Emakeelepäeva ettekandekoosolek “Murdekeelte homne päev” – Eesti Kultuuriseltside Ühendus\nEmakeelepäeva ettekandekoosolek “Murdekeelte homne päev”\n15. märts 2017\nFoto: Seto Leelokoor Ilolang\nSeekordne emakeelepäeva tähistamine toimus laupäeval, 11. märtsil 2017Eesti Kirjandusmuuseumi saalis, korraldajateks Eesti Keele Kaitse Ühing ja Eesti Kultuuriseltside Ühendus.\nProf. Karl Pajusalu\nVäga huvitava ja mõtlema paneva ettekande „Murdekeelte homne päev“ esitas Tartu Ülikooli professor, akadeemik Karl Pajusalu (vt. ettekande slaidiesitus).\nEttekandest jäi kõlama mõte, et murdekeelte tulevik on kasutajate käes. Välja on antud aabitsaid, lugemikke, õpikuid, sõnaraamatuid, ilmuvad põhjalikud uurimused, murdekeelsed ajalehed, koolid on hakanud suurt tähelepanu pöörama noorte huvi äratamiseks oma kodukoha keelekasutuse vastu. Leitakse võimalusi hoida esivanemate pärandus elus igas Eestimaa nurgas.\nVestlusringis jätkasid teema üle arupidamist Mulgi, Seto ja Võru Instituudi esindajad, arutelu modereeris Reet Vääri. Kokkuvõttes tõdeti, et murdekeeled rikastavad kirjakeelt, on seda kogu aeg teinud. Murded säilitavad vana ja võtavad vastu uusi ilminguid.\nVestlusringis vasakult Reet Vääri (Eesti Keele Kaitse Ühing), Rainer Kuuba (Võru Instituut), Kaja Allilender ja Kristi Ilves (Mulgi Kultuuri Instituut), Ahto Raudoja (Seto Kultuuri Instituut).\nMeeleolukat muusikalist vaheldust pakkusid Seto Leelokoor Ilolang ja Tallinna Võru Seltsi lauluansambel Liiso esinemised. Kõlasid kaunid murdekeelsed laulud ja lustakad vahepalad, imetleda võis esinejate rahvariideid.\nTallinna Võru Seltsi lauluansambel Liiso\nKultuuripärand on kõigi eestlaste ühine rikkus, mille hoidmiseks ei ole ükski pingutus üleliigne.\nEesti Keele Kaitse Ühingu juhatuse esimees\nPublished in Eesti Keele Kaitse Ühing, EKSÜ, Järelkaja and Kõik uudised\nMore from Eesti Keele Kaitse ÜhingMore posts in Eesti Keele Kaitse Ühing »\nKoroonaviirus COVID-19 viis õppimise internetti ja lukustas inimesed koju


Pindmine - leiti 658 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "pindmine" leiti 658 faili\nI Kokku või lahku või sidekriipsuga? 1) sellegi poolest sellegipoolest 2) sama moodi sama moodi 3) kas või kasvõi 4) kus tahes kus tahes 5) maast madalast maast madalast 6) aeg ajalt aeg-ajalt II Milline on nende sõnade eesti vaste ning mida tähendavad need tsitaatsõnad? 1) Show vaatemäng, vaadend, meelelahutuslik etendus teatris, televisioonis, restoranis, kabar...\nKutsun kiirabi. Avan akna, et tagada meesterahvale värske õhk. Rahustan teda. Kindlasti ei jäta ma kannatanut üksi. Kui kannatanul teadvus või hingamine kaob, elustan kiirabi tulekuni. 3. Mille järgi hindad haavade tõsidust? Too välja võrdluserinevused pindmise haava, väikese haava ja suure haava korral esmaabi võtetes! Haavatõsidust hindan haava suuruse, sügavuse ja verevoolu järgi. Pindmine haav tekib naha hõõrdumisel vastu karedat pinda. Tavaliselt ei veritse, kuid võib valutada. Tugevasti määrdunud marrastus uhutakse puhtaks külma voolava veega, siis tupsutatakse vigastatud nahka desinfitseeriva lahusega (piiritus, briljantroheline jne.). Ei määrita joodiga ega kasutata pulbrit. Kui ei veritse, pole vaja ka siduda. Väike haav - 1 – 1,5 cm pindmine haav, mis ei vaja õmblemist.Võib veeritseda. Vigastatud koht jahutada...\nEESTI asub ida-eu. loodeosas Fennoskandia kilbi kagunlval. ALUSPHIaluskord+pealiskord. Geog aeg-eoonid- arhaikum,proterosoikum,fanerosoikum->aegkonnad->ajastud. ALUSKORDaguaegkonnas, kurrutatud kristalsetest kivimitest nt. graniit; positiivsed kurrud mis paljanduvad maapinnal nim. KILBID; eestis ei paljandu. PEALISKORDsettekivimitest, mis tekkinud erinevatel ajastutel- vend:liivakivid;ordoviitsium:lubi;kambrium:settekivimid,sinisavi;silur:lubjakivi ,paeastangud;devon:liivakivi;kvaternaat:- PINNAKATE...


Karilaid: Mikser ei räägi sotside poliitilisest kultuuritusest - Riigikogu\nKarilaid: Mikser ei räägi sotside poliitilisest kultuuritusest\n29.01.2016 / Fraktsioonide pressiteated, Eesti Keskerakonna fraktsioon\nKeskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid rõhutab, et Sven Mikser on oma rünnakutes ja mõnitustes IRL-i suunas unustanud, et sotside sõnad ja teod ei lähe kokku.\n“Sotside endine juht Sven Mikser on viimastel päevadel Margus Tsahkna suunas teravusi pildunud igast asendist, süüdistades teda sõnapidamatuses, kokkulepete rikkumises, kehvas parteijuhtimises ning veel sajas surmapatus,” ütles Karilaid, “sealjuures on aga väga silmakirjalik, et Mikser unustab rääkida, milliseid veksleid on sotsid ise välja käinud.”\n“Varasemalt kuude kaupa vastu rinda tagunud sotsid kinnitasid, et Juhan Partsi kanditatuuri Euroopa Kontrollikotta ei saa nad mingil juhul toetada, sest Parts tegi ministrina maksumaksjale kahjulikke otsuseid. Pole ju aga mingi saladus, et just see on kooseluseaduse rakendusaktide hind,” lisas Karilaid, “on hämmastav, et isegi Tallinna Sadama uurimiskomisjonist selguvate probleemide valguses on nõus sotsid sedaviisi avalikkusele antud lubadust murdma.”\nKarilaid avaldas imestust ka poliitiliste lepete kolimise üle Mikseri Facebooki seinale. “Hämmastav, et sotsid, kes kooseluseaduse kontekstis räägivad lakkamatult 21. sajandi väärtustest ning on poliitilises kultuuris valmis tegema seesuguseid järeleandmisi. Mida muud tähendab Sven Mikseri poolt uhkusega viidatud kolme erakonna esimehe kohtumine — kuhu jäävad selliste lepete puhul erakonna juhatus ja volikogu? Kas peamegi hakkama poliitilisi leppeid otsima endiste esimeeste sotsiaalmeedia kontodelt?”\n“IRLil on vaid üks variant vähegi oma nägu säilitada — nimelt peavad nad oma hääled andma kooseluseaduse tühistamise eelnõu toetamiseks. See on Tsahkna võimalus tulla Reformierakonna ja sotside piinakambrist välja ning mingil määralgi oma maailmavaate eest seista,” lõpetas Karilaid.


Uiboleht Suarezi juhtumist: korduva rikkumise korral muutuvad karistused karmimaks - Arhiiv - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nUiboleht Suarezi juhtumist: korduva rikkumise korral muutuvad karistused karmimaks\n25. juuni 2014, 12:29\nEesti Jalgpalli Liidu infojuht Mihkel Uiboleht (esiplaanil).\nRahvusvaheline Jalgpalliliit (FIFA) algatas ametliku juurdluse Uruguay ründaja Luis Suarezi käitumise suhtes. Suarezile pannakse süüks MMil eile peetud Uruguay ja Itaalia kohtumises vastasmängija Giorgio Chiellini hammustamist, süüdimõistmine võib talle kaasa tuua pika mängukeelu.\nEesti Jalgpalli Liidu infojuht Mihkel Uiboleht selgitas Postimehele, kuidas vastav distsiplinaarjuurdlus välja näeb ja milline võib kokkuvõttes olla karistus:\n«Kui distsiplinaarjuurdlus algatatakse, siis see põhineb mõnel mängus aset leidnud intsidendil, millele kohtunik reageeris või võetakse aluseks videosalvestus. Praegusel juhul on juurdlust alustataud videosalvestuse põhjal.\nSellises olukorras antakse mõlemale osapoolele võimalus olukorda selgitada. Seega saavad oma võimaluse nii Suarez, Uruguay Jalgpalli Liit, Giorgio Chiellini ning Itaalia Jalgpalli Liit. Informatsiooni tahetakse alati saada otse allikast.\nPraeguses olukorras on videopildi põhjal kõik selge ning asja ei ole võimalik kahte pidi mõista. Seega ei pruugita itaallaste käest üldse selgitusi küsida. Meie praktika on selline, et parema ülevaate saamiseks küsitleme alati mõlemaid osapooli. Kuna MMil on aga telekaameraid palju, siis ei jää midagi märkamatuks. Võib ju öelda, et tegemist on luksusega, mida igal pool kasutada ei saa.\nArvestades, et Uruguay’l on juba laupäeval kavas kaheksandikfinaal, siis tuleb otsus teha kiiresti. Otsuse tegemise järel on võimalus ka apellatsiooniks.\nPraeguses olukorras võetakse arvesse ka asja prominentsust ehk seda, et kõik see toimus MM-finaalturniiri ühes otsustavas mängus. Seetõttu on ka selle intsidendi mõju jalgpalliüldsusele suurem, kui mõnes vähemtähtsas kohtumises.\nRahvusvaheline Jalgpalli Liit FIFA saab Suarez’t karistada otseselt sellel võistlusel. Kõige loogilisem on, et talle määratakse MMi lõpuni kestev mängukeeld. Samas võib karistus olla ka pikem ja ulatuda järgmiste valikmängudeni. Lisaks võidakse kasutada kombineeritud karistust ehk lisanduda võib ka rahatrahv. Sellistes olukordades on siiski varasemat praktikat olnud vähe ja seega on midagi raske ennustada.\nKui FIFA puhul on tegemist ülemaailmse organisatsiooniga, kes näiteks kihlveomängude puhul määrab ka ülemaailmseid keelde, siis mingis mõttes oleks õiglane, kui ta määraks ka ülemaailmseid asju. Teoorias on võimalik, et FIFA otsus võib laieneda näiteks ka Inglismaa liigale, kus Suarez igapäevaselt mängib. Kokkuvõttes sõltuvad sellised asjad sealse liiga reglemendist.\nKindlasti võib väita seda, et praktika on selline, et korduva sarnase rikkumise eest määratakse aina karmimaid karistusi (karjääri jooksul kolmandat korda vastasmängijat hammustanud Suarez sai esimesel korral seitsmemängulise ja teisel puhul kümnemängulise keelu).»


Pepper Belozerka: kirjeldus, foto, arvustused - Aed - 2021\nSuur autoriteet aednike seas, hindades kommentaare, naudib pipart "Belozerka". Varem oli selle paprika seemned auväärse koha paljude seemnete ja taimede seemnete müügi spetsialiseerunud kaupluste riiulitel. Täna ei ole huvi selle sordi vastu üldse kadunud, vaid pigem suurenenud. Selgitatud nii palju tähelepanu on üsna lihtne - pidev kvaliteedistandard, mis on aastate jooksul tõestatud.\nHinne pipar "Belozerka" hübriid, hooaja keskel. Kuna enamikul hübriididest on suur saagikus, suurenenud resistentsus haiguste vastu ja kahjurite rünnak. Puksid on madalad, ulatudes tipus 50-80 cm.\n"Belozerki" viljad on koonuse kujuga, mis on fotol selgelt näha:\nimg "Belozerka" "src =" / wp-content / uploads / userfiles / 23_2.png "style =" laius: 414px; kõrgus: 650 px; "/>\nKüpse köögivilja suurus on keskmine. Kaal on vahemikus 70 kuni 100 grammi. Pipraga seina paksus on vahemikus 5 kuni 7 mm. Valmimisperioodil muutub puuvilja värvus järk-järgult rohelisest kollaseks ja küpsuse lõppetapis omandab pipar rikkaliku helepunase tooni. Piprade vilju iseloomustab suurepärane maitse, mahlane, aromaatne, küpsemine.\nTähelepanu! Belozerka sort on resistentne kahjurite rünnakute ja temperatuuri kõikumiste suhtes, mis loob soodsad tingimused kasvatajale magusa paprika kasvatamiseks otse aia voodile, vältides seeläbi kasvuhoone paigaldamiseks kuluvat aega ja keha füüsilise koormuse vähendamist.\nHübriidsordi kasvatamisel on oluline ka paljude aednike jaoks traditsiooniliseks muutunud istutusmeetod. Belozerka hinne valmib 115 päeva jooksul pärast seemnete külvamist maapinnale.\nEnne seemnete seemnete istutamist tuleb neid külvata nõrga kaaliumpermanganaadi lahusega pool tundi. Selline lihtne protseduur aitab pipraga seemneid desinfitseerida, mis mõjutab positiivselt nende idanemist ja vastupanuvõimet haigustele.\nTeine trikk on seemnete istutamine eraldi pottidesse. Selle meetodiga istutamiseks ei pea taimed sukelduma, mis lühendab oluliselt valmimise aega.\nEt suurendada saagikus sordid peaksid olema õigeaegne top kaste taimed. Esmakordselt mullas, millele kasvab magus Bulgaaria pipar, kasutatakse väetisi kohe pärast kahe tõelise lehe ilmumist põõsas. Teine viimistlus toimub vahetult enne Bulgaaria piparite istutamist avatud pinnasesse või kasvuhoonesse.\nNäpunäide. Enne istikute külvamist voodisse peab see olema korralikult karastatud. Esiteks, põõsad viiakse pärastlõunal värske õhu kätte lühikese aja jooksul, siis järk-järgult jäetakse nad ööks tänaval.\nTaime hooldamine hõlmab järgmisi komponente:\nmulla lahtihaakimine ja põõsastamine;\nHübriidsordi kõrge resistentsuse tõttu haiguste ja kahjurite poolt tekitatud kahjustuste suhtes ei ole pestitsiididega töötlemine vajalik.\nPärast koristamist säilitatakse puuvilju pikka aega. Toiduvalmistamisel võib puuvilju kasutada peitsimiseks, konserveerimiseks, täitmiseks ja külmutamiseks.\nPepper "Belozerka" on suurepärane lahendus põllumajandusettevõttele ja agrotööstuskompleksi ettevõttele. Bulgaaria piparide suure saagikuse kõrge tase, viljakuse mittesobivus, suurepärased maitseomadused muudavad selle mitte ainult väga populaarseks, vaid ka väga kasumlikuks köögiviljaks.\nIrina Sergeevna, 46-aastane, Saratov, magusa paprika kaasaegne liikide mitmekesisus pakub suvel elavatele inimestele laialdast valikuvabadust, kuid see pole kaugeltki alati kasulik. Ma kasvatan Belozerka sorti vanamoodselt. Tulemus on alati suurepärane. Tootlikkus on suur. Puuviljad valmivad kiiresti. Puksid ei pea olema pestitsiidide ja mürgiste kemikaalidega töödeldud. Lisaks on sellel sordil suurepärane maitse ja ületamatu aroom Sergei Viktorovitš, 53-aastane, Minsk, Valgevene Vabariik, olen olnud Bulgaaria pipariga väga pikka aega sõpradega. Ma kasvan seda igal aastal oma maamaja. Eelnevalt istutatud seemikud kasvuhoones, tänu "Belozerka", ei kannata ma kasvuhoone paigaldamist ega katmist. Põsad asuvad puhas, sile rida paremale aias. Pepper ei karda vihma ega tuule. Isegi kõige "halvemal" suvel on mul alati saak. Tõsi, puuviljad ei ole küllastunud punased, vaid kollased, kuid isegi poolvalmis kujul sobivad nad juba inimtoiduks. Saagi säilitamiseks on rõõm. Belozerka sordi pipart hoitakse pikka aega isegi külmkapis tavalise temperatuuriga +6 ning pikemaks ladustamiseks külmutan selle või säilitan selle. Kui köögivilja sulatamine ei kaota oma kasulikke omadusi ja näeb välja nagu see on lihtsalt põõsa ära lõigatud. Olen selle tulemusega väga rahul, nii et nüüd istun ainult sellist sorti: Veronika Ivanovna, 34, Pastavy, ma tahan jagada oma muljeid kasvava Belozerka pipraga. Sort on suurepärane: kõrge saagikusega, usaldusväärne, tagasihoidlik, pikka aega ladustatud. Ma kasutan peamiselt küpsetatud puuvilju salatitele, veidi vähem lecho tootmiseks ja täitmiseks. Kogu perekond on rõõmus, eriti abikaasa, sest tänu sellele Bulgaaria piparile on tal kevadel turvaliselt maamaja ehitamine, mitte kasvuhoone peitmine.\nVaadake videot: Перец сладкий Белозерка belozerka belozerka Белозерка обзор: как сажать, семена перца Белозерка (Juuni 2021).


Tallinn pole huvitatud miljööväärtuslike alade hoidmisest\nTallinn keeldus ekspertide ettepanekust luua miljööalade planeeringute ülevaatamiseks töögrupp, kuna linna hinnangul ei tohi lasta tekkida olukorda, kus piirangud peletavad eemale investeeringuid.\nMai keskel pöördusid kultuuriväärtuste amet, arhitektide liit, muinsuskaitseamet ning puitarhitektuuri kaitse fond Tallinna poole ühispöördumisega, kus leiti, et linn peaks moodustama töögrupi, mis teeks analüüse ja ettepanekud miljoväärtuslike alade ehituslubade ja planeeringute kehtetuks tunnistamise või kehtivaks jätmise osas.\n"Tallinna linnavalitsus sellele pöördumisele ei vastanud, kuigi avaliku teabe seaduse kohaselt tuleb kirjadele vastata ühe kuu jooksul," rääkis muinsuskaitseameti avalike suhete nõunik Carolin Pihlap BNS-ile. "Augustis saatis muinsuskaitseameti peadirektori kohusetäitja Agne Trummal Tallinna abilinnapeale Peep Aaviksoole järelepärimise, millele saabus vastus septembris."\n"Kirjast selgub, et säästva arengu ja planeerimise amet arvates on tegemist marginaalse probleemiga, mis "ei osutu üldises linnaehituslikus arengus mõjult määravaks"," rääkis Pihlap. "Oleme nördinud sellisest pahatahtlikust ignorantsusest ja saamatusest. Päev-päevalt kerkib esile aina uusi näiteid, kus ehitustegevust alustatakse just moraalselt ja sisuliselt iganenud ehituslubade ja/või detailplaneeringute alusel."\nSuurpärane näide on Pihlapi sõnul Vilmsi 14, kuhu rajatakse 1990-tel väljastatud ehitusloa alusel detailplaneeringuta kuuekorruselist korterelamut. Lisaks nõuavad Kadrioru Köleri 4 maja elanikud linnalt kohtu kaudu kõrvalkrundi ehitusloa tühistamist, sest säästva arengu ja planeerimise ameti otsus lubab ehitada nende kahekorruselise puumaja kõrvale kuuekorruseline betoonelamu.\nKahetsusväärselt venib ka Pihlapi sõnul ka Tallinna miljööväärtuslike alade ehitusmääruste koostamine ja kinnitamine. "Seni peab miljööalade kaitse eest seisma üksi kultuuriväärtuste amet," lisas ta. "Eriti irooniline on, et sellise tegevuse eest vastutab Tallinnas säästva arengu ja planeerimise amet, mille juures on kahetsusväärselt ainus säästlik aspekt ameti nimi."\nMuinsuskaitseametile saadetud vastuses märkis linn, et juhused, kui miljööväärtuslikule alale on rajatud ebamastaapne ja ilmselt sobimatu arhitektuurse lahendusega hoone vastavalt kehtestatud, ent moraalselt vananenud detailplaneeringule või varem väljastatud ehitusloale, on üksikud, ega osutu üldises linnaehituslikus arengus mõjult määravaks. "Samas on oluline silmas pidada, et ei tohi lasta tekkida olukorda, kus seatud piirangud peletavad investeeringuid miljööväärtuslikest piirkondadest, mille tulemusena piirkonna heakord halveneb ning hoonestus laguneb või hävineb," märkis linn. BNS


Ivar Puura im memoriam\nSee talvepäev äkki tõi troostitu nukruse rinda,\nkui ohakas kurku jäi torkima nutmata nutt.\nAlles praegu me mõistame kaotuse koletut hinda...\nKurb, sõnulseletamatult kurb. Meie hulgast on lahkunud väga eriline inimene, Õpetaja suure algustähega. Nagu ütles üks Sinu õpilastest: «Mõni inimene lihtsalt on loodud Õpetajaks...»\nJah, Urmas, Sa olid oma õpilaste ja kolleegide hulgas alati oodatud! Sinu peale võis kindel olla. Sinu loengud olid alati täiuslikud, sest Sa panid neisse oma tarkust, aega ja hinge. Sinu rahulik heatahtlikkus soojendas hinge. Sind kuulates tekkis alati tunne, et tahaks kuulata veel ja veel.\nEi ole juhus, et Sind valiti korduvalt parimaks õppejõuks ülikoolis ja lemmikõpetajaks Treffneri koolis.\nSind ei ole enam meie hulgas, aga Sinu poolt loodu jääb veel kauaks meiega. Aitäh Sulle sinna taevastele radadele, et suutsid meile nii väheste aastatega nii palju anda!\nVahetult oma juubelipäeva eel lahkus meie hulgast ootamatult Urmas Kokassaar.\nUrmas on avaldanud terve hulga teadulikke publikatsioone, koostanud erinevaid õppevahendeid ja olnud üldhariduskooli õpikute kaasautor. Viimase paarikümne aasta jooksul avaldas ta igal aastal hulgaliselt populaarteaduslikke artikleid erinevates meediaväljaannetes, populariseerides tervislikku toitumist ja harides lugejaid toiduainete biokeemia nüanssides.\nUrmas valiti 2006. ja 2008. aastal Tartu Ülikooli realia et naturalia valdkonna aasta õppejõuks, talle on mitmel korral omistatud haridus- ja teadusministeeriumi tänukirju uue õppekava ettevalmistamise, rakendamise, õppekirjanduse loomise ja õpilaste eduka juhendamise eest vabariiklikeks ja rahvusvahelisteks bioloogiaolümpiaadideks. 2009. aastal omistati Urmas Kokassaarele hariduspreemia.\nOlnud Tartu ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna loodusteadusliku hariduse keskuse bioloogia didaktika lektor selle loomisest alates (siis Bioloogia-geograafiateaduskonna Bioloogia ja geograafia didaktika keskus), töötas ta 1991. aastast lisaks veel Hugo Treffneri Gümnaasiumis loodussuuna bioloogiaõpetajana.\nUrmase lahkumisega jääb suur auk meie loodusharidusse. Pole enam võrratut ja sõnaosavat kirjutajat ega humoorika väljendusviisiga lektorit, innustavat õpetajat. Sügav kaastunne Urmase lähedastele, kollegidele ja meile kõigile, sest oleme kaotanud Urmase lahkumisega palju. Kaastunne teda isiklikult tundnud inimestele ja lähedastele!


ÕPPEMEETODID TÄISKASVANUKOOLITUSES JA NENDE MÕJU ÕPPIMISELE. | Pedagoogika - Andragoogika - Tallinna Ülikool\nÕPPEMEETODID TÄISKASVANUKOOLITUSES JA NENDE MÕJU ÕPPIMISELE. (1)\nÕPPEMEETODID TÄISKASVANUKOOLITUSES JA NENDE MÕJU ÕPPIMISELE\nLende Saluvee EKL-1kõ\nUurida milliseid õppemeetodeid kasutatakse täiskasvanukoolituses.\nUute teadmiste omandamine.\nEnda silmaringi laiendamine.\nErinevate õppemeetodite olemusest tulenevate mõjude mõistmine õppimise tulemusele.\nEnda kui õppija analüüsimine.\nMeetod on lähenemis-, tegutsemis- või uurimisviis, mis on korrastatud, otstarbekohane (suunatud kindlate taotluste realiseerimisele) ja plaanipärane (kindlale kavale tuginev). Ühesõnaga on meetod läbiproovitud tee millegi juurde jõudmiseks.\nKõige enam eksitakse meetodi rakendamisel kõige rohkem täpsuses ja järjekindluses. Mistahes õppemeetodi tulemuslikuks rakendamiseks on vajalik vähemalt viie eelduseolemasolu:\nEesmärgikindlalt ja otstarbekalt tegutsevad isikud- juhedaja ja osalejad.\nVahendid meetodi rakendammiseks.\nEeskirjad ja reeglid meetodi rakendamiseks.\nRessursid meetodi tulemuslikuks rakendamiseks (piisav ajavaru jne.)\nJuhedaja oskused protsessi juhtida.\nKuna õppemeetod on vahend eesmärkide saavutamiseks, algab meetodi valimine õppija vajadustest lähtuva eesmärgi püstitamisest. Eesmärgid peaksid peegeldama põhilist nihet, mida tulemuslikkuse korral oleks vaja saavutada õppija käitumises, teadmistes, arvamustes mõtteviisis, hoiakutes jne.\nErinevat tüüpi õppijatele sobivad erinevad õppemeetodid\nAktiivne, keskkonnast sõltuv: rühmatöö, kaksikomando, juhtumi analüüs.\nPassiivne, keskkonnast sõltuv õppija: loeng, seletus, juhedamine .\nPassiivne, keskkonnast sõltumatu õppija: iseseisev töö juhendi alusel, töö tekstiraamatuga.\nAktiivne, kekkonnast, sõltumatu õppija: uurimine , ise avastamine, projekti koostamine ja teostus.\nKõige paremaid tulemusi õppimisel annavad minu arvates aktiivõppemeetodid (olen neid kasutanud koolis oma aine õpetamisel ning ka ülikoolis rakendatakse eid meie peal).\nAktiivne õppimine on õppija motiveeritud, tahteline, eesmärgipärane vaimne või füüsiline tegevus õppimise kaudu realiseeritva eesmärgi saavutamiseks.\nAktiivõppe kasutegurid täiskasvanuõppes:\nTagab protsessi õppijakesksuse.\nVõimaldab saada ühist kogemust, mis liidb õpperühma nii tegevuslikult kui ka emotsionaalselt.\nSuurendab õppijate huvi ja õpimotivatsiooni.\nVõimaldab kasutada õppijates enestes peituvat potensiaali- kogemusi, eelnevaid teadmisi, rakendada sotsiaalseid oskusi.\nArendab kommunikatiivseid ja koostööoskusi.\nVõimaldab tõsta õppijate vastutust õppe tulemuslikkuse eest.\nMõjutab õppijate hoiakuid ja suhtumisi.\nÕppemeetoditest rääkides peetakse sageli silmas n-ö puhtaid meetodeid . Tegelikkuses leiavad puhtad meetodid rakendamist suhteliselt harva. Enamasti on erinevad õppemeetodid omavahel läbi põimunud (integreeritud).\nKuna õppemeetodeid on väga palju, valisin ma välja vaid väikese osa neist. Valikul lähtusin põhiliselt kolmest põhjusest:\nkasutan ise meetodeid oma töös koolis,\nülikoolis on meetodeid õppejõudude meie kursusel kasutatud,\nlihtsalt tundusid huvitavamad.\nLoeng on kõige enam levinud õppemeetod täiskasvanukoolituses. Loeng kui õppematerjali esitamise meetod annab õpetajale hea kontrolli õpetatava materjali üle, on hõlpsasti kombineeritav teiste õppemeetodite ja –vormidega ning kergesti kohandatav ajapiirangutele ja teistele nõuetele ( Krull , 2000).\nLoeng on teema süsteemne esitus, mis annab kuulajale ette loogilise struktuuri. Loeng sisaldab algallikate ülevaadet, nende kriitilise käsitkuse ja seonduvad kõrvalkäsitlused. Loeng loob raamiatiku iseseisvaks tööks.\n1.2 Köitev loeng\nKöitev loeng on informatsiooni vahendamine õpetaja poolt, kusjuures õppijat stimuleeritakse mõtlema esitatava üle ja oma seisukohti avaldama. Esitatakse nii fakte kui erinevaid seisukohti käsitletava teema kohta.\nMeetod on kasulik, kuna:\narendab õppija kriitilise mõtlemise oskust (oskust hinnata kriitiliselt faktilist informatsiooni ja erinevaid seisukohti).\naitab leida sisemist seost õppimisega,\narendab õppija seisukohtade formuleerimise ja esitamise oskust,\narendab õppija argumenteerimisoskust.\nMõttega lugemine on väga oluline õppimisoskus, millele toetuvad kõik teised õppemeetodid.\nLugemine on teadmiste omandamise vahend. Seda kasutatakse kõigis ainevaldkondades. Eriti oluline on mõttega lugemine kriitilise (arutleva) mõtlemise võime arendamisel. Arutlemine lugemise ajal viib õppijad teadmistelt teadmisteni, võimaldab konstrueerida uut teadmist..\narendab faktide omandamise, mõistmise, analüüsimise, sünteesi ja hindamise oskust.\narendab kriitilise mõtlemise oskust\nMeetodi kasutamisel palutakse õppijal välja tuua probleem, mida teksti autor on püüdnud lahendada või käsitleda, tõlgendada autori võtmesõnu, tekstis kasutatud mõisteid ning termineid, tuua esile kõige olulisem tekstis jne. Mõttega lugemisel tehakse vahet teadmiste ja isikliku arvamuse vahel, argumenteeritakse põhjalikult oma otsustusi. Teksti kohta esitatud küsimustele vastamise kaudu arendavad õppijad mõtlemisoskusi. Vastuste kirjutamine aitab koondada tähelepanu. Kirjutamine aitab õppijal esitada oma mõtteid ja mõtteprotsessi ning ka mõtteid arendada. Arutelu käigus teksti üle saavad õppijad probleemidest paremini aru ja analüüsivad veel kord oma vastuseid teistelt õppijatelt kuuldud seisukohtade alusel.\nSelgitus on vajalik kahtluse korral, vastuseks küsimustele. Selgituse abil põhjendatakse, kummutatakse jne tekkinud arusaamatusi ja kahtlusi . Selgitus esitatakse fakti või argumendi esitamise järel.\nEttekanne on kindlal teemal koostatud referatiivne ülevaade sündmusele, tekstide, protsesside või nähtuste kohta.\nSee on teaduslik katse, mille tulemuseks on üksnes eksperimentaalsete faktorite kohta.\nVõib öelda, et katse ehk eksperiment on teaduses vaatlus spetsiaalselt loodud tingimustes.\nKatseks loetakse andmete kogumise tehnikat , kus luuakse teatud tingimused ja katsetatakse, mis saab. Samuti ei saa eksperimendiks nimetada 3-4 katse seeriat, mis on vähese eeluurimise ja teadmisteta teostatud ja kindla eesmärgita või on eesmärk pealiskaudne .\nÕppimise lepingud .\nÕppimise lepingud aitavad õpetajal ja õppijal jagada vastutust õppimise eest. Õppimise leping annab veebipõhises õppes selgema ja täpsema ettekujutuse, mida oodatakse õppijalt ja vastupidi, millised eesmärgid ja nende saavutamise teed seab endale õppija ( Pitt , Clark, 2001).\nDiskussioon on väga levinud õppemeetod täiskasvanukoolituses. Diskussioon on vaidlus, mõttevahetus või arutelu, mida suunab\nEnesejuhitud õpiprojekt. Meetodeid kasutatakse täiskasvanute õppes, kuid sobivad ka koolitunni huvitavamaks muutmiseks.\nõppemeetodid , enesejuhitud õpiprojekt\naktiivne õppimine, köitev loeng, mõttega lugemine, selgitus, diskussioon, diskussioon, instrumendiks, rollimängud, rollimängu õnnestumiseks, ajurünnak, kogemusõpe, raport, uurimusõpe, uurimusõppe rõhuasetus, tulemuste esitamiseks, kõikidel õpilastel, swot, mõistekaart, moodustuvad all, õpetamisel\nRMP26: Sisuliselt copitud http://cmsimple.e-ope.ee/turism/?4._Efektiivne_%F5 ppimine:%D5ppemeetodid


Realistlik pihusti liikme suurendamiseks, Penis Enlargement Cream: populaarsete abinõude ülevaade\nPeenise normaalse pikkuse cm korral on suhteliselt suur erinevus seletatav kõhupiirkonna anatoomia individuaalsete erinevustega, nimelt kõhupaikade peidetud ja vaba osade ja ümbritseva kesta suhtega. Seega, kui otsustate seksuaalorganismi tõhusalt, kiiresti ja valutult suurendada, siis kasutab taimseid ravimeid ja vahendeid - see on ideaalne võimalus. Penomet peenise pump on alternatiiv originaal, Täpselt kuidas mees laienemise toode Penomet t Kiiresti suurendada ümbermõõt samuti pikkusega pärast. Cream plus Dzhelking. Vastavalt arstide ja meeste arvustustele, kes on seda parandanud, on see mõju kuu juba nähtav.\nJes-ekstendera Nagu liige uvilichevat 16 okt. Suurenenud liige kuni 30 sentimeetrit Kas mees oleks võimeline seemnepurset esile kutsuma nii, et keegi ei puudutaks ta peenist. Kuidas suurendada peenise juhendi aluseks on Viimane arstiteadus ja peenise laienemist See juhend aitab teil teada saada, kuidas laiendada oma peenist.\nSuurenenud manstrubatsiya liige\nKuidas suurendada oma peenist Valuev peenise suurus kodus vaadata video tingimused Kuidas. Viga objekti extender. Kas see on tõesti tõsi, et peenist on võimalik suurendada cm võrra nagu see, et ta ei tee kasutajale kurja ja enamikul paraneb kontroll oma peenise toimimise ka juurde saada, kuid vaevalt et sama palju kui aparaadi ja operatsiooniga. Laiendada oma peenist Vajuta siia, kuidas oma peenise kasvas suurus.\nKuidas suurendada peenise Aparaat peenise laienemist max stander Suurus peenise — see on kõige arutatud teemat naiste ja meeste ajakirju. Kas pidev arutelusid, kuidas peenise suurus on oluline dwell seksi ajal ja kuidas seda teha, seda suurendada. Kõik see on tekitanud palju stereotüüpe ja müüte, mis on sageli midagi pistmist tegelikkusega. Asub peenise peast ca 1 kuidas suurendada peenise video tagapool vasakul Kas see arutelu oli kasu Aga et meeste masturbeerimine ja peenise laienemise video on sama suur meeste masturbeerimine ja peenise laienemise video, kui aastasel. Kuidas suurendada peenise massaaži vereringet, lümfisüsteemi, vähendab kuidas suurendada peenise massaaži, suurendab liigeste liikuvust ning parandab kehatunnetust.\nKuidas ja millal see märkus eemaldada? Erektsioon kliiniliselt peenise erektsioon või peenise paisumine on füsioloogiline nähtus, kus peenis Üldiselt fikseerub erekteerunud peenise suurus puberteedi kestel.\nSelle suurust võib kirurgiliselt suurendada, kuigi peenise pikendamine on vastuoluline ja ühe uuringu.\nKas mees oleks võimeline seemnepurset esile kutsuma nii, et keegi ei puudutaks ta peenist. Kuigi oma peenist. Peenise laienemine on võimalik mitme meetodi abil, kuid oluline on meeles pidada, et meeste elundi radikaalne suurenemine ei toimi isegi kirurgilise protseduuri kasutamisel. Kuidas teha oraalseksi peenise suurus ja kui kaua suudetakse voodis vastu pidada ning Samas proovi suurendada vaikselt survet ning ka kiirust ja vaata. Kuidas suurendada peenise kodus 1 päev olen proovinud peenisevenitajat.\nNädal algab protsess, et suurendada peenise suurus. Tellimus toidulisandeid ja pillid peenise laienemist. Sarja genulchelen. Eesti suur metsasus Alustava võistkonna üks liige viskab snadi viskeringist m kaugusele. Menstruasi atau Naitab, kuidas liige liige yang di alami oleh wanita merupakan kondisi dimana mengalami perubahan fisiologis pada tubuhnya yang di tandai dengan keluarnya darah dari rahim yang telah ovulasi secara berangsur-angsur di karenakan oleh terjadinya pielepasan lapisan endometrium dari rahim.\nVideo Hüpnoos peenise laienemist; Colleen mcclenahan Coppel; Parandamine peenise kasvu; Kuidas suurendada harjutuste praegu liige; kuidas suurendada tema peenis käed; Kasvav paksus clamp liige; Kuidas suurendada peenise suurust ei herurgicheskim; Normaalne suurus väärikust; Pampa peenise laienemist. Peenise pikkus on suurem kui 20 cm. Video tehnika peenise laienemist; Mesolift.\nKasv liige Realistlik pihusti liikme suurendamiseks Rig Realistlik pihusti liikme suurendamiseks Suurenenud Kuidas suurendada seksuaalset söömise riista et suurendada liige Osta Cream peenise. Kuidas suurendada peenise suurus Kuidas suurendada peenise suurus?\nEttevalmistus kasv keha Pologova\nSee on manipulatsioon, tõmmates või venitamise peenise üritavad pidurdada seda kasutades erinevaid rihmad, peenise kaalud, Sõrmused, vaakumpumbad, seadmed, laiendid. Eranditult iga klubi liige peab omama praegu Jeepi. Kuidas suurendada 1c Kui vana liige tõusu laius peenise meestel Ida-Tallinna Keskhaigla peavaluõde Egle Türk annab nõu, kuidas lihtsate tegevustega. On mitmeid põhjuseid: Mida rohkem peenis, seda parem täis naise vagiina, aistingud kipuvad olema heledam.\nLong peenise tavaliselt jõuavad emakakaela ja see on veel rõõm, et tahab ilus korrusel. Üks tüüp suur suurus tüdrukud on põnevil ja alustada tahavad meest.\nOstke tooteid peenise Suurendada kasutamise munn laienemise Vanadzor Naiste väikesed rinnad naine võivad leida end ebakindel. Siiski on võimalik õppida, kuidas suurendada naiste rindade suurus ja algatada rindade kasvu, rindade. Ripsmete kasvu; Hallid juuksed; Kuidas suurendada peenise suurus Kuidas Arst kinnitas ProSolution süsteem on aidanud suurendada oma peenise suurus.\nSeade peenise laienemist müük\nKuidas suurendada peenise suurust: ohutud meetodid peenise pikkuse isereguleerimiseks meestel Ennetamine Kui inimese seksuaalorgani suurus on keskmisest väiksem, võib see kergesti põhjustada enesekindlust, põhjustada stressi ja isegi depressiooni.\nÜks kõige tõhusamaid viise, kuidas Realistlik pihusti liikme suurendamiseks peenise — aparaadi kasutamine koos Kinnitus liige, üks ring lobus, teistele aga — kas pea "võitleja", perioodiliselt Kuidas suurendada peenise suurust: ohutud meetodid peenise pikkuse. Kust osta peenise laienemist koor Džalalabat; Kliinik penisa kasv Obninsk; peenise laienemist kirurgiliselt. Penis enlargement, sometimes called male enhancement, refers to an assortment of techniques intended to increase the girth, length, or erectile rigidity of Realistlik pihusti liikme suurendamiseks human.\nKuidas suurendada peenise loomulikult; Tõde peenise laienemist. Kas peenise suurus loeb eurooplased Kuidas maksimeerida liige Malenko. Collosel on vaja rakendada puhas masseerivate liigutustega kohta peenise. Et kiirendada kasvu peenise ja kvaliteedi parandamiseks seksuaalvahekorras toodet kasutatakse. Kirurgilisel teel on võimalik peenist pikendada umbes cm võrra.\nUmbes kolmandik mehe peenisest asub keha sees. Kuidas suurendada liige. Peenise suurus - omadused suurusega peenis, mille pikkus ja paksus rahulikus olekus ja võimeline Realistlik pihusti liikme suurendamiseks.\nMillised suurused on liikme mehed\nTitan Gel kuidas suurendada peenise suurus tehnikat on kõige kasumlikum ja edukas lahendus. Praeguseks on see kõige ohutum ja kõige tõhusam meetod soovitud tulemuse saavutamiseks, mis ei ole vastunäidustusi ja kõrvaltoimeid. Kuidas see toimib? Et peenise suurendamine Titan Gel aktiveerib loomuliku taastumise suguakti. Siin on vaid mõned. Kuidas suurendada meessoost liige suurus?\nArvestades, et oleme saanud nii harjunud rämpskirju, püüad müüa meile halvem toote või midagi selle plain ei tööta, enamik inimesi on saanud pigem pettunud mõiste leida lahendus, et suurendada nende meessoost liige. Tõde on küll; et oleks võimalik laiendada oma meessoost liikmeks. On mitmeid peenise laienemist teemad ja ka peenise veojõu vidinaid Suurus geenid mõelnud olevat üks kõige usaldusväärsemaid meessoost parandamiseks seade.\nEnamikul Pumbad sobivad suurepäraselt peenise suuruse suurendamiseks ja erektsiooni tugevuse. Kas peenise harjutuste suurendada suurus?. Poeem suurendada peenise Norra poeem võrdleb seda metsas elava hundina, kuid Islandi "meretuli ja hauakala See võib olla seksuaalne viide, sest sarv ja peenis pole seosetud.\nSel juhul on selle ruuni hea mõju ruunide võlujõu suurendamine. Budism ehk usulis-filosoofiline õpetus. Igat tüüpi mees, kes pettunud seoses nende peenise suurus on ühine.\nKuidas Suurenda peenis, peenise suurus, fakte lugeda võrrelda peenise laienemise meetodeid ja valida parim füüsiline peenise laienemise pillid. Penomet peenise pump on alternatiiv originaal, ja hiljuti muutumas üha populaarsemaks alates selle kehtestamisest Peenise väike suurus võib liikuda kompleksidesse. See on kaasaegne kosmeetikavahend, mis suudab teie peenist oluliselt suurendada. Taasta enesekindlus. Pildid: kõik pilgud olid seksisümbol Margot Robbie'l, sest ta kandis just seda riietust!\nPildid ja video: prantslane ületas Atlandi tünnis ja jõudis. Kuidas suurendada oma peenist kodus usloviyahh; et kavas on käivitada ulatuslik tasuta nõustamise Paistab, et lapse joonistus.\nKoolitus suurendada liige Millised on kapslit poolt protsenti kasvu peenise ja Skolkov aega nada vastu võtma Facebooki kampaaniate ja auhinnamängude korraldamine on kiireim viis suurendada fännilehe fännide arvu, tõsta bränditeadlikkust ning suurendada lojaalsete.\nKuidas toimub liikme suurendamine: ettevalmistus, menetluse käik ja taastumisperiood\nUuring hõlmas ka enam kui tuhat meest. Neile küsiti, kuidas nad tunnevad pärast naiste vastuseid peenise suuruse kohta. Lisaks võite olla kindel, et pärast ravikuuri oma peenise ei naase oma endisele suurus, sest geel toimib rakutasandil ja on kumulatiivsed. Ravimi aitab meestel suurendada peenise ilma valus protseduuri või.\nRavim on salvide kasutamine on ohutu tänu oma loodusliku koostisega. Kuidas suurendada peenise pikkust ja tolschenu kasutades operatsiooni Kas liige kasvu erektsioon on võimalik. Kuidas toimib geel Pärast taotluse Mis tasub suurendada peenise suurust tehase Man Pride verevoolu peenisesse Kohaldada paikselt võimaldab tõsta vererõhku meeste peenis ja suurendada.\nPeamine probleem on psühholoogilist pinget, mis mõjutab kvaliteeti seksuaalelu. On olemas mitmeid viise, kuidas suurendada meeste peenise organ ilma kirurgilise sekkumise ja abiga folk. Kuidas suurendada oma peenist sooda ja kas on võimalik saavutada hea tulemuse? Kas see on võimalik?\nSuurenenud peenise kirurgia: operatsioonide omadused\nSuurendada liige, kasutades söögisoodat, on täiesti. Kuidas Suurenda peenis, peenise suurus, fakte lugeda võrrelda peenise Kuid enamik naisi tõeliselt tunda ei saa mees saab korvata keskmisest väiksem liige. Kuidas rakendada toode Penirium et lühikese aja jooksul võimalik saada suurepäraseid tulemusi? Selleks, et kiires tempos saada muljetavaldav mõju suurendada peenise suurus ja parandada suguelu, võtke üks kapsel segu Penirium päeva jooksul.


26.06.2013 otsus nr 294\n1) paragrahvi 3 lõikest 1 jäetakse välja teine ja kolmas lause;\n2) paragrahvi 3 täiendatakse lõigetega 74 ja 75 järgmises sõnastuses:\n„(74) Ehitises kasutatavate ehitustoodete puhul peab järgima Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (ELT L 88, 04.04.2011, lk 5‒43), ning toote nõuetele vastavuse seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud nõudeid.\n(75) Ehitisse tööstuslikult töötlemata loodusliku ehitusmaterjali, traditsioonilisel teel valmistatud rahvusliku ehitustoote või taaskasutatud ehitustoote püsivalt paigaldamisel peab olema tagatud ehitise vastavus käesoleva paragrahvi lõigetes 2‒7 sätestatud nõuetele.”;\n3) paragrahvid 5‒8 tunnistatakse kehtetuks;\n„§ 9. Tehnilise hindamise asutus\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taotluse saamisel moodustab majandus- ja kommunikatsiooniminister oma käskkirjaga komisjoni isiku nõuetele vastavuse hindamiseks.”;\n6) paragrahvi 30 lõike 6 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„2) ehitusettevõtjalt kasutatud ehitustoodete toimivusdeklaratsioonide ja paigaldatud seadmete dokumentide, nagu näiteks garantiikirjad, hooldus- või kasutusjuhendid, originaalide või koopiate esitamist;”;\n7) paragrahvi 31 lõike 2 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„5) muud ehitamist iseloomustavad dokumendid.”;\n8) seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 05.06.2009, lk 16–62);\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.06.2010, lk 13–35).”


KESK-EESTI TRE JA GOODNEWS! Heade uudiste eetris on muusik ja kunstnik, kes peab ennast ka võõrsil Eesti esindajaks – GoodNews\nAvaleht GoodNews raadios KESK-EESTI TRE JA GOODNEWS! Heade uudiste eetris on muusik ja kunstnik, kes peab ennast ka võõrsil Eesti esindajaks\nKESK-EESTI TRE JA GOODNEWS! Heade uudiste eetris on muusik ja kunstnik, kes peab ennast ka võõrsil Eesti esindajaks\nHead uudised ja head inimesed pole Eestis otsas ja kui Kesk-Eesti Tres algab heade uudiste saade, on üks selline inimene taas külalisena saates ning tegu on Martin Saarega. Muidugi on see väga levinud nimi ja GoodNewsi esindav saatejuht Monika Kuzmina jutustab, kuidas üks kolleeg küsis Martin Saarest kuuldes: milline neist? Seekordne külaline on kunstnik, laulukirjutaja ja filmilooja ja algatuseks tuleb tal rääkida, kuidas ta seda kõike suudab.\n“Algas ühest asjast, mis viis teiseni,” kirjeldab Martin laiemalt. Ehk siis lasteringist 3-aastaselt, kus oli nii joonistamist, tantsimist kui ka palju muud ning talendi esiletoojaks oli Martini ema, kes teda kõige huvitava juurde viis. Monika aga meenutab, kuidas ta käis koos kolleegidega Martini juures stuudios, kui palju ta sai sealt inspiratsiooni ja ta imestabki, miks on selline inimene eestlaste seas nii vähe tuntud.\nKus siis Martin peidus on olnud? Selgub, et Tallinnas ja New Yorgis. Kui aga Monika küsib, mis viis noore mehe New Yorki, vastab too: “See oli üks Finnairi lennuk! Välismaale minnakse ikka lennukiga, kui mitte just Lätti.” Martin lisab, et tegelikult talle meeldib lennukiga lennata, sest head mõtted sünnivadki seal kõrgel. Kui aga jutt jätkub seal, mis ta ikka võõrsil tegi, räägib Martin jalutamisest, kasvamisest, arenemisest, joonistamisest, maailimisest, laulude kirjutamisest ja muudest enesearengutest. Tegelikult õppis noormees NY mitmetes prestiižikates kunstikoolides, et luua endale oma tegevustes vundament.\nMati naaseb Finnairi juurde ja tahab teada, miks Martin pidi just võõrsile õppima minema? Täpsemini, kas tegu on taseme küsimusega, et võõrsil saab parema hariduse? Küsitletu nendib, et sellist õpetamisstiili pakubki vaid New York Academy of Art. Ta on Eesti Kunstiakadeemias neli aastat graafilist disaini õppinud ja leiab, et seal on joonistustundi ülivähe. “Kui me tahame rahvusvahelisel tasemel kaasa lüüa, siis baas jääb väheseks,” arvab ta.\nSamas ütleb Martin, et võistelda talle ei meeldi, sest võistluses on alati kaotaja. Kui tema midagi teeb, üritab ta teha nii, et võidaksid kõik.\nKunst pole siiski ainus, mis Martini puhul silma paista. Monika on teda näinud Kultuurikatla Pajas ja nimetab saatekülalist inimeste ühendajaks. Nimelt oli tegu peoga, millest positiivitar oli lummatud ja seal tundis ta ennast justkui filmivõtetel. “Kas kunsti kõrvalt muusika tegemine on keeruline,” küsib ta ja Martin vastab: “Minu puhul saavad need mingil hetkel üheks ja ma ei näe oma päeva üheta neist!” Nimelt tegeleb ta päeva jooksul mõlemaga, mis paneb Mati küsima, et milles tahab saatekülaline tõeliselt läbi lüüa. Ta toob välja aadlike kohta käivat ütlust, et nad tunnevad kõiki valdkondi ja seejuures kõiki halvasti ning toob võrdluseks Koit Toome ja Tanel Padari, kes muudkui tõmbavad nimekirjast maha asju, millega on nad juba tegelenud.\nJutt lähebki tippu jõudmisele. Mati usutleb, et kuhu tahaks Martin päris lõpuks välja jõuda ja kui kord tema nimi kuldsete tähtedega kirjutatakse, siis mis peaks olema see, mis kuldsena kirjas on. “Eesmärgid on iga aastaga järjest suuremad ja paljud neist on ka täitunud,” selgitab küsitletu. Kui ta 20 aastat tagasi maalis, oli tema unistustes minna New Yorki, teha oma näitusi, sellest ära elada ja tunda rõõmu. Kui see oli saavutatud, tulid uued unistused, mis on seotud loominguga ja needki on teostamisel. Praegu kirjutab ta uusi lugusid ja teeb neile videosid juurde. “Tunnen, et kõik läheb järjest paremaks, suuremad on eesmärgid ning ka raskused ja tagasilöögid,” nendib kunstnikust muusik. “Õppimist on olnud palju, et püsida elus ja konkurentsis.”\nMati leiab, et ollakse jõutud personaalnäituste tasandile ja ta tahab teada, et kas Martin tunneb ennast eduka kunstnikuna. Too meenutab, et tal oli probleemiks inimeste maalimine, sest nood kippusid pildil mitte oma nägu olema, kuid nüüd on ta ka selles parema meisterlikkuse saavutanud, kuigi sellestki on palju humoorikat läbi käinud. Kui aga minnakse edukusele muusika vallas, leiab Mati, et see tähendab 200 lauldavama süldiloo esitamiseoskust. Monika vaidleb kohe vastu, sest sel suvel ühe lähedase pulmas käies nägi ta seal esinemas Martinit ja tema lood polnud üldsegi süldilood. Milline on siis Martini muusikažanr?\n“Mina mängin klaverit ja laulan, Joosep Kõrvits mängib tšellot ja kitarri, žanr on klassikaline ja liigub popi poole, aga me proovime ka ambience stiili ning diskot ja house`i, see ei ole veel kindlalt paigas,” selgitab Martin. Monika on tema lugusid palju kuulanud, viimati saatesse tulles autos ja ta uurib, et kas saatekülaline teab, milline laul võiks inimestele peale minna. “Kas sa tunnetad, et mõni sinu laul võiks meeldida kõigile, mitte ainult sinule, kui sinul on taga mingi oma lugu,” küsib ta.\nMartin ütleb, et selles osas on talle abiks üks hobi, nimelt plaatide keerutamine ehk DJ-amet, millega ta tegeleb juba 2000. aastast. See jäi talle külge ühelt ürituselt, kus diskoripult jäi tühjaks ja ta võttis muusika jagamise ise ette, see hakkas meeldima ja sai osaks elust. “Aastatega on tekkinud tunnetus, mis toimib ja mis ei toimi,” lisab ta. “Üks asi on teiste lugusid mängida ja nüüd on väljakutse, et ise muusikat teha.”\n“Kust te võtate sisemise väe, mis sunnib muusikat tegema?” küsib Monika, kes on seda sisemist loomise ja saavutamise tungi kohanud paljude sportlaste juures. Mati pakub välja igavuse ja Martin tunnistab, et see on tõesti üks põhjustest. Temal oli viimati igav 14-aastaselt, see oli tõsiselt halb tunne ja pärast seda on ta püüdnud elada nii, et kunagi poleks enam igav. Aeg tollest ajast kuni tänase 36. eluaastani on kunstnikule olnud kui Ameerika Mäed, tõusude, langemiste ja raputustega. Mida aga soovitab ta inimestele, kes tunnevad endas annet ja tahaksid midagi saavutada?\nMartin ütleb, et ta on igas inimeses näinud seda “miskit”, mis eraldab teda teistest. “Paraku hoitakse seda tihti tagasi ja tehakse midagi muud, mis ei vasta hingeteele,” nendib ta. Ta soovitab võtta aega, mil olla perest ja sõpradest kaugemal, sest nemad mõjutavad kambas nii palju, et sageli ei kuule ennast. Temal tulevad head mõtted mere või voolava vee ääres, siis saab mõelda sellele, mis on hetkel käsil ja ees ootamas. Vastused on Martini arvates iseenda sees ja need tuleb leida, asjadega aga tuleks tegelda kasvõi väikeste sammude haaval, aga järjekindlalt, tehes seda põhiasjade kõrval ja jälgides, kuidas teised seda teevad.\nJoosep Kõrvitsaga seob Martinit juba pikk koostöö, neil on koos valmis saanud mitmed lood ja käsil on uus plaat. Mati teab Joosepit kui teiste muusikutega väga hästi kaasa minevat professionaalset instrumentalisti. Tema küsimus seisneb selles, et kas paljusid muusikuid aidanud Joosep seob nüüd oma loomingut tõsisemalt saatekülalisega. “Mulle on kõigi muusikutega koos töötamine oluline olnud ja ka Joosepiga teeme ilmselt midagi suurt,” usub Martin.\nMonika esitab küsimuse, mille Mati liigitab kohe eriti lollide küsimuste toppi, ehk siis kumb on külalisele südamelähedasem, kas maalimine või muusika. Mati toob paralleeli küsimusega, mida võtaks kaasa üksikule saarele minnes ja mille jätaks maha. Martin arvab, et saarel leiaks mingil ajal ikkagi midagi, millega meloodiat teha. Maalimine on tema jaoks tegevus, mille järele hakkab ta alati sellest eemal olles igatsema. Nii et tema võtaks saarele ilmselt nii pliiatsi kui ka diktofoni kõrvaklappidega, mida Monika on märganud teda alati kaasas kandvat.\nMartin võtab ette oma koti sisu tutvustamise. Varem on ta mõelnud, et läheks reisile kohe väga minimaalse varustusega nagu ta läks ka New Yorki. Aga tema kotis on kõrvaklapid kahele, paar kõvaketast piltide ja lugudega… Siinkohal jääb tutvustus pooleli, sest Monika kutsub üles ettevõtjaid, kes tegelevad mehelike kottidega, annetama ühe Kesk-Eesti Tre raadiohäälele, sest too käib ka tööasjus ringi kilekotiga. Ta annab ka selgitusi, milline näeb välja korrektse mehe kott.\nNaastes Martini koti juurde leiab Mati, et Tootsi moodi koera seal pole, saab teada, et saatekülalisel on 2 koera ja kass, kes mahuksid vaid ühekaupa sellesse kotti ning taas jätkub sisututvustus.\nMonika on leidnud Martini selle nädala sõnumi, mis on muide väga inspireeriv. Mati tahab teada, kas külaline on kiire töömees või tööle pühenduja ehk siis, kui püsimatu ta on kunsti loomise juures. Martin ütleb ennast olevat seinast seina — mõni teos valmib paari päevaga, teine aastatega, palju sõltub muidugi detailsusest. Monika uurib, kas Martin teeb ka persoonipilte, sest ta on stuudios näinud päris vapustavaid pilte — kui ruttu need valmivad? “Saab kahe nädalaga, aga väga hea oleks kaks kuud, veel parem viis kuud kuni aasta,” arvab kunstnik. Kui keegi poseerib, siis tuleks esialgu arvestada kuni tunniga, mil tuleb kunstniku ees istuda. Matil tekib seepeale kahtlus, et jutt käib kolleegi käimasolevast või kavandatavast maalimisest, kuid see arvamus lükatakse ümber.\nMonika tahab teada, millised inimesed inspireerivad kunstnikku teda maalima. “Ta peab sattuma minu ette siis, kui mul on pliiats või värvid käes,” seletab Martin. “New Yorgis juhtus see tavaliselt metroos.” Need, kes istusid vastas, said tal seal üles tähendatud, sest olukorras, kus inimesed tavaliselt metroos loevad, vaatleb tema inimesi ja joonistab neid. Muidugi peavad ees olema päikeseprillid, sest muidu hakkaks inimesed teda joonistamas nähes nihelema, ja kontuurid said Martinil valmis kahe peatuse vahel. “Tihti valmis pilt ka nii, et ühelt inimeselt tulid silmad, teiselt nina ja kolmandalt suu,” meenutab ta.\nMati tahab teada, kas kunstnik valib metroos sõites modellideks ilusaid või koledaid inimesi ja saab vastuseks, et joonistatavas peaks olema midagi erilist. Kuna saateaeg hakab lõppema, võtab saatejuht kokku, et Martini elu on nagu kaks raudteerööbast, mille puhul vaid lollile võib näida, et need ristuvad kuskil, muusika ja kunsti sümbioosi ei õnnestu vähemalt stuudios luua. Ta tahab ka kuulda, milline tulemus võiks Joosepi ja Martini projektil olla kahe aasta pärast. Kuna Martin on kiitnud planeerimist kui oskust, välistab saatejuht võimaluse, et sellist nägemust külalisel pole. Muusik tunnistab, et kavas on tuur, ta nimetab sihtkohtadena Hongkongi ja Melbourne`i ning teisi paiku ümber maailma. Tegu on reaalse plaaniga, osades kohtades ollakse juba käinud esinemispaika üle vaatamas.\nMonika ütleb, et see kava polegi hullumeelne, tema on sama näinud performance-kunstniku Al Paldroki puhul, kes käibki selliste turneedel, samas Eestis tuntakse teda vähe. Martin lubab, et nende baasiks jääb Eesti. Mis aga puutub tema tuntusse näiteks Ameerikas, ütleb kunstnik, et teda tuntakse kui eestlast, mitte kui lihtsalt kunstnikku, sest ta tutvustab ennast alati kui Eesti esindajat. “Päris mitmel korral olen lauas istunud inimestega, kes ei tea täpselt, kus Eesti on ja millega me siin tegeleme, nii olengi tundnud ennast Eesti esindajana,” ütleb ta. Monika mainib veel ära, et Mati on sel korral üllatavalt positiivne olnud, kuid kolleeg peab põhjuseks külmetust, mis ei lase tal olla tema ise. Seega on saade lõppenud ja nagu alguses, nii ka lõpus kõlab Martin Saare muusika. Kuulake seda ja saate kordust pühapäeval kell 9 Rapla ja Pärnu Tres ning kell 15 Kesk-Eesti Tres. Muidugi aga jääge endiselt heade uudiste lainele!\nGoodNews Tre Raadios 29.september 2016\nMuusik ja kunstnik Martin Saar\nGoodNews Tre Raadios 29.september 2016Muusik ja kunstnik Martin Saar\n<iframe src='https://www.goodnews.ee?action=embed_zoomsounds&type=player&margs=eyJzb3VyY2UiOiJodHRwczpcL1wvZ29vZG5ld3MuZWVcL3JhYWRpb1wvR29vZE5ld3MgVHJlIFJhYWRpb3MgMjkuc2VwdGVtYmVyIDIwMTYubXAzIiwidHlwZSI6ImRldGVjdCIsImFydGlzdG5hbWUiOiJHb29kTmV3cyBUcmUgUmFhZGlvcyAyOS5zZXB0ZW1iZXIgMjAxNiIsInNvbmduYW1lIjoiTXV1c2lrIGphIGt1bnN0bmlrIE1hcnRpbiBTYWFyIiwicGxheV9pbl9mb290ZXJfcGxheWVyIjoiZGVmYXVsdCIsImVuYWJsZV9kb3dubG9hZF9idXR0b24iOiJvZmYiLCJkb3dubG9hZF9jdXN0b21fbGlua19lbmFibGUiOiJvZmYiLCJvcGVuX2luX3VsdGlib3giOiJvZmYifQ%3D%3D' style='overflow:hidden; transition: height 0.3s ease-out;' width='100%' height='180' scrolling='no' frameborder='0'></iframe>\nAITAME ANTSUL AIDATA! Kaks noort naist tulid vabatahtlikuna Ants Väärsile appi\nVAATA GALERIID! Sportlaste heategevuslikul õhtusöögil koguti Lõuna-Aafrika lastele 4380 eurot\nVIDEO JA HIIGELGALERII! Andra Aho tegi King of Kingsil lühikese, kiire ja võiduka fight`i\nÕNNITLUSED TAIPOKSIJATELE! Astrid Johanna Grents ja Fabio Mousa noppisid esikohad\nTeresa Mängeli sisetunde lugemise kursus avab varjatud väed\nELUST JA PERESUHETEST! Anatoli Nekrassovi 5 elutarkust\nTriobeti prognoos: Eesti presidendiks saab Marina Kaljurand\neelmine GOODNEWS JA KESK-EESTI TRE! Eetris on Karolin Tsarski head joogauudised\njärgmine KESK-EESTI TRE JA GOODNEWS! Heade uudiste saade räägib presidendivalimistest, Evelin Ilvesest ja SOS Lasteküla lastest


12:54 09.05.2016 (Uuendatud 13:15 09.05.2016)\nEestile võetud keskkonnaalaste kohustuste täitmata jätmise eest ähvardab riiki trahv – EL-i direktiiv nõuab keskkonnasäästliku transpordi osakaalu tõstmist 2020. aastaks 10%-le. Riiklik toetus elektriautode müügile on tegelikkuses ainus vahend selle tulemuse saavutamiseks.\nТАLLINN, 9.mai — Sputnik. Eesti riskib jääda euroopalikul teel elektriautode laialdasele levikule kõrvaltvaatajaks. Nende autode müük on praktiliselt katkenud, terve eelmise aasta jooksul osteti vaid 34 elektriautot, mis ähvardab riiki tema poolt ÜRO Pariisi kokkuleppele alla kirjutades võetud kohustuste ja EL-i taastuvenergia kasutamise direktiivide täitmatajätmisega.\nElektriautode müük Eestis piirdub praegu üksikute tehingutega. Sellest ajast peale, kui riiklik fond KredEx 2014. aasta augustis lõpetas nende autode ostutehingute subsideerimise, on nende müük samahästi kui peatunud — elektriauto on tänini tavaautoga võrreldes liiga kallis. Valitsus ei anna mingeid „signaale" omapoolsest valmidusest järgida keskkonnasõbraliku transpordi ideid.\nSamas on elektriautode müük Hiinas ja Euroopas möödunud aasta lõpuks plahvatuslikult kasvanud: ainuüksi detsembris 2015 ostsid hiinlased ligi 35 000 elektriautot, eurooplased aga — 33 000. Saksamaal, Prantsusmaal ja Suurbritannias kasvas müük aastaga 80-100%. Euroopa detsembrikuine müügirekord püstitati tänu Hollandile, kus osteti ligi 16 000 elektriautot (seda on rohkem kui kõigil eelnenud kuudel kokku). Tõsi, hollandlased tormasid neid autosid ostma peamiselt seetõttu, et 1. jaanuarist kaotati elektriautode ostu puhul kehtinud soodustused, kuid suundumus on sellegipoolest silmanähtav.\nDirektiivide täitmata jätmine ähvardab trahviga\nSuundumus on loomulikult arusaadav ka tootjatele, kes kavatsevad kiirendatud tempos suurendada elektri- ja hübriidautode väljalaset, luues üha kaasaegsemaid mudeleid, mis sõidavad ühe akulaadimisega kiiremini ja kaugemale. Elektriautode müük maailmas ulatus 2015. aastal 545 000 ühikuni, mis on ligi kaks korda enam kui aasta varem (317 000). Ja suurimaks tootjaks ei osutunud sugugi mitte ameeriklaste Tesla, vaid hiinlaste BYD.\nElektriautosid müüvate ja teenindavate Eesti ettevõtjate liidu ekspertide hinnangul peitub elektriautode müügi languse põhjuse Eestis selles, et see on jäänud üheks neist vähestest EL-i riikidest, kus elektriautode soetamist ja kasutamist ei soodustata CO2 kvootide müügist saadud vahendite arvelt. Samas nõuab EL-i taastuvenergia kasutamise direktiiv, et 2020. aastaks peab 10% transpordisektoris kasutatavast energiast olema keskkonnasäästliku päritoluga. Teiste sõnadega, elektriautode osakaal peab kõikide autode „kogukonnas" olema piisavalt suur, et tagada needsamad 10%.\nNende aastate jooksul, mil elektriautode soetamist toetati, on riiklike vahendite abil ostetud kõigest 657 elektri- ja hübriidautot. Suurima leviku sai väike Mitsubishi i-MiEV, mida riik ostis küllaltki suures koguses sotsiaaltöötajatele kasutamiseks. Teisel kohal on Nissan Leaf (ligi 400 autot), kolmandal — Tesla S, ja nende järel "Volkswagen up!".\nElektriautod nõuavad toetusi\nPaljude riikide valitsused toetavad rahaliselt elektriautode ostjaid, tootjad aga paiskavad turule aina tõhusamaid ja odavamaid mudeleid. Ostjad on võtnud end järjekorda, et soetada 35 000 dollari eest uus, kolmas Tesla mudel, Chevrolet aga valmistub pakkuma klientidele 37 500 dollarit maksvat mudelit Bolt, mis suudab ilma vahepeal akut laadimata läbida 300 kilomeetrit. USA valitsus annab elektriautode omanikele 7 500 dollarit maksusoodustust.\nEuroopa autoehitajad panustavad Brüsseli ja liikmesriikide valitsuste toetusel miljardeid eurosid uute elektriautode väljatöötamisse. Londoni ettevõtte Benchmark Mineral Intelligence Ltd. analüütiku Andrew Milleri arvamuse kohaselt, mida tsiteerib agentuur Bloomberg, valmistuvad akude tootjad Hiinas, Koreas ja Jaapanis tootmise hüppeliseks tõusuks, lausa tootmisbuumiks. Ja tervenisti elektrimootoril töötavate autode müük võib 2020. aastaks saavutada 5% kogu autoturust. Aga mitte Eestis, kus elektriautot peetakse endiselt eksootikaks.


Marise blogi: Miks mulle meeldib olla eestlane?\nMiks mulle meeldib olla eestlane?\nNagu kaks eelmist postitust, on seegi ette kirjutatud - kui kõik on sujunud plaanipäraselt, peaksin viibima hetkel kusagil Saksamaa mägedes. Sel puhul oleks äärmiselt paslik välja tuua punktid, miks tahaksin vaatamata rinnus pakitsevale reisikirele lõppkokkuvõttes oma juured siiski Eesti mulda ajada.\nNiisiis, mulle meeldib olla eestlane, sest...\n...me oleme väikesed ja asjalikud. Otsused sünnivad kiiresti. Ei pea imbuma läbi sügavalt juurdunud hierarhiakihtide, et kõrgemale positsioonile tõusta - piisab, kui potentsiaalsetele partneritele koostööpakkumisega meil saata, milles lepitakse kokku, et "davai, muidugi teeme ära (kohe)!"\n...laiendus eelmisest punktist: tulenevalt väikesest rahvaarvust on üksikisiku arvamusel palju rohkem kaalu ning ühiskonnas kõlapinna leidmine on suhteliselt hõlbus. Olen 97% veendunud, et minul eestlasena on Kersti Kaljulaidi kõnetamine kordades lihtsam kui mõnel prantslasel Macroni (aga mõistagi ei pruugi see nii olla, tulistan puusalt).\n...meid treenitakse juba väikesest peale iseseisvaks. See on iseenesestmõistetav, et kui välismaailmas ellu tahad jääda, õpid soravalt ära vähemalt kaks võõrkeelt ja oskad 8-aastaselt ahju kütta ja oled üleüldse igal rindel enda eest väljas.\n...meis on säilinud ürgne korilusinstinkt: niipea kui marja- ja seeneaeg on käes, lükkab mingi sisemine tung meid metsa, et talvevarusid täiendada. Väga normaalne on krõmpsutada kuusevõrseid ja jänesekapsast ja üleüldse igasugust rohelist kraami, mis metsas jalutades teele ette jääb.\n...meil on rabad, metsad, valged suveööd ja saun.\n...meil on (enamasti) peen sarkasmitaju.\n...meil on maailma kõige ilusam keel. Punkt.\nReedan juba saladuskatte all, et rohkem ma neid postitusi ette ei kirjutanud, seega kaon mõneks ajaks pildilt. Peaksin naasma 13. novembri hilisõhtul, loodetavasti paljude muljete ja piltidega! Ja kõigi kümne sõrmega.\nPosted by Maris at 08:00\nLabels: fotograafia, mõtisklus, varia\nPalju PÖFFi filmisoovitusi ja veidi olmet\nMa olen feminist


kaugloetav veemõõtja - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas Külaline » 06 Veebr 2018, 10:54\nKas eksisteerib ja on võimalik paigaldada ainult ühe korteri piires eraldi kaugloetavad veemõõtjad ja kuidas käib nende mõõteude kauglugemine.\nProbleem mida tahaks lahendada on seotud üürikorteritega kus näitude kättesaamine on omaette ooper kus üürnikud sageli ei suvatse neid näite saata ja ise näitude lugemiseks peab aja kokku leppima jne. Viimases hädas võiks lahendada isegi mingi pidevalt võrku ühendatud odava android telefoniga mis paigaldada veemõõtja kappi ja saadab intervalli tagant pilte ala 3x kuus vms.\nLugemata postitus Postitas Rein Sa » 06 Veebr 2018, 11:39\nEks seda peaksid veefirmast küsima. Mul on maja ja selle keldris kaugloetav veemõõtja ja selle lugemine käib nii, et kuu esimesel päeval sõidab veefirma auto aeglaselt (mitte kihutades) mööda tänavat ja korjab oma aparatuuriga majade näidud kokku.\nLugemata postitus Postitas mattu » 06 Veebr 2018, 12:03\nLugemata postitus Postitas Külaline » 06 Veebr 2018, 12:46\nRein Sa kirjutas: ↑06 Veebr 2018, 11:39 Eks seda peaksid veefirmast küsima. Mul on maja ja selle keldris kaugloetav veemõõtja ja selle lugemine käib nii, et kuu esimesel päeval sõidab veefirma auto aeglaselt (mitte kihutades) mööda tänavat ja korjab oma aparatuuriga majade näidud kokku.\nasi selles ongi , et ega terve maja ei taha sellest midagi kuulda vaid ainult ma tahan enda korterisse seda panna, näidud pean ise ikka koreteriühistu.net sisse toksima , lihtsalt tahaks neid näite teada ilma üürnikuga tegelemata\nLugemata postitus Postitas meelis11 » 06 Veebr 2018, 12:51\nKas see mitteteatamine on mingi pahatahtlik keeldumine, või lihtsalt kohustuse mittetäitmine unustamise/laiskuse tõttu?\nSaada meeldetuletav SMS siis või kui ei reageerita, tee ise prognoos 10m3 iga kuu näiteks. Kui tegelik tarbimine on tal väiksem ja ta ei taha ette maksma hakata, siis ehk liigutab ennast ja hakkab teavitama, lihtne\nLugemata postitus Postitas Külaline » 06 Veebr 2018, 13:09\nmeelis11 kirjutas: ↑06 Veebr 2018, 12:51 Kas see mitteteatamine on mingi pahatahtlik keeldumine, või lihtsalt kohustuse mittetäitmine unustamise/laiskuse tõttu?\nMa ei hakka süübima miks keegi neid näite ei viitsi esitada ja miks ma peakski seda tegema, kui ma saaks selle automatiseerida , tegelem sellega mis on mõttekam. Lihtsalt ei ole poes hakanud silma letitoodet mida saaks riiulilt osta ja seadistada, kes santehnikaga kokku puutub ehk teab midagi soovitada.\nKui mõttekas täna on, et iga kuu sajad tuhanded inimesed kulutavad 1 - 5 minutit elektri- ja veenäitude või mingite muude tarbimisnäitude kogumiseks ja esitamiseks kui see maksaks mulle ka 500 eur ma kulutaks selle sekundiga , et ma ei peaks neid näite esitama enam kunagi oma elus.\nIgale üürnikule selgitada kuidas näitu võtta ja neid smsidega tülitada kogu elu ei ole eriti progressiivne , mind need kulud ei huvita ma võtan alati ühe summa iga kuu aastaringi mis katab ka kommunaalid prognoosiga , kõik on väga lihtne ja ma ei viitsi kuskile (teise linna) sõita mingeid näite lugema\nLugemata postitus Postitas laurit » 06 Veebr 2018, 14:06\nOsta ja loe kuidas jaksad.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 06 Veebr 2018, 14:17\nlaurit kirjutas: ↑06 Veebr 2018, 14:06 http://tepso.ee/ultraheli-2\ntänud , hakkab looma nüüd vaja ka see "lugemise jaks" osadena leida. See veemõõtja hinnaklassis vist ~ 250€ ~300€ , vaja kahte soe ja külm.\nmuidugi selle kalkulatsiooniga android telefon ja sealt ajastatud kaamerapilt dropboxi ja seadmeinterneti kuupakett maksab täna vähem 10 aastaseks mõõtmisperioodiks , kui üks taadeldud arvesti aga vaatame mis me letilt leiame\nLugemata postitus Postitas Külaline » 06 Veebr 2018, 14:42\nKui su üürnikud ei viitsi näite saata siis oled nõrgad lepingud teinud. Mina üürileandjana laseksin teha üürnikule ligipääsud ja las panevad ise näidud üles. Kirjutaksin selle lepingutesse sisse. Eriti hästi motiveerib see kui nimetad korteri eest 2 erinevat kuuüüri. Soodsam hind sisaldab näitude lugemist üürniku poolt. Kallim on kauglugemise seadmete amortisatsiooni ja hoolduskuludega.\nSõita teise linna näitu vaatama - pole ka paha mõte .\nLugemata postitus Postitas laurit » 06 Veebr 2018, 15:01\nKülaline kirjutas: ↑06 Veebr 2018, 14:17\nLugemine toimub USB Arvestilugeja abil, allaletava tasuta tarkvaraga kuni 200-le arvestile.\nSamalt lingilt, mis ma enne panin.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 06 Veebr 2018, 15:11\nKülaline kirjutas: ↑06 Veebr 2018, 14:42 Sõita teise linna näitu vaatama - pole ka paha mõte .\nära vii teemat kõrvale , jäägem kaugloetavate veemõõtjate juurde . Näitude edastamine ja selleks kellegi lepinguga motiveerimine 2018 IOT ajastul ja koduautomatiseerimise ajastul on vale suund.\nelektrinäidud on kaugloetavad , nii võiks olla ka veenäitudega ja kui su kinnisvara juhtub asuma erinevates piirkondades võid kulutada kinnisvara haldamisele märkimisväärselt puhtalt transpordi ja enda aja arvelt.\nhetkel Lauriti pakutud kamstrup tooted tasuvad uurimist (hinnad ja saadavus näikse olevat ainult läbi müügimeeste)\nise olen katsetanud lihtsalt androidi telefonist ajastatud info edastamist (hinnad avalikud, tooted ja teenused letilt leitavad ja ei vaja eraldi veemõõtja vahetamist)\nLugemata postitus Postitas Külaline » 06 Veebr 2018, 15:12\nlaurit kirjutas: ↑06 Veebr 2018, 15:01 Lugemine toimub USB Arvestilugeja abil, allaletava tasuta tarkvaraga kuni 200-le arvestile.\nja seelle usb lugeja kasutamiseks peab ikka minema arvesti juurde või saab selle kaudu pumbata info võrku ?\nLugemata postitus Postitas laurit » 06 Veebr 2018, 15:22\nSee usb ja mõõtur on wireless m-bus toega. Käid ukse taga "vaatamas" või siis paned mingi pisikese arvuti kuskile peitu, mis saadab sulle siis näidud.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 06 Veebr 2018, 15:52\nlaurit kirjutas: ↑06 Veebr 2018, 15:22 See usb ja mõõtur on wireless m-bus toega. Käid ukse taga "vaatamas" või siis paned mingi pisikese arvuti kuskile peitu, mis saadab sulle siis näidud.\nok tänud selgitamast , sama mis androidiga pilt teha ja OCR -iga pildilt numbrid tuvastada ja igal juhul on kuskil mingi väike arvuti/telefon peidus\nLugemata postitus Postitas Fgh » 06 Veebr 2018, 18:29\nArvestades, et kuu üür on alati sama summa ja näidud tuleb manuaalselt sisestada, kas poleks mõistlik igakuiselt sisestada ühte arvu mitu, mis oleks suurem tegelikkusest. Kord aastas sisestada tasaarvestuseks õige näit. See automatiseerimine ei automatiseeri ju tegelikkuses midagi.... Pigem tekitab kulusid juurde ja töövaev jääb samaks. Saaks aru, Kui see näit automaatselt süsteemi läheks.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 06 Veebr 2018, 23:14\nFgh kirjutas: ↑06 Veebr 2018, 18:29 Arvestades, et kuu üür on alati sama summa ja näidud tuleb manuaalselt sisestada, kas poleks mõistlik igakuiselt sisestada ühte arvu mitu, mis oleks suurem tegelikkusest. Kord aastas sisestada tasaarvestuseks õige näit. See automatiseerimine ei automatiseeri ju tegelikkuses midagi.... Pigem tekitab kulusid juurde ja töövaev jääb samaks. Saaks aru, Kui see näit automaatselt süsteemi läheks.\nLäheb muidugi teemast välja , aga kõike saab teha. Tasaarveldus kortermajas toimub teiste inimeste arvelt ja saab valetada ja ka varastada jne , lihtsalt näidu igakuine vaatamine ja sisestamine ei ole täna jätkusuutlik tegevus kellelegi . Pole vahet kas sisestatakse õiget või valet näitu või kunagi klaaritakse , oluline on , et seda ei peaks üldse tegema.\nSaan selle lõpuni automatiseerida hetkest millal mul on see näit numbri kujul olemas. Numbri kujule saab selle kas kaugloetava mõõtjaga nagu laurit välja tõi või siis pildilt OCR -iga (https://cloud.google.com/vision/docs/ocr ) numbreid tuvastades.\nLugemata postitus Postitas fgh » 07 Veebr 2018, 01:17\nKülaline kirjutas: ↑06 Veebr 2018, 12:46 näidud pean ise ikka koreteriühistu.net sisse toksima\nKust see siis automaatne on, kui ise sisestate? Varastamise teema on hoopis mingi Teie leiutis. Annate iga kuu 2 kuupi rohkem teada ja aasta lõpus õige näit vms tarbimise ajaloo põhjal. Kõik maksavad lõpuks sama palju ja keegi ei saa kahju. See selleks.\nEnnast huvitaks ka kuidas TÄIS automaatselt on võimalik seda ajada, sest lõpus istub ikka ühistu tegelane vahel, kes ekirja või mujal numbri sisestamist nõuab. Ei saa ise ka aru sellest numbri passimisest, võiks korra aastas vaadata ja mingit väljakujunenud x numbrit maksta aasta läbi vms.\nLugemata postitus Postitas Scott » 07 Veebr 2018, 02:17\nKülaline kirjutas: ↑06 Veebr 2018, 23:14 Saan selle lõpuni automatiseerida hetkest millal mul on see näit numbri kujul olemas. Numbri kujule saab selle kas kaugloetava mõõtjaga nagu laurit välja tõi või siis pildilt OCR -iga (https://cloud.google.com/vision/docs/ocr ) numbreid tuvastades.\nMiks on vaja seda asja nii keeruliseks ajada ja tarkvaralist tärgituvastust mõõtja küljes teha, kui ikka ise peab minema näitu ukse taha lugema.\nKui juba kaamera paigaldamiseks läheb, siis saab selle näidu pildi kujul miskitviisi kätte. Kui pilt käes, on OCR kahe kõrva vahel. Niikuinii peab e-maili jaoks selle arvu uuesti sisse toksima.\nKuidas üürnik sellisesse kaamerasse suhtub, on veel iseküsimus . Arvab ei tea mida, kui näidu teatamise vajadusestki päris aru ei saa.\nOsadel arvestitel on lugemismehhanismi küljel näha koht, kuhu saab paigaldada Halli või optilise anduri impulsside lugemiseks. Miinuseks on asjaolu, et mõõdumehhanismi tehaseplommi peab eemaldama selle paigaldamiseks. Seletamist juhatuse suunal.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 07 Veebr 2018, 10:37\nKülaline kirjutas: ↑06 Veebr 2018, 15:11 ...jäägem kaugloetavate veemõõtjate juurde . Näitude edastamine ja selleks kellegi lepinguga motiveerimine 2018 IOT ajastul ja koduautomatiseerimise ajastul on vale suund\nMinu soovitus oli jätta üürnikule valik: kulutab 5 min kuus näitudele või maksab kinni sinu innovatiivsed automaatsed lahendused. Kahtlen selles, et terve mõistusega üürileandja teeb sellise (hetkel veel) päris kalli arenduse oma kuludega ja kavatse üürnikult sentigi küsida ever. See ei oleks loogiline.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 07 Veebr 2018, 11:06\nScott kirjutas: ↑07 Veebr 2018, 02:17 Miks on vaja seda asja nii keeruliseks ajada ja tarkvaralist tärgituvastust mõõtja küljes teha, kui ikka ise peab minema näitu ukse taha lugema.\nselle saab lõpuni automatiseerida ei pea kuskile minema , kui number juba käes\nLugemata postitus Postitas Külaline » 07 Veebr 2018, 11:28\nKülaline kirjutas: ↑07 Veebr 2018, 10:37 Minu soovitus oli jätta üürnikule valik: kulutab 5 min kuus näitudele e.\nJah , aga jäägem teemasse ma ei aruta siin kuidas üürnikuga suhelda , üürnikutega suhtlemine ei ole minu eesmärk, eesmärk on seda vältida ja vältida ka suhtlemist korteriühistute ja ettevõtetega. Kokkuhoid ei tule alati ainult ühest kohast , see raha/aeg mul enda elu parendamiskes investeerida ei ole minu jaoks täna probleem.\nJa see on muideks kõikide inimeste esmane soovitus , et delegeeri kellelegi edasi, aga reaalsuses on terve Eesti täna ikkagi mingite näitude edastamise orjuses. Elus on targematki teha , kui iga kuu kulutda n aeg erinevate näitude edastamiseks. Olgu see aeg meeldetuletusele, suhtlusele, edastamisele pool tundi x 12 kuud x 45 aastat mul elada = oma teadlikust elust kulutate näitude edastamisele ~12 ööpäeva. Ütleme, et 100000 eestlast edastavad näite igakuiselt (poel vahet kas õiged või valesid) siis kambapeale ajakulu sellele on 45 aasta jooksul 1200000 päeva mis omakorda on 3287 aastat mõttetu tegevusega sisustatud aega.\nseega jäägem teemasse , teema on kaugloetav veemõõtja , milliseid on turul saada\nLugemata postitus Postitas Külaline » 07 Veebr 2018, 11:39\nfgh kirjutas: ↑07 Veebr 2018, 01:17 Ennast huvitaks ka kuidas TÄIS automaatselt on võimalik seda ajada, sest lõpus istub ikka ühistu tegelane vahel, kes ekirja või mujal numbri sisestamist nõuab. Ei saa ise ka aru sellest numbri passimisest, võiks korra aastas vaadata ja mingit väljakujunenud x numbrit maksta aasta läbi vms.\npõhimõte on lihtne, hetkel kui sul on see number digikujul olemas teeb programm selle "sinu osa" ära kas saadab KÜ e-mailile , logib sisse ja sisestab kuskile veebilehele jne, see osa tuleb endal programmeerida. Programmeerida ma oskan , hetkel vajab raudvara osa lahendamist ja selleks mõtlesin siit küsida mis juba valmislahendustena pakkuda on.\nLiitunud: 01 Apr 2019, 18:46\nLugemata postitus Postitas kristerv » 01 Apr 2019, 18:50\nAasta aega hiljem otsin mina sama asja. Ma pole aga kinnisvara omanik isegi - olen üürija. Omanik käib pinda, mina aga olen hajameelne - tekitab stressi omas kodus. Samal ajal uuendavad autod oma tarkvara üle interneti ja kosmoseraketid maanduvad püstiasendisse.\nIgatahes olen ka progeja, et kui keegi selle postituse üles leiab ja tahab müüdava toote sellest koos välja mõelda (või ostuhuvist teada anda), siis sutska e-mail veeloendur@krister.ee.\nLugemata postitus Postitas Madis_ » 01 Apr 2019, 19:16\nMis seal ikka keerulist, tuleb panna impulsianduriga veemõõtja ja natule progeda, osadele saab impulsianduri lihtsalt juurde lisada ilma veemõõtjat vahetamata.\nLugemata postitus Postitas fanatic » 04 Apr 2019, 11:01\n"Harjumaal Viimsi vallas asuva Laiaküla elanikud on ühed esimesed Eestis, kes said endale majapidamistesse püsivalt asjade interneti võrguga ühendatud ja seega kaugloetavad veearvestid."\nhttps://tehnika.postimees.ee/6561388/la ... eearvestid


Uuring: iga kolmanda kuumasurma taga on globaalne soojenemine – Pealinn.ee\nUuring: iga kolmanda kuumasurma taga on globaalne soojenemine (0)\nMaailma Terviseorganisatsioon on nimetanud kliimamuutused 21. sajandi suurimaks ohuks inimeste tervisele. Pilt: Pixabay\n“Võib arvata, et kui me kliimamuutuse aeglustamise või sellega kohanemise nimel ei pinguta, jätkab kuumast tingitud surmade osakaal kasvamist,” ütles uuringu peamine autor, Berni ülikooli kaasprofessor Ana M. Vicedo-Cabrera.\nRahvusvaheline teadlasrühm, kuhu kuuluvad ka Tartu ülikooli teadlased, tõestasid 732 linna ja 43 riigi andmete põhjal, et 37 protsenti kuumast tingitud surmajuhtumitest on seostatavad inimeste põhjustatud kliimamuutustega.\nKuna selline laastav mõju ei oota meid üksnes tulevikus, vaid me kogeme inimtegevuse kohutavaid tagajärgi oma planeedil juba praegu, ühendasid 14 riigi teadlased jõu, et anda otsustajatele kliimamuutuste tervisemõju leevendamiseks sidusat ja tõenduspõhist praktilist nõu.\nBerni ülikooli ning Londoni hügieeni- ja troopilise meditsiini kooli juhitud suurima omalaadse rahvusvahelise uuringu põhjal on selgunud, et enam kui kolmandiku, täpsemalt 37 protsenti kuumast tingitud surmajuhtumitest aastatel 1991–2018 võib seostada inimese põhjustatud kliimamuutustega. Uuringu tulemused avaldati ajakirjas Nature Climate Change.\n“Võib arvata, et kui me kliimamuutuse aeglustamise või sellega kohanemise nimel ei pinguta, jätkab kuumast tingitud surmade osakaal kasvamist,” ütles uuringu peamine autor, Berni ülikooli kaasprofessor Ana M. Vicedo-Cabrera. “Seni on maailma keskmine temperatuur kerkinud umbes ühe kraadi võrra, mis on vaid väike osa sellest, millega meil tuleb silmitsi seista, kui kasvuhoonegaaside heitkoguse kontrollimatu kasv jätkub,” lisas ta.\nUuringus osales ka Tartu ülikooli keskkonnatervishoiu kaasprofessor Hans Orru, kelle sõnul mõjutab globaalne soojenemine meie tervist mitmel viisil ning sel on otsene seos kuumast tingitud suremuse ja haigestumuse kasvuga. “Kliimatingimuste tulevikustsenaariumid ennustavad peale keskmise õhutemperatuuri ka erinevate äärmuslike ilmastikunähtuste, sealhulgas kuumalainete sagenemis, mis toob kaasa rohkem nendega seotud terviseprobleeme. Seni pole aga üheski uuringus hinnatud, millises ulatuses on see mõju viimastel aastakümnetel juba esinenud,” märkis Orru. Uurimistöös leiti kirjeldatud seosed ka Eestis, mis olid väga sarnased uuritud riikide keskmisele.\nMaailma Terviseorganisatsioon on nimetanud kliimamuutused 21. sajandi suurimaks ohuks inimeste tervisele. Seda enam näevad teadlased vajadust tõenduspõhisuse järele.\nOrru esindab Eestit ka programmi “Horisont 2020” teadusprojektis ENBEL, mille eesmärk on anda sidusat ja tõenduspõhist praktilist nõu kliimamuutuste tervisemõju leevendamiseks. ENBEL ühendab juhtivate teadlaste teadmised meditsiinist, epidemioloogiast, rahvatervishoiust, kliima- ja õhukvaliteedi modelleerimisest, tervisemõju hindamisest ja majandusest.\n11 Euroopa riigist ning Lõuna-Aafrikast, Botswanast ja Keeniast pärit 17 partneri töö annab praktilisi teadmisi selle kohta, kuidas kujunevad välja kliimamuutustest tingitud terviseriskid, millised on nende sotsiaalsed kulud ning kulutõhusad ja õiglased leevendamis- ja kohanemisstrateegiad.\nÜheskoos tegeletakse selliste teemadega nagu kuumus elu- ja töökeskkonnas, õhusaaste ja ilmastikutundlikud nakkushaigused, kusjuures erilist tähelepanu pööratakse suure riskiga rühmadele ja kogukondadele. Lisaks toetatakse uuringuga poliitikakujundamist Euroopa Liidu, rahvusvahelisel ja riiklikul tasandil, et liikuda vähese CO2-heitega majanduse poole ja suurendada kliimamuutustega toimetuleku võimet.


Merit Raju soovitab: raamatud, mis panid minu elus midagi idanema - Soovitused - Apollo Raamatuportaal\nMerit Raju soovitab: raamatud, mis panid minu elus midagi idanema\nMerit Raju. FOTO: RUUDU RAHUMARU\n«Kuigi praegu ma loen põhiliselt koomikseid, Harry Potterit ja Supilinna salaseltsi tegemisi oma 7aastasele lapsele, on mul alati pooleli ka midagi, mida loen iseendale,» räägib raamatu «Sõltumatu naine» autor Merit Raju. Tavaliselt loeb ta korraga kaht-kolme raamatut, enamasti enesearengu vallast, harva ilukirjandusest.\nMerit Raju on ka ise kirjutanud seitse raamatut. «Eluetappidest, mil olen midagi taibanud, ellu rakendanud, läbi kogenud ja oma eluga uuele ja veel rahuldustpakkuvamale tasandile jõudnud,» kirjeldab ta oma raamatuid beebiootusest kuni rahateemadeni, vabakutselise elu uperpallidest kuni suhete ja suhtlemiseni.\nMerit jagab sinuga viimaste aastate leide oma raamaturiiulist. «Midagi on just nendest raamatutest minu elus idanema läinud,» räägib ta nende olulisusest enda elus.\n1. Marie Kondo «Jaapani korrastuskunst»\nMarie Kondo «Jaapani korrastuskunst». FOTO: Raamat\nViis aastat tagasi võtsin selle raamatu esimest korda ette. Tõmbasin kappidest ja sahtlitest välja kõik oma riided ja jagasin hunnikuteks. Lugesin üle, mitu ülespoole ja allapoole vööd riietuseset mul on ja küsisin igaühe käest ükshaaval, kas see teeb mulle (veel) rõõmu. Kapp sai tühjem. Hing sai kergem. Samamoodi käisin läbi teisi asjadegruppe.\nAsi pole tegelikult kaugeltki ainult koristamises. Sellest ajast peale ostan veel teadlikumalt ainult asju, mille kohta ma tõesti arvan, et see teeks mulle päriselt ka pikemat aega rõõmu. Tavaliselt ootan kuude kaupa, enne kui ostan. Isegi kui summa on umbes 20 eurot. Samamoodi kingin asju, arvestades, et inimene ei taha endale võib-olla füüsilisi asju koju juurde. Niisiis kingin näiteks toitu või tervisetooteid. Ka oma kirjutatud raamatutele kirjutan harva pühenduse raamatu sisse, kui selle sõbrale kingin – ja seda mõttega, et ta saaks raamatu soovi korral kergusega edasi anda.\nKapituulutusringe teen ikka aeg-ajalt. Kogu Marie Kondo raamatut ja seega ka oma kodu pole ma veel läbi töötanud, kuigi see on endiselt plaanis. Sest lõpuks pole asi asjades, vaid ka mõttemaailmas ja kogu elus ja elurõõmus. Miks meiega vahel ripub või lohiseb kaasa uskumusi või suhteid, mis tegelikult enam ammu midagi ei anna? Kõik oma elu tahud saab üle vaadata läbi sama prisma ning muuta kardinaalsemalt või lihtsalt pisut putitada rõõmutoova(ma)ks.\n2. Kim Kiyosaki «Rikas naine»\nNeli aastat tagasi läksin ilmselt just sellest kingituseks saadud raamatust oma rännakule, mõistmaks, et rahateema on naistel tõepoolest teistmoodi kui meestel. Julge kinnisavarasse investeerimise lugu ja lisaks naiste enesesse uskumise ja rahalise puhvriga enesekindluse toetamise lugu. See raamat oli toona üks minu innustajatest ja kuigi ma pole kinnisvarainvestor, olen ma tänaseks investor ja kirjutasin ka oma teekonnast omanäolise siira ja eheda investeerimisraamatu just naistele.\n3. Tim Ferriss «Neljatunnine töönädal»\nSellel, kui inimesel on enda otsustada ja valida, kui palju, millal ja millist tööd ta teeb, on väga suur roll sügava vabaduse- ja rahulolutunde tekkimiseks. Ja kui see vabadus ära võtta, tekib vastupidine efekt. Tundub rohkem piiranguid ja vähem isiklikku vabadust ja elul on vähem maitset ja värvi.\nSeda raamatut polnud siis veel eesti keeles ja ma lugesin seda seepärast saksakeelsena ja kuigi see oli üle 10 aasta tagasi, arvan siiani, et midagi pani just see raamat minus kasvama. Tegelikult ainuüksi see pealkiri. See pani minus idanema mingi uue võimalikkuse peale 40-tunnise töönädala. Ja sealt ka soovi kogeda rohkem vabadust ja vähem hamstrirattas joosta. Mingi baassissetuleku endale korraldamise soovi ja ettekujutuse, kuidas seda võiks teha. Et see annaks vabadust tegeleda ka asjadega, mis rahaliselt midagi ei too, aga hinge teevad rõõmsaks. Hiljem on sageli öeldud, et autori enda töönädal on tegelikult kordades suurem. Ja ma mõistan, miks. Sest ka minul, kui ma sooviksin, oleks võib-olla umbes neljatunnine töönädal, aga ma armastan oma tööd selleks liiga palju ja väga palju on teha ka tasuta tööd.\n4. Kaire Talviste «Arukalt lahku»\nKaire Talviste «Arukalt lahku». FOTO: Raamat\nJoogaõpetajana küsitakse minult ikka aeg-ajalt tervist ja heaolu puudutavaid küsimusi, näiteks: «Kas ma peaksin oma mehest lahku minema?» Muidugi ma ei tea seda. Aga ma küsin vastu, kas sa tunned, et oled kõike proovinud. Ja siis küsin, kas sa arvad, et sul on emotsionaalselt ja rahaliselt jaksu eraldi elama hakata. Ja soovitan seda raamatut, mida ise lugesin. Õigemini lausa töövihikuna kasutasin, nagu enamikke raamatuid, mida loen. Raamatuid lugedes töötan aktiivselt kaasa, kirjutan päevikut, mõtisklen ja teen oma elus järeldusi, korrektuure ja muudatusi.\n5. Anna Wahlgren «Kooskasvamine»\nOma elu esimesel sügisel käputas mu laps ükskord koduväravast üksi välja. Meie maja ees oli kümmekond vahtravõra ja nende all tohutu lasu kollaseid krabisevaid lehti. Sinna ta oligi teel. Mäletan, et tänu sellele raamatule jäin rahulikult kodutrepile istuma, muidugi beebit teraselt jälgides. Teades, et ta tuleb tagasi, kui ta on teatud kaugusele jõudnud. Tahtsin temas avastamisrõõmu alal hoida. Mitte rikkuda «ei-tohi» ja «see-on-ju-ohtlik» fraasidega, mis mul värske emana aeg-ajalt huulile tahtsid tikkuda. Jäin rahulikult vaatlema, kuni ta otsa tagasi pööras.\nSelle raamatu autor on 9 lapse ema ja 14 lapse vanaema. Tal ei jätkuks silmi kõigile. Kõik peavad ise ka hakkama saama ja iseseisvad olema. Minu jaoks on see raamat justkui toetav kogenum sõbranna, kellega oma lapse arengu teemal mõtiskleda, kui kõik on hästi või teinekord ka siis, kui kui oma mõtted on otsas. Ja see katab lapsega seotud emotsionaalse kasvamise teemad kompaktselt sünnist kuni 16-aastaseni.\nMeie tegime lapse katsikupeo alles siis, kui ta oli juba pooleaastane. Sest täpselt nii kaua läks mul kohanemiseks, rutiinide loomiseks, lapse suhtlemisviiside mõistmiseks ja ma olin lõpuks valmis kutsuma külalisi. Kutsusin ka koka, kui päris täpne olla. See raamat aitas mul mõista ennast ja last ja ma vaatan seda siiamaani kord aastas. Et lihtsalt võrrelda, mis meil aastaga arengus on toimunud ja mis ees võib oodata. Iga pere ja laps on erinev ja last pole ma siiani eraldi tuppa magama ei pannud, mida seal raamatus soovitati, aga tänu sellele ma sain küll rahus vaadata, kuidas laps maailma avastab ja nüüd teeb ta seda juba ilma minuta pidevalt tema kõrval.


Rada7 -- Music Estonia\nfoorum » vabateema » Music Estonia\nMa usun, et Eestis asutatakse vähemalt iga nädal üks MTÜ mis on vähemal või rohkemal määral loometegevusega seotud. Kas see protsess kui selline on juba iseenesest pressiteadet väärt? Ma ei taha norida, aga hetkel jääb asjast selline "Me nüüd tuleme ja teeme" mulje ehk siis kana kireb, aga muna ei ole kuskil.\nPäris suur tulemus oleks juba ka näiteks see, kui suudetaks läbi viia idee, et ERRi raadiosaadetes ning telesaadetes mängiks taustal ainult Eesti muusika. Olen üsna kindel, et siit konnatiigist leiab kõike sobivat.\nIse ettevõtmisega seotud pole, aga natuke temaatilisi arenguid järginud.\nEL84 peamisele küsimusele vastates, jep, see on tõesti uudist väärt. Väga pikk lugu ja palju klatši kah, aga hästi lühidalt öeldes - loodetavasti oluline samm kommunikatsioonis, seda riigiga, omavahel ja ilmselgelt ka väljaspoole. Saan muidugi ka aru, et kui pole arenguid jälginud, siis tekib küsimus, et nohhh... väga tore, aga mis siis? Aga siin ilmselt on mängus rohkem kui lihtsalt seltsielu. Ehk leiab mõni asjaosaline võimaluse olulisust paremini seletada.\nmu5tr1d idee on muidugi vana teema, aga ei oska öelda, kas selle teema teema. Suures plaanis idee aus, võibolla küll veidi liialt radikaalne.\nAga kas hiljuti mingit raadio % suurendavat seadust vastu ei võetud? Kuskilt nagu oleks silma jäänud või oli see ainult idee endiselt?\nAga kui selliseid grandioosseid kooslusi asjade parandamiseks luuakse, siis võiks olla see tulem ka piisavalt grandioosne, et radikaalsus oleks justkui ootuspärane.\nPoleks uskunud, et midagi sellist ütlen - nimelt mu meelest ajab naerma viimase mõne aasta järjepidevad katsed sotsiaalseid probleeme mingite veebilehtede või andmebaasidega lahendada -, aga siin oleks tarvis ühte märksõnadega andmebaasi.\nTõmba omale korra mõne vastava asjapulga (montaažirežissööri?) püksid jalga - kui just pole ise elav wikipedia ning kõigele lisaks just EE muusika hullult suur fänn ja nõutakse homseks hommikuks tehtud tööd, siis paned esimese asja, mis meelde tuleb. Pole kuskilt vaadata ka kiirelt vahelduseks, et nii, nüüd oleks vaja midagi, mis on meeleolult selline, tempolt selline ja kõigele lisaks ideaalis eestikeelne kah veel. Ma kahtlustan, et nii lihtne see ongi.\nVõibolla muidugi on see ka see koht, kus tuleks lugeda uuesti läbi see lugu: "Kirjastaja roll muusiku elus"...\nDorothy Hui, Sony Music UK asepresident digiäri valdkonnas\nKoolitusi viivad läbi kohalikud ja välisspetsialistid, kellest nimekaimad on Bill Wilson, USA Muusikaettevõtluse assotsiatsiooni (Music Business Association, Music Biz) asepresident digitaalse strateegia ja ettevõtluse edendamise alal ning Dorothy Hui Sony Music UK asepresident spetsialiseerudes digiäri valdkonnale. Lisaks annavad konkreetse valdkonna alast nõu Euroopa ühe edukaima koori Nederlands Kamerkoor tegevjuht Tido Visser, maailmamuusikaspetsialist, Kanada Mundial Montreali festivali asutaja ja kunstiline juht Derek Andrews ning Poola indie-muusika skenes toimetav Magdalena Jensen.\nEMEE juhatus: Anna Hildur Hildibrandsdottir, Peter Smidt, Virgo Sillamaa\nMart Normet, Eesti Laulu ja Eesti Laulu Akadeemia eestvedaja, kinnitab, et Eesti Laulu konkursile on ikka ja alati oodatud tugevad rahvusvahelist publikut kõnetavad laulud, mida professionaalne koostöö jõudsalt soodustab: “See on suurepärane, et meie laulukirjutajad on hakanud rohkem koostööd tegema, nii omavahel kui rahvusvaheliselt. Me kõik võidame sellest,” kinnitab Normet.\nÜkski Eesti Laulu Akadeemia raames loodud laul automaatselt konkursile ei pääse. Küll aga on Normeti sõnul suur tõenäosus, et just selle laagri käigus kirjutatakse muusikat, mis läbib eelžürii sõela. “Kevadel toimunud laagri kogemus näitab, et muusikat saab luua kontsentreeritult - üks laul ühe päevaga. Siis võib selles olla just eriti tugev energia,” räägib Normet.\nMusic Estonia avab uue hooaja muusikatööstuse spetsialisti Chris Cooke'i ettekandega\nMusic Estonia ootab kõiki huvilisi uue hooaja avaüritusele 6. septembril kl 17.30 Erinevate Tubade Klubisse, Telliskivi Loomelinnakus. Tutvustatakse uue hooaja plaane ja kuulda saab autoriõiguste ja muusikatööstuse spetsialisti Chris Cooke’i ettekannet.\nChris Cooke on endine ajakirjanik ja nüüdne ettevõtja, kelle firmad tegelevad kirjastamise, meediasuhete ja muusikatööstuse konsulteerimisega. Chris on üks Great Escape’i konverentsiprogrammi kokkupanijatest, möödunud aastal kirjutas ta suurepärase ülevaate muusika voogedastamisest, autoriõigustest ja autorite ning esitajate tasustamisest.\nSündmus on avatud kõigile huvilistele, osalemiseks vajalik RSVP marili@musicestonia.eu.\nSel nädalal toimus Eesti Laulu Akadeemia raames järjekorras teine laulukirjutajate laager, mille käigus loodi 16 uut laulu\nMusic Estonia ja Eesti Laulu poolt korraldatud sündmus tõi kokku 27 artisti ja laulukirjutajat Eestist, Rootsist ja Suurbritanniast.\nÜlitiheda valikusõela poolest tuntud WOMEXi ametlikku festivaliprogrammi pääsenud Trad.Attack!’i liikme Sandra Vabarna sõnul on WOMEX kahtlemata folk- ja pärimusmuusika žanri muusikute unistuste esinemiskoht. „Nii on see ka meie puhul. Poleks tõesti arvanud, et see unistus Trad.Attack!'il nii ruttu täitub. Juba WOMEXile valituks osutumine on meie jaoks suur ja oluline samm edasi ning me naudime sellest kogemusest igat hetke,“ kommenteeris ta.\nWOMEXi Eesti delegatsiooni kuuluvad esindajad festivalidelt Tallinn Music Week, Jazzkaar, Viljandi Pärimusmuusika Festival koos Eesti Pärimusmuusika Keskusega ning muusikaorganisatsioonid Estonian Record Productions ja Open Room Agency. Artistidest on lisaks Trad.Attack!’ile esindatud Maarja Nuut, Mari Kalkun, Tuulikki Bartosik, Eeva ja Villu Talsi ansamblist Curly Strings ning Ruslan Trochynskyi ansamblist Svjata Vatra koos manager Terje Trochynskyga.\nLaulukirjutajate laager - sügis 2016\n„Muusika tarbimisharjumused on Eestis vaikselt muutumas, sest noored on leidnud Spotify-laadsed legaalsed voogesitusteenused. On rõõm näha, et juba kolmandik nendest ka maksab teenuse eest, nautimaks piiramatuid muusikakuulamise võimalusi. On ainult aja küsimus, millal voogesituskanalid lähevad ka Eestis ametlikult massidesse”, räägib Petri Mannonen, Baltikumi muusikaäri turuliidri Universal Music Baltikumi juht ja jätkab: „Siiski on üllatav, et ajal, mil füüsilise muusika tarbimise juures osatakse juba ammu teha vahet piraadi ja legaalse toote vahel, ollakse digitaalses maailmas veel endiselt nö. Kadaka turu tasemel. See takistab Eesti muusikaturu edasiliikumist, sest pidurdab nii artistide, heliloojate, tootjate kui terve muusika ökosüsteemi arengut. Olukorra muutmiseks peaksid aga kõik muusika- ja kultuurialal tegutsejad koostööd tegema ning rääkima legaalsete teenuste lisaväärtusest.”\n12 Eesti artisti ja manageri alustasid 6-kuulist mentorprogrammi\nFotol Nick Triani, leibeli Soliti asutaja\nReedel, 8. detsembril algas Music Estonia kolmas arenguprogramm VOLÜÜM, mille eesmärk on toetada siinsete artistide tegevust rahvusvahelisel suunal. Artiste ja managere nõustavad järgneva kuue kuu jooksul pikaajalise rahvusvahelise kogemusega muusikavaldkonna eksperdid.\nSeekord osalevad mentorprogrammis Abandoned Elysium, Avoid Dave, Catapulta, Estbel, Evestus, Frankie Animal, Kadri Voorand, Mart Avi, Peedu Kass Momentum, Púr Múdd, Tintura ja Tuulikki Bartosik. Siiani on mentorprogrammis osalenud 19 artisti, nende seas Erki Pärnoja, Curly Strings, Mari Kalkun, Taavi Tulev, Sibyl Vane.\nArtistide väljakutsed on seotud nii põhimõtteliste valikutega: millise projektiga rahvusvaheliselt edasi liikuda, millistele riikidele keskenduda; aga on ka väga praktilise iseloomuga küsimusi: kuidas leida sobivaid agente välisesinemiste saamiseks, kuidas tõhusalt kommunikatsiooni teha jm. Programmi käigus analüüsitakse artisti tänast situatsiooni ja sihte, koostöös mentoriga töötatakse välja strateegia ja tegevusplaan ning võimalusel hakatakse seda koheselt ka ellu viima. Lisaks mentoriga kohtumistele ja online-sessioonidele toimuvad programmi raames ka seminarid ja töötoad.\nSeekord nõustavad eesti artiste ja managere Jake Beaumont-Nesbitt, kes konsulteerib rahvusvahelist muusikamanageride organisatsiooni IMMF autoriõiguse ja uute ärimudelite asjus, samuti töötab ta mitme artisti managerina; Martel Ollerenshaw - 25-aastase muusikavaldkonna kogemusega loovprodutsent Suurbritanniast, kes töötab artistide, organisatsioonide ja festivalidega paljudes erinevates žanrites; Nick Triani - Suurbritanniast pärit muusik, laulukirjutaja, produtsent, heliinsener, DJ ja muusikajakirjanik, kes on töötanud suure hulga artistidega ning tegutseb nüüd Soomes, olles mitme plaadifirma juht; Richard Foster, kes on muusikaajakirjanik, plaadifirma omanik, artist, WORM Rotterdami kommunikatsioonijuht ja Museum of Photocopies kuraator; Riku Pääkkönen, mitme plaadifirma asutaja, eeskätt keskendunud soome rock- ja metalbändide muusika kirjastamisele; Stepan Kazaryan, kes on Moscow Music Week'i ja mitmete teiste festivalide kuraator Moskvas, kunstiline juht klubis 16 Tons ning promootor; Tom Sherlock - 35-aastase muusikavaldkonna kogemusega vabakutseline manager ning konsultant mitmete muusikafestivalide programmide ja erinevate riiklike organisatsioonide juures, tal on laialdased teadmised tuuride korraldamisest Ameerika Ühendriikidest Jaapanini; Uta Bretsch, muusikavaldkonna kommunikatsiooni- ja turundusekspert Saksamaalt, kel on eelnevalt enam kui 20-aastane töökogemus mitme plaadifirma juures.


Nobeli huumoripreemia I printsess: september 2009\nmul oli väga põnev lõuna täna. enne Selverisse sisenemist vajus mu ees kokku üks vanaproua. see iseenesest ei olnud põnev tegelikult. põnev oli see, et ma tegin midagi, mis oli täiesti mitteminulik. nimelt ma astusin juurde ja küsisin, et kas ma saan aidata. st loomulikult pole ma mingi nõme mühakas, kes astub surijatest üle ja raputab jalaküljes rippuvad vigastatud eemale. lihtsalt tavaliselt on selliste olukordade juures keegi teine, kes koheselt ise reageerib. mis mind enda juures üllatas oli täiesti selgeks jäänud pea ja iseseisvalt sõnu moodustav suu, minu pärismina seda kõike enda kõrval pealt vaatamas. vanaproua õnneks toibus ja minu esialgne kahtlus, et šitt, ega ta ometi surnud ei ole, osutus ka alusetuks, kui muidu silmad pärani lebanud tädike end siiski liigutas. aitasin tal tõusta ja peale korduvaid kinnitusi, et tal ei ole vaja, et ma arsti kutsun, soovitas minu parajasti sündmuskohale saabunud tuttav proual Selveris pingil natuke istuda ja end koguda. sellega oli proua ka nõus. hea, et samal pingil istuv teine vanur teatas, et ega nendevanused ei tea jah kunagi kodust välja astudes, et kuidas täna läheb ja kas ikka tagasi ka jõuad. tahtsin teda õnnitleda. vat selline juhtum.\nSildid: apimaja, põnev elu\npostitas Katrjuss kell 14:30 0 kudus sõnakangast\nma rääkisin just üle kahe tunni Kärdiga. elagu Skype! (ja Kärt).\nSildid: mul on maailma parimad sõbrad\npostitas Katrjuss kell 19:06 1 kudus sõnakangast\nlasteringid nüüd emadele!\nOliverikene käib laulutunnis. küsisin Kristilt, et kuidas neil läks viimati. sain teada, et väga lõbus oli, sai kaasa plaksutada ja harjutusi teha ja laulda ka loomulikult. ainult Oliver ei teinud midagi.\nSildid: minu suur koopia, oliverikene\npostitas Katrjuss kell 09:17 0 kudus sõnakangast\n"Limon" sai otsa\ntäna ma nägin Selveris natuke pundunud näoga eluheidikut, kes oli meeste lõhnade osakonnas oma suud vist seestpoolt lõhnastanud, temast jäi riiulite vahekäiku maha räige lõhnapilv. rasked ajad odekolonnirindel.\nSildid: tõeliselt raske elu\npostitas Katrjuss kell 15:27 1 kudus sõnakangast\nreede, september 11, 2009\nma ei kannata paksu jalahaisu\nma ostsin komme, mis miskipärast lõhnavad nagu vanad sokid. ja need ei ole juustukoogimaitselised, vaid nende nimi on "Maska". ja nad säilivad järgmise aasta maini. muidu on väga maitsvad.\nSildid: iiting disooder\npostitas Katrjuss kell 15:41 1 kudus sõnakangast\nreede, september 04, 2009\nma pidin täna poes suurest erutusest peaaegu ära minestama, kui ühte uut käsitöö ajakirja lappasin. kuidas ma küll suudan palgapäevani vastu pidada?!\nSildid: käsitöö mu arm\npostitas Katrjuss kell 13:58 0 kudus sõnakangast\nma teen seda endiselt\nsee tähendab: ma koristan endiselt teiste juures. meil on siin tööl vetsus mõnikord nii, et kui kätepesuseep hakkab otsa saama, siis ta tilgub totsikust välja. et seebimasina alla loiku ei tekiks, on seal taldrik. vot ja see taldrik on juba pikemat aega olnud kuivanud seebiga koos, koristaja ka miskipärast pole seda ära pesnud. kaks nädalat olin tugev ja pidasin vastu, täna aga enam ei suutnud ja pesin taldriku ära. loodetavasti ei säilitatud seda mingiks maailmatähtsusega salajaseks katseks. teen näo, et ei tea midagi, kui keegi paanikas küsima tuleb. kord peab olema!\nSildid: pedant tegutseb taas\npostitas Katrjuss kell 09:18 6 kudus sõnakangast


Vooremaa Linnamäe krossiklubi vaatas aastale tagasi\nLinnamäe krossiklubi vaatas aastale tagasi\nLinnamäe krossiklubi pidas möödunud nädalal Laisholmi pubis jõulupidu, millega vaadati tagasi möödunud aasta sportlikele tulemustele.\nOleme hakkama saanud kolme võistlusega. Juuni alguses toimus kahepäevane Korvikunnide karikasarja etapp. Osavõtjaid oli üle saja. Võistlejaid oli Eestist, Lätist, Leedust ja Soomest. Masinaklassid olid nii kahe-, kolme,- kui ka neljarattalistele. Põnevust võistlejatele ja pealtvaatajatele jagus kaks päeva järjest.\nAugusti teises pooles oli Eesti noorte karikavõistluste ja BucciMoto etapp. Motokrossisõpru oli tulnud üle Baltikumi, võistlejate arv taas üle saja. Pealtvaatajatele oli tasuta üritusena võimalik näha Eesti kõige kiiremaid noori.\nSupikross jätkuvalt populaarne\nSeptembri lõpus toimus traditsiooniline hooaega lõpetav üritus Supikross 2018. Tegu oli kahetunnise kestvuskrossiga, kus ilm oli väga heitlik. Läbisegi paduvihmaga oli päikselisi hetki, võistlussõidu lõpetas traditsiooniline soe hernesupp. Selle ürituse näol on tegu võistlusega, mis on hobisõitjate seas väga populaarne. Osalejaid üle 120. Põnevust ja huvitavat võistlust said taas kõik pealtvaatajad tasuta nautida.\nLinnamäe krossiklubil oli lõppev aasta kaunis teguderohke. Oleme saanud klubile soojaku, mis sai kevadel tublisti renoveeritud. Tööde tulemusena on meeskonnal võistluste korraldamiseks soe ja kuiv ruum, mis vajaliku tehnikaga varustatud. Lisaks ruum trennilistele, kus mugavalt riideid vahetada. Algust on tehtud rajakompleksi laiendamisega. Tänaseks oleme suuremaks teinud starditagust parklat, kus on mugav end laagrisse sättida nii treeningutel kui ka võistlustel. Lisaks on järjepidevalt hooldatud rada ja sellega piirnevaid alasid, et luua treeninguteks mugavamad tingimused.\nPlaanis raja laiendamine\naastal on plaanis edasi arendada Linnamäe Krossiklubi rajakompleksi. Laiendada rada, luua eraldi ring soojendusteks ja alustavatele noortele. Jätkame treeningutega klubi noortele, kaasates treeneri. Võistluskalender on hetkel veel lahtine, kuid plaane on erinevaid. Kindlasti toimub taas traditsiooniline Supikross.\nLinnamäe Krossiklubi aasta lõppeb traditsiooniliselt ühise jõulupeoga. Seal saavad kokku kõik klubilised, sõbrad ja tuttavad. Omaltpoolt soovime tänada kõiki, kes on abis käinud ja olnud toetajateks meie üritustele.\nMeie koostööpartneriteks on läbi hooaegade olnud Eesti Kultuurkapitali Jõgevamaa ekspertgrupp, Jõgeva vallavalitsus, Memphis AS, Eksar Transoil AS, A. Tammel AS, Starmaster OÜ, Torma prügila, L-Kompanii, Laisholm pubi. Täname ka kõiki pealtvaatajaid ja motokrossihuvilisi.\n* Linnamäe krossiklubis on 55 liiget\n* Parimad tulemused Eesti Motoföderatsiooni hooaja kokkuvõttes:\n* Eesti karikavõistluste hobi külgvankrid 1. koht Siim Mokrik ja Villem Saarna\n* Eesti meistrivõistlused jääraja MX A 3. koht Ivo Laur\n* Eesti karikavõistlused veteran 50+ 3. koht Priit Laur\n* Linnamäe krossiklubi esindasid Eesti noorte meistrivõistlustel ka noored sõitjad: Rasmus-Alan Truus, Sigmar Retpap, Karl Ilves. * Neid treenis Kristjan Rätsep.\n-* Quadidel võistlesid Linnamäe Krossiklubi noorimad Älice Kivimägi ja Pätrik Ilm.\nVILLU VENTONEN, Linnamäe krossiklubi liige


Soome vähendab esimest korda kümne aasta jooksul riigivõlga - Maailma majandus - Uudised - Majandus\nSoome vähendab esimest korda kümne aasta jooksul riigivõlga\nSoome rahandusministeerium teatas pühapäeval, et lõpetab selleks aastaks võlakirjade müügi, mis tähendab, et riik vähendab esimest korda kümnendi jooksul oma võlakoormat.\nRahandusministeerium prognoosis varem Soome selle aastaseks riigivõla kasvuks 1,3 miljardit eurot ehk kokku 105,5 miljardit, kuid värske prognoosi järgi on tõus 0,9 miljardi euro võrra madalam, mis teeb kokku 104,9 miljardit eurot.\nPrognoositav riigivõlg väheneb mitme erineva faktori koosmõjul, mille hulka kuuluvad ekspordi ja tööhõive kasv ning mitmete riigiettevõtete aktsiate müük. Järgmisel aastal läheb riigivõlg siiski ministeeriumi prognooside järgi taas kasvuteele, tõustes 1,6 miljardi euro võrra.\nSoome majanduskasvu on pärast möödunud majanduskriisi hoidnud paljuski tagasi Nokia mobiiliäri kokku kukkumine ja kehvad majandustulemused kaubanduspartnerist Venemaal. Soome majanduskasvuks prognoositakse sellel aastal küll kolm protsenti, kuid järgmisel aastal SKT kasv juba aeglustub.\nSoome tööhõive määr on sellel aastal 72 protsenti, mis jääb tublisti alla põhjamaadest naabritele Rootsile ja Norrale. Soome rahandusminister Petteri Orpo on öelnud, et järgmisel aprillil valitav valitsus peab läbi viima tööhõivereformi, et vähendada töötust ajal, mil rahvastik juba niigi kiiresti vananeb.