis ei olegi enam millegi üle läbi rääkida," märkis Sepp.\nLinnasekretäri sõnul ei saa siiski veel lõplikult öelda, kas ja millal täpselt kuhugi kolitakse. "Paljuski sõltub tehtav otsus ka finantsdirektori arvamusest," lisas Sepp.\nEKE Investi juhataja Rein Tiigi sõnul on Luterma jätkuvalt rendivõlglane. Ta ei öelnud, kui palju Kruuda võlgneb, ega sedagi, millise hinnaga on leping sõlmitud. Rendimaksetega tekkisid ettevõttel probleemid juba mullu sügisel. Tiik lisas, et Luterma rendilepingut ei saa keegi üle võtta, kuid kui võlgu oleva ettevõtte praegusele rendipinnale leitakse uus üürnik, siis lõpetatakse Kruuda firmaga rendileping ja sõlmitakse Tallinna finantsteenistusega uus.\nLuterma juhataja Oliver Kruuda jäi eile Äripäevale tabamatuks.\nEndine Kalevi kommivabriku hoone Tallinnas Pärnu mnt 139 anti 2003. aastal 20 aastaks riigile rendile, majja kolis Põhja politseiprefektuur. Politseiprefekt oli tollal keskerakondlane Kalle Laanet. Lepingu järgi on üür üle 30 mln kr aastas. Lepingu ennetähtaegse lõpetamise eest on ette nähtud trahv 150 mln kr. Paar kuud pärast riigiga rendilepingu sõlmimist teatas AS Kalev, et müüb krundi Kruuda äripartneri Mati Tusovi firmale OÜ Raldon.\nRiigikontrolör Mihkel Oviir andis 2006. aasta oktoobris avalikustatud aruandes hävitava hinnangu politseiameti rendilepingule endises Kalevi kommivabrikus. Oviiri hinnangul oleks riigile tulnud pikas perspektiivis oluliselt soodsam ise maja ehitada. Riigile kahjulik leping sõlmiti Keskerakonna tipp-poliitikute juhtimisel.


Teddy Böckler (1930 – 2005) arhitekt ja arhitektuuriajaloolane.\nTallinna Metsakalmistu, V, AR, 12, kirstuplats\nHedda Böckler 08.12.1925 01.01.2016 09.04.2016\nTeddy Böckler 17.06.1930 08.12.2005 14.01.2006\nTeddy Böckler (1930 - 2005) arhitekt ja arhitektuuriajaloolane.\nSündinud 17.juunil 1930 Tapal\nSurnud 08.detsembril 2005 Tallinnas\nTema lapse- ja koolipõlv möödusid Tapal. Ta lõpetas Tapa Keskkooli 1949.aastal ja astus Eesti Riiklikusse Kunstiinstituuti, mille lõpetas 1955.aastal ruumikujundajana. Samal aastal asus ta tööle restaureerimise alal. 1959.aastal hakkas tollal 29-aastana tegelema Raekojaga. Raekoja arhitektuurialane järelevalve ja ehitusloo uurimine oli tema elutöö, mis kestis 1959.aastast kuni Raekoja viimase restaureerimisetapini, mis viidi tema projekti järgi lõpule 2006.aastal. Teda on tunnustatud ka Tallinna teenetemärgiga.\nRaekoda polnud tema ainus hoolealune, vaid nendeks olid restaureeritud Raeapteek, Matkamaja, Niguliste kirik, Linnamuuseum (Vene tänav 17) ja Linnateater (Lai tänav 23)ja paljud muud hooned. Temata poleks vana Tallinn see, millisena tunneme seda praegu. Raekoja direktor Elvira Liiver Holmströmi sõnul said tallinlased tänu talle tagasi ajalooliselt tõepärase raekoja. Ta kujundas üle 35 kiriku sisemuse, tegi sinna värvilahenduse. Koos Villem Raamiga restaureeris ta Märjamaa kiriku ja palju muud.\n2004.aasta lõpus tähistas ta rõõmsalt kaht suurt tähtpäeva. Esiteks ilmus tal raamat TALLINNA RAEKODA, UURIMINE JA RESTAUREERIMINE aastatel 1952-2004, millesse on koondatud meistri elutöö - Raekoja uurimine poole sajandi vältel. Teine tähtpäev oli kuldpulm. T\nAndmed: EE 14 kd, Tallinn, 2000; http://www.epl.ee/news/arvamus/teddy-bockler-sisendab-turvatunnet.d?id=50773905; http://www.epl.ee/news/kultuur/suri-arhitekt-ja-tallinna-raekoja-restaureerija-teddy-bockler.d?id=51025942; http://www.tapamuuseum.ee/?leht=ajalugu/isikud


HKScan tuli Rakvere lihatööstuse palgatülis välja uute väidetega - Uudised - Majandus\nHKScan tuli Rakvere lihatööstuse palgatülis välja uute väidetega\n«Vastavalt ettevõttes kehtivale palgasüsteemile, oleme igal aastal üle vaadanud kõikide HKScani töötajate palgad, sealhulgas Rakvere lihatööstuse tapaliini 25 töötaja palgad. 2013-2016. aastatel on keskmiselt tapaliini töötajate palgatõus olnud kuus protsenti aastas,» ütleb HKScan Estonia juht Anne Mere lihatööstuse kodulehele täna üles pandud palgarääkimiste ülevaates.\nKa toonitab Mere, et tapamaja töötajatele makstavad palgad on oluliselt kõrgemad nii riiklikust miinimumpalgast kui ka turu keskmisest palgast. Võrdluseks, 2017. aasta miinimupalk on 470 eurot kuus ning keskmine brotopalk toiduainete tootmises oli statistikaameti andmetel teises kvartalis 1071 eurot.\nSamuti ütleb ettevõte, et vaatab iga-aastaselt üle kõikide ametikohtade palgad ning käesoleval aastal toimus palkade ülevaatus septembris ja oktoobris. Järgmine palkade ülevaatus toimub HKScani kinnitusel 2018. aasta kevadel.\n24. oktoobril alanud palgaläbirääkimistes Rakvere lihatööstuse tapamaja 25 liinitöötaja esindajate ning HKScani juhtkonna vahel on töötajad esitanud ettevõttele nõude 50-protsendiliseks palgatõusuks. Ettevõte pidi sellele omapoolse pakkumisega vastama eilseks. Kuigi töötajate ametiühing sai HKScani juhtkonnalt vastuse, midagi rõõmustavat selles ei olnud.\nAsjaosalised kirja sisu ei avalda, kuna HKScani juht kuulutas selle konfidentsiaalseks. «Tööandja on peale kirjutanud, et ei tohi avaldada,» täpsustas Postimehele Eesti Ametiühingute Keskliidu juht Peep Peterson, kelle valdusse see kiri täna jõudis. «Aga seda me saame öelda, et palgapakkumist seal ei olnud,» kinnitas ta.\nKa ütles ametiühingute juht, et HKScani väide kuueprotsendilise keskmise palgatõusu osas on nende jaoks uudis. «See on täiesti uus väide, mida nad eelmistel läbirääkimistel meile isegi ei tutvustanud,» lausus Peterson. Tema sõnul peavad nad seda väidet kontrollima. «Meil on õnneks olemas töötajate palgalehed, saame sealt järgi vaadata, kas see vastab tõele või mitte.»\nKüll aga ütles ta, et need palgalehed, mida nad seni näinud on, seda väidet ei kinnita. Neilt paistab pigem nii, nagu Rakvere lihatööstuse liinitöölised seni ka avalikkuses on väitnud, et nad on pidanud pea kümme aastat samal palgal olema. «Aga me tahame tööandja väidet kontrollida, enne ei julge me seda ümber lükata,» möönis Peterson.\nKuigi seni on Rakvere lihatööstuse liinitöölised esitanud tööandjale üksnes ühe nõudmise ja see on 50-protsendiline palgatõus, märkis ametiühingute juht, et töötajad on valmis vastu tulema, kui tööandja teeb kas või mingigi pakkumise. «Nad on valmis kokkuleppeks. Aga kui tööandja ei tee ühtegi pakkumist, siis on see keeruline,» märkis Peterson.\nKuigi amet on neil inimestel üks, jaguneb see palga suuruse järgi omakorda nelja kategooriasse olenevalt sellest, kellel millised oskused on. Postimehele teadaolevalt saavad Rakvere lihatööstuse tapamaja töötajad kuus kätte keskmiselt 750–900 eurot. Teisisõnu, nende brutokuupalk jääb 925 ja 1120 euro vahele. Praegust palganõuet arvestades soovivad tapaliini töölised, et nende brutopalk tõuseks 1388–1680 euroni kuus.\nLäbirääkimiste järgmine samm näeb ette, et homme kohtub Rakveres läbirääkimiste osapooltega riiklik lepitaja Meelis Virkebau. Kohtumisel osalevad üksnes HKSCani juhtkonna ja liinitööliste esindajad, kolmandaid osapooli sellesse kaasatud ei ole. Postimehele teadaolevalt tähendab see aga, et ametiühingu kahe esindaja vastas on neli HKScani esindajat.\nRakvere lihatööstuse kodulehele üles pandud teates on veel kirjas, et ettevõte on eesmärgiks seadnud uuendada kogu organisatsiooni palgasüsteemi, et töötasu kujunemise alused oleksid ettevõtteüleselt sarnased, läbipaistvad ning kasvu toetavad. HKScani kinnitusel kaasatakse palgasüsteemi uuendamisse igast tootmisüksusest töötajate poolt valitud esindajad.\nKogu palgasüsteemi uuendus on valmis 2018. aasta esimeses kvartalis. «Lisaks soovin rõhutada, et HKScanis ei olda kindlasti selle vastu, kui töötajad soovivad ametiühinguid või teisi töötajate esindusorganisatsioone moodustada,» märgib lihatööstuse Eesti juht avalikus pöördumises.


Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lühiülevaade\nMida tähendab makrotasandi usaldatavusjärelevalve?\nSõna „makrotasand” osutab sellele, et poliitika ja tegevuspõhimõtted puudutavad finantssüsteemi tervikuna või selle märkimisväärseid osi, mitte niivõrd üksikuid finantsasutusi. Viimaste suhtes kohaldatavaid usaldatavusjärelevalvealaseid ja regulatiivseid meetmeid nimetatakse mikrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikaks.\nUsaldatavusnõuded tähendavad teisisõnu ettevaatlikkuse ja ettevaatuse põhimõtet, ning usaldatavusjärelevalve poliitika hõlmab meetmeid, millega edendatakse häid tavasid ja piiratakse liigsete riskide võtmist. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika peaks seega aitama tagada, et kõik osapooled suhtuksid ettevaatusega riskidesse, mis võivad kujuneda süsteemseks, st võivad mõjutada finantssüsteemi tervikuna.\nMida kujutab endast makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ja miks on see vajalik?\nMakrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused jälgivad finantssüsteemi toimimist ning tuvastavad riske ja haavatavusi. Viimaste ohjeldamiseks saab sisse seada tegevuspõhimõtteid ja poliitikaid, et piirata nende süvenemist ja levikut kogu finantssüsteemis.\nSee tähendab, et usaldatavusjärelevalve poliitika abil saab takistada riskide muutumist süsteemseks ning ära hoida nende mõju finantssüsteemile tervikuna.\nKui süsteemne risk peaks realiseeruma, võib see häirida vajalike finantstoodete ja -teenuste pakkumist finantssüsteemis ning mõjutada märkimisväärselt koguni majanduskasvu ja inimeste heaolu.\nSellised tagajärjed avaldusid pärast 2007. aastal alanud finantskriisi – paljudes Euroopa riikides valitses majandussurutis ning hulgaliselt panku vajas toetust.\nSeega on makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika eesmärk eelkõige edendada finantsstabiilsust. Stabiilne ja usaldusväärne finantssüsteem aitab paremini vastu seista majandusšokkidele ning vältida finantskriisi korral halvimat.\nNäited potentsiaalselt süsteemsetest riskidest\nVarade hinnamullide teke. Kui varahinnad (nt eluasemehinnad) kerkivad selgelt kõrgemale vara tegelikust väärtusest, kujutab nende hindade järsk langus endast ohtu.\nPangad võtavad liigseid riske.\nEttevõtetel või kodumajapidamistel on ülemäärane võlakoormus.\nMilliseid meetmeid järelevalveasutused usaldatavusjärelevalve poliitika raames võtavad?\nJärelevalveasutused (sageli keskpangad) võivad võtta mitmesuguseid meetmeid, mis on otseselt suunatud konkreetse riski ohjeldamisele.\nNäiteks võidakse nõuda, et finantsasutused (üldjuhul pangad) peavad looma ettenägematute sündmuste ja majandusšokkidega toimetulekuks kapitalipuhvri. Kapitalipuhvrite suuruse nõue oleneb krediidiasutuse liigist ja võib aja jooksul muutuda.\nSuurema kapitalipuhvri nõue puudutab eelkõige süsteemselt olulisi finantsasutusi, kelle maksejõuetuks muutumine tekitaks doominoefekti kogu finantssüsteemis.\nSamas võidakse makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika raames seada piiranguid ka finantsasutuste tegevusele, karmistades näiteks hüpoteeklaenude andmise tingimusi.\nNäiteks võidakse piirata hüpoteeklaenude suurust, võttes arvesse kinnisvara maksumust või laenuvõtja sissetulekut. Selliste meetmete abil saab jahutada eluasemeturgu, kus hinnad kiiresti kerkivad ja hüpoteeklaenude arv on suur.\nMillised makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused tegutsevad Euroopa Liidus?\n28 liikmesriigi määratud asutused (enamasti keskpangad või finantsjärelevalveasutused)\nLühidalt: mida kujutab endast finantssüsteem?\nVastastikuste seoste võrgustik\nFinantssüsteemis on põimunud palju omavahel seotud ja vastastikku sõltuvaid tegureid ja osapooli.\nPangad ja kindlustusseltsid\nPangad ja kindlustusseltsid toimivad vahendajana, kes suunavad laenuandjate ja investorite vahendeid nendeni, kes soovivad laenu võtta.\nLaenuandjaid ja -võtjaid toovad vahetult kokku ka finantsturud, näiteks võlakirja- ja rahaturud.\nSamal ajal tagavad maksesüsteemid ja väärtpaberiarveldussüsteemid finantsturgu toetavate kanalitena raha ja finantsvarade turvalise liikumise.\nLähemalt: Fookuses finantsstabiilsus Finantsstabiilsuse ülevaade


terve kere ei ole terve | Perearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nterve kere ei ole terve 29.08.05 / Perearst\nTere, olen 25 a mees ja põhimureks on väga vilets füüsilne suutlikus, mis on kestnud juba 1,5 - 2 aastat. Varem olin väga heas füüsilises vormis, 60...70 tundi nädalas töötada tundus igati jõukohane, nüüd mingit füüsilist tööd enam üle paari tunni päevas teha ei jõua. Ka lühiajalist koormust talun väga halvasti, vahel on isegi trepist käimine pannud pea ringi käima. Liigestega on mul viimased 3 aastat nii, et kui veidi külma saavad, siis valutavad, samuti selg, kael ja kõrvad.\nReumatoloogi juures olen päris palju pidanud käima, see leidis mul verest kopsu klamüüdiat ja mingit muud nakkust ning söötis mulle paar kuuri doksitsükliini ja celebrexi, mis tühjendasid kõvasti rahakotti, pakkudes vaid ajutist leevendust (koos mõningate kõrvalmõjudega). Mandlitega olen opi järjekorras. LOR kõrvadest midagi ei leidnud, arvas, et mul võivad olla kõrvade juures mingid sooned haiged.\nVerd ja uriini on proovitud - on muidu normis va mingid viited põletikele, südant on kontrollitud - korras. Kindlasti halvendas minu tervist see, et põdesin depressiooni.\nSee on kõik, mis kaevata oskan.\nTere Mihkel !\nTunnen Teile kaasa ja üritan nõuga aidata. Oletan, et teie kehalise tervisega on kõik enam-vähem korras. Eks senised uuringud on seda ka kinnitanud. Loen Teie kirjast välja tänapäeval kahjuks väga sagedase haiguse, depressiooni sümptomeid. Selle avalduseks ei pea olema mitte püsiv kurvameelsus, eemaletõmbumine vaid üheks sümptomiks võib olla seletamatud kehalised vaevused: väsimus, liigesvalu, söögiisu muutused. Annate mulle olulise vihje: varasem töökoormus 60...70 tundi nädalas. See võibki olla praeguste vaevuste põhjus. Liiatigi on Teil depressiooni diagnoositud, see seisund võib sageli korduda.\n1. Julgesti nõu pidada oma perearstiga. Oma patsiente katsun testida mõne koormusuuringuga. Kui selle tulemus on korras siis on see veenev argument nii patsiendile kui tohtrile. Kui test pole korras annab see viite täpsemateks südame uuringuteks. Olen oma kodulehel jaganud kogemusi koormusuuringutest, siin on selle lehe link: http://tervis.tostamaa.ee/default.asp?id=163\n2. Soovitan julgesti nõu pidada ka psühhiaatri psühholoogiga. Depressioon on ravitav, kuid õige avimi leidmine on kunst ja ravi on pikaajaline, miinimum 4-5 kuud, tavaliselt 8-12 kuud.\n3. Delikaatne teema on ka seksuaalsus ja sellega seonduv. Kui Teie eas on selles liinis mingid probleemid võib see kui tahes hea tervisega mehe muuta haigeks. Kõik on kõigega seotud. Soovitan probleemide olemasolul nõu pidada ka meestearstiga. Kasvõi esialgu kliinik.ee kaudu.\nLoodan, et sain anda mõne niidiotsa, millele mõtelda.\nProbleem algas talvel ilma mingi põhjuseta. Käidud Jõhvis perearsti juures, aga seal ei ostatud midagi öelda.\nHoog tuleb peale soojas (suvine ilm, kuum dušš, saun), kui ...\nKirjeldus vastab urtikaariale ehk nõgeslööbele. Seda võib tekitada mehhaaniline ärritus, päike, külm, pesupulbri jäägid riietes. Soovitan diagnoosi täpsustada nahaarstil,seniks võiks kasutada ...


Coach Chanet Siret Simonen annab nõu, kuidas seada ja saavutada eesmärke - Ajakiri Golf\nCoach Chanet Siret Simonen annab nõu, kuidas seada ja saavutada eesmärke\nAjakiri 4/2021 20.12.2021 4 Min lugemine\nChanet Siret Simonen on töötanud coach’ina üle viie aasta ja seeläbi toetanud inimesi ning meeskondi nende eesmärkide püstitamisel ja täitmisel. Selle aja jooksul on ta märganud, et osatakse eesmärke seada ja näha nende olulisust, kuid takistuskiviks on sageli nende täitmine. Selleks, et eesmärgid saaks ka täidetud, on vaja näha inimest kui tervikut ja arvestada tema identiteediga, harjumustega, soovide ja uskumustega. Chanet paneb südamele, et suhtumine, et eesmärgid tuleb täita iga hinna eest, süvenemata tervikusse, võib hilisemal perioodil kalliks maksma minna. Mis siis, kui oleks võimalik saavutada veelgi suuremad eesmärgid, jäädes iseendaks, hoides alles kõik selle, mis elus on oluline?\nKuidas on sinul lood eesmärkidega, kas püüad neid iga hinna eest saavutada või võtad vahel enda jaoks aja maha, et mõista, kus sa enda elus oled?\nChanet tõdeb, et me seame endale, organisatsioonile pidevalt uusi eesmärke ja hakkame innukalt nendega tegelema. Püüame saavutada rohkem ja enamat. Püüame püüda veel kättesaamatuid kogemusi, numbreid ja soovime tunda end võitmatuna. Teatavasti on igal eesmärgil oma hind (meeskonna panus, töötatud aeg, magamata ööd), kuid mõnikord lisanduvad ka varjatud “lisakulud”. Kui lõpuks tulemus käes, võime avastada, et oleme kaotanud ühenduse iseenda, pere ja sõpradega. Mõnikord saame seda veel uuesti luua. Teinekord on jälle liiga hilja. “Kas oled valmis endale ausalt otsa vaatama ja küsima, kus sina enda eesmärkide saavutamise teekonnal tegelikult oled? Oled sa südames õnnelik?” soovitab ta mõelda.\nKas oled valmis endale ausalt otsa vaatama ja küsima, kus sina enda eesmärkide saavutamise teekonnal tegelikult oled?\nVäljaspoole suunatud eesmärkidest olulisem on vahel vaadata enda minale otsa ja küsida, me me tegelikult püüdleme\nChanet on märganud, et kui sa iseenda arengut ei tähtsusta, võivad olenemata pingutusest eesmärgid kättesaamatuks jääda, sest me peame ise arenema ja kasvama visioonidevääriliseks. Vahel võtab see rohkem aega, et visioon saaks settida ja muutuda mustvalgest pildist värviliseks maaliks. Kuid selleks, et suuremad eesmärgid saaksid täituda, on vaja just enda piirangutega tegeleda ja astuda üle hirmudest ja lahti lasta koormatest, mida endaga kivikottidena kaasas kanname. Mis on need ajendid, mis sind tegutsema panevad? Chanet selgitab, et liikudes välistest tasanditest sisemistele protsessidele, hakkame nägema, et alati ei ole meie “miks?” puhas südametasandilt tulev soov, vaid see on egotasandil tegutsemine. Südametasandi soov on see, mis paneb sind sisemiselt helisema ja selle saavutamine tundub põnev ja kerge. Egotasand võib hiilida sisse hetkedel, kui soovid kellelegi midagi tõestada.\n“Mina usun, et ego ei ole hea ega halb, see on üks osa meie tervikust. Küll aga ego varjukülg tuleb esile siis, kui see on vaid põhjus, Miks? me midagi teeme. Ego võib olla vahel sütitav jõud eesmärgi täitmisel, aga kui kaua ego suudab olla motiveerivaks teguriks?” arutleb Chanet. Kui me ei võta fookusesse liikumist eesmärkide suunas, vaid võtame tähelepanu alla hoopis pehmemad poole, enda väärtused iseendaga tegelemisel (justkui fookus liigub laiusesse), siis sellel juhul võib eesmärgiredel muutuda lühemaks ja kättesaadavamaks.\nMis siis, kui uuel aastal paneks hoopis eesmärgi iseenda arengule ja veelgi teadlikumalt eesmärkide saavutamisele? Tee nii:\nLoo endale läbi tunde visioon, mida soovid kogeda. Kui soovid saavutada rohkemat, siis jaga enda visiooni teistega. Nii, et iga su sõna jõuaks pildi ja tundena nendeni.\nSelgita enda jaoks, mis on see tõeline “Miks?”, miks sa soovid seda saavutada.\nTee selgeks, mida on vaja teha või muuta selleks, et seda saavutada.\nVõta mingi aja möödudes aega, et eesmärgid üle vaadata, kas need on veel pädevad või teekonnal on olnud õppetunnid, mis lubaksid eesmärke kohendada.\nÄra unusta iseenda vajadusi ja olulisi väärtusi protsessi jooksul. Teadlikult tegutsemine võib tunduda aeganõudev, kuid tervikpildis on see kaugeleviivam.\n“Teadlikult tegutsemine on minu jaoks see, kui inimene hakkab nägema iseend kui tervikut – arvestab enda eripäradega ja loob eesmärgid vastavalt. Coach’ina ei jälgi ma ainult inimeste eesmärke ja teekonda, vaid aitan näha kohti, mis aitavad tõeliselt jõuda enda soovitud visioonini. See alati ei ole vaid tegevusplaan, üsna tihti alustame iseenda teadvustamisest ja iseendale peeglina otsa vaatamisest, kus enda eest ei ole miski varjatud,” räägib Chanet.\nTa rõhutab, et tõstes enda teadlikkust sellest, mida sa vajad enda sisemiseks arenguks ja teadvustades ka oma pimenurkasid, saad sa valida muutuse, et kogeda elu täiel rinnal. Terviklikkuses peitub saladus.\nTekst: Merje Miller, Chanet Siret Simonen


2014. aasta soome keele õpetaja on Kirsti Käiväräinen : Õpetajate Leht\n2014. aasta soome keele õpetaja on Kirsti Käiväräinen\nEesti emakeelepäeval, 14. märtsil andis Soome suursaadik Kirsti Narinen Viljandi Kesklinna kooli õpetajale Kirsti Käiväräinenile Soome saatkonna vastuvõtul üle aasta soome keele õpetaja tiitli.\nIngerisoome juurtega õpetaja Kirsti Käiväräinen on teinud Soome ning Eesti vahelise keele- ja kultuurialase koostöö edendamisel edukat tööd juba aastaid. Ta õpetab Viljandi Kesklinna koolis soome keelt nii gümnaasiumi- kui ka põhikooliosas, viimases õpitakse seda B-keelena. Tõenäoliselt just tänu tema algatustele on soome keele populaarsus sealses koolis märgatavalt tõusnud. Kolleegide sõnul on tema keeletunnid loomingulised ja vaheldusrikkad ning õpilased hindavad sõbralikku ja hea huumorisoonega õpetajat väga.\nSamal vastuvõtul andis Soome-Eesti Kaubanduskoda (FECC) üle ka soome keele õpetajate stipendiumid, mille pälvisid tänavu Viktoria Alekseeva Viktoria Keeltestuudiost ja Kristel Kotta Jüri gümnaasiumist.\nAasta soome keele õpetajat valiti 18. korda, esimest korda anti tiitel välja aastal 1997. Aasta õpetaja nimetamisega soovivad korraldajad tutvustada ja tõsta esile õpetajaid, kelle südamega tehtud töö aitab kaasa Eesti ja Soome suhete edendamisele.\nAasta soome keele õpetaja valimist korraldab Soome instituut koostöös Soome suursaatkonna ja Eesti Soome Keele Õpetajate Seltsiga.


Konkurentsiamet: vestlus härra Atoneniga oli piisav - Äripäev\nAgnes Ojala 19. veebruar 2008, 11:21\nanalüüsiosakonna juhataja Anna Mazur ütles aripaev.ee-le, et hetkel Eesti Posti\nja Express Posti läbirääkimisi uurima ei hakata.\n„Pärast artikli ilmumist helistas meile Meelis Atonen, kes selgitas, et tegu on vaid ostu ja müügiga ja et mingeid keelatud kokkuleppeid ei ole,“ rääkis Mazur.\nTema sõnul selgitati konkurentsiametile olukorda väga hästi. „Meie vestlus härra Atoneniga oli piisav,“ märkis ta ja lisas, et ilmselt on asjaosalistel nüüd tükk aega mõtteainet.\n„Kui on edaspidi alust ja ajendit, mis viitavad keelatud kokkuleppele, siis võiks kriminaalmenetlust alustada. Praegu me selleks põhjust ei näe. Minu meelest andsime neile piisavalt selge sõnumi. See peaks asjad paika panema,“ selgitas Mazur.\nSeda, kas ja millal võiks amet kahe postifirma tegevust uurima hakata, ei soovinud Mazur öelda. „Ma ei taha veksleid välja anda. Siis on pidev pressing peal. Hetkel me midagi ette ei võta,“ kinnitas ta veel kord.\nMazur loodab, et antud juhtum paneb ettevõtete juhid mõtlema, sest varem ei ole ilmselt hinnatud riske, mis kaasnevad selliste ütluste ja tegudega.\nRootsi konkurentsiamet Eesti kolleegide kombel poliitiku telefonikõnega ei ... 2\n12. veebruar 2008, 13:58\nEesti Post sai mullu 34 miljonit krooni kahju 3\n19. February 2008, 12:14


KOP 2016 kevadvoor on avatud\nLäänemaa KOP 2016 kevadvooru infopäev toimub esmaspäeval, 14. märtsil 2016 algusega kell 14.00 kuni 17.00 Lääne Maavalitsus Lahe 8, Haapsalu 90503, II korrus, suur saal. Loe edasi >\nTänasest algasid Digitalgud!\nMerekultuuriaasta kutsub üles tuvastama vanu fotosid! 23. veebruarist kuni 4. märtsini toimuvad järjekordsed Eesti mäluasutuste Digitalgud, mis seekord keskenduvad Eesti merendusega seotud paikade, veesõidukite, ehitiste, sündmuste, ajahetkede ja inimeste tuvastamisele vanadelt fotodelt. Loe edasi >\nPeaasi.ee maakondlik infoseminar Haapsalus – räägime vaimse tervise teemadel!\nHomme, 23. veebruaril kell 11-15 toimub Haapsalu Kultuurikeskuses MTÜ Peaasjad vaimse tervise teemaline maakondlik infoseminar. Seminaril osalemine on tasuta. Loe edasi >\nLugeja küsib: Meie ettevõtte põhitöö, st tootmine toimub ruumis, kus on suur müra. Olen tööandjana töötajatele väljastanud müra kaitseks kõrvaklapid, kuid töötajad ei taha neid kanda ja töötavad ilma kõrvaklappideta. Kas ma saan tööandjana sundida töötajad kõrvaklappe kandma? Loe edasi >\nÜhis-, suur- ja kogukonnateenuse projektitaotluste esitamise tähtaeg on 1. märts\nEilse MTÜ Kodukant Läänemaa juhatuse koosoleku otsuse järgi tuleb kõikidel, kes soovivad LEADER meetmetest taotleda toetust kogukonnateenuse arendamiseks või ühis- ja suurprojektiks, mille summa ületab 64 000 eurot, esitada taotlus Kodukant Läänemaa büroosse (Nurme 2, Haapsalu või e-post laaneliider@kklm.ee) hiljemalt 01.03.2016. a. Loe edasi >\nLugeja küsib: Meile tuli uus töötaja, kes üle poole tööpäevast töötab kuvariga. Juhataja andis mulle ülesande valida temale töötool. Mida peaksin tooli valides jälgima?? Loe edasi >\nMerekultuuriaastale pühendatud fotokonkursi tulemused on selgunud\nLugeja küsib: Olen naisterahvas ja töötan juba pikemat aega vahetustega, päris palju olen töötanud ka öistes vahetustes. Kuulsin kuskilt, et öötöö soodustab naistel rinnavähi teket. Kas teil on selle kohta täpsemat informatsiooni? Loe edasi >\nTekstiilitööde näitus "KES TÖÖD TEEB, SEE RÕÕMU NÄEB"\nTeeme Ära Maailmakoristus kutsub kõiki eestimaalasi appi maailma puhtaks koristama\nTeeme Ära Maailmakoristus (Let’s Do It! World - www.letsdoitworld.org) alustab 4. veebruaril oma esimese ülemaailmse ühisrahastuskampaaniaga. 2018. aasta 8. septembril korraldab Maailmakoristus suure koristuspäeva, millest võtab korraga osa 150 riiki üle maailma. Selleks, et ettevõtmine õnnestuks, vajame Sinu abi. Loe edasi >\nKodukant Läänemaa LEADER taotlusvoorud on avatud\nMTÜ Kodukant Läänemaa juhatus otsustas alates 1. veebruarist avada kõigi viie Kodukant Läänemaa LEADER meetme taotlusvoorud. Taotlusi saab esitada ajavahemikul 14. märts – 18. märts 2016 e-pria keskkonnas. Loe edasi >\nKontsert Pürksis 26. veebruaril\nReedel, 26.veebruaril kell 19 toimub Pürksi kultuurimajas Kaunimate Aastate Vennaskonna kontsert "Kaunimad laulud". Pilet 5.-€ Loe edasi >\nHKHK avatud uste päev 12. veebruaril\nLugeja küsib: Aasta algusest muutus tulumaksuseadus ning välislähetuse päevaraha maksuvaba piirmäär on nüüd 50€ välislähetuse esimese 15 päeva kohta ja 32€ iga järgneva päeva kohta. Üle piirmäära tasutud päevaraha pole enam erisoodustus, vaid töötasu. Kas töötajale väljamakstud piirmäära ületavad summad tuleb arvestada keskmise töötasu (nt puhkusetasu) arvutamise hulka või mitte? Loe edasi >\nPeaasi.ee noorte vaimse tervise alane maakondlik infoseminar Haapsalus 23. veebruaril\nMTÜ Peaasjad kutsub kõiki noortega töötavaid inimesi ja/või teemast huvitatuid vaimse tervise teemalisele maakondlikule infoseminarile Haapsalus. Seminari eesmärgiks on tutvustada Peaasi.ee portaali ning tegevusi, jagada häid praktikaid ja arutada üheskoos noorte vaimse tervise teemadel. Loe edasi >\nJaanuari perekonnasündmused Läänemaal\nLääne maavalitsuses ja maakonna omavalitsustes registreeriti jaanuarikuus 8 lapse sünd. Sünde registreeriti Lääne maavalitsuses 5, Lihula vallas 1 ja Lääne-Nigula vallas 2. Vastsündinutest 5 olid poisid ja 3 tüdrukud. Loe edasi >\nKoolitus "Nõuandeid FIE tulude deklareerimiseks"\n17. veebruaril 2016 algusega kell 10.30-13.30 toimub koolitus "Nõuandeid FIE tulude deklareerimiseks". Loe edasi >


Õnneagentuur – Pulmavanem, õhtujuht Aivo Toomistu – Pulmaliste tutvustamine\nKui vaikse taustmuusika saatel on pulmalised umbes pool tundi sooja toitu söönud, mõned isegi vahepeal noorpaarile „püsti kibe!” hõiganud, võib alustada pulmaliste tutvustamisega. Selleks tõusevad pulmalised ükshaaval, vahel ka paaridena, rahva hulgast püsti ja ütlevad kõva häälega eesnime ning noorpaariga tutvusastme: sugulane, sõber või töökaaslane. Ühtlasi annavad pulmakülalised lubaduse edaspidi noorpaarile millegagi kasulik olla.\nTavaliselt saab tutvustamist teha vaid kuni kuuekümne pulmakülalise puhul, sest suurema arvu korral hakkab esitlus venima. Etteasteid saab lühendada, tutvustades pulmalisi grupiti. Mingis variandis on pulmaliste tutvustamine igal juhul võimalik ja enamasti kõik noorpaarid seda ka soovivad. Oleneb nüüd pulmavanema oskusest tempot hoida ja oma humoorikate vahekommentaaridega venima kippuvat tegevust hoogustada.


Aitäh Sulle, Toomas, paadi ja kõige eest! - Delfi\nAitäh Sulle, Toomas, paadi ja kõige eest!\nVabas maailmas. Vasakul Toomas Helin, Paremal André Hildebrand. 1993. aastal USA-s Atlandi ookeanil.\nPühapäeval, 25. aprillil saadeti Hispaanias viimasele teele Toomas Helin. Süütasime Sulle, hea sõber, Sinu 55. sünniaastapäeval, mil Sa tuhana pilvepealseid meresid vallutama suundusid, mälestusküünla Pirita jõel, Sinu paadisillal.\nTänu Sinu sangarlikule vettehüppele on meie ühine seiklusrikas elu olnud suurem kui film. Aitasid meid 38 kevadet tagasi Nõukogude Liidust vabasse maailma.\nAndré: Tomm! Meie ühine kummipaadi ärandamine 1983. aasta 23. septembri paduvihmasel varahommikul oli 24 tundi tõsist action’it!\nTulime Regati baarist, kui Sa oma stiilses Armani ülikonnas hüppasid spontaanselt Pirita jõkke ja tõid mingi valemiga meile selle kummipaadi – otse Olümpia Purjespordikeskuse eest, KGB kontori akende alt.\nUskumatu – kui Sa paadile järele ujusid, leppisime kokku, et kohtume samal ööl Lükati silla juures. Sinna on ju jupp maad! Kas suurest hirmust või millest – igatahes Sa aerutasid nii kiiresti ja olid paadi ise poolenisti juba maale tõmmanud, kui mina autoga kohale jõudsin. Aga eks Sa olid ju Pärnust pärit spordipoiss ja vees üles kasvanud – aerutamised, ujumised, purjetamised lapsest saati veres.\nHarry: Tomm! Ega see polnudki meil Sinuga ju esimene kord mööda merd vabasse maailma kolimist plaanida. Su plaan A oli hoopis purjekaga Rootsi põgeneda – organiseerid Pärnust purjeka, ütleme kõigile – minek on Kihnu, „eksime“ ära … aga tegelikult paneme Rootsi!“\nÕnneks saime aru, et purjetades me kaugele ei jõua.\nSellest on paganama kahju, et Sa ei saanud ise meiega kaasa sõita enda ärandatud võimsa mootoriga Zodiaci kummipaadis – mis oli kindlasti parim paat, mis tollal saada (pihtapandav) oli. Sinu jaoks oli meil viimase hetkeni paadis parim koht broneeritud.\nKahju, et Sa ei jõudnud trükist ära oodata raamatut meie ühistest seiklustest, mille esimeses peatükis „Kõige tähtsam on hankida paat!“ oled ju üks peategelane.\nTuult purjedesse, Toomas, eks me kunagi taaskohtume ühes pilvepealses kummipaadis ja nööbime lahti hea konjaki …


Millist kasu saab harrastussportlane massaažist? | Sportland Magazine\nJaga „Millist kasu saab harrastussportlane massaažist?“\nMassaaž on suurepärane viis hoolitseda enda keha eest. Millist konkreetsemat kasu annab massaaž aga harrastussportlasele ning kas ühe või teise spordiala puhul on massööri külastamine olulisem, kirjutab lähemalt massöör Siim Lehismets.\nKas sina vajad massaaži?\nTänasel päeval on harrastussport eestlaste seas üha kasvav trend. Populaarsed on meie traditsioonilised spordialad – suusatamine, jalgrattasport ning mõningad pallimängud, kuid viimastel aastatel on võimsalt esile kerkinud ka discgolf.\nHarrastussportlased treenivad olenevalt eesmärkidest väga erinevalt – üks treenib kord nädalas, teine kasvõi iga päev. Nii on ka massaažis käimise vajadus igal inimesel individuaalne. Üldine reegel võiks olla, et mida rohkem inimene treenib, seda rohkem vajab ta puhkust ja lihashooldust.\nMillised on massaaži kasutegurid?\nMassaažist võib abi ja leevendust saada mitmete murede korral. Spordimassaaži primaarne mõju on lihaste ja keha üldine lõõgastumine, sekundaarseks mõjuks peetakse suurenenud ja paranenud liigeste ning lihaste liikumist. Näidustused spordimassaažile on lihaspinge, lihasvalu, liigesliikuvuse vähenemine, vedelike ja jääkainete kogunemine, vale kehahoiak ja rüht, hüpertoonilised lihased, unehäired, närvilisus, mõõdukas stress.\nKui soovid massaažis käima hakata, siis tuleb esmalt leida endale sobiv massöör. Massaažipakkujaid on väga palju ning kõigil on erinev käekiri. Minu soovitus õige tegija leidmiseks on kontrollida kutsetunnistuse olemasolu. Kogenud massöör valib lähtuvalt sinu spordialale õiged massaaživõtted ja -tehnikad ning teeb vastavalt lihastüübile ja seisukorrale kindlaks, kui tihti võiksid lihashoolduses käia.\nKui sageli massaažis käia?\nSõltuvalt spordialast võib massaažis käimise vajadus erineda. Võtame näiteks kepikõnni, mis on väga hea üldkehaline treening ning kui seda mõõdukalt harrastada, ei pruugi tekkida vajadust spordimassööri poole pöördumiseks. Võrdluseks tooksin eestlaste seas väga populaarseks saanud discgolfi. Nimelt on tegemist sarnaselt kepikõnnile hea üldfüüsilise spordiga mitmekülgsel maastikul, kuid erinevuseks on see, et kettaga viskeelemente sooritades lisandub kiire ja plahvatuslik liigutus.\nSee erinevus sunnib paljusid inimesi massaaži pöörduma. Mõnikord on jäänud soojendus tegemata ning selle tagajärjel on tekkinud vigastus. Teinekord on tegu väga aktiivse harrastajaga, kes on oma õlavöötmele pideva plahvatusliku viskeliigutusega ülekoormuse tekitanud.\nOn spordialasid, kus vigastusteoht on väiksem ning massaaži eesmärk on peamiselt taastumisprotsesside kiirendamine. Siia kuuluvad peamiselt vastupidavusspordialad ning spordialad, kus on väga oluline osa just vigastuste ennetamisel, näiteks heite- tõuke- ja hüppealad ning pallimängud.\nRegulaarselt massaažis käies on võimalik ennetada väsimusest tekkivaid vigastusi. Samas ei tasu unustada, et vigastuste ennetamise puhul on olulisel kohal soojendusharjutused.\nMillised on massaaži toimed?\nMehaaniline toime tagab lihaspingete leevendumise, lihaste normaalpikkuse taastumise ning kõõluste, sidemete ja nahaaluskoe elastsuse paranemise. Hõõrdumise tagajärjel tõuseb kehatemperatuur ning vere ja lümfiringe kiireneb. Samuti soodustab see naha, lihaste, liigeste ainevahetust ning soolte peristaltikat.\nNeuroreflektoorne toime tähendab, et massööri käte liigutuste tekitatud mehhaaniline energia transformeeritakse perifeerses närvissüsteemis paiknevate retseptorite abil elektriliseks närvierutuse energiaks, mis jõuab edasi kesknärvisüsteemi, kus töödeldakse saadud impulsse. Selle tagajärjel tekib keerukate reaktsioonide ahel, mille mõju hõlmab lisaks tugi-liikumiselundkonna osadele ka vere- ja lümfiringet ning isegi siseelundeid ja psüühikat.\nMassaaži humoraalne toime on seotud organismi hormoonide ja bioaktiivsete ainete aktiveerimisega. Massaaži abil on võimalik langetada veres stressihormoonide taset ning suurendada heaoluhormoonide taset.\nPsühholoogilise toime mõju avaldub inimese emotsionaalsele ja vaimsele tasakaalule.\nOlenemata sellest, kui palju harrastussportlane treenib, soovitaksin aeg-ajalt seada sammud spordimassööri juurde. Nagu auto vajab regulaarselt ülevaatust, vajab seda ka inimene, isegi kui kuskilt ei karju. Alati on lihtsam probleeme ennetada kui tegeleda tagajärgedega.\nTekst: massöör Siim Lehismets, Siim Lehismets massaažituba


Taastuvenergia Kaugõpe kursused Suurbritannia 2018\nTaastuvenergia Kaugõpe kursused Suurbritannia - Otsi siit infot Taastuvenergia Kaugõpe kursuste ja lühikursuste kohta Suurbritannia\nKaugõpe kursused Suurbritannia. Leia Taastuvenergia Kaugõpe kursuseid ja lühikursuseid.\nTaastuvenergia Kaugõpe kursused ja lühikursused Suurbritannia. Leia kogu info Kaugõpe kursuste kohta otse siit!\nHetkel pole Kursused Taastuvenergia Suurbritannia distance ühtegi kuvatavat programmi. Proovige meie Kursused kategooriat.\nLink to and share "Taastuvenergia Kaugõpe kursused Suurbritannia 2018"


Ulmekirjanduse BAAS - Veiko Belials - Ashinari kroonikad\neesti keeles: Tallinn «Varrak» 1997 (F-sari)\n0. Ashinari kroonikad\n1. Kuningas Gorm. Ashinari kroonika I (1997) - 14\n2. Asper, Ashinari prints. Ashinari kroonika II (1997) - 9\n3. Kolm Kuningat. Ashinari kroonika III (1997) - 11\n4. Valge Rüütel. Ashinari kroonika IV (1997) - 9\n23.03.1998, kell 17:38\nAlgus jääb kuidagi nigelaks, kuid mida edasi, seda paremaks läheb. Tegelikult oleks kirjanik võinud oma jutud enne trükki andmist paar korda kriitilise pilguga üle lugeda. Või lasta paar aastat kuskil sahtlis vedeleda ja siis edasi vaadata.\n9.04.1998, kell 12:45\nJah. Kõik need neli lugu on vinged, kuid... Et ma pole selline eriline fantasy fänn just, siis niipalju ei meeldinud. Väike tüdimus on peal neist maagidest ja kakelejatest juba. Viimistlemata tundusid need lood olevat jah, aga lugeda aitasid.\nPlussid: Lühidus. Ei olnud mingit mõttetut jura nende lugude juures. Kõik kulges kiiresti ja karmilt. Ei veninud, nagu need väljamaised fantasy-lood (teate ju küll neid telliseid, millest müüri laotakse). Selline teismeliste poisikeste kirjandus. Lugege, kui olete nende hulka kuuluv!!\n2.06.1998, kell 12:53\nMaailm on (isegi mitu), tegelased on, lugu on, kuid midagi sellist, mis paneks sisimas "jess!" ütlema, seda (veel) ei ole. On need samad fantasy lego-klotsid, mis tuttavad läbi teiste lugude, laotuna uueks pildiks. Aga muidu täiesti loetav.\n11.06.1998, kell 15:39\nKui ma ei oleks hiljuti väga hoolikalt lugenud Grimmide muinasjutte ja kui ma poleks üldse fantasy lugenut, siis see raamat oleks isegi talutav. Võib olla oleks see raamat parem kui sisu ei oleks nii stereotüüpne ja ... Kui midagi enam teha ei ole ja kui kõik teised head raamatud on ka juba ammu mitu korda läbi loetud siis võib aga väga kiiresti.\n24.07.1998, kell 10:57\nAlgus tundus Tolkieni plagiaadina, aga mida edasi jutt arenes, seda omanäolisemaks ja paremaks ta muutus. Minu arvates parim "fantasy", mis kodumaal valmis vorbitud. Belials on minu arvates üldse Eesti produktiivsemaid ja paremaid ulmekirjanikke. Kui nüüd raamatu juurde tagasi tulla, siis seal olid nii klassikalised "fantasy" elemendid (kääbused, lohed, inimesed jne) kui ka autori enda lisatu (Kantsid, koerakoonlased, miskid verdimevad lendinimesed jne). Et kõik lood olid ühtviisi head, siis nendest ei oskagi nagu ühtegi eelistada/soovitada. Kui raamat käes, oleks mõtekas kõik neli läbi lugeda (pealegi need järgnevad üksteisele). Hindeks tugev "4".\n5.09.1998, kell 02:58\nSihuke sa siis oledki, Eesti paksim fäntaziraamat! Lugesin eelnevaid mõtteavaldusi ja näen, et ma pole oma arvamises sugugi mitte üksi - algus on üsnagi klisheelik ja ebalev. tasapisi kogub aga lugu hoogu ja läheb juba ilma suuremate komistamisteta. Mulle isiklikult tekkis tsutike häiriv tundemoment, nagu loeksin mingit filmi ümberjutustust. Nõrgaks jääb just kirjanduslike vahendite kasutamine, võimalus ilma suuremate kaameratrikiteta "näidata" tegeleste sisemist häält (asi, mis ekraanil pea võimatu). Need pidevad assotsiatsioonid videokujunditega teevad jutu igavamaks, kui see tegelikult on, viies mõtted lasteajakirja koomiksitele. Keskel polnud raamatul nii väga vigagi, nagu juba öeldud, kuid lõpp! Ma ei kavatsegi autorile ette näidata, mida ta oma kangelastega tegema peaks, minu pärast uputagu kasvõi ära, kuid... minul isiklikult tekkis tunne, et VB sattus silm silma vastu kas ajalise, või mahulise limiidiga ja surus just sellepärast lapatsi põhja. Mõistan täielikult autori kavatsusi (mis kindlasti olid parimatest parimad) teha hästi intensiivne lõpp, kuid sellele vaatamata jätab asi pealiskaudse mulje. Romaani viimastes sõnades peituv iroonia küll päästab olukorda, kuid ainult pisut. Ometi arvan ma eelpoolsele irisemisele vaatamata, et Veiko Belials suudab ennast lahti kirjutada ja üllitab meile kergevõitu noorsoofäntazide järel ka tõsisemaid teoseid, mille puhul ka paadunuim gurmaan millegi kallal peale garneeringu norida ei oska. Üldkokkuvõttes panen täiesti puhta südametunnistusega "nelja".\n18.09.1998, kell 04:26\nKummaline raamat... on ta siis kogumik või romaan. Siin on seda nimetatud eesti kõige paksemaks fantasyraamatuks... usun, et Rein Raua «Ratsanik Melchior» on niisama tüse... lihtsalt Belialsi raamat on sihukeses vaegnägijate kirjas - kahel leheküljel on kokku niisama palju teksti kui normaalköites ühel. Tervikuna pean ma raamatu miinuseks liigset kiirustamist sündmustiku arengus, kesksete tegelaste rohkust ning sellest tulenevat pinnapealsust... ka liigset skemaatilisust. Puuduseks on ka liigne lummatus maailma fantasykirjanduse klisheedest: Tolkien, Moorcock, Howard, Pratt jne. Ma ei arva loomulikult, et autor oleks neid Meistreid teadlikult plagieerinud, aga siiski... Puudus on ka antud juhul lühidus... Looja näeb, et ma pole mingi tellistefänn, aga IMHO oleks «Ashinari kroonikad» märksa parem, kui iga osa oleks niisama paks kui on kõik neli kokku. Ja siiski panen ma sellele volumele ka koondhindeks nelja, sest vaieldamatult on tegu teedrajava üllitisega... sest esimest korda on kohalik autor avaldanud vaieldamatult fantasyraamatu («Ratsanik Melchiori» zhanrikuuluvuse üle võib siiski vaielda). Pluss on ka see, et esmakordselt on suht korraliku raamatuni jõudnud suhteliselt noor ning vaieldamatult zhanriulme tegija... ehe innustus teistele üritajatele. Pluss on ka hoogne tegevus ja autori üsna leidlik fantaasia... see viimane on nüüd puhas autori teene, sest eelmised plussid tulenevad siiski situatsioonist ning järgmise raamatu puhul ei ole need enam plussid. Tõtt-öelda kangastubki Veiko Belialsi puhul mulle kaks võimalikku arengusuunda: 1) VB-st saab tõeline originaalne ja fantaasirikas looja, kes üllatab meid pidevalt ägedate tekstidega. 2) VB-st saab tuim tekstitreial, keda karvavõrdki ei morjenda see, mis ta printerist välja tuleb. Mõlemad variandid on võimalikud, sest autor on vaieldamatult andekas tegija, kes kirjanduslikud algtõed on selgeks saanud. Praegu paistab küll tõenäosem teine arengusuund olevat... ehk paistab ainult mulle ning ehk ainult paistab...?\n12.10.1998, kell 23:05\nTundus nagu paljude heade lugude segu ,pluss veel üht- teist.Iseenesest tempokas, kolm oleks väga tugev,plussiga.\n21.12.1998, kell 17:47\nSelline ta siis on. Eesti esimene suurejoonelisem fantasy... Huvitaval kombel ei äratanud see minus just suuremat vaimustust. Millegipärast oli mul tekkinud tunne, et siit saab midagi eriti head lugeda. Tuli välja, et ei saanud. Pean tunnistama, et minu jaoks oli see liiga kontsentreeritud, liiga tihke. Tekkis niisugune tunne, nagu oleks siirupit ilma lahjendamat söönud. Jube asi iseenesest... Kui Belials oliks viitsinud siia veidi enam kirjeldusi lisada, veidi enam sügavamaid karaktereid, siis poleks sellel midagi viga, oleks olnud igati hüva pühapäeva-lugemine, mil midagi teha ei ole. Ent nüüd... Minu puberteedi-eas vennale meeldiks see kindlasti! Aga üks hea asi selle raamatu juures kahlemata on: luuletused olid toredad. Ehkki seejurres kerkis küsimus, et kuidas need omavahel kokku sobivad (oli ju tegu ühe ja sama pika poeemiga...), sest nad erinesid stiililt üsna kõvasti. Aga noh, see polegi tähtis, neid luuletusi oli tore lugeda ning üldiselt nad sobisid raamatusse nagu rusikas silmaauku.\n13.11.1999, kell 01:53\nPeale esimest lugemist nimetasin seda väga heaks raamatuks. Kohe arvas mitu inimest, et väga hea ta nüüd küll ei ole. Lugesin just teist korda ja pean nõustuma. Ilmselt tookord oli mul lihtsalt hea meel, et Eestis ka midagi sellist kirjutatakse.Tekstis on minu arvates väga head paikade kirjeldused, aga dialoogid ei ole just kõige paremad, tegevusekirjeldused ka mitte. On ebaloogilisi kohti ja peategelasi on liiga ülistatud. Mõnes kohas oleks nagu midagi vahele jäänud, üldse on palju kiirustamist, eriti lõpu pool. Nelja saab siiski kätte.\n4.04.2000, kell 17:11\n14.04.2000, kell 01:50\nKüll nüüd on ikka tigedad, mul on juba tunne, et mina olen mingit muud "Ashinari kroonikat" lugenud. Kui selle raamatu kätte võtsin, ega ma midagi head küll nüüd ei lootnud lugeda, aga vaata aga vaata, päris hea. Nüüd vaatakse kohe,et mingi tädi tuli oma ebaprofesonaalset arvamust avaldama. Aga ma loodan et ma pole ainus, kes sellele "5" annab. Mõni kohake jääb ehk võib-olla lahjaks, aga mõte ise juba raamatu juurtes on "5" väärt. Kuulsin, et mõte on nagu laenatud, aga veelkord, minu arus pole sellist asja mille peale keegi juba varem pole tulnud...Mul on selline tunne, et inimesed vaatavad nüüd eesti tegijaid kuidagi teise pilguga kui teisi kirjanikke mujalt, et pole ikka nii ja naa head jne\n17.04.2000, kell 13:48\nNujah, nõustun kõigi nendega, kes arvavad, et raamatu algus suurem asi pole - liiga lühike, kiire ja klisheelik . Teine pool seevastu oli märksa huvitavam ja omanäolisem ehk siis kõike seda mida esimene polnud. Konndhindeks tugev neli just selle esimese osa pärast, muidu paneks viie.\n18.04.2000, kell 22:15\nVäga hea tase ja oleks isegi täiesti viie vääriline, kuid siiski mõned väikesed asjad mille kallal nagu võtta oleks. Üks ja suurim viga mida ma siinkohal küll ei arvesta on raamatu paksus. Oleks võinud pikem olla, samas aga, "hea autor teab millal lõpetada." Teine väike pisiasi mis küll jah seisneb selle, et see teos oli kuidagi liiga pinnapealne, oleks võinud natuke rohkem tegevust ja mõtteainet olla.Kolmandaks. Raamatu kolmanda osa algus (raamat algab sealt kus üks mees kaasajal peab tegelema mingisuguste "pättidega")ajas mind päris segadusse ja ausalt öeldes kadus mul sealmaal lugemise isu ära ja olekski raamatu nurka visanud ning ainult raamatu kaks osa mu mälusse talletund. Õnneks lugesin ma edasi tänu teiste osade suurepärastele ideedele ja sisule. Lühidalt "Kolme Kuninga" kesk- ja lõpposa korvasid ära täielikult selle alguse. Nende pisiasjade pärast ei saa ma kahjuks kuidagi muidu nii heale teosele viit anda vaid nelja plussi.\n14.08.2000, kell 14:43\n29.01.2001, kell 17:25\nTäiesti korralik raamat. Eks see muidugi kannatab selle all, et seda nii pikka aega kirjutati - on näha ja tunda, et siit-sealt on otste kokkutraageldamiseks tükk vahele lisatud, stiil kõigub, esineb jalustrabavaid apse sündmuste loogikas jne... ent see kõik on norimine. Tubli, Veiko!\n30.01.2001, kell 17:57\n16.02.2001, kell 15:29\nSee on muidu hea, aga nagu mustand - hea materjal, millest uhket raamatut kokku panna; pigem konspekt kui valmis teos. Aga päris head ideed.\n22.06.2001, kell 20:57\nVinge kontsentraat äkshnist, milles paraku on tummist m6ttetera raske leida. Tegelt on arusaadav, et kui ühele leheküljele on mahutatud keskmiselt kolm omavahel suht l6dvalt seotud syndmust, siis ei tekigi ruumi migi erilise iva aretuseks. Ja ega ei ole vajagi! Tegemist on ikkagi ajaviitekirjandusega ja selles suhtes ei jää Belials sugugi alla oma kolleegidele teiselt poolt Maarjamaa piire. Mis mulle eriti r66mu valmistab: minu 9-aastane poisiuss luges kah raamatu suure huvi ja nelja päevaga läbi :-).\n3.07.2002, kell 13:44\n5.12.2002, kell 23:04\nI ja III osa olid minu arust teistest veidi paremad.\n16.04.2003, kell 20:47\nNelja saab see raamat ainult nostalgia pärast, mis mul seda sirvides tekkis ja teadmisest, et see on VB üks paremaid asju. Raamatu viga on minu arust selles, et tegevus toimub liiga kiiresti ja areneb tiba liiga ebaloogiliselt. Siuh-säuh ja pahad on paari kangelase poolt tükkideks hakitud. Kes seda usub? Orginaalne see ju oli ja suhteliselt hästi kirjutatud ka, kuid midagi jäi nagu puudu.\n12.06.2003, kell 15:24\nNoh, vot see on üx raamat mille nimel tasub surra;)Väga põnev ja huvitav. seda oelen ma juba teab mitu korda läbi lugenud. minu jaox nagu kula tükkk...\n10.12.2003, kell 20:47\nKuna ma ei hinda nii karmilt kui teised ja ma olen alles algaja hindaja siis 5 punkti lendab! minu arust on ta seda väärt. see raamat meenuta Tolkieni "Sõrmuste Isandat" ja Zelazny Amberi kroonikaid. igatahes on see põnev ja ei viida liialt aega ühekoha peal. ühesõnaga-5punkti.\n23.01.2004, kell 16:06\n13.07.2010, kell 18:26\nKokkuvõttes kuidagi kõikuva ja ebaühtlase mulje jättis. Kõige parem oli esimene osa ("Kuningas Gorm"), kuigi see meenutas natuke liiga palju "Sõrmuste isandat". Kuid esimene osa oli siiski kõige sisukam ja läbitöötatuim, liinid ja tegelased olid lõpuni viidud.Esimene osa saaks hindeks 5, viimane aga 3, keskmised kroonikad 4. Nii kujuneski keskmiseks hindeks 4.\n29.11.2012, kell 22:10\n1.12.2013, kell 16:12\nAutor on "Ashinari kroonikatesse" püüdlikult kokku kuhjanud kogu fäntäsi ja suöörd änd soosseri klisheeliku arsenali: nõiad ja võlurid, kääbused ja gnoomid, printsid ja kuningad, lohed, quest´id, tegelaste virrvarri ja muidugi lahingud, lahingud, lahingud. Ei ütleks, et tulemus on mingisugune lugemisnauding. Küllap pole mina ka Luua tuntuima ulmekirjaniku mahuka lasteka eeldatav sihtgrupp ja ega sellelt alamžanrilt ei ole ka palju oodata, aga ikkagi. Sihitu tramburai (kus pidevalt ununeb, mille nimel tegelased selles või teises osas ikkagi võitlevad) jätab üsna külmaks ning pärast paarisada lehekülge muutub see võitluseks lugeja ja teksti vahel - kes jääb peale. Natuke tekitab huvi kaasaegse tegelase Marteni mängutulek (lk 213), aga viimased osad ("Pimeduse ratsanikud" ja "Valge rüütel" jätavad taas mulje, et vaja on vaid lahinguid lahingute pärast. Kui keegi peaks mu käest küsima lugemissoovitust eesti fäntäsist, siis "Ashinarile" ma seda ei anna.\n1.12.2013, kell 19:26\n2.12.2013, kell 22:33\nAga mulle päris meeldis sel hetkel kui kunagi ammu loetud sai. Omas kontekstis jättis sellise kuidagimoodi mõnusalt helge tunde, mis kestab siiani. Paralleelmaailmade ja tänase päeva LA`s üles kasvanud tegelase kasutamine oli nähtus omaette; minu tollane fantasy lugemus piirdus tõesti vaid Kääbiku ja Sõrmuste Isandaga...


Millal peaks toimuma teie lõplik pulmakleit? - Dresses & style 2020\nMillal peaks toimuma teie lõplik pulmakleit?\nYouChikid proovivad PULMAKLEITE! ♡ (November 2020)\nEnne kui jõuate oma unistuste pulmakleidis mööda koridori kõndima, peate veenduma, et see sobib teile nagu kinnas. Tavaliselt vajavad pruudid õige sobivuse saavutamiseks kahte või kolme liitmikku. Pulmaplaneerija Calder Clarki sõnul pole kunagi liiga vara alustada tihedat koostööd oma ümberehitusmeeskonnaga. "Kleidi valimine on jäämäe tipp, kui on vaja sind ideaalselt ametisse nimetada," sõnab naine. "Jätke endale mitu nädalat aega (kui mitte kuud!), Et see korralikult korda saada."\nAshley Baber Weddings'i esindaja Amanda Gray soovitab kavandada oma lõplik sisustus umbes neli kuni kuus nädalat enne pulmi, et teil oleks aega muudatuste tegemiseks. "Ära unusta võtta keegi endaga kaasa, et vaadata, kuidas sebimine toimub, või lasta õmblejal see teile kirjutada," soovitab ta. Nii saate tseremoonialt vastuvõtule üle minnes ja saate rongist välja viia või sinna ronida, et saaksite tantsida ja pidutseda. "Samuti soovitame enne pruutide salongist või ümberehitustöödelt professionaalilt selle üles pressimist või aurutamist," ütleb Gray.\nSEOTUD: KUIDAS KÕIGE VÕTTA TEIE PULMAST KLEITIDE PAIGALDAMINE\nEksperdid nõustuvad, et peaksite oma lõpliku sisustamise kavandama vähemalt kaks nädalat enne pulmapäeva, kuna keha ei kõigu selle aja jooksul eriti palju, kuid saate siiski teha kleidi viimase hetke katsumusi, kui nad uuesti vaja. Ärge unustage tuua kingad, mida kavatsete kanda, ja veenduge, et pikkus oleks õige.\nToast Eventsi planeerija Kasey Schaffer tuletab meile meelde, et ümberehitusmeeskonnad on sageli üsna hõivatud, seetõttu on kõige parem veenduda, et planeerite oma sisseseade ette. "Veenduge, et suhtlete õmblejaga igaks juhuks, kui ta on eriti hõivatud ja vajab natuke rohkem aega lõplikeks katsumusteks," ütleb ta. Pidage meeles, et teie lõplik kleidi sobitamine on ka hea võimalus õppida, mida teha suurel päeval tekkiva pritsmete või suurte kortsude ilmnemisel. Iga kleiti tuleb kohelda erinevalt, seega küsige oma õmblejalt, kuidas halvimal juhul kõige paremini oma kleiti hooldada.


Selleks, et otsida, valida ja osta kaupa, ei ole registreerimine meie koduleheküljel kohustuslik. Kauba kohaletoimetamine teostatakse postiga. Olenevalt tellimuse maksumusest kehtivad allahindlused. Täpsemalt allahindlustest saate teada alajaotuses Tellimine. Kauba ostmisel väljaspool EL kehtib lisa allahindlus 15% käibemaksu arvelt. Me toimetame kaupa kohale kõikidesse riikidesse, kuhu on võimalik kohaletoimetamine postiga. Kauba eest tasumine toimub eurodes või eesti kroonides, mis on omavahel seotud pideva kursiga. Samuti on võimalik vaadata kauba maksumus vene rublades, läti lattides ja leedu littides, kuid arveldusel ei arvestata hindu nendes valuutades ning sellel on ainult informatiivne tähendus.\nOlenevalt tellitud kauba maksumusest pakume teile järgmisi allahindlusi.\nOstetava kauba maksumus\n(50-99 Eurot) -1 %\n(100-199 Eurot) -2 %\n(200-299 Eurot) -3 %\n(300-499 Eurot) -4 %\nÜle 7825 EEK (Üle 500 Euro) -5 %\nKauba eest tasumine toimub pangaülekandega. Pangaülekandega tasumisel pakume teile lisa allahindlust 1,5% raha ülekandega seotud kulude hüvitamiseks. Teiste tasumise viiside kohta on võimalik eraldi kokku leppida.\nMe pakume kauba eeltellimuse võimalust tootjafirmadest, kellega oleme partnerluses, juhul kui huvitav teid kaup puudub antud hetkel laos. Antud tootjafirmade nimekirja koos viidetega nende elektronkataloogidele saate leida siit. Kui mingitel põhjustel ei saa te leida teid huvitavat kaupa, kirjutage meile tellimus vabas vormis ning me teeme kõike võimaliku, et teid aidata. Eeltellimuse minimaalne maksumus moodustab tavaliselt 50 eurot (785 EEK). Samuti võite kasutada nupu Kirjuta kiri, kui soovite osta mingit kaupa. Me arvestame neid soove järjekordse tellimuse koostamisel.


Piret Kivi: lasteaedadesse roninud elevandiluutornide tädikesed teenivad kurjust - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Piret Kivi: lasteaedadesse roninud elevandiluutornide tädikesed teenivad kurjust\nPerverte hoitakse lasteaedadest eemal, aga nad imbuvad sinna teiselt poolt, ametlikke kanaleid pidi. Pilt on illustratiivne.\n“Maailmas on raudkindlalt inimesi, kes minuga tutvudes (minuga päriselt tutvudes) ütleksid või mõtleksid: „Sa oled pervert.”\nMa ei tee praegu üldse nalja. Töötasin ca kaks aastat globaalse pornotööstuse hüvanguks. Mainin kiiruga ära, et ma ei ole ega ole olnud modell ega näitleja. Mainin ka ära, et ma sain teada, kuhu täpsemalt olin tööintervjuule sattunud alles tööintervjuul. Otsustasin jääda, sest minu huvi inimeste tumedate tungide ja kurjuse olemuse vastu on suur. Kus siis veel infot koguda kui mitte kurjuse koopas?\nOlin seal lihtsalt tavaline kiiksuga kontorirott, kes pidi lisaks tavapärasele tööle sööma ka tsensorileiba, vaatama meeletutes kogustes räiget pornograafiat ning suhtlema väga kurjade inimestega. Kui ma ütlen väga kurjadega, siis pean loomulikult silmas vägistajaid, piinajaid, pedofiile, zoofiile ja muid meie maailma meie inimesi.\nOlen valinud praegu oma elus eremiiditee ehk siis minu ainukesed „perverssed naudingud” on sellised, mis nõuavad vaimset pingutust. Tegelen palju võõrkeeltega. Kaifin inimkeelte grammatikat ja süntaksit. Minu morfoloogiline (ehk vormiline) analüüs ei seisne segipekstud nägudes, vaid sõnades ja selles, kuidas nad on kokku pandud.\nÜritan sama entusiasmi süstida ka teistesse. Läbi võõrkeelte avanevad mulle aina uued ja uued mõttemustrid. Seega ei ole ma mitte kuidagi nõus lausega, et ma olen seksuaalpervert, kuigi lubaksin inimestel loomulikult niimoodi arvata. Minu CV jääb minuga alatiseks ning me elame vabas maailmas, kus on olemas sõnavabadus.\nOlen aga pervert, kuna mind huvitab kurjus. Täpsemalt, ma ei saa aru, miks kurjus on üleüldse olemas. Kurjuse all ei pea ma silmas kohukesevargaid ja muid õnnetuid tegelasi, kes on Eesti Vabariigis kahjuks kriminaalkurjategijad. Kui te ei usu, siis minge aadressile https://www.riigiteataja.ee/kohtulahendid/kriminaalkohtumenetlus.html ja kirjutage väljale „Lahendi tekst” sõna „kohuke”. Need lood on väga kurvad ja Eesti Vabariiki just inimlikus valguses ei näita.\nKurjuse all pean silmas näiteks hetke, mil saabusin tööpostile ja üks mu kolleegidest oli natuke kohkunud, sest tal oli just olnud üks pea maharaiumise stseen. Tõmmu mees oli oma naisel pea maha löönud, salvestanud sündmuse järeltulevatele põlvedele ning meisterdanud lisaks laibakollaaži ehk siis sellise pervertide jaoks erutava teose, kus keskel on laip ning ümber laiba lille kroonlehtedena pornograafiline materjal.\nKui ma ütlen pornograafiline materjal, siis ei pea ma silmas alasti isikute pilte. See on väga süütu ja hambutu värk. Isegi selline suguline läbikäimine nagu mind vast kunagi tehti ajaks pornotööstuses haigutama. See rahvas seal vajab aina võimsamaid ja võimsamaid stiimuleid (loe: kurjust).\nMinu paarilisel, kellega töötasin koos, kui tööd oli rohkem, oli väike laps. Paariline oli tubli ja vaga naisterahvas. Altari ees laulatatud nagu paljud pornotööstuse inimesed, kes ise pornotarbijate maailmas elada ei taha. Laipade ja piinamistega sai ta hästi hakkama. Vere puudumise kontrolli tegi ta tundide viisi täiesti emotsioonivabalt (me pidime kontrollima läbipekstud isikute fotosid, ilma voolava vereta kahjustused olid lubatud). Grupivägistamine teda ka eriti ei morjendanud. Laste vägistamist aga ta välja ei kannatanud.\nMäletan vast elu lõpuni hetke, mil ta tuli minu juurde ja ütles: „Piret, ma ei suuda. Vaata sina! Palun!” Noogutasin mõistvalt ja asusin filmi vaatama. Seal oli pisike mudilane, keda vägistati koledamal kombel. See film oli puhas kurjus. Mida ma tundsin sellistes olukordades? Ausalt? Mitte midagi. Ma olin tõmmanud oma maailma ja kurjade inimeste maailma vahele piiri. Täpsemalt kaevasin ma kurjuse ja enda vahele kraavi. Kraavis elavad krokodillid. Nad söövad pornoahve.\nOlles lähedalt tutvunud maailma kurjusega, tekkisid minu sisemuses teatavad nihked ja muutused. Esiteks astus klassikaline liberaal (à la Voltaire) minus sammu tagasi ning minust sai konservatiiv. Samas ei mõista ma klassikalist liberalismi sugugi hukka. Lihtsalt mulle tundub, et selle varjatud eeldus on inimeste headus, tarkus ja loomupärane püüdlus paremuse poole.\nKuna inimesed on head, targad ja virgad väga harva, siis saab olla klassikaline liberaal samuti väga harva ja väga punktuaalsetes olukordades. Enamasti ei saa. Libaliberaal ehk liberaal uues tähenduses saab olla aga ainult selline inimene, kes hindab vägivalda, sest seda see ilma grupitunnusteta ja minevikuta uue inimese loomine ju on. Libaliberaal on kuri inimene.\nKlassikaline konservatiivsus eeldab, et inimesed on. Sellised nagu nad on. Muuhulgas ka kurjad. Seega on see maailmavaade minu meelest realistlik ja pikas perspektiivis ainuvõimalik. Tunnen, et mida aeg edasi, seda konservatiivsemaks ma muutun. Suure tõenäosusega olen juba ultrakonservatiiv. Ma olen oma silmaga näinud, kui palju maailmas pornograafiat tarbitakse ning see info lööks iga normaalse inimese pahviks. Väga suur osa inimestest, kes kõnnivad tänaval ja kellega me suhtleme, on tegelikult pornoahvid. Sõltlased. Perverdid. Kuna pornograafia on oma olemuselt inimlikkuse ja ehtsa seksi vastand, siis on tegemist inimestega, kes keedavad ja küpsetavad regulaarselt oma aju ning kastreerivad end läbi oma arvuti- ja mobiiliekraani.\nTeiseks tekkis minus soov kaitsta inimesi, keda ründavad väga kurjad inimesed ning kes ise nendega hakkama ei saa. Näiteks lapsi. Olen oma elus verbaalselt tagunud väga paljusid pedofiile ja lastevägistajaid. Mäletan vast elu lõpuni esimest pedofiili, kelle ma kinni püüdsin. Eeldasin millegipärast, et mees langetab pilgu ja palub vabandust. Mitte midagi sellist! Pedofiil ründas mind ja nõudis otsemaid oma kuritegeliku materjali avaldamist. Olevat sõnavabadus jne. Muidugi ta oli välismaal ning peidus. Tema IP-aadress ei olnud tavapärane.\nOma nimesid need isikud tihti ei kasuta. Kasutasin võimalust, et käia pornokonverentsil. Istusin VIP-alal diivanil ning teesklesin alkohoolsete jookide tarvitamist. Minu eesmärk oli olla kaine ning uurida osalejaid. Tutvusin väga kuulsate pornosaitide omanikuga. Ma ei hakka nende lehekülgede nimesid siia kirjutama, aga praktiliselt iga inimene, kes tarbib pornot, käib nendel lehtedel. Istusime koos diivanil nagu kaks tibukest ennemuiste ja rääkisime elust. Kusjuures muide ka filoloogiast! Mis ta nimi oli? Ma ei tea. Ta ütles mulle oma valenime. Milline ta oli? Väsinud. Kurnatud. Tuim. Tardunud. Õnnetu. Hävitatud. Kööga. Kest. Väga rikas. Inimeselooma temast enam ei saa. Aga raha on tal väga palju. Kastraadile abiks ikka.\nEndise tsensorina ja kurjuse vastu võitlejana ärritun, kui elevandiluutornide tädikesed, kellel puudub ülevaade sellest, mis tegelikult maailmas toimub, hakkavad lambist tegelema seksiga. Vabandust, mitte seksiga, vaid seksist rääkimisega. Lastele. Nad lähevad veelgi kaugemale ja arvavad, et lastele peab rääkima ka eneserahuldamisest. Kuidas seda kommenteerida? Ainuke võimalus oleks vast arvata, et Eesti ühiskonda on imbunud kurjus. See sama kurjus, mis hävitab loomulikke inimsuhteid ning mis sigitab juurde aina uusi ja uusi pornoahve, keda ei eruta enam lõpuks mitte midagi ning kellel jääb üle ainult surra. Sest ei ole vist saladus, et paljud noored tarbivad pornot ca kümme (!) aastat enne seda, kui nad kellegagi seksivad. Millist seksi suudab harrastada pornoahvist neitsi? Oo õudu!\nÜks asi. Puhast kurjust on raske näha. Enamasti on kurjuses ka heledaid tähne. Minu tähnid saabusid Jaapanist. Mul oli üks klient, kes oleks Jaapanis kurjategija. Seal on kohustus teatavaid kehaosi pikseldada. Tema ei pikseldanud ning võttis sellega riski. Kuna ta oli alati minu vastu alati väga viisakas ning tema materjal oli lihtlabane seks (kedagi ei vägistatud ega piinatud, mis oli igati värskendav), siis palusin mõnikord tema eest Jumalat: „Armas Jumal, palun tee nii, et politseionud kunagi mu klienti kätte ei saaks!”\nMina ei tea, miks on maailmas kurjus ja kuidas sellest lahti saada või vähemalt kurjust kuidagi karjatada. Ma tean aga, et kurjus on olemas ja ära minna ei taha. Elevandiluutornide tädid seda ei tea. Nende maailmas krõbistatakse küpsiseid ning leelotatakse lugulaule sallivusest ja sõprusest. Nende maailmas toimib sallivus ja sõprus alati, sest „me oleme ju nõus, et kõik inimesed on head” (seda lauset olen elevandiluutornide residentide suust kuulnud küll ja küll, ka ülikooli auditooriumis). Oksemaik tekkis suhu.\nPornotööstuse endise töötajana olen ma porno vaatamise vastu. Pean pornograafiat ohtlikuks ja inimsusevastaseks meelemürgiks. Minu paariline ütles mulle, et kui ta abikaasa tarbiks kasvõi ühe korra pornot, siis oleks kohe lahutus. Nii jäik on meiesuguste suhtumine. Me teame, millest me räägime. Samas ei jää minu arvates enam muud üle, kui võtta vastu seadus, mis kohustab elevandiluutornide tädisid mõnda aega pornot tarbima. Ajukiiritusprogrammi olen nõus neile ise koostama. Ei garanteeri, et kõik suudavad edasi elada ilma hullumajja kolimata. Pärast minu programmi läbimist võib aga loota, et suguorganilauljad enam lasteaedadesse ei jõua, sest vandlitornirahvale tuleb mõistus pähe. Senikaua peab meile jääma aga õigus neile öelda, kes nad on. Kui vaja, siis karmide sõnadega.\nKui karm on sõna „pervert”? Isikuna, kes hindab väga ladina keelt, näen muidugi kohe, et see sõna on tulnud meile roomlastelt. Ole tervitatud, Caesar! „Per” tähendab eesliitena täielikult, põhjalikult. Tüvi „vert” näitab pööramist. Pervert on põhjalikult ära pööratud, ära pööranud või ära pöördunud isik. Tekib küsimus: kas inimene, kes tegeleb suguorganilauludega ja masturbeerimisega eelkooliealiste seas, on põhjalikult ära pööranud või mitte? Oleneb, kus me elame.\nKui me elame maailmas, kus meeled ja mateeria on päriselt olemas, siis on sellises maailmas mingid väärtustemoodi asjad, mis aitavad meil igapäevaelus hakkama saada. Ajas kujunenud käitumisnormid. Kultuur. Kui eesti kultuur ei näe ette seksuaalkasvatust lasteaedades ning käsikiimluse sissetoomist lasteaia õppematerjalidesse unnutamise eufemismi all, siis on inimesed, kes eelpool mainitud asju propageerivad ja õpetavad, tõepoolest ära pööranud või kurjuse jõudude poolt ära pööratud ehk – ladina keelest tulnud terminit kasutades – perverdid. Kui aga meelelist maailma pole olemas, sest maailm on illusioon ja meelepete, siis ma muidugi eksin. Seda kõike võiks kohtus testida. Või ka mitte, sest kohtu olemasolu eeldus on meelelise maailma olemasolu ehk siis juba see, et kohus on olemas, näitab, et juba on testitud.\nKui mina kannatan vabalt välja, kui mind perverdiks kutsutakse, ning mina kaitsesin nõrgemaid nii palju kui ma meie ülimalt kurjas maailmas suutsin, siis kannatagu selle sõna välja ka need, kes töötavad vastaspool ning kes naiivsusest või kurjusest teevad väga palju halba.\nHea uudis on see, et „pervert” ei pruugi alati olla negatiivne sõna ning on lausa kaunis juriidiline termin. Kindlasti teavad Eesti kohtunikud, kes on õigusalase haridusega targad ja väärikad inimesed, et on olemas mõiste „perversne kohtuotsus” (The Place of the Explained Verdict in the English Criminal Justice System. Chapter 13. The ‘Perverse’ Verdict.\nhttps://books.google.ee/books?id=71zBJKDs9SQC&pg=PA197&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false vaadatud 24.02.2021), mis eksisteerib Anglo-Ameerika süsteemis, kus kasutatakse vandekohtunikke.\nMilline vandekohtunik on pervert? Seadused garanteerivad vandekohtunikule kaitse ja tema otsusele austuse. Sellest järeldub kahjuks või õnneks, et vandekohtunik saab perversse (!) soovi korral seadused prügikasti visata. Karistada teda ju ei saa! Loomulikult enamik vandekohtunikest perverssele teele ei lähe, olgu see siis seetõttu, et nad austavad seadusi või ka seetõttu, et „perversne vandekohtunik” on väga varjatud asi, mida kuskil ei reklaamita. Teemat tunnevad ainult asja uurinud uudishimutsejad ning õigusalase haridusega inimesed.\nMõnikord on aga „perverssed otsused” tõepoolest aset leidnud. Enamasti olukordades, kus pandi toime kuritegu, kuid kurjategija on õnnetu ja hale tegelane, kelle karistamine tundub julm. Nt võiks selline kurjam olla kohukesevargast töötu ja haige üksikema, keda pekstakse regulaarselt, ning kes varastas kohukese oma nälgivale lapsele sünnipäevakingiks. Või midagi sellist.\nSellisel juhul on olnud vandekohtunikke, kes on otsustanud hakata perverdiks ehk põhjalikult eemale pöörduda seadusandja tahtest. Säherduste pervertide perverssus on viinud perversse ja kehtiva kohtuotsuseni: „Not guilty” (Ei ole süüdi). Seda kindlatest tõenditest hoolimata. Võib vast väita, et mõnikord on kohtupervert põhimõtteliselt maapeale saabunud ingel. Ta ei saa ju oma tegutsemise eest mitte mingit kasu. Pigem hakkab kohtunik kõigist kehaõõnsustest tossu välja ajama. Igatahes on sõna „pervert” tähendus ka „ingel”. Vähemalt kohtusaalis!!!\nAmeerika romaan „Kramer vs Kramer” (film on ka) räägib abielulahutusest. Eesti kohtusaaga „Holm vs Holm” räägib sellest, kuidas üks Holm ei taha, et teine Holm rändaks lasteaiast lasteaeda „õpetussõnad” ja laulud huultel. See räägib sellest, kuidas esimese Holmi inimlik ja eesti kultuuripärandit austav soov tähendab tänapäeva Eesti Vabariigis karistust ja trahvi. Tulevikus vanglat? Millist kultuuripärandit austab Eesti Vabariigi kohus? Ega ometi mõne teise riigi oma? Kui Eestis on hakanud kehtima mõne teise riigi ülemvõim, siis palun kohtunikult perversset kohtuotsust ning ühiskonnalt revolutsiooni, see tähendab restauratsiooni. Kui Eestis kehtivad aga siiani Eestile omased väärtused ja tõekspidamised, siis palun kohtunikult õiglast ehk õigeksmõistvat kohtuotsust.\nRevolutsiooni, see tähendab restauratsiooni, võib sellisel juhul loomulikult ära jätta. Edaspidi peab ka küsima, kas sellised kummalised kohtuprotsessid, kus keegi kaebab kellegi solvamise või arvatava solvamise eest kohtusse, olgu need solvangud siis „mongol” (https://uueduudised.ee/arvamus/piret-kivi-negatiivne-tagasiside-tartu-ulikooli-mongolitele/ vaadatud 24.02.2021), „pervert” või midagi muud kelmikat, on Eesti kultuuriruumile üldse omased? Meie põhiseaduse preambula käsib tagada eesti kultuuri säilimise läbi aegade (https://www.riigiteataja.ee/akt/633949?leiaKehtiv vaadatud 24.02.2021), mitte importida siia igasugust kahtlast umbluud teab kust.\nPealekauba on täiesti võimalik, et mongol läheb elama Anglo-Ameerika riiki, saab seal kodanikuks ning talle saadetakse kutse minna vandekohtunikuks. Ta tutvub õnnetu süüdistatavaga, poetab pisara ning otsustab hakata perverdiks. Kindlasti on olemas ka täiskasvanud mongoleid, kes on seksuaalperverdid. On tõenäoline, et sellised mongolid kõhvitsevad telgiriide all enamasti omasuguste seltsis. See pole vast seadusevastane tegevus. Mis toimub mongolpervertide telgis, jääb mongolpervertide telki.\nBriti seriaalis „Allo Allo”, mis räägib huumorivõtmes Teisest maailmasõjast, täpsemalt olukorrast okupeeritud Prantsusmaal, tegelevad sakslased mõnikord solvamisega. Solvamine on kolmesõnaline. Alguses kutsutakse solvatavat (kes on tavaliselt õnnetu kohalik elanik) koeraks ja seaks. Pärast soojendust lõikab alati sisse kolmas sakslane, kes röögatab: „Hüään!” Stseeni eesmärk on näidata solvangute absurdsust. Kahjuks ei olnud seriaali autor veel tutvunud isikuga, kes varastas kohukeste asemel poest hakkliha (https://menu.err.ee/1139900/yana-toom-oli-sunnitud-pere-toitmiseks-varastama-moned-hakklihapakid-on-minu-sudametunnistusel-kull vaadatud 24.02.2021). Muidu oleks talle see hüään võinud minna väga kalliks maksma.\nKohtuprotsess „Holm vs Holm” on juba avardanud ka inimteadmisi. Nimelt olevat hageja advokaat väitnud, et solvanguga on tegemist ka siis, kui hageja sellest teada ei saa. Tsitaat kohtuprotokollist, mida nägin võib-olla unes (unenägu on vaba): „Solvang ei pea toimuma nii, et hageja sellest teada saab.” Üritan advokaadi arutluskäiku mõista. Kas see tähendab, et kommunikatsiooniga on tegemist ka sellisel juhul, kui inimesega kontakteerumise asemel lähen inimtühja paika ja räägin seal? See, et mind ei kuulda, pole ju oluline? Teadmine tähendab siis edaspidi, et mul on ka siis teadmine, kui teadmine pole minuni jõudnud? Kui mitte ükski minu meeleorganitest pole mitte midagi tajunud? Kui minu aju pole midagi salvestanud? Kuidas saan aga sellisel juhul teha nimekirja asjadest, mida ma tean? Või pole ka see nimekiri enam oluline? Mis oleks sellisel juhul teadmise definitsioon? Kuidas eristada teadmist, mis pole minuni jõudnud, teadmisest, mida pole olemas? Minu aju seda ei võta. Aga pole vist probleem, et ei võta, sest igal juhul on teadmine olemas? Võib-olla Kafka saab sellest aru? Vestlen temaga kohe. Vahet pole, et ta ei saa meie vestlusest teada. Meievaheline dialoog on kõigest hoolimata olemas ja võimas.\nKui ma kurjust karjatasin, siis oli mul raskeid hetki. Ma hüppasin basseini. Aga mitte tavalisesse, vaid roostevabast terasest basseini, mille vett puhastati ilma kemikaalideta. Ujusin terasest basseinis õhkõrnas vees ja hetkeks kadus kurjus maailmast ära.\nAitab juba absurdsetest kohtuprotsessidest! Elagu Eesti Vabariik! Elagu eestlus! Elagu eesti lasteaialapsed! Maha vargsi Eestisse imbunud umbluu!\nPervert Piret Kivi\n25.02.2021 Anno Domini\nTeemad: esilugu kuum perverdid Piret Kivi


Vanatoa Taluhotell, Koguva küla, Muhu (2020)\nHome > Estonia > Muhu > Vanatoa Taluhotell\nArmsad inimesed, kõik kes Te lahkelt meid vastu võtsite, söötsite, jootsite, magama panite ja niisama nunnutasite kui me EMSA suvepäevi kahe vahetusega Teie juures pidasime. SUUR SUUR TÄNU JA KUMMARDUS. Fantastilised toidud, ülimenukas suitsukala, õrn ja hoolitsev perenaine,alati valmis baarimees ja vastutulelikud toateenijad kõik see kokku jättis meie inimesteleväga hea enesetunde ning kindla soovi kunagi uuesti tagasi tulla. Levaga üle mere käivad nad niikuinii pea igapäevaselt kuid traktoriga saarelt saarele nii naljalt juba ei saa. Kummardus trakatsimehele. Siirad tänusõnad kõigi osalejae poolt ka Koguva muuseumi rahvale, eriti läks inimestele peale Muhu hümn. AITÄH veelkord ja edu ning tervist kõigile tegijatele ja toetajatele\nAutumn and foggy mornings on Koguva alvars...🤫\n#vanatoa #vanatoafarmhotel #vanatoataluhotell #Muhu #visitestonia #VisitSaaremaa #islandlife #nature #autumn #autumnvibes🍁\nTäna tööl Don Quijote ja Sancho Panza 🤫\nLisaks kutsuvad Vanatoa klassikud Teid ka laupäeval 17. oktoobril kell 19.30 kontserdile.\nEsinevad Ivo Orav ja Tarvo Valm. 😍🍾\n#vanatoa #vanatoataluhotell #vanatoafarmhotel\nSellist soojust, sügisvärve ja vaikust saad nautida ainult Koguvas.😎\nVanatoa Taluhotell pakub majutust mugavas hotellitoas kahele alates 50€. Rikkalik hommikusöök on juba loomulikult hinnas.\nKui aga sügispäikesest ei jagu, siis sügisel pakume privaatse infrapuna-või leilisauna kasutust alates 16€.🤫\n#vanatoa #vanatoafarmhotel #vanatoataluhotell #Muhu #saarepuhkus #visitestonia #VisitSaaremaa #koguva\nOleme täna suletud üritusebroneeringuks.😎🍾 Selleks et saaksite nautida Muhu, Koguva ja Kõinastu olustikku ja melu, lülitage sisse televiisor ning valige kanaliks ETV2. Näidatakse uut kvaliteetfilmi "Mehed ei nuta" 🤫😉\n#vanatoa #vanatoafarmhotel #vanatoataluhotell #Muhu #koguva #mehedeinuta #etv2 #err #VisitSaaremaa\nFirmapidu, pulmapidu, jõulupidu ja no kasvõi lõikuspidu.🍾🥳\nIdülliline ning maitsekas Vanatoa Taluhotell võtab meeleldi vastu kõik suurepärased külalised.\nPeolauad kümnest saja külaliseni. Majutusvõimalused rohkem kui 70-le naerusuisele pidulisele.😍\n#vanatoa #vanatoafarmhotel #vanatoataluhotell #Muhu #VisitSaaremaa #firmament #pulm #lincona\n...The wedding season continues😍\n#vanatoa #vanatoafarmhotel #vanatoataluhotell #Muhu #muhupulm #saarepulm #pulmasaarsaaremaa #pulmasaar #VisitSaaremaa\nNüüd on meie hotellil ja restoranil ürituste broneeringutest väikene paus ja otsustasime täita Teile antud lubaduse. Nimelt avame restorani uue sügismenüüga.😍\nMeelis koos köögimeeskonnaga on seadnud kokku menüü inspireerituna meie suvehittidest, Muhu & Saaremaa köökide tõlgendustest, sügisestest viljadest ja näpuotsaga lisanud ka veidi eksootilisemat.\nPannileiva, hapuroka creme brulee, Muhu lambalihast burgeri, sügisese kõrvitsa ja viigimarja- kõik seee ja palju muudki on Teile nautimiseks valmimas.\nTule ise ja võta sõber ka kaasa!🥳\nVäike meenutus Õiguskantsleri Kantselei ja pr. Ülle Madise külaskäigust.\nMeil on ikka ja jälle suur heameel, et klientidele meie juures meeldib. 😍\n#vanatoafarmhotel #vanatoa #vanatoataluhotell #Muhu #õiguskantsler #VisitSaaremaa #happyclients\nMUHUS ON HEA ⟩ Kõige rahulolevamad inimesed elavad Muhu vallas\nKena-kena. No ikka kohe nii kena on Muhus, et 28-30. august oleme täiesti broneeritud. 😉\nKui ka Sina tahad edaspidi sellest idüllist, rohelusest, vaikusest, rahust ning rahulolust osa saada, siis võta meiega ühendust [email protected]😍\nsaartehaal.postimees.ee Jaanuaris tehtud rahuloluküsitlusest selgub, et Eesti ühed rahulolevamad elanikud elavad Muhus.\nMeie restoran on augustiks suletud suurüritusteks ja selleks, et tulla septembris Teie ette uuendatud sügismenüüga.😉\nMajutusbroneeringuteks võta ühendust [email protected]\nEile oli viimane tööpäev meie kõige toredamatel, ägedamatel, sõbralikematel ja tublimatel teenindajatel Annil ja Karmenil.😎\nTudengineiusid saate edaspidi näha Tallinnas ja mõnel päikselisel nädalavahetusel ehk ka Vanatoal.\nKa eilsel viimase vahetuse lõpus ei unustanud nad jätta südamlikke tervitusi kokkadele.\nSee you next summer! 🍾\n#vanatoa #vanatoataluhotell #vanatoafarmhotel #muhu\n.... with love from Muhu 😍\n#Muhu #nature #islandlife #greendestination #vanatoa #vanatoafarmhotel #vanatoataluhotell #gardenlife #VisitSaaremaa\nVanatoa Taluhotelli restoran on avatud KOLMAPÄEVAST PÜHAPÄEVANI.\nKolmapäeval & neljapäeval kell 12.00-19.00. Reedel & laupäeval 12.00-20.00.\nEsmaspäeval ja teisipäevel on restoran suletud.\n+372 5558 7494 või [email protected]\nTäis kuldseid heinapõlde...😎\nTule ise ja kutsu sõber ka nautima saareromantikat.\nParimad pakkumised meiliaadressilt [email protected] 🤫\n#vanatoa #vanatoafarmhotel #vanatoataluhotell #Muhu #visitestonia #VisitSaaremaa #slowtravel #saarepuhkus #nature #koguva\nAnname teada, et peate meie restorani toitudest võtma puhkuse, sest Vanatoa Taluhotell on broneeritud 3-5. august.\nTaaskohtumiseni 6. augustil kell 12.00.😎\nKüll aga saate teha peakokk Meelise näpunäidete järel ise kodus ühe hea kosutava suvise lihatoidu.\nMAAILMA LIHTSAIM ŠAŠLÕKK (ja kõige parem)😍:\nparajalt musta javatatud pipart\nmönus punt koriandrit (ära hoia kindlasti selle pealt kokku)\nTükelda liha 4cm kuubikuteks ja lisa juurde kõik muu. Lase vähemalt 24h külmikus marineeruda ja asu parajatel sütel küpsetama.🔥\nSuveõhtud Vanatoa Taluhotellis.\nHea söök ja ilus atmosfäär ning lõõgastav puhkus on garanteeritud.😎\nMeenutused Jaan Söödi kontserdist- Loodame, et Jaan on varati meie taluhoovil tagasi...😉\n#Muhu #vanatoafarmhotel #vanatoataluhotell #Vanatoa #visitestonia #VisitSaaremaa #saaremaasuvi #saarepuhkus #kontsertõhtusöök #eestimuusika #slowtravel #puhkaeestis #jaansööt\nOleme broneeritud 24. Ja 25. juulil.\nKohtumiseni pühapäeval! Avame restorani uksed 26. juulil kell 12.00 ja uskumatul kombel on isegi mõni vaba hotellituba veel saadaval.😍\nMajutusbroneeringuid ootame meiliaadressile [email protected]\nVanu pilta Muhust.\nMuhu nänn ja taat aastast 1943.🤔\n#Muhu #visitestonia #vanatoafarmhotel #vanatoa #vanatoataluhotell #VisitSaaremaa\nMis teil seal Muhus veel ilusat on? (Ja mida Muhus teha?) 😉\nNo kõikse kenamad tüdrikud on meitel! Kõikse kenamad kadakad on meitel!- No teada värk.😎\nLoomulikult ei piirdu Muhus kõik ainult tüdrukute ja kadakatega ja külastada soovitame veel ka:\n- Jalutada ja matkata Koguvas kasutades Vanatoa Taluhotelli matkakaarti\n- Külastada Muhu Muuseumit\n- Muhu Katariina kirik Liival\n- Vaadata eksootilisi loomi Muhu Jaanalinnufarmis\n- Eemu Tuulik\n- Ostelda Oad ja Eed käsitööpoes Liival ning osta kaasa vähemalt üks päts Muhu leiba pagaritöökojast ja suitsukala Kalle kalapoest.\n- Jalutada maalilises Pädaste mõisapargis\n- Et saada kadaka lõhn juurde või koju kaasa külasta ka Muhu Puidukoda või nende esinduskauplust Piiril\n- Parima ülevaate kohalikust kunstist ja Muhu meistrite käsitöökunstist saad Koguva Kunstitalli galeriist\n- Laste või lastemeelsetega külasta kindlasti Muhu Seikluspark/ Muhu Adventure Park\n- Hobusõitu ja muinaskultuurist saad teada Tihuse talust\n- Külasta kindlasti ka Üügu pankrannikut\n- Keraamikat ja võluvat aeda saad nautida Jüri-Jaani talustuudios ning kaunilt maalitud portselani ja aiailu Portselaniaed\nTegevusi, üritusi, kauneid kohti ja paljut muud leiad igale maitsele ning huvilisele veel ja veel.\nKüsi kindlasti lisainfot Vanatoa Taluhotellist, Muhu Turismiinfo / Muhu Tourist Information või Visit Saaremaa toredatelt teenindajatelt / konsultantidelt.\nParima majutuspakkumise saad ikka meiliaadrssilt [email protected] või telefonitsi 5558 7494\nPuhka suvel Muhus! 😍\nTule vihma käest ära tuppa!😉\nSuussulav toit ja karastavad joogid, millele lisaks mõnus interjöör ja meeleolu loov jazz.\nRestoran avatud P-N 12.00-19.00 ning R-L 12.00-20.00🍾\nOotame sind Muhu saarel maalilises Koguva külas.\n#vanatoa #vanatoafarmhotel #vanatoataluhotell #juujaab #Muhu #VisitSaaremaa #visitestonia\nJalutuskäik randa...🌞 Oleme küll enamus nädalast broneeritud, kuid võtame lahkelt vastu broneeringuid nädalavahetuseks.\nTervitame Teid 3. juuli kell 14.00🍾\nwww.vanatoa.ee / [email protected] / +372 5558 8494\n#vanatoa #Muhu #vanatoafarmhotel #vanatoataluhotell #VisitSaaremaa #slowtravel #islandlife #visitestonia\nMeil on väga kahju, et Teile meie juures nii väga meeldib, et kõigile lihtsalt kohti alati ei jagu.😎\nOleme taaskord broneeritud 28.juuni kuni 3.juuli.\nUksed avame uuesti kõigile soovijatele 3.juuli kell 14.00.\nSeni ootame Teie broneeringuid majutuseks ja restorani meiliaadressil [email protected] või telefonitsi +372 5558 7494\nKoguva ja Igaküla külavanemad koos kauni delegataiooniga on valmis Muhu saare keskuses, et tuua meie tänasele jaanilõkkele presidendi süüdatud võidutuli. 🍾\n#vanatoa #vanatoataluhotell #vanatoafarmhotel #muhu #koguva #muhu #jaanituli #visitsaaremaa #visitestonia\nKahe suure peakoka kohtumine Vanatoa Taluhotellis.\nSelle jätame aga igaühe enda mõistatada kumb oli seekord maestro ja kumb õpipoisi rollis...🤔\n#vanatoa #vanatoafarmhotel #vanatoataluhotell #köök #indrektaalmaa #franzmalmsten #viktor #Muhu #chefslife #peakokk #localfood #visitsaaremaa\nShort vacation in Vanatoa Farmhotel. You can have all what you can dream about. 😎\n#vanatoa #vanatoafarmhotel #vanatoataluhotell #Muhu #visitmuhu #slowtravel #localfood #visitestonia #VisitSaaremaa #koguva\n🔥Vanatoa Taluhotelli restoran on avatud jaaninädalal🔥:\nP 21.juuni 12.00-19.00\nE 22.juuni 12.00-19.00 & 19.00 teatriõhtu Indrek Taalmaa monoetendusega "Parimad palad". Avatud baar ja menüüs kergemad road ning suupisted\nT 23.juuni 12.00-17.00 & 19.00 avatud hotellibaar ja tuleplatsil grillbaar.\nK 24.06 & N 25.06 12.00-19.00\nREEDEL & LAUPÄEVAL 12.00-20.00\nSoovikorral võta meiega ühendust ja küsi lisainfot😎\n[email protected] / +372 5558 7494\nOleme reserveeritud suureks grupibroneeringuks 14.-19. juuni.\nAvame hotelli ja restorani uksed kõigile uuesti 19. juuni kell 15.00.😎\nVahepeal suhtleme teiega meeleldi telefonitsi ja meilitsi ja võtame vastu broneeringuid.😍\n[email protected] ja +372 5558 7494\nParima pakkumise suurepäraseks jaaniõhtu majutuseks saad ikka Vanatoa Taluhotellilt helistades +372 5558 7494 või kirjutades [email protected].\nLisaks majutusele on maalilses Koguvas meie juures olemas ka restoran, erinevad võimalused ajavaviitmiseks õues, saunad, ja loomulikult ka JAANILÕKE ning palju muud.😎\n🔥MUHU JAANISEIKLUS OOTAB SIND!🔥\nVanatoa Taluhotelli restoran on avatud kõigile külastajatele teisipäevast laupäevani kell 12.00-19.00 ja pühapäeviti 12.00 kuni 16.00. ☕👨🍳\nMenüüs on peakokk Meelise parimad hitid.( Submarine, 6h küpsend BBQ ribid, Sinimerekarbid, kohalik kala ja palju muud)👨🍳😍\nInfo: info @vanatoa.ee või +372 5558 7494📞\n#vanatoa #vanatoafarmhotel #vanatoataluhotell #Muhu #visitestonia #VisitSaaremaa #slowtravel #farmhotel #simpleluxury #localfood #eestitoit #ehtnesaaremaa\nSellel reedel ja laupäeval on Vanatoa Taluhotelli restoranis publiku tungival nõudmisel õllesõbra nädalalõpp.🤩\nSelleks puhuks on meil varutud Pihtla õlu pruulikoja parimad palad joogivalikusse kliendisõbralike hindadega.\nLisaks on peakokk Meelis teinud valiku roogasid õllekõrvaseks. Samuti on meil pakkumine A Le Coq õllele, kus 2=3.\nÕllekõrvaseks lisaks tavamenüüle:\n- Meelise Öllespecial ( tsilline külmsuitsu seasisefilee marineeritud kurgiga) 5€\n- Vürtsikad kanatiivad 5€\n- Singiga praetud õlleuba 3€\n- Juustused küüslauguleivad 3€\nAstu Agu julgelt laiva!😎\nVaba aega sisusta saarel ikka kalal käies.😎\n#Vanatoa #vanatoataluhotell #farmhotel #slowtravel #visitestonia #Muhu #VisitSaaremaa @ Muhu, Saaremaa, Estonia\nJust selliseid nunnusid külalisi võib kohati Vanatoa Taluhotellis!\nJust selliseid nunnusid külalisi võib kohati Vanatoa Taluhotellis! 😍\nTule hommikukohvile ja loodetavasti on ka Sinul õnne just nii armsaks hommikuüllatuseks!\n#vanatoa #vanatoataluhotell #farmhotel #visitsaaremaa #muhu #islandlife\nNüüd ongi käes aeg teha lõunaplaanid Vanatoa Taluhotellis.😍\nTule Koguvasse või telli toit koju. Alates 20€ tellimusest on Muhus ja Orissaares toidu transport tasuta.\nHelista +372 5558 7494\nVanatoa Taluhotelli restoran on pop-up erimenüüga AVATUD 🥳\nSoovi korral toome toidu koju Muhusse või Orissaarde alates 20€ TASUTA!🤟\nTule kohale kolmapäevast pühapäevani või telli toit koju, suvilasse, tööjuurde.\nLisaks praadidele saad tellida koju ka peakokk Meelise valmistatud lihatooteid. Liha tellimine alates 1kg ja suurendatav 0,5kg kaupa. Palume liha tellida vähemalt 24h ette.\nAlates 13. maist on avatud Vanatoa Taluhotelli restoran ning alustame ka toidu kojuveo teenusega. 🤩\nMenüüs peakokk Meelise parimad hitid: BBQ ribi, Submarine, toidud kohalikust kalast ja palju muud.👨🍳\nLisaks pakume ka toidu kojuveo teenust. Alates 20€ tellimusest on toidu transport Muhus ja Orissaares tasuta. 👌\n#Vanatoa #vanatoataluhotell #supportyourlocalrestaurants #Muhu #visitmuhu #VisitSaaremaa #localfood\n+372 555 87 494\nVanatoa turismitalu pakub huvilistele toitlustamis-, ööbimis- ja puhkamisvõimalusi. Vastrenoveeritud restoran teenindab kuni 100 inimest korraga, majutuskohti on kompleksis kokku 50. Olete teretulnud igal aastaajal pulmi- ja konverentse pidama, teadus- või loometööga tegelema või lihtsalt puhkama. Tegevust leiab nii suurtele kui ka väikestele.


Põltsamaa vald ehitab esmalt veepargi ja seejärel lasteaia - Tartu Postimees\nPõltsamaa vald ehitab esmalt veepargi ja seejärel lasteaia\n6. märts 2019, 8:07\nKamari veespordipargis saab olema 643 meetri pikkune ringsüsteemiga veesuusa ja -laua kaabelpark, mida hakkab projekteerima Snow & Wakeboard Solutions. Lähimad sellised pargid asuvad Riia lähistel ja Palangas (pildil).\nFOTO: Snow & Wakeboard Solutions OÜ\nEelmisel aastal Põltsamaal algama pidanud Tõrukese lasteaia remondiga pole veel pihta hakatud. Põltsamaa vallavalitsus ja volikogu arutleb juba pea pool aastat, kas tasub oma aja ära elanud lasteaeda renoveerida, kas ja kuhu ehitada uus lasteaed ning kust leida selle kõige jaoks raha.\nOlukorras, kus Põltsamaa lasteaedade saatus on endiselt segane, saabus eile hommikul Põltsamaa vallavalitsuselt pressiteade, kus seisis, et juba sel suvel alustatakse Kamari järvele veespordikeskuse ehitust, kuhu vald investeerib 400 000 eurot.\nÜlikond ja nööbid


Rahvusvaheline maksukeskkond | Grant Thornton\nRahvusvaheline maksukeskkond on muutumas\nOECD algatatud BEPS (Base Erosion and Profit Shifting) tegevuskavaga soovitakse välja töötada rahvusvaheline lepinguline instrument, mille eesmärk on tagada, et rahvusvahelised kontsernid ei saaks kasutada erinevate riikide maksuseadusi ja maksulepinguid maksude mittemaksmise eesmärgil.\nOECD algatus maksubaasi vähendamise ja kasumi väljaviimise vältimiseks avaldati esmakordselt 2013. aasta veebruaris. OECD tegevuskava hõlmab 15 alajaotust ning vastavate raportite lõplikud versioonid avalikustatakse 6. oktoobril 2015.\nInitsiatiiv maksustada üha globaliseeruvamas majanduses kasumeid seal, kus selleks toiminguid tehakse ning lisandväärtust luuakse, on mõistetav. Samuti signaal sellest, et arenenud riigid pööravad üha enam tähelepanu agressiivsete maksuplaneeringute vastu võitlemisele.\nMilline on õiglane maksuosa?\nSenised üleskutsed ning manitsused tasuda igas tegutsevas riigis õiglane osa pole tõsiselt võetav alternatiiv selgetele reeglitele ning seadustele. Mida kujutab endast õiglane osa? Ettevõtete jaoks peavad maksureeglid olema mustvalged, kuid siiani on rahvusvahelisel tasandil olnud palju halli.\nKahjuks jääb ebaselgus püsima ka pärast BEPS-i tulemuste (raportite) avalikustamist. BEPS-i tulemuste lõplik mõju ning efektiivsus rahvusvahelisele maksuõigusele sõltub rohkem G20 ja OECD liikmesriikide sisulisest valmidusest vastavate meetmete rakendamisel, kuivõrd OECD kui organisatsioon ise seadusi ei muuda ning maksulepinguid ei sõlmi.\nKa Eesti on osades OECD töögruppides aktiivselt osalenud, kuna globaalsete maksuprobleemide lahendused mõjutavad varem või hiljem ka kohalikku elu ning maksusüsteemi konkurentsivõimet. Rahandusministeeriumi info kohaselt on Eesti fookus olnud muuhulgas siirdehindade, automaatsema infovahetuse ja digitaalmajandusega (sh e-residentsusega) seotud teemadel.\nKas BEPS on samm õiges suunas?\nKindlasti, kuna rahvusvahelisi maksustamise reegleid tuleb ilmselgelt lihtsustada ja see ongi BEPS-i eesmärk. Kuid praegustes vetes on endiselt keeruline navigeerida. Ebamäärasus rahvusvahelistes maksustamise reeglites võib veel mõnda aega kesta, enne kui saabub tõeline selgus aktsepteeritava maksuplaneerimise kohta. Seetõttu on väga oluline, et ettevõtted pööraksid kõrgendatud tähelepanu piiriülese äritegevusega kaasnevatele võimalikele riskidele ja suudaksid vajadusel oma otsuseid põhjendada.\nKuigi OECD tegevuskava on alles realiseerimisel, siis ettevõtjatel, kes soovivad OECD initsiatiivide kohta rohkem infot või selle seniseid tulemusi oma tegevuse planeerimisel juba arvesse võtta, soovitame julgesti pöörduda Grant Thornton Balticu maksu- ja õigusnõustamise osakonna poole e-posti aadressil tax&legal@ee.gt.com.\nBEPS-ist saab rohkem lugeda siit http://www.grantthornton.ee/insights-landing-page/kahjustav-maksuoptimeerimine-kjav/.


Briti ajakirja Times Higher Education (THE) poolt alates 2004. aastast koostatava edetabeli (Times Higher Education World University Rankings – THE WUR) näol on tegemist maailma mainekaima ja mõjukaima ülikoolide pingereaga. THE võtab oma edetabeli koostamisel arvesse 13 tulemusnäitajat, mis kirjeldavad õppekeskkonda, teadustulemuste mõjukust, teadustöö mahtu, akadeemilist mainet, tulusid, innovatsiooni ja rahvusvahelistumise ulatust. Tartu ülikool on THE edetabelis esindatud alates 2011. aastast, platseerudes viimases kolmes väljaandes (2016-2018) vahemikku 301–350.\nTHE koostatavate edetabelite sortimenti lisandus 2018. aastal ka nn uue Euroopa ülikoolide edetabel (THE New Europe ranking), mis seab pingeritta pärast 2004. aastat Euroopa Liiduga ühinenud 13 riigi 53 parimat teadusülikooli. Tabeli esmaväljaandes hõivas esikoha Tartu ülikool.\nTHE edetabeli kõrval on teiseks mõjukamaks ülikoolide pingereaks alates 2004. aastast rahvusvahelise konsultatsioonifirma Quacquarelli Symonds (QS) koostatav edetabel QS World University Rankings. Aastani 2010 tehti seda koostöös ajakirjaga Times Higher Education, pärast koostöö katkemist jätkab QS endise metoodikaga.\nÜlikoolide reastamisel arvestatakse 6 indikaatorit: juhtivate akadeemiliste töötajate ja tööandjate eksperthinnang, töötajate ja üliõpilaste suhtarv, viidete arv töötaja kohta, välisüliõpilaste ja välistöötajate osakaal. Edetabeli värskeimas väljaandes jagab Tartu ülikool 321. kohta.\nLisaks üldpingerea koostamisele seab QS alates 2011. aastast ülikoole pingeritta ka üksikute erialade kaupa – eesmärgiga anda avalikkuse käsutusse võrreldav informatsioon ülikoolide tugevuste kohta üksikerialade tasemel. Tegemist pole seega ühtse edetabeli, vaid (2018. aasta seisuga) 48 eraldi pingereaga, milles reastatavate ülikoolide arv varieerub erialati 50-st (nt stomatoloogia ja veterinaaria) kuni 500-ni (nt keemia ja arvutiteadus). Pingeridade koostamisel võtab QS arvesse ülikooli mainet vastava eriala teadlaste ja tööandjate seas ning bibliomeetrilisi näitajaid. Seni viimases väljaandes (QS World University Rankings by Subject 2018) figureeris Tartu ülikool 48-st avaldatud pingereast 18-s, mis on viis eriala rohkem kui aasta tagasi.\nHUMANITAARTEADUSED 301= 246= 299=\nArheoloogia 151-200 151-200\nFilosoofia 101-150 101-150 151-200\nInglise keel ja kirjandus 251-300 251-300 200-250 251-300\nKeeleteadus 101-150 101-150 101-150 151-200\nNüüdiskeeled 251-300 251-300 251-300 251-300\nTEHNOLOOGIA JA INSENERITEADUSED\nArvutiteadus 401-500 401-500 351-400 351-400\nBIOTEADUSED JA MEDITSIIN 396= 385= 373=\nBioloogia 351-400 301-350 251-300\nFarmaatsia ja farmakoloogia 251-300 251-300\nMeditsiin 301-350 301-350 301-350 351-400\nPõllumajandus ja metsandus 201-250 151-200 151-200\nKeemia 401-450 401-450 451-500\nGeograafia 151-200 151-200\nFüüsika ja astronoomia 351-400 451-500 551-600\nSOTSIAALTEADUSED 394= 323= 336=\nÄrindus ja juhtimine 401-450\nmeediauuringud 101-150 151-200 151-200 151-200\nrahvusvahelised uuringud 151-200 101-150\nÕigusteadus 251-300 251-300\nAlates 2014. aastast koostab QS regionaalset pingerida – tärkava Euroopa ja Kesk-Aasia regiooni ülikoolide edetabelit (QS University Rankings: Emerging Europe and Central Asia). Tartu ülikooli seni kõrgeim koht (3.) pärineb 2017. aastast, tabeli seni viimane, 2018. aasta väljaanne paigutas Tartu ülikooli 5. kohale.\nAjaleht U.S. News on üle 30 aasta koostanud USA ülikoolide ja kolledžite edetabelit, alates 2014. aastast antakse välja ka maailma ülikoolide pingerida (U.S. News Best Global Universities Ranking). Edetabeli koostamisel võtab U.S. News arvesse 13 tulemusnäitajat, tuginedes firma Clarivate Analytics läbiviidavale arvamusküsitlusele ning bibliomeetrilise info osas viitamisandmebaasi Web of Science analüüsimoodulile InCites. Viie aastaga (2014-2018) on Tartu ülikool tõusnud 467. kohalt 322-ndaks.\nPerformance Ranking of Scientific Papers for World Universities ehk Taiwani edetabel ilmub 2007. aastast, alates 2012. aastast koostab seda Taiwani Riiklik Ülikool (National Taiwan University – NTU). Pingerida põhineb täies ulatuses bibliomeetrilisel andmestikul – ülikoolid reastatakse nendega seotud teadlaste publitseeritud teadusartiklite arvu, mõjukuse ja kvaliteedi alusel. Kõik publikatsioonide andmed võetakse firma Clarivate Analytics hallatavatest andmebaasidest Essential Science Indicators (ESI) ja Web of Science Core Collection (WoS). Tartu ülikool on tabelisse jõudnud viiel viimasel aastal, platseerudes värskeimas väljaandes 459. kohale.\nWebometrics Ranking on Hispaania haridusministeeriumi alluvuses tegutseva teadusuuringute keskuse (Centro Superior de Investigaciones Científicas – CSIC) kübermeetrika labori koostatav maailma kõrgkoolide, teadus- ja arendusasutuste ja haiglate kodulehtede edetabel. Alates 2004. aastast kaks korda aastas – jaanuaris ja juulis – avaldatav tabel analüüsib praeguseks üle 24 000 ülikooli veebilehti nelja tunnuse alusel: ülikooliga seotud veebilehtede arv, nendel olevate failide arv, otsingumootorite leitud teaduspublikatsioonide ja viitamiste arv ning ülikooli lehele suunavate välislinkide arv. Edetabeli värskeimas väljaandes (avaldatud jaanuaris 2018) leiame Tartu ülikooli 428. kohalt.\nNiinimetatud Leideni edetabelit koostab bibliomeetriliste näitajate (artiklite ja viidete arv ning nendest tuletatud indeksid) alusel Leideni ülikooli teadus- ja tehnoloogiauuringute keskus (Centre for Science and Technology Studies – CWTS). Alates 2007. aastast ilmuva edetabeli metoodika aluseks on teadustöö mõjukust ja teadusalast koostööd arvestavad indikaatorid. Algandmed pärinevad viitamisandmebaasist Web of Science. 2018. aasta edetabelis oli Tartu ülikool publikatsioonide mõjukuse alusel maailma ülikoolide arvestuses 595. kohal.


ELU RÜÜTLI LOSSIS: MÄMM MÄMM\nTegelikult on meil selle ise söömisega probleeme. Mämm, mämmi nõutakse küll pidevalt aga oma lusikaga võetakse ehk paar esimest suutäit ja siis läheb juba toidu mujale kühveldamiseks (enamalt kas Peppale või beebile mõeldud taldrikusse). Mul tavaliselt ei jätku kannatust sellisteks mängudeks eriti veel kui mul endal on kõht hirmus tühi või kui meil on kiire kuhugi mujale minekuga. Nii et enamus hommikusöökidest kühveldan mina talle sisse.\nErand on aga tatrapudruga. Vot millegi pärast meeldib talle seda ise süüa....jumal tänatud!\nSiit vastav tõestus et mul meelest ära ei läheks et tegelikult oskab ta ise süüa küll!\npagulane 29 October 2010 at 19:18\nIlusti sööb jah :) Pead talle aega andma. Lihtne öelda, aga raske täide viia. Mäletan omal ajal ka tahtsin, et lapsed kiiremini söödud saaks ja ruttasin appi. Riidesse panemisega sama lugu, las pusivad ise, muidu jäävad laisaks.\nAlice 29 October 2010 at 19:55\nLouna ja ohtusookide soomisega leiaks aega kyll kergesti AGA tead ta lihtsalt hakkab mangima toiduga voi siis soob katega (mida ma otseselt ei keela, las massab) ja koige peamine on see et niimoodi oodates laheb toit ruttu kylmaks ja moni toit kylmamalt on vastik :(\n...voi ta siis lihtsalt ytleb no no voi ei ei...ja lahkub.\nOhtusoogi juures on siis see oht et kui ma tal kohtu pungil tais ei toida siis arkab ta naljasena oosel ylesse ja see on veel hullem.\nMa vaikselt loodan et kui natuke vanem siis on temaga kergem sel teemal 'kakelda'. Ma praegu treenin ta katt muude kunstiliste tegevustega (voolimine, joonistamine, maalimine jne) et ehk siis hiljem on kasi tugevam lusikat toetama. :)\npagulane 29 October 2010 at 21:19\nÄra unusta talle kääre kätte anda, need pidavat eriti käelist oskust arendama.