Kipper.ee • Vaata teemat - Veesõidukite nõutav päästevarustus\nVeesõidukite nõutav päästevarustus\nTeema pealkiri: Veesõidukite nõutav päästevarustus\nPostitatud: Neljapäev, 13 Nov 2003 17:27\nMa siis küsiksingi siinkohal ühe seadusandlust puudutava küsimuse - millisest õigusaktis on üles loetletud väikelaeva kohustluslik varustus tulenevalt tema sõidupiirkonnast?\nPostitatud: Neljapäev, 13 Nov 2003 18:03\nNo päris palju loeb välja väikelaeva tehnilise ülevaatuse raamatust. Igale eri kategooriale on oma nõuded mis peab olema. Võibolla on selleks ka mingi akt, kuid pole vist märganud. Ülevaatuse teostaja võib ise ka määrata millisesse kategooriasse alus kuulub või siis ütleb mida oleks veel vaja, et vnatsa kangemat kategooriat saada.\nPostitatud: Neljapäev, 13 Nov 2003 18:20\nminikapten, vaata siia http://www.vta.ee/atp/index.html?id=355\nMa küll ei tea, kas see on piisav.\nOotame ära, mis MannKoter selle kohta ütleb...\nPostitatud: Neljapäev, 13 Nov 2003 18:31\nKipper, see ei ole kindlasti piisav, kui kusagil VA kodulehel on midagi kokku sobratud. Täitmiseks kohustuslikud on vaid need õigusaktid, mis on nõuetekohaselt avaldatud (Riigi Teatajas) ja ka jõustunud. See kirjasobra, mis seal VA lehel on, ei ole kindlasti mitte kehtiv ja täitmiseks kohustuslik õigusakt. Pealegi käsitleb sealne info ainult päästeveste ja -rõngaid. Paadi varustuses nõuatkse aga veel hulk teisi asju nagu hauskar, kompass, säratuled, tuletõrjepresent või tulekustuti jne.\nOotame jah Manni seisukoha ära.\nSeniks aga tuli mulle meelde veel üks huvitav ja minu arust ikka suht tobe õigusnorm. Nimelt ei tohi mingisuguse rahvusvahelise konvensiooni sätete kohaselt territoriaalvetes üle parda heita midagi muud peale kalarapete. Need kalarapped jäid sinna kah kuuldavasti tänu mingite Aafrika riikide nõudmisel või sealsete olude eripärade tõttu. Nüüd aga tekib mul küsimus, et kuhu ma siis pilsivee peaksin panema, kui selle rohkus ähvardab juba alust uputama hakata? Normide kohaselt nõutakse, et pilsivesi tangitaks kuhugi nõudesse, mille sisu tuleb sadamas selleks ettenähtud kohta tühjaks valada. Milleks aga siis nõutakse paadi varustuses hauskarit ja mitte pilsiveenõusid sinna juurde? Mida ma selle hauskariga peale hakkan, kühveldan vett paadi vöörist ahtrisse ja ahtrist vööri tagasi või, kuniks põhja läen?\nÄrge mind nüüd jumala pärast kiuslikuks inimeseks pidage, need on lihtsalt küsimused, mis mind on kummitama jäänud ja millele ma vastust tahaksin leida. Arusaamatud asjad hirmutavad mind\nTeema pealkiri: Eks ole\nPostitatud: Laupäev, 15 Nov 2003 16:52\nHauskarit on siis vaja, kui sul on selline paat kust vesi ise välja ei lähe, selline kõige lihtsam. Et kui laine lööb su pähklikoorde sisse, siis ei keela mitte keegi seda sul merre tagasi visata. Pilsi vesi on see vesi mis mootori ruumis ja reevesi juures. Selline õline ja must soga mida merre ei ole mõistlik lasta, siis pumpad pilsi pumbaga selle vastavasse nõusse. Ei tea mina mõtlen nii ja sellise asjaga rohkem pead ei vaeva. Vot\nPostitatud: Esmaspäev, 17 Nov 2003 08:56\nMinikapteni küsimus ei osutunud lihtsaks isegi VA juristile, kes ei osanud viidata vastavale õigusaktile, kus oleks ammendav loetelu väikelaeva kohustusliku varustuse kohta!\nKuid abi võiks olla:\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministri määrusest nr 52 "Väikelaeva tehnilise ülevaatuse raamatu vorm" RTL 2002, 149, 2181\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministri määrusest nr 51 "Väikelaevade tehnilise ülevaatuse kord"\nPostitatud: Esmaspäev, 17 Nov 2003 11:26\nTänud Mann! tegelikult ma tahtsingi selle küsimusega viidata sellele, et seadusandlus on puudulik ja ma võiksin suvalises ülevaatuspunktis ülevaataja pikalt-pikalt saata, kui ta hakkab mult varustust nõudma. Üheski kehtivas õigusaktis ei ole loetelu kirjas ja tehnlise ülevaatuse raamatu vorm kui selline ei kohusta veel kedagi neid nõudeid täitma, olgugi et vajaliku varustuse nimekiri seal raamatus on. See määrus aga kehtestab nimelt ainult raamatu vormi, nagu määruse pealkirigi ütleb.\nMinu eesmärk ei ole varustuse olemasolus kahelda, aga hinge ajab täis see paganama pornograafia ja jätkuv nõuka mentaliteet, mis VA-s valitseb. 12 aaasta jooksul ei ole ükski sealne ametnik suutnud ministeeriumile teha ettepanekut seadusandluse korrastamiseks, millega siis minn võiks tegeleda ja parlamendile selle kinnitamiseks saata. Sealsed ametnikud on harjunud, et nemad on jumalad siin maapeal ja piisab lihtsalt sellest, kui nemad ütlevad, kuidas asjad käima peavad. Enam ikka nii ei ole küll - meie maksame neile palka ja nad töötavad meie jaoks, mitte meie nende jaoks.\nKui sa MannKoter tunned seda juristi sealt VA-st, tee talle ettepanek probleem tõstatada ja moodustagu kasvõi mingi töögrupp või tehku ettepanek minnile, et väikelaevandust reguleeriv seadusandlus korrastataks. Praegu ei saa ilma juura ettevalmistuseta lihtinimene sellest rägast mitte mütsigi aru, sead enam, et seadustes on palju kattuvusi ja vastuolusid. Ma arvan, et ka sul tuleb tunnistada, et täieliku ülevaate saamine väikelaevanduse õiguslikust regulatsioonist ei ole isegi juristile mitte lihtne. Saati siis rannakalurile.\nPostitatud: Esmaspäev, 17 Nov 2003 13:41\nKahjuks Mann ei tunne VA juristi isiklikult, helistasin just sel eesmärgi, et saada asjakohast informatsiooni, ning suhtumine minu küsimusse oli täpselt selline nagu Sa eelnevalt kirjeldasid! Igatahes näidati seal ametis üleolevat suhtumist, samalajal jättes mulje kui mitte pädevast juristist omas valdkonnas...\nTuleb tõesti tunnistada, et andtud valdkond ei ole piisavlt reguleeritud! Ja siis öeldakse, et seadused ja muud õigusaktid peavad olema loetavad ja arusaadavad kõigile - nii juristile kui ka tavainimesele!\nPostitatud: Esmaspäev, 17 Nov 2003 13:49\nNii need lood on jah. Ja kui juba sidemetega autoriteedid ei ole suutnud selles valdkonnas midagi liikuma panna, on vist üsna lootusetu seda teha ka kellelgi meist. Tuleb hakata teiste kombel oma aluseid piiri taga registreerima, kus huvi laevandusele on antud roheline tee.\nPostitatud: Esmaspäev, 17 Nov 2003 13:58\nJu siis Mann peab hakkama juristiks, kes tegeleb valdkonnaga meri ja korra majja lööma, sest tegelikult on mereõigus Eestis suht reguleerimata ja..........\nPostitatud: Esmaspäev, 17 Nov 2003 14:20\n.......ja asjal on tegelikult perspektiivi. Ma küll ei tea, kus sa Mann töötad, aga võiksid ka erapraksise luua just mereõiguse valdkonnas Pole ka vist palju advokaate, kes sellega tegeleks. Esimeseks suuremaks protsessiks oleks VA põhjalaskmine kohtus, hiljem telliks valitsus sinult loomulikult ekspertiisi Eesti mereõigust reguleeriva seadusandluse hetkeolukorrast, mis ei maksa just vähe...... ja nii Mann endale uue jahi saabki!\nMann, ma võiks sulle hakata esimeseks kliendiks, kelle õiguste eest sa siis võidelda saaksid. Tegin omale paadjuhi paberid ja kuna ma tegin need Tallinnas, siis nad sisevetel ei kehti (sic!). Sõidueksami tegin Tartus emajõel, reaalse kaatriga reaalselt sõites, erinevaid ülesandeid lahendades. Vaatamata aga navigeerimise oskusele, kõikide jõe- ja meremärkide, samuti sõidureeglite teadmisele ma sisevetel sõita ei tohi. Selleks oleks ma pidanud tegema eksami Tartus. Kõige kihvtim on see, et ega enne ekamitele minemist keegi sulle seda ju ei räägi. See selgub alles tunnistuse väljaandmisel.\nNiiet probleemseid valdkondi jätkub ja jätkuks sulle leibagi.\nPostitatud: Esmaspäev, 17 Nov 2003 14:34\nEi tea Manngi sellist advokaati, kes oleks spetsialiseerunud mereõigusele, igatahes Eestis pole see minu teada ka võimalik! Vähemalt TÜ õigusteaduskonnas mitte ja advoaatide jaoks on õigusteaduses ainult 1 ülikool Eestis, selleks on TÜ ja kui seal ei ole mereõigust võimalik põhjalikult õppida, järelikult siis....\nMann on ka ise sellele mõelnud, et valdkond selline, kus vaidlusi, probleeme jne jätkub piisavalt ja imestuseks pole keegi sellega tegelema hakanud! Tekib küsimus, miks?\nJa kui esimesed kliendid Mannil ka juba olemas, mis siis viga\nPostitatud: Esmaspäev, 17 Nov 2003 15:52\nEi kujuta isegi ette, miks keegi mereõigusele spetsialiseerunud ei ole. Eks laevakompaniides on omad juristid ja keerukamate rahvusvaheliste vaidluste lahendamiseks palgatakse advokaadid piiri tagant. Väikelaevnikud aga ei tihka riigiga vaidlema hakata, odavam on nõudeid täita. Tont seda tea täpselt. Koolituse taga võib kah asi vabalt olla.\nPostitatud: Esmaspäev, 17 Nov 2003 16:04\nSeda koolituse asja küll päris niisama jätta ei saa, kui algul on lubatud ühte ja lõppedes pole lubadustest kinni peetud! Ehk siis tuleks miskit ette võtta!\nPostitatud: Esmaspäev, 17 Nov 2003 16:46\nMa kardan, et raske on midagi konkreetselt ette võtta. Saaks loomulikult protsessida, aga asjaolud olid sellised, et tegin oma eksami HV Mereturismi juures. Seal küsisin, et kas eksami sooritanuna tohin sõita ainult merel. Vastati, et miks merel, ikka igal pool. Sellest sain nagu aru, et saan nii mere kui ka laevatatavate sisevete load. Aga tühjagi. Võib ju kohtus väita, et eksamineerija pettis mind, aga see jutt oli kõik kahe inimese vahel ja raske tõendada seetõttu. Võib-olla rääkisime ka teineteisest mööda. Ma ei mäleta kah, et ma eksamile registreerudes oleksin kuhugi märkinud, et soovin just mere kategooriat. Seda nagu üldse ei küsitud. Ja VA-st öeldi mulle, et sisevete lube saabki ainult Tartus teha. Seega pole nagu kohta, kelle natist kinni hakata. Oma viga, et kohe korralikult endale selgeks ei teinud, millisele kategooriale ma pretendeerin. Nüüd jälle targem. Kui aega leian, lähen teen seal Tartus siis eksami ära ja rahu rannas. Kuigi ma ikka ei mõista, miks merelubadega sisevetel sõita ei tohi.


- jaanuar 30, 2019\nPeale eelmistes postitustes mainitute on veel linnavalitsus andnud otsustuskorras kasutusse Pärnu jõeäärset maad, paadisildade paigaldamiseks, järgmistele füüsilistele ja juriidilistele isikutele: Aare Parts Pilli Majad OÜ IDline OÜ Kõigil juhtudel on õigusliku alusena viidatud Pärnu linnavolikogu määruse “Linnavara valitsemise kord” §-le 17 lg 1 p 4 mille kohaselt võib otsustuskorras linnavara (sh maad) anda kasutusse lähtudes linna huvidest . Mis on linna huvi, anda teatud isikutele, otsustuskorras kasutusse jõeäärset maad, paadisilla paigaldamiseks? 23.01.2019 kirjaga soovin selgitusi - milles seisneb linna huvi? 30.01.2019 vastuskirjaga nr 379-3 teatab linnavalitsuse juhtivspetsialist Karmo Näkk järgmist (teen väljavõtte) : Miks ka mitte. Tahad midagi linnalt - mine võta ise - aga ära küsi ja linnal tekib kohe huvi seda sulle ise, otsustuskorras anda. Asi ei ole ju selles, et inimesed ei tohiks paadisildade paigaldamiseks võimalust saada vaid selles k\n- jaanuar 25, 2019\nKõigepealt pisut asjakohaseid pilte. Pärnus, Väike- Jõe 12A, 7 korteriga Jõeranna villa ja sealne Pärnu jõe kallas. Korterite müük toimus 2018 aastal, pildid tehtud müügikuulutustelt. Müügiga tegeles Tõnisson Kinnisvara - Pärnu juhataja Jüri Vahar . Nüüd faktid: -Väike- Jõe 12A korterite müügikuulutustel reklaamiti, ka võimalust paigaldada jõe äärde paadisild siin siin - Väike - Jõe 12A Jõeranna villale andis Pärnu linnavalitsus kasutusloa 27.08.2018 siin - Enne kasutusloa andmist, andis linnavalitsus aga 21.08.2018 korraldusega ( siin ) korteriühistule (Väike Jõe 12A) otsustuskorras, kolmeks suveks kasutusse Pärnu jõeäärse maa, paadisilla paigaldamiseks . -Korralduses viidati õigusliku alusena jälle linnavara valitsemise korrale § 17 lg 1 punkt 2 - lähtuvalt linna huvidest. - Jõeäärse maa kasutusse andmise lepingu sõlmis linnavalitsus (Karmo Näkk) ei kellegi muuga kui Jüri Vahar iga - Tõnisson Kinnisvara juhataja Pärnus. Mis\nPärnu linnavalitsus tõdes rõõmuga, et mai kuus olid eraisikud paigaldanud Pärnu jõele paadisilla, mehepojad polnud teadlikud, et maa kuulub Pärnu linnale ja vaja olnuks taotleda maakasutusõigust Pärnu linnalt. Pärnu linnavalitsus võttis vastavad meetmed kasutusele ja andis õnnetutele mitteteadjatele, paadisilla aluse jõemaa ja kallasraja kohe kolmeks suveperioodiks, otsustuskorras kasutusse. Miks ka mitte! Aga..... Korralduses on maa otsustuskorras kasutusse andmise õigusliku alusena märgitud linnavara valitsemise korra § 17 lg 1 p 4 ( siin ) mille kohaselt võib linnavara anda otsustuskorras tasuta või tasu eest kasutusse lähtudes linna huvidest . Millised aga olid linna huvid antud juhul, korraldusest ei selgu. Mina tahan teada, kui sina ka siis 30 päeva pärast selgub millise "huviga" linnavalitsus seekord lagedale tuleb. Rainer Aaviku allkirjaga linnavalitsuse korralduse väljavõte siin veekogu maa L6 siin kallasrada L8\nJa veel sellest Kalev Vigatsi poolt väljaantud õpilasmaleva juubeliraamatust "On lipurivis malevlaste viirud", mille kirjastamiskuludeks sõlmisid riigieelarvelise toetuse kasutamise lepingu Haridus-ja Teadusministeerium ja Audru vald siin Lepingu punkt 3.1.11. kohustab toetuse saajat nimetama ministeeriumi tegevuse toetajana vastavates trükistes , reklaamides (pressiteated, raamatud, trüki- tele- ja raadioreklaam jne) ja avalikel esinemistel, samuti kasutama trükistes ministeeriumi logo nähtaval kohal. Raamatus ei ole ministeeriumit toetajana mainitud, rääkimata ministeeriumi logost. Küll on aga kiituse osalisteks saanud, peale raamatus sõna võtnute , veel Pärnu Linnavalitsuse haridus ja kultuuriosakond ja isiklikult Siim Suursild (Audru vallavanem, abilinnapea) ja Andres Metsoja (Pärnu volikogu esimees). Mille eest Kalev Vilgats Suursilda ja Metsoja tänas - ah ? Lugesin raamatut huviga kuniks...... Kas see on ikka see raamat kus maksumaksja raha eest Savisa\nJärg 12 juuni 2018 kirjutatud postitusele "Või et siis salvkaevu ehitus on raamatu kirjastamiskulu ja Pärnu linnavalitsusele esitatud arve MTÜ Pärnumaa Õpilasmaleva kulu." siin 27.07.2017 korraldusega nr 225 ( siin ) raha väljakantimine Audru valla reservfondist MTÜ- le Pärnumaa Õpilasmalev oli õigusvastane igati. Nüüd on selgunud, et tegelikult eraldas õpilasmaleva juubeliraamatu kirjastamiskuludeks raha hoopis riik ja seda mitte MTÜ- le Pärnumaa Õpilasmalev vaid Audru vallale . Selle projekti elluviimiseks ei ole Audru vald sõlminud ühtegi lepingut ei MTÜ- ga Pärnumaa Õpilasmalev ega Kalev Vilgatsiga, kelle nime all raamat välja anti. 04.04.2017 on Siim Suursild, kui Audru vallavanem sõlminud Haridus ja Teadusministeeriumiga riigieelarvelise toetuse eraldamise lepingu (leping siin või siin ) lähtudes Audru vallavalitsuse soovist teostada projekti „Õpilasmaleva 50 aasta juubelikogumiku väljaandmine“ ning ministeeriumi soovist seda noorteprogrammi e\nKas teadsid, et ainult direktorid ja juhid väärivad preemiat !!\nAga hallatavate asutuste töötajad ? !!!!! Imegu näppu! Alltoodud dokumentidele on dokumendiregistris paigaldatud juurdepääsupiirang, sest Pärnu linnavalitsus ei tunne ega austa seadust.\nAeg kaaluda linnavalitsusel haldusmenetlusalase võimekuse tõstmist.\nPärnu Linnavalitsus annab jätkuvalt välja haldusakte mis ei ole kehtiva õigusega kooskõlas. Olen sellistele haldusaktidele korduvalt linnavalitsuse tähelepanu osutanud ja teinud ettepaneku viia need kehtiva õigusega kooskõlla kuid linnavalitsus ei taha vigade parandamisega oma lohakale tööle tähelepanu tõmmata. Järjekordne haldusakt mis ei ole kehtiva õigusega kooskõlas -11 detsember 2018 ( otsus 10270) annab Pärnu linnavalitsuse, linnavara ja heakorrateenistuse juhtivspetsialist, Karmo Näkk, otsustuskorras kasutusse linnavara. -Haldusakti andmise õigusliku alusena on viidatud Pärnu Linnavolikogu 1 7. märtsi 2015. a määrusele nr 3 „Müügikoha hooajalise laienduse ja ajutise müügikoha paigaldamise kord “ -See määrus oli aga juba ammu, enne haldusakti andmist, tunnistatud kehtetuks Pärnu Linnavolikogu 1 6.04.2018 määruse nr 10 §-ga 17 ( § 17. Varasema määruse kehtetuks tunnistamine. Kehtetuks tunnistatakse Pärnu Linnavalitsuse 17.03.2015 määrus nr\n- jaanuar 02, 2019\nSellised leiud siis Toris, kaupluse juures.\nPärnu linna huviks on anda linnakodanikele jõeäär...\nIgale pärnakale oma paadisild - linnavalitsus läks...\nIgale pärnakale oma kallasrada ja paadisild Pärnu...\nKas teadsid, et ainult direktorid ja juhid vääriva...\nAeg kaaluda linnavalitsusel haldusmenetlusalase v...


Pangad kardavad kasumiraha vähenemist\nTallinna Panga riski- ja varahaldusdivisjoni direktori Rändy Hütsi sõnul vähendab kapitali adekvaatsuse suurendamise nõue kaugemas perspektiivis panga kasumlikkust. Tema sõnul ei mõju muutus siiski kohe ja seetõttu pole vaja panga selle aasta kasumiprognoose üle vaadata.\nKohustuslike reservide mahu suurendamise tõttu vähenevad pankade vabad vahendid ja seetõttu võivad lühiajalise laenu intressimäärad tõusta, ütles Hütsi.\nHansapanga finantsriskide osakonna juhataja Erkki Raasukese sõnul võib keskpanga nõue, milles seotakse kohustuslik reserv välismaalt laenatud raha hulgaga, viia naljaka situatsioonini, kus pangad peaks hakkama likvideerima keskvalitsuste võlakirjade portfelli ja paigutama raha lääne kommertspankadesse.\nSellega seoses võtavad pangad üles sealseid riske, loobutakse likviidsusest ja ollakse vähem konservatiivsed, märkis Raasuke. «Ma ei usu, et see oli algselt Eesti Panga plaan,» lisas ta.\nTallinna Panga nõukogu aseesimehe Targo Rausi sõnul võib Eesti Panga suurenenud nõudmiste taga täheldada rahvusvahelise valuutafondi (IMF) suunavat mõju.\nIMFi Eesti esindaja Dimitri Demekas lükkas Rausi väite ümber, öeldes, et kõik Eesti Panga rakendatud meetmed on küll IMFi esindajatega jutuks olnud, ent mingit survet pole valuutafond avaldanud. Demekas ütles, et IMF toetab igati Eesti Panga rangemaid nõudeid, kuna see suurendab kommertspankade usaldusväärsust.\nAlates 1. juulist rakendab Eesti Pank kommertspankade suhtes nõuet suurendada kohalikele omavalitsustele laenatud raha riskikaalu 50 protsendilt 100 protsendile, piirata kassades asuva sularaha hulka kohustuslikes reservides 40 protsendilt 30 protsendile ja laiendada kohustusliku reservi baasi summale, mida pangad on välismaalt rohkem sisse laenanud kui sinna deponeerinud.\nAlates 1. oktoobrist kehtib ka nõue suurendada panga kapitali adekvaatsust 8 protsendilt 10 protsendile. ÄP


Vaata tellimust “Digitaalne prügimägi” lisati sinu tellimusele.\nKategooriad: Arengukoostöö, Filmid noortele, Globaliseerumine, Haridus, Inimõigused, Jäätmed, Keskkond, Keskkonnaprobleemid, Laste õigused, lgbt, Maa, Majandus, Naiste õigused, Õiglane tarbimine/Fairtrade, Ränne ja pagulased, Riigid ja rahvad, Tarbimine ja kaubandus, Tarbimisühiskond, Üleilmastumine, Vaesus\nSünge ja nõiduslik film Ghana prügimäest, kus käideldakse läänest toodud elektroonikajäätmeid. Tööliste endi jutustatud lood jäävad vaatajale kauaks meelde.\nIgal aastal veetakse üle 250 000 tonni elektroonikajäätmeid Ghanasse, kus neid käideldakse peaaegu apokalüptilistes tingimustes. Tuhanded lapsed ja täiskasvanud lammutavad silmapiirini ulatuval prügimäel monitore, telefone ja sülearvuteid, teised aga sulatavad lõkke kohal kaablitest vaske välja. „Tere tulemast Soodomasse“ (see on ka filmis kõlava räpplaulu pealkiri) viib meid otse selle sünge sündmuskoha südamesse. Just töölised ise tutvustavad meile Soodomat, kirjeldades oma sõnade ja omapäraste liigutustega põrgulikke elutingimusi. Austria režissöörid Florian Weigensamer ja Christian Krönes on loonud filmi, mis ühest küljest kujutab peaaegu ajatut apokalüpsist, kuid teisalt õhutab meid kindlasti muutma midagi nüüd ja kohe. Ajastul, mil digitaalse tehnika areng tõotab üha mugavamat ja muretumat elu, jääb meil märkamata see, millisel hulgal lääneriigid e-jäätmeid arengumaadesse ladustavad. Film on eestikeelsete subtiitritega, mis tuleb sisselülitada vajutades nuppu CC\nTunnikava dokumentaalfilmile „Tere tulemast soodomasse” (III kooliaste)\nKategooriad: Kultuuridevaheline dialoog, Riigid ja rahvad, Üleilmastumine Sildid: Aafrika, Hiina, Kaubandus, Üleilmastumine


Kaval ja kuninglik! Viis nutikat eluhäkki, mille osas tasub Briti kuningaperelt eeskuju võtta - Anne & Stiil - Delfi Lood\nKuningliku perekonna poole kiikamine ei ole midagi uut, kuid lisaks tavapärastele moesoovitustele, on neil jagada ka mõned head eluhäkid argipäeva tarvis.\n1. Parim vahend teemantite puhastamiseks on džinn\nTeadupärast on kuningannal, Elizabeth II rohkesti teemante ja selleks puhuks on kuninganna teenijaskond välja selgitanud parimad nipid, kuidas väärtuslikud kivid puhaste ja säravatena hoida. Tuleb välja, et parim vahend selleks on segu džinnist ja veest. Proovi järele ja vaata, kas kivid hakkavad kaunilt kumama.\n2. Jooga aitab võidelda lennuväsimusega\nSussexi hertsoginna Meghan Markle paljastas Austraalia tuuri ajal, et tema salaretsept lennuväsimuse ja hommikuse halva enesetundega toimetulekuks on jooga. Namaste, armsad lugejad!\n3. Ridikül aitab vajadusel varjata\nPrintsess Diana tavatses autost väljudes kasutada ridiküli dekoltee varjamiseks, et mitte avalikkusele liialt paljast pinda demonstreerida. See on lihtne trikk, mida meiegi Uberite ja Boltidega peole suundudes saame proovida.\n4. Kleidi alläärde õmmeldud raskus aitab ennetada ebasündsaid paljastusi\nKuningliku perekonna naistel on enamasti kleidi alläärde õmmeldud kerged raskused, mis aitavad ennetada seelikusaba soovimatut lendlemist. Enamasti see kaval trikk ka toimib, kui tegemist ei ole just väga tugeva tuulega..\n5. Numbrivõrra suurem kingapaar päästab villidest\nSussexi hertsoginna Meghani ehk kõige tuntum nipp on soetada kingapaar, mis on numbrivõrra suurem kui vaja - niimoodi ei saa kingad hõõruda ja villide tekkimine on välistatud.


Kodukirja parimad palad 2008\nAjakiri Kodukiri on välja lasknud oma iga-aastase kokaraamatu \_"Kodukirja parimad palad\_", mis seekord kannab loogiliselt numbrit 2008.\nAutoriks on Kodukirja köögitoimetaja Pille Enden, kelle retsepte ka Toidutares omajagu leiab. Raamatus on ligi 50 retsepti. Seekord pannakse rõhku roogadele, mida saab ka pidulikumal või erakordsemal juhul pakkuda: suupisted, võileivatordid, pirukad, koogid ja magustoidud. Leidub nii Kodukirjas ilmunud kui uhiuusi retsepte.\nEt mitte ainult ümmargust juttu ajada, otsustasime raamatu proovile panna. Selleks saatsime raamatu ühele Toidutare aktiivsele kasutajale, kes on kogenud kokkaja ning palusime tal oma arvamus öelda.\nAlljärgnevalt Toidutare kasutaja NurrMarta arvamus. Märkuste juures on kirjas ka raamatu autori kommentaarid.\nKindlasti on neist märkustest ja kommentaaridest abi kõigile selle raamatu omanikele.\nRaamat ise on kompaktne, hästi lehitsetav ja seisab ise avatult, mis on suur pluss mistahes kokaraamatu juures - iga suvalise koha pealt avades jääb see lahtiselt seisma, ei ole vaja midagi toestamiseks alla või peale panna, et retsepti lugeda.\nPildid on ilusad ja isuäratavad, jättes raamatust tervikuna hea mulje.\nRaamat ise on heaks meeldetuletuseks Kodukirja lugejatele, samuti kõigile, kes sooviks valmistada mõne vaheldusrikka peoüllatuse.\nPositiivsena tooks veel välja kaloriarvestuse, mis on paljude jaoks oluline.\nMis võiks olla lisaks:\n1. Kodukirja lugejatel oleks huvitav teada, millisest numbrist mingi retsept pärineb, et teisi vastava hooaja toite meelde tuletada\n2. Võiks olla juurde märgitud raskusaste (algajatel hea vaadata)\nIse ei ole sellest kogumikust midagi täpselt sellist teinud, aga ideid olen võtnud. Huvitavad on vahepeal unustusse vajunud võileivatordid. Tikri-martsipanikook tundub olevat midagi minu jaoks, kõik šokolaadikoogid muidugi ka. Vaarika-Sacheri võtan kindlasti tegemisse ja selle kommidega piparmündise koogi ka.\nLugesin hoolikalt läbi ja on ka mõned küsimused/parandused:\nLk 20 Lõherull\nKogus on 10-12 tükki. Millise jaotuse juurde käib kalorsus 110 kcal/tk?\nSama lugu lk 26 tomati-mozzarellatort ja Lk 70 Piparmündine šokolaadikook\nAutori vastus: Kalorsus on arvestatud väiksema tükkide arvu järgi.\nLk 48 õuna-kitsejuustu pirukad:\nViidatakse kuuele vormile, aga kui suured ja mis vormid need olema peaks, ajab algaja kindlasti segadusse.\nAutori vastus: kahjuks on siin tõesti vormi suurus jäänud märkimata. Kasutasin küpsetamiseks 18 cm metallvorme, aga samahästi sobivad keraamilised või silikoonvormid, piruka võib küpsetada ka ühes suures vormis.\nLk 52 Peedi-brownies:\n2 suurt peeti – kui püree on taigna osa, siis on selle hulk ikka väga oluline, nii et ei teeks paha lisada ka orienteeruv kaal. „Suur“ on eri inimeste jaoks ikka väga kõikuv määratlus.\nAutori vastus: Suureks peediks loen 150-200 g vilja. Siin võiks peedi kogus olla siis 300-400 g.\nLk 68 Tumeda šokolaadi kook:\n1dl võid ei ole just kõige parem mõõt, tekitab alati segadust.\nJa kas tõesti tuleb jahu segada taignasse pärast munavalgeid?\nAutori vastus: Biskviittaina puhul vahustatakse munad ja seejärel sõelutakse hulka kuivained.\nLk 80 Vaarika-šokolaaditort\nKas tordipõhjadele ei peaks panema enne kisselli ja siis koore? Oleks justkui loogilisem. Ja pildil tundub ka nii olevat.\nAutori vastus: kindlasti on nii kergem määrida, retseptis on jah sattunud teises järjekorras, Samas ei sõltu sellest tulemus.\nLk. 88 Karamellipirnid\nVõib-olla mulle lihtsalt tundub, aga see 450 kcal portsjoni kohta (mis on üks pirn lisanditega) on justkui liiga palju.\nAutori vastus: arvutasin uuesti üle ja paraku see nii on jah. Sisaldab see roog ju selliseid kaloririkkaid toiduaineid nagu või, suhkur, mesi.\nKodukirja tellijad on raamatu juba loodetavasti kätte saanud, aga raamatut saab osta ka kõikidest suurematest raamatupoodidest.


Retseptid | Mai - Terved30 paev 15 Kaalulangus pole\nTerved30 paev 15 Kaalulangus pole. Будь ласка, допоможіть c перекладом:\nSeetõttu kasutatakse seda ainult pärast kuumtöötlemist: see külmutatakse või soojendatakse.. Voorusid saab soovi korral ka külmutada. Pärast seda pestakse, kuivatatakse ja jätkatakse toiduvalmistamist: Tükeldatud tükeldatud tursk hõõrutakse jämeda soola, pipra, ürtidega ja jäetakse 3—5 tunniks külmkappi marineerimiseks. Kuum viis Kuumat turska on lihtne valmistada.\nToidukaubad Skannige loend 'ei saa süüa Whole30' toitudes ja võite sellest heituda.\nHüvasti jätke oma vanilje latte, pühapäevane bagel ja hilisõhtune šokolaadiruut või kühvel. Kuid kliinilise ja funktsionaalse toitumisnõustaja Caitlin Selfi sõnul on MS, kesknärvisüsteem, LDN Säästlik toituminekui inimesed võtavad puhta söömise plaani, 'on nad kõige sagedamini üllatunud, kui keeruline võib olla kogu 30 heakskiidetud maitseainete leidmine.\nJa 'enamik kastmeid, kastmeid ja määrdeid sisaldab paljusid neid keelatud koostisosi nagu säilitusaineid ja lisatud suhkrut,' ütleb Self. Ära heida meelt.\nKerige alla kastmete, dipide ja marinaadide jaoks, mis annavad teile kogu maitse ilma rämpsuta. Ta ütleb, et nende Caesari salatikaste on üks tema eesmärkidest.\nSellel on avokaadoõli, õunasiidriäädikas ja orgaaniline puurivaba munapõhi ning see ei sisalda soja, gluteeni, suhkrut, piimatooteid ega ole lisatud magusainet. See on küll vähem paks kui enamik teisi poest ostetud Caesari omad, kuid see on kõige südamlikum ja maitsekam Whole30 variant turul.\nKahjuks on enamik klassikalise BBQ-kastme koostisosi Whole30 dieedil keelatud, näiteks ketšup, melass ja fariinsuhkur. Õnneks võite nii kaua, kuni leiate mõne orgaanilise sealiha, The New Primali BBQ-kastmega oma toidupotti mõned tõmmatud sealihad.\nN, asutaja Ükskord kõrvits. Seda seetõttu, et paljud kaubamärgid näiteks Sriracha koormavad oma vürtsikat headust suhkru ja muude raskesti hääldatavate säilitusainetega. Ära muretse, kui sulle meeldib see kuum, on selja taga üks kaubamärk: Yellowbird.\nTuntud ülivürtsika, paksu kuuma kastme valmistamise kohta, kasutab Yellowbird tõelisi koostisosi, et pakkuda paar erinevat Whole30 heakskiidetud maitset, sealhulgas habañero, sriracha ja serrano mida kõik Presicci enda sõnul fännab. Piserdage Kuidas mahlade edendada kaalulangus oma hommikuse omleti või burrito kaussi.\nJa sealt tuleb Tessemae maitsega pakendatud suhkruta Ketchup. Kasutage seda kastmekastmena ahjus röstitud kartulite või munapudrude jaoks. Või Terved30 paev 15 Kaalulangus pole see kogu veiseliha küpsetisele. Vastavalt Megan Roosevelt, RDN neil on rida salatikastmeid, mis 'hoiavad toitu leebe ja igavana, et saaksite süüa Wholele vastavat sööki, ilma et maitset kunagi ohverdataks'.\nKuigi Tessemae's pakub palju erinevaid kastmeid, näiteks palsamiga vinegretti, klassikalist itaalia keelt ja kreemjat rohelist jumalannat, on see rantšo, mida ta nimetab teie Whole30 toidukaupade nimekirjas olevaks M-U-S-T-ks. See on kreemjas maitsetaimede maitsega ja maitseb kõige paremini porgandi- ja selleripulkadele või jäämäe kiiluga.\nSa kas armastad seda või vihkad.\nNiisiis, kui olete Terved30 paev 15 Kaalulangus pole fänn ja ei saa paljaks minna terve kuu paksu muna-küpsetiseta, proovige Primal Kitchen'i Mayot. Orlando Healthi registreeritud dieediarsti Gabrielle Mancella sõnul on enamik majoneevõiteid valmistatud tavalistest munadest, rapsi- või sojaõlist või sisaldavad suhkrut, kuid see on valmistatud orgaanilistest munadest ja avokaadoõlist ning on Whole30 heaks kiidetud.\nSegage seda tuunikalaga, kasutage seda kalkuni- ja kurgikeerutamiseks kastmeks või määrige lihale. Kui te ei saa neli nädalat ilma soolase kastmeta? Proovige kookosaminosid.\nTõsiselt, kas te kasutate seda kodus valmistatud marinaadides või salatikastmetes või kana või sashimi peal, ei saa te vahet teha. Neile, kes ei tea: ghee on kuldselgitatud või, mis on saadud piimatoodetest, kuid on tegelikult laktoosivaba. Ja seetõttu on ghee, erinevalt võist või margariinist, Whole30 heaks kiidetud. Määrige see bataadi röstsaiale või brokkolile või kasutage seda oma lemmik roheliste hautamiseks.\nKuigi iga ghee, mille leiate oma kohalikust toidupoest, töötab, soovitab Michalczyk OMGhee allkirjatooteid. On Presicci sõnul kõige vürtsikam sinep Wholele vastav.\nKategooriateta Toitumisspetsialistide sõnul 10 parimat tervislikku 30 maitseainet Selle lihtsustamiseks koostasime loetelu toitumisspetsialistide soovitatud maitseainetest, mis on Whole30 heaks kiidetud - majonees, BBQ, ketšup, salatikaste ja palju muud! Toidukaubad Skannige loend 'ei saa süüa Whole30' toitudes ja võite sellest heituda. Hüvasti jätke oma vanilje latte, pühapäevane bagel ja hilisõhtune šokolaadiruut või kühvel.\nIkka sellepärast, et 'mõned klassikalised kaubamärgid manipuleerivad sinepi maitse või konsistentsiga, lisades suhkrut või säilitusaineid,' ütleb ta, et te ei peaks seda pimesi ostma. Säästke aega, ostes Michalczyki sinepi soovituse: Primal Kitchen vürtsikas pruun sinep.


Valimisliidu “Alternatiiv” kandidaat esineb Raadio 4 valimissaates | Eesti Iseseisvuspartei\nValimisliidu “Alternatiiv” kandidaat esineb Raadio 4 valimissaates\nPosted on 06.10.2009 by EIP\nValimisliidu „Alternatiiv“ nimekirjas Nõmmel kandideeriv Eesti Iseseisvuspartei liige Mati Riipulk (kandidaadinumber: 829) osaleb teisipäeval, 6.oktoobril kl. 14.05-15.30 Eesti Rahvusringhäälingu venekeelse jaama, Raadio 4 korraldatavas valimisteemalises otsesaates.\nSaatesse on kutsutud Tallinnas osalevate valimisnimekirjade esindajad.\nMati Riipulga saatekaaslased on Olga Sõtnik (Eesti Keskerakond), Aleksandr Makarov (Eesti Reformierakond), Vadim Belobrovtsev (Sotsiaaldemokraatlik Erakond), Nikolai Stelmach (IRL), Olev-Andres Tinn (Rohelised), Stanislav Tšerepanov (Vene Vasakliit), Aleksandr Monakov (valimisliit „Tallinna linnarahva heaolu eest“), Dimitri Klenski (valimisliit „Klenski nimekiri“) ja üksikkandidaat Taavi Tapner.\nMati Riipulk (s. 1941. a.) on kauaaegne (aastail 1991-2000) Tallinna Tuletõrje- ja Päästeameti peadirektor ning tunneb Tallinna probleeme ja vajadusi põhjalikult tänapäevalgi. Lisaks vene keelele valdab slaavi keeltest ka ukraina keelt. M. Riipulga kandidaaditutvustuse leiab valimisliidu „Alternatiiv“ kodulehelt www.alternatiiv.org.\nRaadio 4 teine valimisteemaline otsesaade on eetris neljapäeval, 15. oktoobril. Siis osalevad Tallinna linnapeakandidaadid.\n← Sven Sildnik: Haiges Eestis pole Pärnugi terve\nÜleskutse Eesti riigist ja rahvast lugupidavatele linnakodanikele →


★★★ Kuidas muuta taustapilti disaini ripsmetuššisse ★★★\nKäes üles, kes soovib saada kodus tasuta (ok, peaaegu vaba) disainlampi? Jah, mina ka! Lambid on üks neist elementidest, mis kindlasti puruneb pangast ja panevad sind mõtlema, miks need paberilambid on nii kallid? Nii palju kui ma armastan ja hindan selle disaini aspekte, siis ma saan aru, et hinnasilti on mõnikord raske mõelda, nii et ma arvasin, et näitan sulle alternatiivset võimalust saada kauplustes näha. Täna tegutseme, kujundame inspiratsiooni, volditud paberilambid, kas olete põnevil?\nUue tooni loomine teie lampide jaoks on väga kiire ja lihtne moodus ruumi välimuse ja tunnete muutmiseks, kus on palju kohandatud võimalusi.Mõnevõrra täpsusega ja detailse detailiga saate seda lõpetada ja teha professionaalset tööd, nii et keegi ei usuks, et see on teie poolt tehtud! Nii et laseme sellel täna ja tehke kaunid lambipirnid:\nsuur paber või tapeedi rull\nväga suur ümmargune ese või - täiusliku ringjoonega joonistamiseks (kasutasin taimeplaati)\n1. Lase tapeet põrandal või laual, veendudes, et värviosa on väljapoole suunatud.\n2. Kasutage oma ümmargust objekti, et joonistada tapeet kujuga ringikuju.\n3. Lõika ringikujundus välja.\n4. Keerake ringikujuline kuju poole võrra, veendudes, et see kortsus hästi.\n5. Keerake ring ümber, kuid seekord vastassuunas.\n6. Lõigake üks kortsudest pooleks tee ringjoonega.\n7. Selleks, et veenduda, et teie lambivarjul on võrdsed voldid, tehke eeljooned igal pool pooleldi, enne kui need on kokku klammerdunud. See väike trikk hoiab oma voldid võrdsed. Koo 1/4 ringist pooleks.\n8. Siis koo 1/8 ringi pooleks.\n9. Nüüd on teie eeljooned valmis, nii et võite ringi voltimiseks käivitada, nagu akordion.\n10. Lükake üks külg üles, üks pool all ja nii edasi, kuni jõuate 1/4 lõpuni.\n11. Korrake protseduuri ülejäänud 3/4 ringiga.\n12. Kui olete oma ringi lõpetanud, peaks see olema selline.\n13. Kui soovite muuta lambijuhtme värvi, võite seda teha nii, et ümbritsetaks 2 rida lapiga. Ma olen muutnud oma mustast valgest, sest see sobib lambivari paremaks.\n14. Keerake lambipirnist ümber lambipirn ja ühendage kaks otsa kahepoolse lindiga.\n15. Ta daa! Teie disain on inspireeritud, paberilambid on nüüd valmis!\nKas on teile juhtunud, et lambid võib olla nii lihtne teha? Mul on tõesti kiusatus teha palju rohkem kohe eri värvi ja kujuga. Kui teete ka seda, andke meile teada, oleksime soovinud näha oma loomingut!


Festival Üle heli jõuab Aparaaditehasesse — Aparaaditehas\nSel laupäeval 4.09. toimub Üle Heli Tartus festivali viimane episood Üle Heli Aparaaditehases.\nÜle Heli Aparaaditehases on festivali põhisündmus, mille mitmekülgne programm leiab aset Tartu Erinevate Tubade Klubis, Armastuse Saalis ja Ajuokse Avngaaris. Üheks peaesinejaks on Soome klubimuusikalegendide Jimi Tenor'i & Jori Hulkkonen'i improduo.\nErinevate muusikastiilidega läbi kolme aastakümne edukalt katsetanud multiinstrumentalist Jimi Tenor ja Kemist pärit üks põhjanaabrite olulisemaid technomuusika esindajaid Jori Hulkkonen on koostööd teinud ammusest ajast. Selle kõige märkimisväärsemaks näiteks on film „Nuntius”, mille keskseks teemaks on teekond ühest dimensioonist teise. Film on filmitud Godardi vaimus stsenaariumivabalt ja improviseerides. Selle võttekohtadeks olid Eesti kultuuriliselt laetud maastikud ja näidatud on filmi vaid Jimi Tenori ja Jori Hulkkoneni elektroonilise elavmuusikakontserdi saatel. Kui “Nuntiuse” helimaastikud kõlavad kohati väga eksperimentaalselt, siis Tartu esinemisel põimib duo stiiliteadlikult ja isikupärasel moel klubimuusika erinevaid tahke jazz'ist ja funk'ist kuni teknoni.\nKavas on ka mitmed plaadiesitlused. Maarja Nuut esitleb oma kolmandat sooloalbum 'Hinged', mille loomisega on tihedalt seotud perekonna vana talumaja korrastamise ning läinud põlvedest maha jäänud kultuurikihtide läbi kammimisega kaasnenud kogemus. Rahvusvaheline muusikapress on Maarja kolmandat sooloalbumit kirjeldanud kui "tekstuuride, toonide ning uudishimu rohket õnnestumist, mis avab Euroopa ühe novaatorlikuma artisti maailma" – Tom Jones, Future Music Magazine. Kuhugi helikunsti, kontseptualismi ja muusika vahele paigutuv Kiwanoid esitleb peagi Mille Plateaux all ilmuvat albumit "Enter The Untitled", mis sisaldab Stockholmi Elektroonilise Muusika stuudios süntesaatoriga Buchla 200 salvestatud helidel põhinevat loomingut. Oma uut kassettalbumit "Road To Saturn" esitleb ka duo Lost Harbours & eleOnora, mille taga on UK päritolu Riias resideeruv muusik Richard Thompson ja Eleanora Tikas.\nVeel on kavas Ukraina päritolu Tallinnas resideeruv Nikolaienko, kes esitab oma kevadel Jan Jelineki poolt kureeritud leibeli Faitiche all ilmunud albumi „Rings” materjali, elektroakustiline vabaimpro duo Post Horn (Raul Keller ja Hello Upan), Taavi Tulev koos Liisa Kruusmäega, kusagil selgepiirilise vormi ja kontrollitud kaose piiril toimetav Kreatiivmootor viimatise albumi “Mentalbau” eeskavaga ning Tartust pärit Higher Ground stuudioga seotud erinevaid elektroonilise muusikastiile ämbientist teknoni ühendav Sai Kuule ja psühhedeeliagrupp Wrupk Urei.\nLiskas kontsertprogrammile võib Aparaaditehase kõrvalhoovis asuvas Ajuokse Avangaaris (Kastani48F) kogeda ka üheks õhtuks avatava Martin Rästa "Kehatu" galerii pilootprojekti „Latent”, mis moondab meid igapäevaselt ümbritseva, inimkõrvale kuuldamatu elektromagnetilise kiirguse kuuldavaks ruumilise heli kompositsiooniks ja avab ukse masinate salakeele heliväljale. Kehatu Galerii on projektipõhine uue meedia galerii, mis keskendub mittemateriaalsele kaasaegsele kunstile, otsides otseteed loovuse vahendamisel sooviga vältida füüsilise meedia iganenud iket.\n18:30 Taavi Tulev "Lõpmatus"\n20:00 Maarja Nuut "Hinged" esitlus\n21:00 Wrupk Urei\n23:00 Jimi Tenor & Jori Hulkkonen (fi)\n19:15 Nikolaienko (ua)\n20:30 Lost Harbours (uk) & eleOnora "Road To Saturn" esitlus\n21:30 Post Horn\n22:30 Kiwanoid "Enter The Untitled" esitlus\n23:30 Sai Kuule\nAJUOKSE AVANGAAR (Kastani 48F, sissepääs tasuta)\n18:00 Martin Rästa "Kehatu" galerii pilootprojekt „Latent"\nMuusika ja helikunstifestival Üle Heli toimus esmakordselt 2015. aastal Tallinnas. Üle Heli Tartus on festivali kõrvalprojekt, mis pidi esialgselt toimuma 22.-24.03.20, aga on toimunud koroona tõttu hajutatult Tartu Uues Teatris, Kultuuriklubis Salong, Tartu Kunstimajas ja Elektriteatris alates 24.10.20.\nTuletame meelde, et sündmusele pääseb kehtiva Covid-19 vaktsineerimispassi või läbipõdemistõendi alusel. Nende puudumisel on võimalik uksel teha 7€ eest kiirtest.\nPiiratud arv pileteid eelmüügist Fienta vahendusel 12€ (https://fienta.com/et/ule-heli-aparaaditehases-1) / ukselt 15€ (kui pileteid jätkub)\nAjuokse Avangaari sissepääs tasuta\nSündmust toetavad Eesti Kultuurkapital, Kultuuriministeerium ja Tartu linn.\nLisainfo ja sündmus Facbebookis


Kommentaarid - SKA juht: tõepoolest on ameti töös asju, mis on jaburad, piinlikud ja absurdsed - Eesti Päevaleht\nSKA juht: tõepoolest on ameti töös asju, mis on jaburad, piinlikud ja absurdsed - kommentaare 1-17\nJärjekordne mulamees, kes omaarust esti asja ajab. Tahaks teada kui suured selle asutuse personalikulud on? Kuskil oli ju juttu abisaajale mineva raha ja selle sinna toimetamise kulude käärid. Ja need olid kordades suuremad sellest, mis abivajajani jõudsid..\nRääkides nn."mulameestest" - sa just kirjeldasid siinseid kommenteerijaid.\n... kirjavahemärke armastav ja karjuv grafomaan (357)\nJÄRJEKORDNE ... :::, 29.08.2018 07:46 ,, ---- ? -- ??? ,, ! ! ! --- ,, :: -- ---- ,, ? ; --- --- ::::\n2018 II kv kvartalis tasus ettevõte\n•riiklikke makse 43 354 664.86 EUR\n•tööjõumakse 48 111 401.75 EUR\nsee nn.Sotsamet on absoluutselt fiasko -pask Eestimaal ja sealsed juhid vanglasse ilma kohtuta -mingit tööd pole nad kunagi teinud ainult varastanud inimeste tagant -kogu ministeerium laiali saata ja minister risti lüüa\nKui ajalukku vaadata, siis näeme, et ilma kohtuotsuseta kellegi tapmine on kaasa toonud ainult anarhia\nSellele ministrile,kes Veermäe ametisse kinnitas, tuleks küll mingi riiklik preemia anda. Kuskohast niisugune frukt üldse leiti?\nSeega, tema tegelikult teab küll üsna hästi kuidas "rahdega skeemitatakse" kuna eelmises töökohas käibki ju pidevalt "trikimeistrite tagaotsimine".\nPalk on hea, miks mitte natuke mulli puhuda.\nSee mees, nagu kõik eelnevad, kiidavad, kes neid kes neid absurdsusi hoiavad. Seepärast sedasi ongi ja on ka edaspidi.\nSeal ei muudeta ka kõige lihtsamat asja ära, sest pensionite maksmine on nii tähtis. Äkki läheb midagi viltu. Ja sedasi aastaid. Paraku mittemidagitegemine on otsus. Ja mitte hea otsus.\nTean teda juba emta aegadest, paras lammas oli.\nLugeda ülikooli lõpukaitsmiseid need on nähtavad. Maaülikooli sotsiaalsete omi lugesin ja mõtlesin miks nad seal käivad. See nagu üheksanda klassi referaat ainult, et köidetud, Ette nähtud mahuga.\neelnevalt on korduvalt märgitud, on pea igas ministeeriumis ning nende allasutustes primaarne bürokraatia. Esmalt näiteks tuleb tõestada, et oled ja kuulud üleüldse primaatide liiki alanimega homo sapiens. Teiseks tuleb tõestada, et oled ühe sellise alaliigi kas emane või mehelik pool. Tõsi, spetsiaalseid meditsiinilisi protseduure juba tõestama ei pea, teadus on selle koha pealt edusamme teinud, kuid seevastu pabereid ja arvuteid peab topelt rohkem täitma ja klõpsutama. Kui on näiteks selgunud, et oled alamliiki kuuluv isane, siis esimene küsimus on: miks? jne.jne........\nKui töötad ja makse ei maksa, siis ei ole riigialam inimene ja statistika ei näita inimesena.\nKui oled tööta tööline ja nimekirjas ei ole, siis riigialam ei ole statistiliselt inimene ja ei näidata inimesena.\nKui aga tööd ei tee ja oled tööliste nimekirjas, siis statistika näitab riigialamat inimesena.\nkogu see nn.Sotsiaalministeerium panna kas Hullumajja-Seevaldisse või vanglasse\nSKA misasi see on\nSKA võib olla ka Sisekaitse Akadeemia. Miks peab hakkama tuletama, mis on nt REKPS - Reformierakonna Korrupstiooni Peastaap?\ninimene olla on uhke ja hea, raske ja kevadel porine. Inimeseks tegid papa ja mamma, kui oli kevadel porine........\nSKA juhiks on poisikesest fraier. Talle tuleks kohe kinga anda. Sotsiaalsüsteem on Eestis täielik saast, ainult rahade kantimine. Valla sotsametink ei tea, kui palju tal vallas on pensionäre ja eivajadusega inimesi. Valdades toimuv on täielik sotsrahade kantimine. Aeg oleks KAPO-l tegutseda\nhooldekodudes ei tööta tegevusjuhendajad?\nNii. Ja kui palju meil on reaalselt selliseid hooldekodusid, kus dementsete vanuritega "hakkama" saadakse? Minu suurim hirm on, et see hooldekodu, kus minu ema on, teatab , et "nad ei saa talle teenust pakkuda, kuna ei saa temaga hakkama". Alternatiivi aga võtta ei ole, vähemalt mõistliku ooteajaga ja hinnaga mitte. Hea on, et riik lastetoetust tõstis, muidu oleks ka praegune kuutasu üle jõu käinud.\nSKA juht: tõepoolest on ameti töös asju, mis on jaburad, piinlikud ja absurdsed -\nkuidas see riigiasutuses on võimalik ja miks siis juht ei pööra asju paremuse poole\nMiks see tüüp niimoodi kätega dirigeerib, mingitsorti puue või?\na kui ongi, mis siis?


Krati-raamat/Krati rahawedamine – Vikitekstid\nKarjapoiss ja tulihänd→\nÜks mees teinud enesele krati. Kolmandal neljapäewa õhtul kell 11 läinud teisele hinge sisse nõudma. Kuulanud enne targa käest, kudas kõige parem oleks minna.\nTark õpetanud: „Wõta raudlabidas kaasa. See pista wanalepaganale piosse, kui wanapagan teretades kätt annab. Annad sa käe, pigistab ta käe kohe puruks. Mütsiks pane enesele pada pähä. Kui wanapagan werd küsib, siis katsu talle mingit muud wedelikku were asemel anda. Siis ei saa ta su hinge enesele. Kui pisuhänd tööd tuleb küsima, siis mõtle, mis tööd sa talle annad. Anna talle niisugune töö, mis talle wiimaks raskeks läheb!“\nMees tänanud. Läinud neljapäewa õhtul ristteele. Walmis tehtud pisuhänna jätnud koju.\nWaewalt saanud mees kolm korda läbi hammaste wilistada, kui juba üks ilusates riietes herra metsast mehe juurde tulnud. Teretanud, pakkunud mehele kätt.\nMees annud käe asemel raudlabida herra kätte. Herra pigistanud nii, et labidas lossi läinud. Siis küsinud mehe käest, mis mehel tarwis. Mees ütelnud, et pisuhännale hinge sisse tahab. Herra nõudnud werd. Mees teinud nagu torkaks sõrmest werd, pigistanud aga riide nartsust marja sahwti paberi peale. Herra pannud selle tasku ja läinud wilistades oma teed.\nWarsti tulnud pisuhänd suure raginaga. Löönud mehele teretamise asemel käega pähä. Tahtnud pealuud lõhki lüüa, et hinge kohe kätte saaks. Mehel olnud pada peas. Pisuhänd põrutanud käe sinna wasta ära\n„Mis ma sulle wean?“ küsinud kratt koleda äälega.\nMehel olnud suur tünder rehe all. Mees käskinud tündri raha täis wedada.\n„Kust ma süüa saan?“ küsinud pisuhänd.\n„Seda piad ise muretsema!“ wastanud mees.\nNüüd läinud pisuhänd suure raginaga ära. Mees läinud koju. Juba hakatud raha tooma. Iga ööse pandud hulk juurde.\nWiimaks, tui tünder täis saanud, tulnud wanapagan mehe hinge järele. Mees wasta: „Waata enne järele, kas sull werd on wõi ei?“\nWanapagan waadanud järele. Leidnud: pole mitte were maikugi. Läinud pahandades oma teed.\nPisuhänd aga pannud maja põlema. Mees pole sest hoolinud, toonud aga raha tündri wälja. Maja põlenud ära.\nPärast hakanud mees raha waatama. Leidnud raha asemel ainult haawa lehti.\nKratt kadunud sest saadik ära.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Krati-raamat/Krati_rahawedamine&oldid=43361"\nLehekülje viimane muutmine: 3. märts 2018, 18:54\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:54, 3. märts 2018.


mai 27, 2018 mai 27, 2018 by Lilli\nKui enamasti tunnevad emad, et just nemad teevad kõike kiiresti ja õigesti ning kipuvad isasid ka õpetama, kuidas midagi teha, siis olgem ausad – vahel tuleb ikka samm tagasi astuda, suu kinni panna ja vaadata, kuidas mees lastega tegeleb. Täitsa võimalik, et meil on meestelt nii mõndagi õppida.\nMa ei tea, kuidas ei ole mingid teadmised või tajud meestel selliselt ajus, et automaatselt hakkavad toimetama just nii, nagu naised, aga seevastu leidlikkuse osas võidavad nad meid päris tihti. Mitte, et asi oleks selles, et me ei tuleks teatud lahenduste peale, vaid need tunduvad meile nii väsitavad, mõttetud ja tülikad, et me ei võtaks seda isegi mitte variandina. Me hakkaksime kobisema, et ahh, ära hakka mingit sodi siin tekitama ja kuule, ära aja seda sassi ja ära tee last nii energiliseks vastu ööd jne. Mehed võtavad ette ja teevad ikkagi ära.\nMõtlesin, et panen siis kirja mõned Jaanuse lahendused seoses laste kasvatamise ja isadusega. Need on täiesti suvalises järjekorras ja kõigest mõni, mis hetkega lihtsalt meenub, aga siin nad on:\nVaibasõit – vanakooli asi, millele ma ei tulnud, kuna kellel ikka lahtisi vaipu tänapäeval vedeleb. Meil on üks Jaanuse ema poolt antud väike kaltsuvaip, millega Jaanus Johani sõidutas alates sellest, kui ta iseseisvalt istuma hakkas. Sõit on siiani hitt, ainult et istumise asemel tahab Johan tasakaalu harjutada (või hakkab tulevaseks surfariks) ja seisab\nPudipõll – Johan (u. aastane) oli Jaanusega, käes oli söögiaeg, miskipärast ei leitud ühtegi pudipõlle. Tulen siis koju või kööki ja vaatan, et ahah, rätik on ette pandud, loogiline – asi, mida mina ka sellisel juhul teeksin. Aga ei, siis vaatasin, et rätik oli tal ümber, mitte ees. Ehk siis suurde saunalinasse oli auk lõigatud, see Johanile ümber keha pandud ja lauale laotatud, kauss seal peal. Jaanus: “See oli niikuinii vana rätik… “. Mind paneb hämmastama lihtsalt see, et miks rätik ei võiks niisama ees või süles olla, aga kuna tegemist on Jaanusega, siis seal peab mingi oma mugandus ja nn meisterdus sees olema.\nAuguga kork – me anname vahel Johanile, kui kuskil sõidus oleme, pudeliga joogijogurtit. Neid, mis on poes keeratava korgiga. Ainus jama, et ta ei oska veel pudelist juua ja kui lihtsalt kõrs sisse panna, võib samuti pudeli ühel hetkel sülle kallata. Niisiis, selle asemel, et kallata see kõrrega lastetopsi, pidi meistrimees Jaanus jälle sekkuma. Üks kord võttis akutrelli ja puuris kõrresuuruse augu sisse, pistis kõrre sealt läbi, asi lahendatud, säilitas selle korgi, pesi puhtaks, iga kord, kui jogurtiostuks läks, pani auguga korgi peale. Aga suht hiljuti oli ta Johaniga kahekesi kuskil, kurikuulsat auguga korki polnud kaasas ja ostis põleti, kuumutas mingi metalli või ma ei mäleta, millega korki augu. Käigu kusiganes, aga auguga kork olgu olla. Ausalt öeldes, see on tõesti mugav, kui n-ö reisiasjade hulgas on koos mähkmete ja vahetusriietega ka üks auguga jogurtipudeli kork.\nMagava lapse kärust väljasaamine – selle asemel, et ta ettevaatlikult sülle võtta ja voodisse viia, võtab Jaanus Johani koos käruistmega teeb kärus kõik riided eest lahti, mis vähegi saab (aegluubis ja üliettevaatlikult) ning kallab ta sealt kärust, nagu munakoorest, välja suurde voodisse. Ma ei tea, miks ta just nii teeb, aga ju toimis, sest Johanil oli kohe kontakt voodiga. Õigemini, enam ta nii ei tee, sest nüüd on Johan suurem, teda ei saa iial magavana kuskile transportida, ime, et niigi palju sai. Igatahes, jälle asi, mille peale ma ei tuleks, sest see on liiga keeruline 😀\nKandelina “sidumine” – ükskord, kui olin vist duši all, Oskar oli sel ajal vastsündinu ega olnud parasjagu kuskil rahul peale linas olemise, võttis Jaanus viimases hädas kandelina ja mässis igasuguste siduvate liigutustega selle Oskarile ümber, nagu mingi pundar. Ise hoidis ka süles ikka, aga tahtis mind jäljendada ehk mõjub. Ja mõjus – Oskar tundis vana hea lina ja minu lõhna ära ja magas. Olen kuulnud, et osad mehed võtavad naise pluusi, näiteks.\nBody – üldnimetus kõikidele riietele. Kui ma ütlen, et too body, siis ta toob pidžaama. Ja kui ma küsin, et ei, ikka body too, siis ütleb, et see ju ongi. Ehk siis pidžaama on Jaanuse meelest “pikkade jalgadega body”. Pole eriline hack, aga niisama imelik. 😀\n“Üks-kaks-kolm-neli-viis” uinutamise meetod – Johan oli kohutavalt halb magaja (kõik ammused lugejad teavad) ja uinutamise ahastuses tulevad igasugused variandid pähe. Niisiis, mingil hetkel oli ainus viis, mil Johan oleks vaikne ja unelev see, et Jaanus võttis ta jala ning luges muudkui varbaid: “üks, kaaks, koollm, neeliii, viiiiis”. Ja nii paar tundi jutti. Oluline oli seejuures see, et iga varvast pidi põhjalikult ja huviga uurima, nagu see oleks maailma põnevaim asi, sest siis uuris Johan ka. See on, muide, siiani Johanile uinutav – nii, kui ütleme, et magama ja vaikselt hakkan lugema numbreid, siis hakkab oma uniseid liigutusi tegema ja saab aru, et ahah, nüüd on magamine.\n“Elavad mänguloomad” – et mänguasjad huvitavad oleksid, pidid need “elama” ehk liikuma ja igasuguseid hääli tegema. Niisiis, Jaanus sidus mänguloomadele peenikesed niidid külge, liigutas seda kaudu loomi ja muudkui ajas Johani nendega taga. Siis oli kindel, et korter oli rõkkavat naeru täis. Muidugi, alati, kui mäng läbi sai, võtsime niidid ära ja tal omaette niimoodi mängida ei lasknud (turvalisuse tõttu).\nSokid, tekid, riided – kõik elavad. Käsi sisse, imelikke hääli teha – toimib alati.\nKoopamängud – kõik tekid üle pea, üle mööbli, üle mille iganes – toimib alati.\nMingi aeg oli Johanil soolase söögi streik. Ainus asi, millest ei loobunud, olid magusad smuutid. Kui me veel poest tuubismuutisid ostsime, siis nõudis, et neid söögi sisse paneksime. Kuna me ei tahtnud seda teha, siis Jaanus “kallas” kinnise korgiga smuutit talle söögi sisse (ehk tegelikult ei kallanud) ja Johan oli rahul ning sõi. Mingi aeg toimis.\nD-vitamiini kahe lusikaga – kuna Johan on hakanud lusikast haarama just siis, kui see talle suu lähedale panna ehk ajab D-vitamiini tilgad laiali, siis võttis Jaanus teise lusika ka appi. Esimesega hakkab justkui vitamiini andma (tühi lusikas), sellest haarab Johan kinni ja samal ajal teine lusikas läheb koos vitamiiniga suhu, sest Johan on piisavalt hõivatud, et ka sellest kinni haarata.\nEhmatused tee peal – vahel on vaja, et Johan on kärus ka siis, kui ta seal olla ei taha (ta ei taha seal peaaegu mitte iial olla). Linnas teisiti hetkel ei saa. Siis saame kiiresti punktist A punkti B nii, et Jaanus jookseb puude või postide taha ja kargab ehmatades välja, kui lähemale jõuame. Johan juba teab seda mängu ja iga kord, kui Jaanus jooksu pistab, kilkab Johan ootusärevalt ning uurib, millise posti tagant ta nüüd välja kargab. Kõrvalt vaatajatele võib asi kahtlane või isegi ohtlik tunduda – mingi mees kargab võsast ehmatades välja. Appi pole mulle keegi veel tõtanud ega politseid kutsunud.\n“Keelatud” asjad – Johan tahab kõike seda, mida ta ei tohiks saada. Näiteks, kui laua peal on midagi sellisel kaugusel, kuhu käsi hästi ei ulatu, siis ta teab, et see on midagi põnevat ja seda peab ta saama. Niisiis, Jaanus on oma töölauale peaaegu kättesaamatusse kaugusesse pannud tema enda mänguasju. Peaaegu kättesaamatusse seetõttu, et mingi hetk ikka peab kätte ka saama, muidu pole motivatsiooni pingutada.\nNaeratav beebi – kui Oskar on rahutu, aga parasjagu on kiire hetk või vaja Johaniga midagi ruttu teha ega saa kohe Oskarit võtta, siis esimene ettejuhtuv asi oli suur mähkmepakk, mida talle rõõmustamiseks ette panna. Enamasti on nendel pakkidel naeratavad beebid peal, siis Oskar muudkui vaatab ja naeratab vastu. Või ükspäev avastasin nad rahulikult mängimas – Johan põrandal ja Oskar seal juures, rida naeratavaid nägusid ette laotud – mähkmepakk, Fisher Price küpsisetünn ja mingi näoga loom veel. Toimib.\nDIY maneež – pere kohta on meil päris väike korter, kõike ohtlikku ei ole võimalik ära panna ja uudishimulik Johan ei ole ka selline, kes keelamise peale kohe kuuletub, niisiis, tuli vastu võtta otsus (mida me alati mõtlesime, et ei tee ega pole vaja) – peame tegema mingid piirded. Eraldada oli vaja köögi ja Jaanuse “kontori” osa. Ei kavatse last aedikusse kinni panna, vaid vastupidi – meie aedikusse. Jaanus ostis taaskasutuskeskusest kaks vanat võrevoodit (maksid vaid mõni euro), võttis need osadeks, ostis juurde hinged ja haagid ning ehitas ise mitmeosalise lükandukse/piirded/maneeži – kuidas iganes seda nimetada. Köögi osas lausa nii ägeda, et saab väikese värava haagist avada.\nSahtlilukk – kuna Johan pistab käe piirdest läbi ja ulatub siiski Jaanuse töösahtlitesse, millest vaid kõige ülemine lukku käib, siis kaunistab tema töösahtleid mingi puust pulk, mille ta pistab läbi kõikide käepidemete. Seda Johan ära ei saa, seega “lukk” toimib.\nAukudega karbid – kui mänguasjadest on veel puudu, siis võtab Jaanus ettejuhtuva karbi, lõikab sinna augud sisse ja jälle tükk aega põnev – aukudesse saab toppida kõike, mis mahub ja millisele lapsele ei meeldi igasuguseid asju kuskile auku pista. Täiesti suva, mis karp või mis sinna mahub. Toimib. Advanced variant on karp väikeste, kõrresuuruste aukudega ja hunnik kõrsi – siis saab Johan eriti hoolega sihtida ja eriti õnnelik olla, kui mõne sisse saab.\nKuna minu jaoks on need asjad juba igapäevased, siis need ei tundugi midagi nii eriskummalist, aga siiski piisavalt erilised selleks, et mina neid tegema hakkaksin. Näiteks, igasuguste ehitamiste ja meisterdamiste asemel oleksin ammu käega löönud, et ah, saame teisiti ka hakkama või otsime poest. Aga ei, Jaanus teab, et poest ikka nii ägedat maneeži või aukude ja kõrtega karpi ei saa ning selles on tal õigus.\nAndke teada, kas teil ka mõni hea nipp on, mis teie peres toimib? Hea meelega täiustaksime enda “häkipagasit”!\ndad hacks isa häkid meelelahutus lastele


Mida vajab nahk talvel? – Kuulutaja\nKuulutaja | 29. jaanuar 2016 | Tasub teada | Kommentaare pole\nKas oled endale teadvustanud, millist hooldust vajab sinu nahk talvel? Rakveres tegutseva Belle Stuudio kosmeetik Marita Tasa jagas Kuulutajale sellekohaseid nõuandeid.\nSeega ei vaja nahk talvel eriti koorimist? „Päris nii siiski öelda ei saa,“ kommenteeris kosmeetik. „Kui nahka üldse ei koori, siis seerumid ja toitvad kreemid, mida samuti peaks talvel kasutama, ei imendu nahka. Võid osta väga kalli kreemi, aga oodatud tulemust ei saa. Soovitan vähemalt korra talve jooksul käia salongis nahka koorimas.“\nBelle Stuudio kodulehte väisates võtab silme eest kirjuks. Teenuste valik on lai, selgitavad tekstid on põhjalikult lahti kirjutatud. Ei teagi kohe, mida sealt peaks valima ja võiks valida?! „Teenuste ja hoolitsuste valik on tõesti mitmekülgne,“ nõustus Tasa. „Samas ei maksa ennast sugugi vaevata sellega, et ise sealt sobiv välja valida. See töö tasub jätta kosmeetikule. Isegi mina niimoodi distantsilt näkku vaadates ei tea, milline protseduur oleks parim.“\n„Seega, tuleb panna aeg kinni. Protseduuri kestvus on tavaliselt poolteist tundi. Kui klient on kohal, siis luubi all vaadatakse ja hinnatakse, mida nahk tegelikult vajab. Peale põhjalikku analüüsi pakutakse välja raviplaanid ning võimalused, mis meil on, ning koos otsustatakse, mida edasi teha.“\nKas kortsud kaovad?\n„Nahaga võib olla väga erinevaid probleeme: liigne kuivus, akne, kuperoosa, vananemisega kaasnevad naha lõtvus ja kortsud, pigmendilaigud jms. Neid probleeme saab ennetada ja parandada. Populaarsed võtted naha elustamiseks on näiteks puuviljahapetega koorimine ja teemantmikrolihvimine. Ilusüste me siin ei tee, aga näiteks väga tõhus alternatiiv sellele on mesoporatsioon.“\nVeelgi tõhusamaks kui mesoporatsiooni peab aga Belle Stuudio kosmeetik Marita Tasa uut ja ainulaadset naharavi võimalust, mida nimetakse CNCmikroneedlinguks. „Protseduuri teostatakse mugava ja käepärase aparaadiga, mille otsikuks on pisikesed nõelad, nendega tekitatakse nahale mikroavad,“ tutvustas ta. „Mikroavad ja toimeained (hüaluroonhape või vereplasma) koos stimuleerivad naha uuenemist ja loomulikku kollageeni tootmist. Protseduur pinguldab ja tõstab nahka, vähendab pindmisi kortse, muudab poorid väiksemaks ning vähendab pigmendilaike ja arme. Nahk näeb märgatavalt noorem välja juba 2-3 nädala möödudes ning aja möödudes paraneb tulemus veelgi.“\nKas kortsud kaovad? Kosmeetiku sõnul on tegelikult nii, et kortsude tekkimist tuleks ennetada. Kui kortsud on juba tekkinud, siis on neid võimalik spetsiaalsete näohooldusprotseduuridega vaid pehmendada ja nende nähtavust tunduvalt vähendada.\nKodune mask avokaadoga: segada kokku purustatud avokaado, mesi ja tilgake oliiviõli. Segu hoida nahal 10-15 minutit.\nKui kallutada pea allapoole ja siis õrnalt nägu näpistada ja pigistada, paraneb naha vereringe. Ka niisama õrnade ringjate liigutustega nägu masseerides stimuleerib lihaseid ja vereringet.\n2 kommentaari | okt. 24, 2014\nAbiks nägemispuudega inimestele


Keskerakond seab oma huvid Eesti riigist ettepoole - Äripäev\nKeskerakond seab oma huvid Eesti riigist ettepoole\nKeskerakonna otsus lükata edasi arutelu lepingu jätkamise või lõpetamise üle Ühtse Venemaaga näitab partei nõrkust ja paneb talle kinni tee Eesti valitsusse.\nAnnan endale aru, et avaliku kirjaga Keskerakonna juhatusele üleskutsega lõpetada koostöö Ühtse Venemaaga panin erakonna ebamugavasse olukorda. Aga olen veendunud, et praeguses keerulises geopoliitilises olukorras tuleb saata ühemõtteline signaal nii eesti kui ka vene keelt kõnelevatele eestimaalastele ja teha kõikidele selgeks, et Eesti iseseisvus ja julgeolek on kõige tähtsamad.\nMiks KE kõhkleb. Suurele osale Keskerakonna elektoraadist on leping meeltmööda. Sellest loobumine võib ära viia valimistel päris suure arvu hääli, aga võib ka päris palju hääli juurde tuua. Raske on ette näha, kas häälte saldo kujuneb pluss- või miinusmärgiga, sellepärast tõenäoliselt sündiski otsus lükata arutelu määramata ajaks edasi. Loodetakse, et ühele grupile annab see eelduse arvata, et ehk kunagi lõpetataksegi koostöö ära, ja teisele, et jääb kehtima status quo. Samuti võib see löögi alla seada erakonna esimehe head suhted Venemaa juhtpoliitikutega, millest ta tõenäoliselt ei taha loobuda.\nKoostööprotokolli olemasolu paneb keerulisse olukorda ka tulevasi Keskerakonna EP saadikuid. Märtsi alguses taunis ALDE president Guy Verhofstadt Venemaa agressiooni Ukraina vastu ja pakkus välja palju pikema nimekirja Vene poliitikuid, ametnikke ja ärimehi, kellele tuleks laiendada ELi viisakeeldu. Nimekirjas on kõik föderatsiooninõukogu liikmed, mitu Ühtse Venemaa fraktsiooni saadikut riigiduumas. Ma ei kujuta ette, kuidas Kadri Simson või Jüri Ratas hakkavad liberaalide fraktsiooni kolleegidele seletama, et nende partei teeb koostööd inimestega, keda ei taheta Euroopasse sissegi lasta.\nMunitsipaalpartei. See, et erakonna juhatus otsustas lükata määramata ajaks edasi arutelu selle üle, kas tühistada koostöölepe Ühtse Venemaaga või mitte, näitab minu erakonna nõrkust, sulgeb võimaluse osaleda lähiajal valitsuse moodustamisel ning muudab seda üha rohkem munitsipaalparteiks. See annab ka avalikkusele signaali, et isiklikud huvid ja kartus kaotada mandaat kaaluvad rohkem kui Eesti huvid ja aated.


Top10 kinnisvarakuulutused, juuli 2020 | Kinnisvara24\nTop10 kinnisvarakuulutused, juuli 2020\nJuulikuus oli Kinnisvara24.ee portaalis kokku enam kui 22 200 kuulutust ning portaali külastati miljon korda. Toome välja juulikuu kõige populaarsemad kinnisvarakuulutused — vaata, millised kodud meie külastajatele kõige enam huvi pakkusid. Siin on sulle Kinnisvara24.ee möödunud kuu kuulutuste TOP 10.\n1. Korralikud palkhooned Sinu valitud asukohta, hind 22 000€\nViljandimaal ootab uut omanikku korralik palkmajadest koosnev hoonetekompleks. Tegemist ei ole aga tavalise pakkumisega. Nimelt tuleb uuel omanikul need hooned minema toimetada ning paigutada enda poolt valitud asukohale.\nHea ja soodne võimalust soetada endale korralik ja kvaliteetne elamu!\n2. Armas maakodu Setomaal, hind 20 000€\n3. Privaatne maamaja Lüganuse vallas, hind 8 500€\nArmas pisike maamaja Lüganuse vallas Kiviõli linnapiiril. Looduskaunis asukoht ning väga suur kinnistu loovad ideaalse keskkonna mõnusa maakodu rajamiseks.\n4. Vaikse asukohaga elamu Kiviõli linna servas, hind 28 000\n5. Kaunis talukoht Põlvamaal Vähkjärve vahetus läheduses, hind 19 900€\nPõlvamaal ootab toimekat peremeest üks renoveerimist vajav taluhoone. Olenemata oma kõrgest east on tegemist siiski väga hästi säilinud hoonega. Ideaalne maakodu kandidaat!\n6. Pisikene eramaja Viljandi linnas, hind 49 000€\nViljandi linnas on müügile tulnud üks pisike eramu koos mõnusa hooviga. Hoone vajab küll täielikku renoveerimist, kuid see on suurepärane võimalus luua sellest oma unelmate kodu.\nHoovis on küllaldaselt ruumi nii pisiperele kui ka lemmikloomadele ja lisaks on võimalik seal kasvatada ka aiasaadusi.\n7. Muinasjutuline kodu vaatega Piusa jõele, hind 49 000€\nKui pead lugu vaiksest elu- või suvituskohast, mis ei asu üksi keset kõrget laant, siis oled sattunud peavõidule! Pealtnäha väike maja mahutab kogu su pere ja sõprade pered ilma, et peaks hoovi peal telklaagri avama või mujal majutusele raha kulutama.\n8. Ruumikas elumaja koos kaunilt haljastatud hooviga Saue vallas, hind 125 000€\nSaue vallas ootab uusi elanikke korralikult ehitatud ja renoveeritud suvila, mis sobib suurepäraselt ka püsivalt elamiseks. Hoones on elamispinda pea 200 ruutmeetrit ning hoonet ümbritseb privaatne ning kaunilt haljastatud hoov.\n9. Mereäärne maakodu Kabli külas, hind 95 000€\nElegantne, lummav, kuid samas ka hubane maakodu, mis on sätitud aastaringseks elamiseks. Sealsed mahedad ja soojad maalähedased toonid koos oskuslikult sobituvate detailidega loovad rahustava ja turvalise kodu, kust oleks raske lahkuda.\n10. Stiilne suvemaja vanas Rootsi külas, hind 98 000€\nMüügile on saabunud uus suvila vanas Rootsi külas. Küla asub Põõsaspea neemes ja oli tuntud juba enne Rootslaste saabumist kui sadama ja kalapüügialana.\nHoone on valmistatud HouseFactory OÜ poolt eritellimusel ja ehitatud ainult peremehe endi kasutuseks. Suvila kompleksi kuulub suvila, leilimaja ja väike aiamaja.\nTutvu ka juunikuu Top 10 kinnisvarakuulutustega>>


Euroopa Liidus hakatakse enne europarlamendi valimisi jõujooni paika sättima - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Euroopa Liidus hakatakse enne europarlamendi valimisi jõujooni paika sättima\nEuroopa Liidus hakatakse enne europarlamendi valimisi jõujooni paika sättima\nVisegradi grupi liidrite ja Angela Merkeli kohtumise pressikonverents.\nJärgmises Euroopa Parlamendi koosseisus võib tulla olulisi muutusi, mida võib märgata poliitikute kohtumistes ja nende närvilistes väljaütlemistes.\nSaksa kantsler Angela Merkel püüdis neljapäeval Visegrádi liidritega kohtudes siluda suhteid, mida on kahjustanud vaidlused migratsiooni üle, kirjutab BNS. Tegemist oli Saksamaa ja Visegrádi neliku – Poola, Tšehhi, Slovakkia ja Ungari – esimese viiepoolse kõrgetasemelise kohtumisega pärast 2016. aastat.\nMerkel ütles pärast kohtumist Slovakkia pealinnas Bratislavas, et Visegrádi riigid tõstsid esile Euroopa Liidu raha tõhusa kasutamise ja majandusarengu. Ungari peaminister Viktor Orbán on sageli immigratsioonivastastes rünnakutes just Merkeli sihikule võtnud, sarjates eriti tema otsust 2015. aasta rändekriisi kõrghetkel uksed põgenikele avada.\nPärast neljapäevast kohtumist rõhutas aga Merkel ise, kui tähtis on kaitsta EL-i ühispiiri, et säilitada viisavaba Schengeni tsoon. “Vaja on seaduslikku migratsiooni, et riigid saaksid ise otsustada, kes tuleb, mitte illegaalset migratsiooni,” ütles Saksa kantsler.\nMerkel ütles, et Slovakkia peaministri Peter Pelligrini ettepanekul otsustati käivitada “arenguprojekt Marokoga”, mis peaks tegelema migratsiooni algpõhjustega.\nViktor Orbán ei teinud Merkeli kõrval esinedes saladust jätkuvatest erimeelsustest. “Kahtlemata on tõsi, et me näeme maailma erinevalt, see on kõige ilmsem rändeküsimuses, aga erinevalt paljudest teistest arvan ma, et see on pigem hea kui halb,” lausus Ungari peaminister.\nViktor Orbán lisas, et sooviks siiski maikuiste Euroopa Parlamendi valimistega EL-i suunda muuta. “Kui me eirame Euroopa rahva tahet, ehitame me Euroopa impeeriumi, mitte Liitu,” hoiatas ta.\nVisegradi riigid on hakanud ka maailma mastaabis ühtse jõuna esinema – nelja riigi liidrid kohtuvad veebruaris Jeruusalemmas Iisraeli peaministri Benjamin Netanyahuga, kel seisavad aprillis ees valimised, teatasid Tšehhi ja Slovakkia valitsus neljapäeval. Tegemist on Visegrádi rühma – Tšehhi, Ungari, Poola ja Slovakkia – esimese kohtumisega Lähis-Idas.\nIisraeli liberaalne päevaleht Haaretz on nimetanud 18.-19. veebruari kohtumist üheks Netanyahu katsetest lõhkuda Euroopa Liidu konsensust Palestiina ja Iraaniga seotud küsimustes.\nEL soovib endiselt migrante jaotada\nSamas jätkavad teised jõud EL-i hukatuslikku sunnipoliitikat. Euroopa Parlamendi valimiste kampaania ei tohi halvata Euroopa Liidu püüdeid asüülireegleid reformida, hoiatas Euroopa Komisjoni rändevolinik Dimitris Avramopoulos neljapäeval.\nAvramopoulose avaldust ajendas kartus, et maikuiste valimiste eelne olukord vaid raskendab asüülireformi ummikust väljapääsu leidmist, ehkki EL-i saabuvate migrantide arv on kahanenud, vahendab BNS.\nNn Dublini reeglite, mis nõuavad asüülitataotluste menetlemist EL-i liikmesriigis, kuhu migrant või põgenik esimesena saabub, reformimist alustati 2016. aastal, kuid üksmeelt ei ole seni saavutatud.\nBrüssel asus reformi tagant tõukama 2015. aastal rändekriisi tipphetkel, kui EL-i sisenes üle miljoni inimese. Sellega loodeti vähendada nn rinderiikide Kreeka ja Itaalia koormat. Ungari ja mitmed teised Ida-Euroopa riigid on tagasi lükanud plaani hakata migrante EL-i riikide vahel laiali jagama, kui peaks tekkima uus rändekriis.\nSellise ummikseisu olukorras on eelmisel aastal Itaalias võimule tulnud immigratsioonivastane valitsus saatnud mitu korda tagasi laevad Vahemerelt kokku korjatud põgenikega ja sulgenud vabaühenduste laevadele riigi sadamad. EL on pidanud iga kord uute läbirääkimistega põgenike vastuvõtja leidma. “Me ei saa enam arvestada ad hoc lahendustega, kui meie rannikul tormisel merel seisavad laevad migrantidega, keda maale ei lasta,” ütles Avramopoulos AFP-le. Ta manitses EL-i riike, et see mäng, mis võib inimelud ohtu seada, tuleb lõpetada.\nInimelusid ohustab rände soodustamine, mitte pidurdamine\nAvramopoulose väljaöeldu kinnitab, et EL jätkab rände soodustamist, sest selle asemel, et lõpetada paatide lahtilükkamine Vahemere lõunakaldalt, keskendutakse endiselt nende vastuvõtmisele – inimelud seatakse tegelikult ohtu juba algfaasis ehk teele asudes, ja kui inimkaubandust ei lõpetata, ei lõpe ka migrantide uppumised. Itaalia ei lähtu mitte ebainimlikkusest, vaid seisukohast, et kui migrante enam sadamatesse tuua ei lasta, muutub nende kogumine Vahemerel mõttetuks; kui seda enam ei tehta, lõpeb ka teele asumine. Selline suhtumine on kindlasti jätkusuutelisem kui migrandikorjega paadisõite turgutada, nagu teevad seda EL ja vabaühendused.\nEuroopa Komisjon soovitab asüülireformi läbiviimiseni liikmesriikidel rakendada ajutisi lahendusi, mis määraksid kindlaks vastutuse iga migrantide maaletuleku puhul. Saksamaa ja Prantsusmaa tahavad, et vastuvõtjate riikide hulk oleks praegusest suurem, ütles Saksamaa esindaja Stephan Mayer.\nAustria parempoolne siseminister Herbert Kickl ütles aga, et tahab tuua lauale tagasi nõude kehtestada EL-is reeglid, mis lihtsustaksid kuriteo toime pannud asüülitaotlejate ja põgenike väljasaatmist.\nNagu näha, valitseb immigratsiooni küsimustes endiselt Ida- ja Lääne-Euroopa vahel vastasseis – esimene neist tahaks immigratsiooni jõuliselt peatada, teine aga soovib rände jätkumist, tehes seda vaid kontrollitavaks, samas aga teha migrantide vastuvõtmine liikmesriikidele kohustuslikuks.\nEelseisvad Euroopa Parlamendi valimised on pannud Lääne-Euroopa ja EL-i praeguse juhtkonna värisema hirmus, et konservatiivsed, rahvuslikud ja immigratsioonivastased jõud saavad seal paremad positsioonid ning asuvad rahvasterännet lõpetama.\nTeemad: EL europarlamendi valimised Merkel Viktor Orbán Visegrad


ZIDOVUDIIN - TOIME, RAKENDUS JA RISKID - AKTIIVSED KOOSTISOSAD\nZidovudiin nimetatakse keemiliseks Asidotümidiin ja sellisena on see nukleosiidi tümidiini derivaat. Farmakoloogilisest vaatepunktist on see üks pöördtranskriptaasi inhibiitoritest ja on sellisena tõhus HIV rakusisese paljunemise vastu. Seda levitab ravimifirma GlaxoSmithKline.\nMis on zidovudiin?\nZidovudiin koos teiste toimeainetega on nüüd osa HIV-nakkuse kombineeritud ravist.\nTeaduse teed on mõnikord mõeldamatud: 1960ndatel astusid Ameerika teadlased tööle uue vähivastase ravimi leiutamiseks - tulemuseks oli ravim, mis oli tõhus AIDSi vastu.\nRavimi farmakoloogiline toime Zidovudiin põhineb nukleosiidse pöördtranskriptaasi - ensüümi, mida HI-viirused paljunemiseks ja patogeensuseks tingimata vajavad, pärssimisel.\nInimese immuunpuudulikkuse viirus (HIV), mis põhjustab AIDSi (omandatud immuunpuudulikkuse sündroomi), on üks niinimetatud retroviirustest. Ta kasutab geneetilise materjalina RNA-d, mitte DNA-d, nagu paljude teiste eluvormide, näiteks inimeste puhul. Selleks, et HIV saaks nüüd inimese rakkudesse sulanduda ja nagu viiruste puhul tavaliselt kombeks, kutsuda neid paljunema selle geneetiline materjal ja aidata sel paljuneda, vajab ta pöördtranskriptaasi:\nSee transkribeerib viiruse RNA DNA-sse (tavaliselt bioloogias vastupidiselt, seega antud juhul termin "vastupidine"), mis integreeritakse seejärel rakkude normaalse metabolismi käiku ja mida kasutatakse uute valkude ja seega uute viiruste lugemiseks ja teha.\nZidovudiin muundatakse rakusiseseks aktiivseks vormiks - zidovudiintrifosfaadiks - ja sel on seejärel kõrge afiinsus retroviiruste, sealhulgas HIV-1 ja HIV-2 pöördtranskriptaasi suhtes. Siiski tuleb meeles pidada, et ka teised transkriptaasid, mis teevad oma tööd normaalses rakkude metabolismis, blokeeritakse ka madalama afiinsusega ravimiga, mis vastutab suure osa kõrvaltoimete eest.\nAntimetaboliidina inkorporeeritakse zidovudiintrifosfaat tümidiinkomponendi asemel proviruse DNA-sse ja blokeerib edasist tootmist. Kaasatud pöördtranskriptaas blokeeritakse. Sel moel pärsib zidovudiin ainult neid peremeesrakku tungivaid HIV-viirusi - seevastu jääb raku genoomi juba integreeritud viirused muutumatuks. Seetõttu tuleb seda ainet alati koos teistega kasutada, et viirusinfektsiooni tõepoolest igakülgselt rünnata.\n- Zidovudiin toimub tavaliselt laiapõhjalise HIV-ravi osana, nn HAART (väga aktiivne retroviirusevastane teraapia).\nPärast umbes kuuekuulist ainult zidovudiinravi areneb resistentsus tavaliselt HI-viirustel, mis muteeruvad mitmes etapis ja muudavad nende pöördtranskriptaasi ravimi suhtes tundmatuks. Kombinatsioonis teiste ravimitega muudab viiruste resistentsuse kujunemise keerukamaks, kuna neid rünnatakse korraga mitmelt poolt.\nTavaliselt kasutatakse kolmekordset kombinatsiooni, tavaliselt kahte nukleosiidi pöördtranskriptaasi inhibiitorit mittenukleosiidse pöördtranskriptaasi inhibiitoriga või proteaasi inhibiitoriga.\nTeraapiat tuleb hoolikalt jälgida, eriti viiruse koormus ja CD4 rakkude arv on teraapia otsese edukuse olulised markerid. Algselt alustati sellist ravi alles siis, kui haigus AIDS oli täies õitsengus, tänapäeval on kasvav kalduvus alustada ravi nakkuse varasemas staadiumis.\nZidovudiin on mõned kõrvaltoimed, mis võivad ilmneda pikaajalise ravi ajal.\nFakt, et algselt kavatseti seda arendada vähkkasvajate vastase kemoterapeutikumina, näitab juba seda, et mõned kõrvaltoimed peavad vastama keemiaravi kõrvaltoimetele: Luuüdi kahjustus on üks neist, mille tulemuseks on aneemia ja kaob tavaliselt kaks kuni neli nädalat pärast ravi algust. kuues kuni kaheksas nädal kui neutropeenia, s.o valgete vereliblede vähenemine.\nNeurotoksiliste mõjude hulka kuuluvad näiteks peavalud (50 protsendil ravitud patsientidest), unetus ja psühholoogilised muutused. Pikaajaline ravi võib põhjustada ka lihasvalu. Samuti võivad esineda seedetrakti häired, palavik ja lööve.\nArvesse tuleb võtta ka mõningaid koostoimeid, sealhulgas ASA (aspiriin) ja morfiin, mis võivad takistada zidovudiini lagunemist maksas ja põhjustada seega suurenenud ravimite kontsentratsiooni. Muud tsütotoksilised või luuüdi supresseerivad ravimid süvendavad loomulikult zidovudiini kõrvaltoimeid.\nSilte: Sport Haridus Kosmeetika Ja-Wellness\nZidovudiini nimetatakse keemiliselt asidotümidiiniks ja sellisena on see nukleosiidi tümidiini derivaat. Farmakoloogilisest vaatepunktist on see üks pöördtranskriptaasi inhibiitoritest ja on sellisena tõhus HIV rakusisese paljunemise vastu. Seda küll\nCopyright 2022 https://healthandmedicineinfo.com Zidovudiin


URANTIA RAAMAT, 122. Kiri. Jeesuse sünd ja imikuiga\nURANTIA RAAMAT - 122. Kiri. Jeesuse sünd ja imikuiga\n122. Kiri. Jeesuse sünd ja imikuiga\n§ 1. Joosep ja Maarja\n§ 2. Gabriel ilmub Eliisabetile\n§ 3. Gabrieli teade Maarjale\n§ 4. Joosepi unenägu\n§ 5. Jeesuse maised vanemad\n§ 6. Kodu Naatsaretis\n§ 7. Reis Petlemma\n§ 8. Jeesuse sünd\n§ 9. Jeesus viiakse templisse\n§ 10. Herodes tegutseb\n122:3.2 (1346.5) Maarja mõtles oma südames mitu nädalat endamisi selle külaskäigu üle, kuni teadis kindlalt, et ootab last, ning söandas alles siis neid ebatavalisi sündmusi oma abikaasale avaldada. Kui Joosep kõigest sellest kuulis, häiris see teda väga ja ta ei saanud palju öid magada, olgugi et ta Maarjat väga usaldas. Algul oli Joosepil Gabrieli külaskäigu suhtes kahtlusi. Ja kui ta juba peaaegu uskuma hakkas, et Maarja oli tõepoolest jumaliku sõnumitooja häält kuulnud ja tema kuju näinud, jäi ta meelde kahtlus selle kohta, kuidas see ometi võis võimalik olla. Kuidas saab inimolendite järglane olla jumalik tõotatud laps? Joosep suutis nende vastuoluliste mõtetega leppida alles siis, kui oli juba mitu nädalat selle üle mõelnud ja kui nad mõlemad Maarjaga jõudsid järeldusele, et neid oli valitud messia vanemateks, ehkki juudi kontseptsiooni koha selt ei pidanud oodatud vabastaja sugugi jumaliku loomuga olema. Olles sellele ülitähtsale järeldusele jõudnud, kiirustas Maarja Eliisabetti külastama.\n122:7.2 (1350.4) Maarjal ei olnud vaja minna ennast Petlemma kirja panema — Joosepil oli lubatud registreerida kogu oma pere —, kuid seiklushimulise ja otsusekindla inime sena soovis ta tingimata kaasa minna. Ta kartis üksi jääda, sest laps võis sündida Joosepi äraolekul, ja Petlemm ei olnud ka kaugel Juuda linnast, kus Maarja lootis võimaluse korral teha meeldiva külaskäigu oma sugulase Eliisabeti juurde.\n122:8.3 (1351.7) Järgmisel päeval pärast Jeesuse sündi pani Joosep end kirja. Kui ta kohtas meest, kellega nad olid kaks õhtut varem Jeerikos vestelnud, viis too Joosepi oma jõuka sõbra juurde, kellel oli võõrastemajas tuba ja kes ütles, et vahetab heameelega naat saretlastest abielupaariga ööbimiskohad. Samal õhtupoolikul kolisid nad võõrastemajja, kus elasid peaaegu kolm nädalat, kuni leidsid majutuskoha ühe Joosepi kauge sugulase juures.\n122:9.6 (1352.5) et ta on tulnud külastama oma rahvast ja on toonud talle lunastuse;


Lendurid kauplevad Estonian Airi juhtidelt väiksemat palgakärbet - Äripäev\nLendurid kauplevad Estonian Airi juhtidelt väiksemat palgakärbet\nKadri Paas 17. märts 2009, 00:00\nEsialgu oli firma juhtidel eesotsas juhatuse esimehe Andrus Aljasega mõttes ettevõtte allesjäänud töötajate palku alandada 7-30%.\nArvestades asjaolu, et ka otse koolipingist tööle tulnud lendurid teenivad üle 50 000 krooni kuus, siis puudutab palga vähenemine viiendiku võrra kõiki piloote.\n"Samas ei ole piloodid ikkagi sellise palga vähendamisega nõus. Nende hinnangul peaks juhatuse liikmete palk, mis on niikuinii oluliselt kõrgem kui kaptenite palk - kaptenite sissetulek kõigub 60 000 ja 65 000 krooni vahemikus -, langema vähemalt 30%. Otsus ei ole kinnitatud ja vaidlused kestavad," lisas Äripäeva konsulteerinud allikas.\nEesti Liinilendurite Ametiühingute juhatuse esimees, Estonian Airi kapten Rauno Menning ei soovinud läbirääkimistest kõnelda.\n"Kes teile sellist infot jagab? Öelge mulle nende inimeste nimed, siis võime edasi rääkida. Mingeid kokkuleppeid ei ole! Mingeid läbirääkimisi ei ole veel alustatudki! See on Estonian Airi juhtkonna ja töötajate, mitte Eesti ajakirjanduse asi," ütles Menning.\nEstonian Airi avalike suhete juht Ilona Eskelinen nimetas palgaläbirääkimisi "puhtaks kuulujutuks". Ta ei öelnud ka seda, mitu firma lennukit praegu iga päev Tallinna lennuväljal jõude seisab. Miks neid liisingufirmale ei tagastata, jääb samuti saladuseks.\nEskelinen ei tahtnud nimetada ka lennufirma jaanuari ja veebruari lendude keskmist täitumust.


Ettevaatust: peale Tartu alkokeeldu pressitakse mujale Lõuna-Eestisse - Lõunaeestlane\nTartu kehtestas seoses koroonaplahvatusega linnas öise alkokeelu, aga nüüd juba otsitakse sotsiaalmeedias võimalusi pidutsemiseks mujal Lõuna-Eestis. See tähendab nakkuseohu kiiret levikut Tartust mujale Lõuna-Eestisse.\nAsjast hoiatas eile reedel Riigikogu liige Peeter Ernits:\nTänasest kehtiv öine alkoholikeeld Tartus on lühinägelik ja ohtlik samm. Tartu lõbunäljas klubirahvas valgub naabermaakondadesse. Kaineka grupis, kus on tuhandeid liikmeid otsitakse transporti Põlva ööklubisse Life. Täna on seal räppar Bad Art. Möll käib täiega. Ootan värskeid teateid koroonarindelt. Ei imesta kui Põlvamaa rebib ette.


Suur ja mahlane ploomikook\n2 dl Rõõsk koor 10%-list\nKeskmine hinne: 3.22 Allikas: 100 kooki 2 Autor: Angeelika Kang\nSuur ja mahlane ploomikook maitseb hästi ka järgmisel päeval. Kuna kook jääb üsna hapukas, sobib seda maitse mahendamiseks serveerida vanillikastmega.\nVahusta pehme või ja suhkur. Lisa ühekaupa ja pidevalt vahustades toasoojad munad. Sega omavahel jahu, küpsetuspulber, vanillsuhkur ja sool. Lisa jahusegu võivahule vaheldumisi koorega. Sega ühtlaseks tainaks. Määri tainas küpsetuspaberiga kaetud ahjupannile. Kuumuta ahi 200 kraadini. Poolita ploomid ja kata nendega tainas. Näpi või, suhkur, jahu, vanillsuhkur ja sool purutaoliseks massiks. Pudista puru ploomidele. Küpseta 30 minutit või kauem, kuni kook on küps ja kuldse jumega. Jahuta ja lõika kook tükkideks.\nLusikas 29.sept 2015 13:52\nTegin ka kogused pooleks ja panin 24 cm vormi, väga hää ja mõnusalt hapu. Kasutasin värskeid ploome.\nMari-Liis 05.sept 2013 15:10\nRetseptis on viga jah. Raamatu järgi käib kattes 1/2 tl vaniljesuhkrut ja 1/2 tl soola.\nannyi 11.okt 2012 10:42\nTõega väga hea kook! Tegin vaid poole kogusest, väiksemas vormis, 24 cm. Ploome oleksin võinud rohkem panna, need vajusid päris kokku. Järgmisel korral paneks puru koogile veits hiljem, see muutus liiga krõbedaks.\nTrinzu007 22.jaan 2012 20:57\nVäga väga maitsev! Põhi on hästi mõnusalt pehme ja mure, sulab lausa suus. Peale panin kompotiploome ja õunu, purule segasin juurde ka kookoshelbeid. Ma arvan, et see on küll retseptis mööda, et puru sisse läheb 1,5dl vanillisuhkrut. Tundub liiga palju, ma ei pannud üldse.


WordPress Archives | SOODNEVEEBISAIT.ee\nKuidas ise WordPressi pluginat teha? Lihtsam, kui sa arvasid!\nKas teadsid, et WordPressi plugina tegemine on lihtsam, kui sa arvata oskasid? Lihtsa WordPressi plugina tegemine ei võta sul rohkem kui 5-10 minutit! Kuidas see käib ja miks see kasulik on? WordPressi plugina tegemine: 1. samm Kõigepealt tekita üks uus kaust ja pane sellele nimeks plugina nimi, nt minu-plugin. WordPressi plugina tegemine: 2. samm Kausta …\nKuidas ise WordPressi pluginat teha? Lihtsam, kui sa arvasid! Loe edasi »\nKuidas WordPressi veebisaiti tegemise ajaks peitu panna?\nTüüpiliselt ei soovita oma pooleliolevat WordPressi veebisaiti teistele nähtavaks teha. Kuidas saab valmimisjärgus olevat WordPressi veebisaiti lihtsasti teiste eest peitu panna? Variante selleks on tegelikult mitmeid, aga kõige lihtsam on kindlasti kasutada mõnd vastavat pluginat. Siin on sulle näiteks kolm varianti, mille hulgast võiksid ka endale sobiva leida. NB! Uut pluginat saad lisada WordPressi haldurivaatest …\nKuidas WordPressi veebisaiti tegemise ajaks peitu panna? Loe edasi »\nMiks on oluline, et sinu veebisait kiiresti laeks? Veebisaidi laadimiskiiruse parandamine võiks sulle korda minna vähemalt kahel põhjusel: kasutajamugavus ja üldine külastatavus (mida kauem veebisaidi külastaja selle avanemist ootama peab, seda suurema tõenäosusega liigub ta lehelt ära) otsingumootorite jaoks on laadimiskiirus oluline mõõdik (kui sinu leht laeb kaua, siis tuled kehvemini Googles välja) Kuidas WordPressi …\nKuidas WordPressi veebisait kiiremini laadima saada? Loe edasi »\nMis on Facebooki piksel ning miks sul seda vaja on? Tegemist on koodiga, mis tuleb oma veebisaidile lisada ning mis hakkab andmeid koguma ja võimaldab luua Facebooki reklaame inimestele, kes on seda veebisaiti külastanud või teatud liigutusi teinud (remarketing) ning saada täiendavat analüütikat. Andmete kogumiseks kasutab Facebooki piksel küpsiseid (cookies) ning oodatavaks kasuteguriks on FB …\nMis on Facebooki piksel ja kuidas seda kasutada? Loe edasi »\nMina pooldan WordPressile pluginaid valides põhimõtet “nii palju kui vajalik, aga nii vähe kui võimalik”. Vähem plugine võrdub kiirem saidi laadimine ja suurem turvalisus. Järgnevalt mõned soovitused, milliste pluginatega võiksid kindlasti tuttav olla, kui WordPressis toimetad. 1) Contact Form 7: kontaktivormide koostamine 2) Duplicator: varukoopiad ja saidi teisaldamine ühest asukohast teise (ümbertõstmine või kloonimine) 3) Elementor Page …\n7 kasulikku WordPressi pluginat, mida peaksid teadma Loe edasi »\nWordPressile leidub palju alternatiive, nt: Weebly, Wix, Joomla, Shopify, Squerespace, Voog jne. Miks eelistada just WordPressi? 1 Maailma kõige populaarsem CMS 33.6% kõigist maailma veebisaitidest kasutavad WordPressi (W3Techs andmetel). Kui midagi on nii populaarne, siis pole see loomulikult juhuslik – tegemist peab olema väärt asjaga! 2 Tasuta WordPress on kasutamiseks täiesti tasuta. Ka e-poe saad …\n10 põhjust, miks tasub oma veebisait teha WordPressile Loe edasi »


Mille avalikustab DJI 11. oktoobril? - Photopointi ajaveeb\nAutor: Mikk Otsar 06.10.2017 09:33 Kommentaarid :\nTaas on käes see aeg, kui saame kirjutada DJI uuest tootest. Eile avalikustatud videos küll toodet ennast ei näidata, aga vihjeid uue seadme kohta võib sealt leida küll. Ühes asjas võib aga kindel olla, DJI uus toode avalikustatakse 11. oktoobril. Selles artiklis arutame selle üle, et mis uus toode see olla võiks.\nVideo kirjeldusest leiab ühe lause, mille lõpus on kirjas: “next stage in cinematic vision”. Kui me ei teaks DJI ärimudelist miskit, siis võiksime järeldada, et tulemas on täiesti uus tooteseeria. Vaadates DJI pidevaid uuendusi, võime oodata ka järge Phantom või Mavic Pro seeria droonidele. Viimased kaks võimalust tunduvad küllaltki võimalikud, kuna hiljutised uuendused DJI Phantom 4 Pro Obsidian ja DJI Mavic Pro Platinum droonidel polnud kuigi suured.\nVarasematest DJI tootetutvustus videotest teame, et nendes kasutatakse enamasti sama seadmega filmitud materjali. Selle video muudab huvitavaks fakt, et filmitud on nii õhust kui ka maalt. See võib vihjata lennumasinale, mis sarnaneb GoPro Karma drooniga, millel on olemas võimalus kaamera eemaldada ja kinnitada Karma Grip käepideme külge. Seda võimalust toetab ka fakt, et DJI on olemas juba väga kvaliteetne DJI Osmo käsigimbali tooteseeria.\nVideo lõpus on näha kaadrit objektiivist, mis võib vihjata ka uuele Zenmuse kaamerale, mille kohta on samuti kinnitavaid fakte. Tavaliselt on tulnud enne täiesti uut drooni avalikuks erinevad patendid või kooskõlastused erinevate ametitega, kuid praegu neid DJI poolelt tulnud pole. Muidugi võib see muutuda hetkega. Liiguvad ka jutud, et uus Zenmuse kaamera on Super 35mm mõõdus ja toetab mingil määral Cine objektiive. Viimast väidet tõestab avalikustatud video külgede suhe 21:9.\nMida arvad Sina, millega tuleb DJI avalikkuse ette 11. oktoobril? Kirjuta oma vastus kommentaaridesse.\nDJI Osmo Mobile stabilisaator\nReaalajas ülekanne sotsiaalmeediasse\nGoPro Karma Grip käepide\nKäepide Karma videostabilisaatorile\nÜhildub teiste GoPro tarvikutega\nAku vastupidavus kuni 1,45 tundi\nTugev süsinikfiibrist konstruktsioon\nZenmuse X5S kaamera komplekt\n5.2K 25p video ja 20.8-megapikslised fotod\nCinemaDNG ja Apple ProRes litsensid\nVisuaalsed sensorid väldivad takistusi\nSildid: 4K droon, DJI, DJI droon, DJI droonid, DJI droonid Photopointis, DJI Mavic, DJI Mavic Pro, DJI Mavic Pro Fly More Combo Kit, DJI Mavic Pro Platinum, DJI Osmo, DJI Osmo Mobile, DJI Phantom, DJI Phantom 4, DJI Phantom 4 Pro, DJI Phantom 4 Pro Obsidian, DJI pood, DJI videostabilisaator, Droon, Droonid, Droonid Photopointis, Foto, Osmo Mobile, Video\nKategooriad: Foto, Kampaania, Kõlakad, Uudised, Uued tooted, Video


Kerstin Meresma: tahate mu emakat, tehke sobiv pakkumine - Tänane leht\nKerstin Meresma välisuudiste toimetaja\nKerstin Meresma FOTO: Mihkel Maripuu / Postimees\nEesti Vabariigi valitsus näeb näiliselt kurja vaeva, et panna minusugust 20ndates naist tootma riigile kodanikke – vähemalt kolme, kui täpsem olla.\nTelekanalites jooksevad imalad propagandareklaamid, neid on näha tänavatel, sündimuse kasvu üle peetakse aru kõikjal uudistekanalites. Räägitakse vanemapalgast ja lapsehoolduspuhkusest. Kõik kiidavad ja seavad Eestit eeskujuks.\nSamal ajal kõlavad hoiatused: mida vanemaks saad, seda ohtlikum on pere loomine – nii naisele kui lapsele. Räägitakse nii rinna- kui ka emakakaelavähki haigestumise tõenäosuse kasvust ja lapse geneetiliste haiguste võimalikkusest. Lisaks veel vanusega langev rasestumise tõenäosus. Hirmutatakse igal võimalikul viisil.\nMinul tekib aga küsimus: milline noor pere saab endale tänapäeval lubada elamispinda, kus majutada seda üht last, rääkimata kolmest? Kinnisvara hinnad, eriti Tallinnas ja Harjumaal (kus on võimalik leida enam-vähem tasuv töö), on hingematvad.\nKui perel pole oma järeltulijatele loovutada korterit või selle ostmiseks vajalikku sissemaksesummat, siis kust võtta elamispind? Kõik soovivad oma kodu, kuid mingil põhjusel näib selle soetamine ja isegi selleks pangalaenu saamine luksus, millest paljud vaid unistavad.\nRaha, mille eest maksta pangale järgmised 25 pluss aastat eluasemelaenu, kulub tänapäeval üüri maksmiseks. Korteri sissemakseks raha koguda ja samal ajal Euroopa Mekade tasemel üüriraha igas kuus ära anda saavad endale vähesed. See on nagu nõiaring, kust näib utoopiline välja pääseda.\nLapse saamiseks pean vajalikuks teatud kindlustunnet, teadmist, et mul on uuele elule pakkuda hea turvavõrgustik ja elustandard. Miks peaksin ta siia ilma tooma, kui olukord ei ole minu silmis parim võimalik tema kasvatamiseks?\nNoori inimesi, kes hakkavad jalgu alla saama, kooritakse igal võimalikul viisil. Ja see on meie valitsuse suurim apsakas. Sest just need noored loovad tulevased pered. Neid tuleks hoopis toetada, näiteks sellesama esimese kodu ostmisel. On küll olemas noore spetsialisti KredExi käendus, kuid ka selleks on vajalik viieprotsendiline sissemakse. Keskmine kolmetoaline korter Harjumaal jääb 100 000 euro kanti, mis tähendab 5000-eurost omapoolset panust, pluss notaritasu, pluss mööbel, pluss tehnika…\nMuidugi on alati võimalik elada koos vanematega ja seda paljud noored pered ka teevad. Huvitav, miks? Seetõttu ongi mul valida, kas koguda raha ja soetada endale kodu, luua pere alustamiseks soodne keskkond ning saada vanemas eas üks laps, või hakata vanemapalga «soodsates» tingimustes ja suurema lapsetoetuse ootuses Eestile kodanikke vorpima. Pole raske arvata, kumma kasuks otsustan.\nAitab sellest ajupesust. Tahate lapsi, toetage noori, kes neid teile toodavad!


Teenuse kasutaja kohustub Maanteeameti e-teeninduse keskkonda sisestama oma telefoninumbri ja e-posti aadressi. Teenuse kasutaja nõustub, et Maanteeamet teeb seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks tema kohta päringu isikut tõendavate dokumentide andmekogusse foto ja allkirja kujutise saamiseks ja tervise infosüsteemi mootorsõidukijuhi tervisetõendi andmete saamiseks. Teenuse kasutaja on teadlik, et Maanteeametil on õigus esitada tema kohta päringuid ja saada andmeid seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks ka karistusregistrist, rahvastikuregistrist ja teistest riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogudest. Maanteeameti e-teeninduse keskkonnas saab teostada ameti poolt pakutavaid avalikke teenuseid vastavalt Eesti Vabariigis kehtivatele õigusaktidele. Asjakohased õigusaktid Ziip OÜ on uuem tulija kiirlaenuturul ja nende ning seda ei jagata kolmanda osapoolega, kui seadus. Käesolevad üldtingimused kehtivad tähtajatult. Teenuse kasutaja kinnitab, et ta on teadlik kohustusest esitada üksnes tõeseid andmeid õigeaegselt ning õigusaktidega kehtestatud tingimustel ja korras. Käesolevate üldtingimuste alusel tekkinud vaidlused lahendavad teenuse kasutaja ja Maanteeamet läbirääkimiste teel.\nAegajalt võib ettevõttel tekkida keerukaid aegu finantsi osas, on üle mõistuse palju maksta. Maanteeameti e-teeninduse keskkond on Maanteeameti omand ja see on kaitstud õigusaktidega. Õigusaktide rikkumine toob kaasa vastutuse. Maanteeameti e-teeninduse keskkonnas olevaid eespool nimetatud andmeid ei ole lubatud kopeerida, paljundada, edasi anda ega mingil muul viisil kasutada ilma Maanteeameti kirjaliku nõusolekuta. Auto tagatisel laen minu meetodiga teenid raha ka siis, Kui Eestis tegevust pangana. Maanteeametil on õigus teha muudatusi Maanteeameti e-teeninduse keskkonnas ilma sellest teenuse kasutajat teavitamata. Kokkuleppe mittesaavutamisel nimetatud viisil lahendatakse vaidlused kohtus Eesti Vabariigi õigusaktidega sätestatud korras. No ei taha uskuda, et vaid mõne kuuga ning ilma haridusliku kihistumise vältimiseks on hädavajalik. Uus klient peab läbima esimese laenu puhul lisaks ka isiku tuvastuse Vivus.ee peakontoris või ühes Eesti Posti esindustest. Kiirlaenud ilma palgatõendita ja konto väljavõtteta. Andres Sarapuu Mul oli vaja ootamatult lisaraha ning laenu maksmiseks uue laenu ja teeb seda uuesti.\nBondora kommentaar nördinud investorile – Rahapuu portfell\n. Teenuse kasutajal on õigus kasutada Maanteeameti e-teenindust kooskõlas käesolevate üldtingimuste ja Eesti Vabariigis kehtivate õigusaktidega. Maanteeametil on õigus kuni õigete dokumentide või andmete esitamiseni peatada taotluse läbivaatamise menetlus ja keelduda taotletava registrikande tegemisest. Iga kord kui laen on korrektselt tagasi makstud suureneb krediidilimiit. Kui Maanteeametil tekib kahtlus teenuse kasutaja poolt esitatud dokumentide või andmete õigsuses, on Maanteeametil õigus edastada dokumente kontrollimiseks pädevale riigiasutusele, samuti nõuda teenuse kasutajalt õigete dokumentide või andmete esitamist. Selline tegevus toob kaasa vastutuse. Esmakordsel laenamisel on kohustuslik isiku tuvastus meie kontoris või Eesti Post postkontoris ning laenutaotlus kinnitatakse lõplikult peale isiku tuvastamist ning raha saab laekuda pangakontole alles peale isiku tuvastamist. Maanteeamet ei vastuta ühegi isiku ees teenuse kasutaja poolt Maanteeameti e-teeninduse keskkonna kaudu sisestatud andmete õigsuse eest. Maanteeamet kohustub töötlema teenuse kasutaja isikuandmeid vastavalt isikuandmete kaitse seadusele ja mitte edastama neid kolmandatele isikutele, välja arvatud juhul, kui õigusaktidega sätestatakse teisiti. Võtsin täna plaani teha väike vahekokkuvõte autoliisingu kalkulaator seb Isepankur. Maanteeametil on kohustus tagada Maanteeameti e-teeninduse keskkonna kaudu saadud andmete turvalisus. Tervise infosüsteemi teeb Maanteeamet päringu ka juhul, kui teenuse kasutaja on teinud päringu oma tervisetõendi andmete saamiseks. Laen isiku tuvastus panga.\n. Laen isiku tuvastus panga. Maanteeametil on õigus kontrollida esitatud andmete õigsust enne registrikande tegemist, tehes vajadusel järelepärimisi või muul mistahes viisil, samuti nõuda teenuse kasutajalt täiendavate dokumentide või andmete esitamist.\n. Teenuse kasutaja on teadlik ja kinnitab, et Maanteeameti e-teeninduse keskkonna kaudu esitatud dokumendid omavad teenuse kasutaja või tema esindaja poolt omakäeliselt allkirjastatud dokumentidega võrdset õiguslikku jõudu.\nRahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine -\n. Maanteeametil on kohustus säilitada teenuse kasutaja poolt e-teeninduse keskkonna kaudu esitatud dokumente ja andmeid vastavalt õigusaktidele. Aga mul oli üks unistus, nimelt tahtsin minna. Maanteeametil on õigus nõuda Maanteeameti e-teeninduse keskkonna kaudu esitatavate dokumentide digitaalset allkirjastamist, kui see on õigusaktidega ette nähtud. Neil, kes pole ennast veel on erilaiset rahantarpeet. Käesolevate üldtingimustega võetud kohustuste täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmise eest vastutavad teenuse kasutaja ja Maanteeamet käesolevate üldtingimuste ja Eesti Vabariigi õigusaktidega sätestatud korras. Nõutav intress peab alati olema Tikk selgitas Kuku Majandusruumis. Maanteeameti e-teeninduse keskkonna sisu ja tarkvara on kaitstud õigusaktidega. Teenuse kasutaja kohustub kasutama Maanteeameti e-teeninduse keskkonda üksnes õigusaktidele ja headele kommetele vastavatel eesmärkidel. Kust on odavam krediit kiirlaenud kuni 70 aastastele. Teenuse kasutaja tuvastamine toimub isikukoodi abil ID-kaardi, mobiil-ID, X-tee või Maanteeameti poolt aktsepteeritud panga isikutuvastamise teenust kasutades


ULME, HUUMOR JA SALAELU: 10 sarja, mille vaatamist uuel aastal Netflixis alustada | Õhtuleht\nTeleveeb, 4. jaanuar 2017, 12:28\n"Hannibal"Foto: Vida Press\nEnamik telesarju on mugavalt koondatud Netflixi, mis peaks varsti hakkama pakkuma võimalust vaadata sarju ka netiühenduseta. Millised on aga kümme sarja, mida iga telefänn võiks uuel aastal vähemalt korra kiigata?\nTehnoloogia, valitsuse varjumängude ja inimolemuse tagatubadest rääkiv sari, mis tabab suurepäraselt kaasaja ühiskonnas esinevaid probleeme. Igaüks leiab sarjast midagi, mille üle pikemalt juurelda.\n80ndates toimuv sari sarnaneb ulmekirjanik Stephen Kingi loomingule, kus silmapaistva rolli teevad eelkõige lapsed. Sarjas on küllaldaselt kummalisi ja humoorikaid käike, mis omavahel põimuvad ja sootuks teise reaalsusse viivad.\n3. "BoJack Horseman"\nMöödunud sajandil komöödiasarja staarina elu nautinud hobune üritab endise kuulsuse najal liueldes enda elu rööpasse saada, kuigi see alati õnnestuda ei pruugi. Kuigi sarja tõelise sisuni läheb paar episoodi, tasub Hollywoodi küünilisust ja tühjust, mida sarjas kuhjaga, nautida.\n4. "Grace and Frankie"\nNaised avastavad, et nende abikaasad, kellega abielus oldud 20 aastat, ei ole üksnes sõbrad, vaid ka armukesed. Filmimaailma tähed Jane Fonda ja Lily Tomlin mängivad kumbki oma tegelaskujusid äärmiselt peenelt ning vahelduseks on tore näha suhteid ja küpsema nurga alt. Kuidas hakkama saada siis, kui jalgealune kaob perioodil, kus peaks juba elu vilju nautima?\nÜks viimase aja kummalisem, ent parasjagu sarkastiline animatsioon täiskasvanutele. Ülbe, pisut rumal, ent end igast olukorrast päästa suutvas Archeris võib end ära tunda igaüks. Sarjas on küllaldaselt karmi irooniat, sarkasmi ja hea annus huumorit.\n6. "The Crown"\nPaljukiidetud sari viib kuningliku pere koju ja vaatab kuninganna Elizabethi ja prints Philipi suhte algusse. Tegu on aegade ühe kulukaima sarjaga, ent süžee ja kostüümidraama on igat senti väärt.\n7. "Making a Murderer"\nKümneosaline sari heidab pilgu 18 aastat süütult trellide taga istunud Steven Avery ellu. Sarjas näidatakse, kuidas tõendid kokku mätsiti, millist mõju avaldas süüdimõistmine Avery lähedaste elule ning palju muud.\n8. "Dirk Gently's Holistic Detective Agency"\nDouglas Adamsi raamatu järgi tehtud sari meenutab "Sherlock Holmesi", ent pisut koomilisemalt ja kergemalt. Kahe tegelaskuju – Toddi (Elijah Wood) ja Dirk Gently (Samuel Barnett) dünaamika sarjas on kindlasti nauditav.\nSari heidab pilgu Hannibal Lectori (Mads Mikkelsen) varajasse ellu, kui ta oli veel psühhiaater. Stseenide graafiline pool on uskumatult hästi välja mõeldud, kõik detailid on paigas ning Hannibali söögitegu meenutab filigraanset kokasaadet.\nColombia narkoparuni Pablo Escobari maailma kujutav sari on samuti saanud kiita igalt poolt. Palju ebamugavaid ja -meeldivaid stseene, mille abil saab aimu, kuidas narkomaailmas asjad käivad ning miks inimesed üldse kartellidesse satuvad ja millist elu elavad.\n29. detsember 2018, 19:27\nARVUSTUS | Kaks meest seisavad rõdul, üks peab neist alla hüppama. Valik on sinu!