Luumurdude ravi kuunarnukis. Külastaja küsib:\nLuumurdude ravi kuunarnukis. Lõhede tunnused lastel\nFüsioteraapia pea radiaalse murru jaoks Radiaalsete pea luumurdude korral võib luumurru stabiliseerimiseks vaja minna operatsiooni või radiaalse pea väljalõikamist. Kollageeni leidub kodulinnuliha eriti kalkunil , kala eriti lõhe , austrite, rannakarpide, krevettide, merikapsli ja muude mereannite, tataride, kaerahelbed, hurma, virsikute puhul. Valu sündroomi vähendamiseks saate need harjutused kombineerida hingamismeetoditega. Anumaid võivad kahjustada luufragmendid või valesti paigaldatud fiksaatori pikaajaline kandmine kokku suruda. Nagu kõik teised sarnased vigastused, jagunevad küünarliigese luumurrud suletud ja avatud, intraartikulaarseks ja periartikulaarseks, nihutatuna, mitmekordsel, murdunud ja peenestatud kujul.\nPerkondylaarsete vigastustega kaasneb alati prahi ümberpaigutamine. Nende võrdlus viiakse läbi anesteesia ajal, millele järgneb krohvivalu pealekandmine kuni kaheks kuuks.\nÕlaliigese murd võib vigastada veresooni või närve. Sel juhul on vajalik operatsioon, mis seisneb õmblemises.\nSee pikendab ravi kestust. Selle vigastusega ei ole alati võimalik Luumurdude ravi kuunarnukis jäseme funktsioone täielikult taastada. Alates ravimitest määratakse luumurru ravimisel kaltsiumi sisaldavad ravimid, valuvaigistid ja antibiootikumid. Kirurgiline sekkumine Kui operatsioonide läbiviimiseks on olemas eeldused, viiakse need läbi tänapäevaste tehnikate abil ja need on ette nähtud juhul, kui tavapärane ravi ei anna luumurru korral positiivset tulemust: Õla murd koos nihkega - killud kinnitatakse spetsiaalsete varrastega ja mõne aja pärast, kuni luumurd paraneb, eemaldatakse need luust.\nKui on kahjustusi, mida ei Luumurdude ravi kuunarnukis tavapärasel viisil hallata, kasutatakse plaadikinnitust ilma krohvita, millele järgneb eemaldamine. Keha murd koos nihkega - operatsiooni ajal sisestatakse kuu jooksul luudesse intraosseossed vardad. Taastusravi ajal pikendatakse sama perioodi vältel ka luumurru ravi.\nTranskondylaarsete otste trauma, millega kaasneb prahi nihkumine, kohandatakse tuimastuse teel kahe kuu jooksul kipsi valamisega. Kui nihet ei ole võimalik kõrvaldada, viiakse läbi toiming, mille käigus kasutatakse kruvisid ja plaate. Nad panid neid mitu aastat Keerukate, avatud kehavigastuste luumurrud ravitakse Ilizarovi kujundusega, mis võimaldab teil kätt liigutada ravi algusest peale.\nSee disain püsib jäsemel umbes kuus kuud.\nKui õlavarre vigastuse ajal on närvilõpmed ja veenid kahjustatud, on ette nähtud kiireloomuline kirurgiline sekkumine. Nihutatud õlavarreluumurruga sulandumise ajastus ja ravi sõltub otseselt vigastuse tõsidusest.\nNõrkus enamasti liigese välisküljel Diagnoosimine Radiaalseid pea luumurdusid võib sageli näha röntgenpildil, kuid mõnikord luu hästi joondatud murdumiste korral ei pruugi need tavalisel röntgenpildil ilmneda.\nKrohvi kantakse kuud. Luustiku veojõud Seda kasutatakse õlavarre nihkunud murru korral. Selle meetodi ajal sisestatakse küünarnuki külge tihvt, mis aitab luid seada.\nÜlevaade radiaalsest pea küünarnuki murdest\nTaastusravi sisaldab: Õlaliigese murru füsioteraapiline ravi - on vaja läbida mitu kursust, mis koosnevad 10 protseduurist. Novokaiiniga võib määrata elektroforeesi, kaltsiumkloriidi. Hea tulemuse saab ultraheliravi. Kui kontoris pole võimalik spetsialisti külastada, saate seda ise teha.\nParanemisperioodi kiirendamiseks ja vereringe stimuleerimiseks on soovitatav kasutada spetsiaalseid salve ja õlisid.\nKüünarnuki luumurd | Füsioteraapia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - psytrance.ee\nTerapeutiliste harjutuste komplekt. Õlaliigese arendamine pärast luumurdu on luu parandamise lahutamatu osa ja sama oluline kui piisav ravi. Tüsistused Murdunud ülemine õlg Närvi kahjustuse tagajärjel ilmnevad deltalihase lihased.\nVõib esineda parees või osaline liikumishäire, täielik halvatus. Kannatanul on keeruline mitte võtta õlga küljele, tõsta käsi kõrgele. Artrogeenne kontraktuur on õlaliigese liikumishäire selle patoloogilise muutuse tõttu.\nSee juhtub liigesekõhre hävimise, armkoe kasvu tõttu. Liigesekapsel ja sidemed muutuvad väga tihedaks, nende elastsus on kadunud.\nKui kahtlustate, et teil on tekkinud käe, küünarnuki või randme murd, peate konsulteerima oma arsti või kohaliku erakorralise meditsiini osakonnaga.\nLuumurdude esmane ravi on teie arstil, kes vähendab luumurrudpannes luud õigesse asendisse. Seda saab teha käsitsi või kirurgilise protseduuriga sõltuvalt teie luumurdude tõsidusest. Radiaalseid pea luumurdusid, mis ei ole halvasti nihkunud, saab ebamugavustunde vähendamiseks lühikeseks ajaks küünarnuki tükeldamise teel, millele järgneb varase liikumise ulatus.\nPikemaajalisem immobilisatsioon ei ole soovitatav ja võib põhjustada rohkem probleeme, mis tulenevad liigese jäikus. See sisaldab: Paigaldamine hävinud luu osad normaalasendis. Mõnikord rutiinne nõuda anesteesia, harvemini — kirurgia; Saving paigal vigastatud ala, kuni luu ei ole väga srastetsya.


Vanillõli suhkru küpsisepulgad koos Vanilla Bean Frosting - Mynutritionalpal.com\nVanillõli suhkru küpsisepulgad vaniljapõhja sulatamisega\nNeid suhkrupeeki baarisid tuntakse ka väga vaniilsuhkru küpsisebaritena, kuna need on pakitud vanilje maitsega. Nad on klassikalised, kes võtavad selle traditsioonilise poissõbraliku suhkrikooki baari. Ärge muretsege, kuigi need on veel kindlasti poissõbralikud, kuid ma võin teile juba öelda, et nad ei taha siiski Violasest süüa :). Lillede kaunistamine on täiesti vabatahtlik, tõesti lisasin need mõne värvi ja emadepäeva tähistamiseks. Jah, need spetsiifilised lilled on söödav, kuid tegelikult pole neil palju maitset ja kerge maitse on lill. See on nagu koreid näinud üsna kallis dekoratsioonid, nad ilusad, kuid kas keegi soovib neid süüa süüa? Mina isiklikult pole mul veel fondant, mis mulle meeldib, on lihtsalt kummitav või paste-y või midagi.\nKes ei armasta suhkru küpsisebaaride väljamõeldat? Kas vanilje oad lihtsalt ei tee midagi elegantsemat? Need tuhanded vähe gurmaanikaid lihtsalt panevad mind õnnelikuks. Ma armastan vanilje oad! Need suhkrupeeki baarid on pehmed, täiesti magusad, dekadenteeritud vanilli maitsestatud maitsega ja pärast üht maitset nad kindlasti jätad teid iha rohkem.\nPange tähele, et tänu mõne kommentaari jätmisele kommentaaride all otsustasin kohandada retsepti (alates 6. märts 2016) ja ma tegelikult muutis seda üsna järsult – muutes need rohkem võine, seega rohkem niiske ja flavorful. Lisasin ka granuleeritud suhkru asemel mõnda pulbrilist suhkrut, et anda neile veidi sulatatud suu tekstuuri ja ma jätkasin hapukoore. Proovige seda versiooni välja, mulle meeldib neid isegi parem kui esimene versioon! Kui te ei soovi vanilje oad maksta, suurendage lihtsalt vanilli 2 tl tainas ja 1 tl külmakahjustusega.\n1 Vanillõli suhkru küpsisepulgad vaniljapõhja sulatamisega\n2 3/4 tassi (388 g) universaalset jahu\n1 tass (226 g) soolata võid, pehmenenud\n3/4 tassi (164 g) granuleeritud suhkrut\n2/3 tassi (76 g) pulbristatud suhkrut\n1 väikese vaniljeja seemned\n1/2 tassi (113 g) võid (mulle meeldib 1/4 tassi soola ja 1/4 tassi soolata)\n2 1/2 tassi (300 g) pulbristatud suhkrut\n2 – 3 tl pooleteise ja poole võrra\nKuumuta ahju 350 kraadini. Või 13 "x 9" küpsetusnõel, tühi.\nSegamiskaussi pühkige jahu, küpsetuspulbrit ja soola 20 sekundiks kõrvale.\nElektrilise seinakasti kaussi segatakse võid, granuleeritud suhkrut, pulbristatud suhkrut ja vaniljeja seemneid, kuni see on kahvatu ja kohev. Segage munad ükshaaval ja segage seejärel vaniljega. Pange aeglaselt jahu segu ja segage kohe, kuni see kokku seguneb (keerutage spaatliga vajadusel, et see kõik kokku ühendada, ära liiga segage).\nPihustage käsi koos mittesihtunud toiduvalmistamispihusega ja vajutage õrnalt segu ettevalmistatud küpsetusnõusse. Küpsetage, kuni baarid on seatud ja pole enam keset pisarad, umbes 15 – 20 minutit. Jahutage täielikult, seejärel külmake ja lõigake ruutu.\nElektrilise püstjaga segistis, mis on varustatud mõla kinnitusvahendiga, vanniõli vaniljeoa seemnetega, kuni see on kerge ja kohev. Sega vanilje, pulbristatud suhkru ja 2 spl partiiga pool ja segage, kuni see on kohev. Vajadusel lisage soovitud konsistentsi saavutamiseks poole ja pool, 1 tl korraga (kuni 3 tl rohkem).\nRetsept muudetud 6. märtsil 2016


Keskkonnainfo telefon 1313 - Abi- ja infotelefonid - Häirekeskus\nKohalike omavalitsuste abitelefon 1345\nHelista, kui märkad:\n1313 registreerib sinu teate ning edastab selle vastavasse maakonda, kus sellega edasi tegeletakse. Reageerimine sõltub teate sisust. Kiiret sekkumist nõudvatel juhtudel (kui on tõsine reostusoht või kui ebaseaduslik tegevus on parasjagu toimumas), püüavad inspektorid kohale jõuda nii kiiresti kui võimalik. Teised olukorrad lahendatakse esimesel võimalusel.\nKeskkonnainfo telefon lühinumber 1313 või pikk lauatelefoni number 633 1313 töötavad üleriigiliselt ja ööpäevaringselt. Helistades tuleb kõne eest tasuda vastavalt teenuse operaatori hinnakirjale. Lühinumbrile helistades tuleb tasuda ka kõne ooteaja eest, pikale numbrile helistamisel ooteaja eest tasuma ei pea. 1313 e-posti aadress on: 1313@112.ee


Taaramäe arvuti abil treenimisest: põnev, aga praegu mind ei ahvatle – EJL\nTaaramäe arvuti abil treenimisest: põnev, aga praegu mind ei ahvatle\nMarch 29, 20182min830\nEesti profirattur Rein Taaramäe virtuaaltreeningutest võrreldes nooremate konkurentidega ei vaimustu. Siiski möönab ta, et nii ka maailma tippu kuuluvad mehed on istunud pooled trennidest arvuti ees.\n“Viimasel ajal on nooremate ratturite generatsioon hakanud arvuti ees pukki väntama. Ekraanil jookseb ees siis virtuaalne ratturi kuju ja n-ö mängust ei puudu ka teised osalejad, kes live‘is samal ajal pukil väntavad,” kirjutas Taaramäe oma Facebooki leheküljel.\n“Põnev, aga praegu mind ei ahvatle. Võibolla ei hakkagi, sest ma olen juba ratturi keskeas ja nagu ikka vanadele kaladele uued asjad nii kergelt külge ei hakka.”\nTaaramäe tõi näiteks oma meeskonnakaaslase, praeguseks 38-aastase Sylvain Chavaneli. “Kui teised sõidavad power-meetrite ja aerointegreeritud lenksudega, siis Chavanelil on vanakooli mehele omaselt käe peal kell, kust ta loeb kiirust, pulssi ja km ning lenksupikendus on tal vana hea traditsiooniline, mis tuleb velo külge monteerida ja kuhu tuleb lenks külge kruvida.”\n“Ega ma virtuaaltreeningut ei laida. Kui ratturile selline treeningsüsteem meeldib, siis andku minna! Liigutus on ju sama mis maanteel ja ma tean ka mõnda kutti, kellel World Touri võidud taskus, kuid vähemalt pooled treeningud tehtud arvuti ees.”\nTaaramäe ise lõpetas äsja kolmenädalase treeninglaagri Sierra Nevadas ja tegi seejärel nädalavahetusel ka paar sõitu, kus ta teadlikult esimest viiulit ei mänginud. Laager läks suurepäraselt, kuigi lõpus pidi ta väsimuse tõttu hoogu maha võtma.\n“Panin intensiivsusega üle, kuid sain õigel ajal jaole ning laagri lõpus tegelesin rohkem niisama uina-muinatamisega ja kui mäe otsast alla sain, siis oligi enesetunne jonksus.”\nJärgmisena ootavad ees laupäevane Induraini klassik Baskismaal ja nädal hiljem kolmepäevane Ardennes’i velotuur Prantsusmaal. Suuremaid saavutusi ihkab Direct Energie särgis sõitev eestlane aga suvistelt tuuridelt.\npreviousISRAEL CYCLING ACADEMY SAI KUTSE TUURILE USA-S, KUS RÄIM MULLU VÕIDULE LÄHEDAL OLI\nnextHusqvarna esindaja Jaanus Vahesalu: oleks tore, kui Eesti maastikuratturid on Tokyo olümpiamängudel esindatud


SUME SUPERBIAM! - EESTI PÄEVALEHT\n23.veebruar 2008 00:00\n90-aastane Eesti Vabariik pole noor mitte üksnes ealt, vaid ka eneseteadvuselt. Ning Eesti riiki, mis sündis Vabadussõjas (1918–1920), käsitavad eestlased just noorte saavutusena: Vabadussõja keskne mälestusmärk (Ferdi Sannamees, 1927/93) on püstitatud langenud koolilastele ja paikneb Tallinna reaalkooli ees. Vabadussõda on meie emotsionaalses mälus niivõrd tugevasti seotud noorusega, et just see sisetunne takistab paljusid omaks võtmast uue monumendi ideed: too tänavu püstitatav ristiga sammas on vaimult liiga vanurlik, liiga vanasurnuaedlik. Eestlaste riiki mäletatagu ikka kui noorte kättevõidetut, mäletatagu nagu Albert Kivikase noorsooromaanis “Nimed marmortahvlil” (1936) ja selle ekraniseeringus Elmo Nügaselt (2002). Mäletatagu nagu Henrik Visnapuu luuletuses “Ole tervitet, tervitet” (1924) “noorte langenud sõdurite mälestuseks”:\nNii ilus on surra, kui oled noor...\nOle tervitet, tervitet vaba maa!\nEi mineja unusta suuda\nMaad seda, mis armastas noorena...\nKuidas said noorukesed sambaautorid küll esitada nii ebanoorusliku idee?\nMeenutagem, et ka Eesti Vabariigi taasiseseisvudes 1980.–1990. aastate vahetusel olid emotsionaalselt kõige soodsamas asendis Eesti Üliõpilaste Seltsi noored, kes tulid poliitikasse Isamaa-erakonna ulja ning armutu loosungiga “Plats puhtaks!”. Samal ajal võisid Vabadussõja veteranid tunduda nagu raugaks riietunud poisid. Nüüd tahetakse nood igavesed poisid tolle ristiga mumifitseerida!\nRahvuse ealine eneseteadvus on sügav kultuurisemiootiline probleem. Praegu paistab see olevat meie identsuse põhiprobleem.\n“Mõistuspärase argumentatsiooni veenvusest saab rääkida ainult juhul, kui emotsionaalsus mingis konkreetses olukorras ei küüni teatava kriitilise punktini.”\n“Olevik ja tulevik”\nEestluse idee sündis Õpetatud Eesti Seltsis, saksakeelsete akadeemiliste vanurite eestvõttel. “Kalevipoja” ilmumise ajaks (1861) olnuksid asutajaliikmed Friedrich Robert Faehlmann 63-aastane ja Dietrich Heinrich Jürgenson 57-aastane, autor Friedrich Reinhold Kreutzwald ise sai juba 58 ning ärkamisaja vedur Johann Voldemar Jannsen 42.\nMeie oma nooruskultuses ei taha sellest algusest kuulda, me peame seda mingiks eellooks. Meile muutub ärkamisaeg emotsionaalselt oluliseks alles järgmise, nooremate generatsiooniga: Lydia Koidula oli Vanemuise seltsi moodustamise ajal kõigest 18 ning “Emajõe ööbiku” trükist tulles 24-aastane, Carl Robert Jakobson aga “Kalevipoja” ilmudes vaid 20-aastane ja “Kolme isamaa kõne” autorina 29. Ärkamine, ärksus ja noorus kuuluvad ikka kokku, ning Jakobsoni surmaga 1882 ja Koidula lahkumisega 1886 oli ärkamisaeg oma jõu ammendanudki – surnud soojussurma. Kui karge, jääpurikana helisev järelakord kõlab aastakümneid hiljem Anna Haavalt: “Me oleme põhjamaa lapsed.” (1913)\nKuid meie nüüdses, Vabadussõja ajaarvamises paigutuvad ka Jakobson ja Kodula eelajalukku. Nende museaalne soliidsus kajastub meie uueaegses rahapildiski: nad on leidnud koha kaalukamatel kupüüridel: 500-kroonisel C. R. Jakobson, 100-kroonisel L. Koidula.\nSama mahajätu-saatus tabas Noor-Eesti ideed. Kui vähesed teavad, et esimene Noor-Eesti-nimeline liikumine tekkis juba ärkamisajal. Seda eritles Otepää kirikuõpetaja Jakob Hurt saksakeelses kõnes “Eesti päevaküsimused” (1874), mööndes, et uue rahvusliku liikumise nimi on laenatud Noor-Saksamaalt ega ole “võetud asja enda järgi, vaid on pikemata üle kantud täiesti teissuguselt objektilt, täiesti teistest aegadest, olukordadest ja püüetest”. Tema on nõus Noor-Eesti nimetust aktsepteerima, kui seda ei seostata “poliitiliste agitaatoritega või agraarässitajatega”, vaid püüdega “oma elu rahvusliku põhja peal hoida ja rahvusliku mündiga edasi välja ehitada”. Too esimene Noor-Eesti on eelajalukku maetud.\nTeine Noor-Eesti, mis algatas meie kultuuris uue ärkamisaja, seostub küll selgelt nooruse ideega: uus liikumine, mis alates 1905. aastast ühendas eestlased moodsa Euroopa kultuuriga, kasvas välja kooliõpilaste kirjandusalbumeist. Selle liikumise vaimseks juhiks sai 22-aastane Gustav Suits, kelle manifest-kirjutises “Noorte püüded” (1905) oli lõpulausena sõnastatud uus rahvusliku arengu programm: “Olgem eestlased, aga saagem ka eurooplasteks!” Kuid säärane kosmopolitism ja küllalt segane ideoloogiline vahekord 1905. aasta Vene revolutsiooniga jättis ka tolle Noor-Eesti vabariikliku Vabadussõja varju. Gustav Suits ei mahu enam rahva mälus saja 20. sajandi suurkuju hulka!\nMeie eneseteadvus on noorem, me oleme ju kõigest 90-aastane rahvas.\n“Ta hakkas neile jutustama, mida meil on teada kõige vanemat... Siis ütles talle üks preestreist, kes oli väga vana: “Ah Solon, Solon, teie kreeklased olete ikka veel lapsed...””\nMeile sisaldab eestlus nooruslikku lootuse ideed. Lootus on see, mis väärtustab tulevikku, mitte minevikku. Lootus ütleb, et algus ei ole mitte möödunud, vaid tulevas ajas. Kõige selgemini sõnastab selle Gustav Suits luuletuses “Lõpp ja algus” (1905):\nMe seisame kahe riigi väraval:\nsee üks on pimedus ja teine valgus.\nMe, noored, ootame pilgul säraval:\nnüüd see ligineb: lõpp ja algus!\nKummatigi jääb eestlaste kollektiivset mälu alati pingestama ka vastupidine: alguse väärtustus, minevikku vaade, eestluse juurte otsing muinasajast.\nÄrkamisaeg algas Friedrich Robert Faehlmanni müütiliste muistenditega, mis lõid meile kujutluse muistsest õnnepõlvest, kus me olime suur ja vägev rahvas ning elasime Vanemuise kandle kaikudes. Tolle muinasaja ülevaima lauliku Friedrich Kuhlbarsi sõnumita 1869. aastast ei möödu ükski rahvalikum koosviibimine – just nagu söögi- ja joogipalve kõlab kooris: “Kui Kungla rahvas kuldsel a’al...” Just Kuhlbars juurutas rahva teadvusse uut sorti mütoloogilise eneseväärtustuse:\nEesti vaprad vanemad\nPeas neil paistvad pärlikroonid,\nVõidulaulud nende suus.\nNeil on kuninglikud troonid,\nKuldsed kandled palmipuust.\nSee on ühe väga vana rahva laul. Eesti rahva laul!\nTõepoolest, miks ei alga tänapäeva eestlase kultuuriteadvuses tema rahva kangelaslik minevik mitte 800 aasta tagusest, vaid alles 90 aasta tagusest vabadusvõitlusest? Miks Laidoner on meie kujutluses palju suurem sõjapealik kui Lembitu? Esimese hooga võiks vastata: sest Lembitu kaotas võitluse, aga Laidoner võitis. Aga kas ta ikka võitis? Kas Vabadussõda on tänaseks päevaks tõesti viimaks võidetud?\nLembitul on oma suurus. Laidoner juhtis noort rahvust, Lembitu aga üht Euroopa vanematest rahvastest. Meie saabusime siia juba kolmanda aastatuhande keskel e.m.a ning oleme omal maalapil elanud juba ligi 5000 aastat. Kellel tänapäeva Euroopas või Euroopa Liidus oleks sellele midagi vastu panna!\nSiin kätkebki meie rahvusliku eneseteadvuse põhiküsimus. Selle pärandas tänapäevale Lennart Meri, kes väliskülalistele demonstreeris põldu, mida on haritud juba viis tuhat aastat, ja kirjutas “Hõbevalge” (1976) ning “Hõbevalgema” (1984), mis pakkusid eestlastele uue eneseväärtustuse võimaluse.\n“Euroopa vanima rahva” teadvusele vastandub meil “vähema venna” psüühiline kompleks, mis iseloomustas eestlasi nii ärkamisajal, NSV Liidus kui ka kummitab taastatud Eesti Vabariigis. Ärkamisajal möönis Jakob Hurt: “Kui me ei saa suureks jõult ega arvult, siis võime saada suureks kultuurilt.” Eesti NSV-na olime enese silmis kõige noorem, kõige väiksem, aga kõige tublim ja kavalam liiduvabariik. Taasiseseisvunult uhkustasime Euroopa kõige nooremate ministritega. Euroopa Liitu tormasime 2003 nagu poisikesed. Aastal 2008 tahame ärkamisaegse hümni asendada uuema, moodsamaga...\nMe ei oska tänapäeva Euroopas olla kollektiivselt väärikad eestlased. Tunnistagem seda nüüd, kus Eesti Vabariigi pealinnast Tallinnast saab 34 kuu pärast Euroopa kultuuripealinn. Jäägem eestlasteks ja saagem eurooplasteks!\nHando Runnel kirjutas 1982:\nÜks väga vana rahvas,\nkel muldne tarkus suus,\nmeid teretas aegade tagant\nja ütles, me olla uus,\nja ütles, me olla elus,\nme päevad olla veel ees.\nNing seda õnne kuuldes\nmeil olid silmad vees.\nSee vana rahvas oleme meie ise, eestlased.


Laine Jänes: Eesti Rahva Muuseumi koht on eesti rahva keskel! - Arvamus - Tartu Postimees\n26. jaanuar 2011, 12:30\nEesti Rahva Muuseumi ainus õige koht Eestis on Tallinna Raekoja plats. Sest seal käib kõige rohkem turiste. Mõni joob lihtsalt õlut, mõni astub ehk ka muuseumi sisse. Ehitame kunagise vaekoja asemele sellise väikese, aga armsa mälestusmärgi eesti kultuurile – oli kunagi selline rahvas, kes haris põldu ja kasvatas lapsi. Nüüd on neist järel vaid käputäis ühes Euroopa Liidu ääreala kunagises ekstreemsete ilmaoludega pealinnas, kus taanlased said oma lipu...\nIroonia irooniaks. Tegelikult ei ole ühelgi analüütikul õigust arvata, kuidas täpselt me oma kultuuri väärtustada soovime. See on tõsi, et ERM ei ole Louvre, kus hakkab aastas käima 8,5 miljonit turisti.\nKindlasti pole ERM aga äriprojekt või turistilõks, mille ülesanne on riigile või selle omanikule kasumit teenida. Eesti rahva kultuuripärandi jäädvustamine on mitu korda olulisem kui täpne külastajate arv.\nEeskätt meile endile\nEestis ei olegi muuseumi, mis teeniks hiigelkasumit. Ikka on riik see, kes katab suures ulatuses kulud. Meie pärandi säilitamiseks ja eesti rahva kultuuri propageerimiseks.\nMe oleme väike rahvas, kes arvukuselt ilmselt kunagi maailma suurematega konkureerima ei hakka. Seepärast tuleb meil järgida Lennart Meri sõnu ja saada suureks vaimult. Kõige rohkem on kultuuri vaja ikka meile, eestlastele endile, ja alles seejärel turistidele. Eesti keel ja kultuur tahavad hoidmist, sest just ühine mineviku, oleviku ja tuleviku tajumine pakub meile kindlustunnet.\nEesti kultuurile oluliste hoonete puhul ei ole häda kindlasti mitte nende rohkuses, nagu mõned kriitikud püüavad väita, vaid just nende ebapiisavuses – tühimikus, mille jättis pikk nõukogude aeg. Kas keegi kujutaks Eestit ette Kumu uue hooneta? Mäletate, ka selle ehitus venis ja kriitikuid oli palju.\nEga selliseid kriitikuid saagi liiga tõsiselt võtta. Nikita Mihhalkov on öelnud: «Kui koerad hauguvad, järelikult püsite sadulas!» Täpselt nii on enamiku kultuuriobjektidega – nad lihtsalt tuleb ära teha.\nJa nii ongi toimitud – lisaks Kumule Pärnu ja Jõhvi kontserdimaja, Vanemuise kontserdimaja, Eesti Draamateatri ja Rakvere teatri renoveerimine või Tehvandi spordikeskuse rajamine. Oleme veel võlgu Ugala teatri korrastamise ja Tartu Kunstimuuseumi ehitamise. Tulevad teha needki.\nMina usun kindlalt, et ERM on eesti rahvale sümboli väärtusega ja et lähiajal on eesti kultuuri jaoks olulisim ettevõtmine kindlasti just saja-aastasele Eesti Rahva Muuseumile oma maja ehitamine.\nTa kodu on Tartus\nJuba ERMi asutamisaastast peale on olnud selge, et tegemist pidi olema Eesti ühe suurima ning olulisima kultuuriloomuuseumiga. Algselt oli planeeritud tegevusvaldkond lausa nii lai, et muuseumi oleks võinud nimetada ka lihtsalt Eesti Muuseumiks.\nERMi «Mälestuste välja» projektiga on tegeldud ja sellest aktiivsemalt räägitud 2005. aastast. Lugejas on juba ehk kärsitus tekkinud: pidevalt kostab vaid ehituse planeerimise jutt, aga tundub, nagu poleks praktilise tegevuse juurde asutud.\nVäljavalitud ERMi asukoht on aga sedavõrd komplitseeritud elukeskkonnaga territooriumil Raadil, endise sõjaväe lennuvälja maa-alal, et ettevalmistused enne kopa maasse löömist on võtnud suurema osa kulunud ajast. Lisaks Euroopa struktuurifondide rahale on kaasatud keskkonnainvesteeringuteks vajalikud rahasummad.\nSamal ajal on käinud tõsised arutelud, muuseumi ehitamise vajaduse tõestamine mitmesugustele Euroopa ekspertidele. Hindajad on vajanud põhjalikke selgitusi meie kultuuriloost ja riigi otsusest ehitada ERM just sellisena ja just Tartusse.\nEhkki ERMi puhul on nii sisemaiselt kui ka ekspertide poolt ette heidetud just asukoha valikut, on ERMi kodu Tartus. Üle saja aasta juba. Siit ei saa teda kusagile viia. Ka valitsuskabinet on oma kindla otsuse selle kohta öelnud.\nNüüdisaegsed kultuurikeskused, mis eksponeerivad palju põnevat ajalugu, tasuvad end (ka hingeliselt) väga ära. Samuti toob uus ehitis endaga kaasa uued võimalused.\nTehniliste lahendustega saab suurendada näituste interaktiivsust, püüdes niimoodi ka nooremate huviliste tähelepanu. Uues majas tegutsemine võimaldab ERMil kujuneda tõeliseks kultuuriturismi sihtkohaks. Huvilistel nii naaberriikidest kui ka kaugemalt avaneb võimalus tutvuda lähemalt Eestimaaga.\nKurbusega olin sunnitud alles sel nädalal lugema ühte Päevalehe artiklit, kus esitatud eksperdidokumendist oli käsitletud ainult eriarvamusi, mille sõnastus oli tegelikult ka väga pehme ja delikaatne.\nKajastamata oli jäänud see osa, kus hindajad olid soovitanud teha lisauuringuid järgnevate aastate jooksul, et tõestada külastajate prognoosi ja juhinduda nendest turundustegevustes.\nUnustatud olid ka positiivsed laused külastajate prognoosi suhtes, nagu «vastuvõetav, kuigi optimistlik».\nIga ennustamine kannab endas riski, eriti kui tegemist on täielikult muutunud ehitisega muutunud sisu ümber. Kuid loomulikult peame endasse uskuma. See on väga-väga tähtis.\nEksperdid olid soovitanud kinnitada Euroopa Komisjonile, et kõik investeeringu kulud on esitatud ja riik on valmis ka oma osa panustama. Riik on võtnud sellise suuna juba 1996. aastal ja on jätkuvalt kinnitanud oma kindlameelsust.\nEuroopa Komisjon ei saa meil keelata ERMi ehitada. Kultuurikeskuste (nagu Eesti Rahva Muuseum) ülesanne on olla mõtete kohtumispaik, mis tagab eesti kunsti, keele ja kultuuri püsimajäämise ning elujõulisuse läbi aegade.\nJa see on kindel, et olenemata mis tahes otsustest lähedalt või kaugelt, ehitab Eesti riik Eesti Rahva Muuseumi valmis igal juhul.


Tervis Pluss digiajakiri\nEritellimusteks kirjuta meile tellimine@kirjastus.ee või helista 666 2233\nTervis Pluss on elustiiliajakiri, mis toob igal kuul sinuni Eesti parimate spetsialistide nipid ja nõuanded: kuidas püsida tervena, õigesti treenida, süüa tervislikult, ent maitsvalt ning kuidas olla ilus ja heas vormis.\nIgast numbrist leiad ka loo, kuidas olla õnnelik keerulise saatuse kiuste, oma elust ja elustiilist jutustavad tuntud ja põnevad inimesed.\nAjakirja peatoimetaja on Heidit Kaio.\nDigiajakiri on loetav kõigist seadmetest - nii arvutist, tahvelarvutist kui ka mobiiltelefonist. Saad mugavalt lugeda seda just seal, kus soovid! Digiajakirjast leiad kogu sisu, mis on paberajakirjas, lisaks on digiajakirjas alati midagi enam! Galeriid, videod ja palju muud.\nPüsitellimus 2.49 € kuus (regulaarne automaatne tasumine) Võit poehinnast 43%


BBL veerandfinaali teine lahing: TÜ vs AVIS UTILITAS Rapla Tartu Ülikool Maks & Moorits\nEsimene mäng toimus Raplas 28. veebruaril, siis võitis Tartu 73:67. Kolmanda veerandajal juhiti ka korra 11 punktiga, kuid Rapla alustas viimast veerandaega teravamalt ning tehti 5 punkti tagasi.\nEelmises mängus tõi koondise raudvara Janar Talts 21 punkti, võttis 10 lauda ning andis 3 resultatiivset söötu. Vytenis Cizauskas toetas meeskonda 15 punkti, 6 lauapalliga ja 5 sööduga, Kristjan Kitsingult 12 punkti ja Julius Kazakauskas 11 punkti. Rapla parimad olid Dominique Hawkins 15 punkti, Nolan Cressler 13 punkti ja Gert Dorbek 12 punkti.\nBBLi põhiturniiril oli Tartu 8 võidu ja 4 kaotusega oma alagrupi teine, Rapla viie võidu ja viie kaotusega kolmas.\nAlexela KMLis on tänavune omavaheline seis 2-1 Tartu kasuks. Kodus võitis Tartu Ülikool 75:64, Raplas on jäänud 1-1. Sügiseses avamängus võitis Rapla 84:78, viimatises lahingus aga Tartu koguni 89:73.


Lehti: 1 | 2 | 3 | 4 | (n�ita k�iki)\nRe: FILMIM�NG 2013\n#1049476 - 00:06 02/02/2013 �igesti vastasid: don Digimon\nL�pptabel p�him�ngus ka v�ljas, kuid 54 punkti kogunud meestele algab kohe lisaaeg. Millalgi ��sel/homme hommikul postitan korraga 8 pilti ja m�ngijatel on �htuni aega, et �ra arvata neist nii palju, kui v�imalik. Iga pilt annab 1 punkti. Kui peale lisapilte on ikka viik, siis uuesti. Teiste auhinnad kirjutan siis, kui m�ng l�plikult l�bi.\n54 punkti - filden, Face\n53 punkti � Nebula, DrZed\n50 punkti - mcv\n48 punkti � Kapten\n46 punkti - Stultus\n44 punkti � Ape, Makaak, Ranger, vpl\n41 punkti � Matz\n39 punkti � nSJz\n37 punkti � rawen\n35 punkti � don Digimon\n30 punkti - Dragon\n29 punkti � Emil\n18 punkti � Froll\n17 punkti - jott\n16 punkti � Gimly\n15 punkti � MadTricks, 12 punkti - Scorpy\n10 punkti � woskwich, Zoova\n9 punkti � muruniiduk\n7 punkti � aty\n6 punkti - merqury\n5 punkt � MetsJeesus\n3 punkti � Garrett, Ryup, Tarmo, dan, IllusionGod, Donkey, Zerinox --------------------For each spell, there's a a COUNTERspell.\n#1049490 - 08:27 02/02/2013 Kuna 8 filmi p�evaks on vist ikka liiga palju, siis teeme 6 pildiga. Vihjeks olgu �eldud, et 5 pildil kuuest on suht tuntud n�itleja peal ning k�ikide filmide puhul ei ole tegemist suurele ekraanile tehtud filmidega. Ah jaa, viimaseks filmiks oli: Sound of Noise Pilt 1\n--------------------For each spell, there's a a COUNTERspell.\nMuutja: Kaupo (08:30 02/02/2013)\n#1049492 - 11:46 02/02/2013 Loosiauhinnad:Supreme Verdict - RangerMemnited - FaceGeistid - DragonMayor of Avabruck - FrollMayor of Avabruck - DrZedBloodlord of Vaasgoth - nSJzKnight of New Alara - MakaakOros - mcvBoggart Ram-Gang - ApeMind Stone - GimlyXathrid Gorgon - rawenHellspark Elemental - MatzReya Dawnbringer - MadTricksVampire Nocturnus - merquryStromblood Berserker - vplSelkie Hedge-Mage - DragonDryad Militant - MatzDryad Militant - nSJzTop8 auhinnad ka komplekteeritud ja k�ik Weplays karbis. --------------------For each spell, there's a a COUNTERspell.\n#1049550 - 14:23 03/02/2013 Filmim�ngu v�itis Denis Filaretov (filden), kes suutis �ra arvata 4 filmi kuuest. Teise koha sai Raul Kask (Face).\nViimased kuus pilti olid:\n1. Diva (1981) - H�sti hea prantsuse thriller 70ndate new wave stiilis. Pildil suht tuntud n�itleja Richard Bohringer\n2. Intouchables (2011) - Viimaste aastate �ks populaarsemaid prantsuse filme.\n3. The Limits of Control (2009) - Jim Jarmushi unen�oline (krimi)film. Tegelikult rohkem jutu, kui tegude film. Pildil seljaga Isaach de Bankole.\n4. Police Academy (1984) - Kaheksak�mnendate klassika. 5. Going Postal (2011) - 2011 aasta uusaastaks tehtud BBC telefilm Terry Pratchetti raamatu alusel. Pildil enamasti Hercule Poirotina tuntud David Suchet.\n6. 2 Days in the Valley (1996) - Paljusid tegelasti �hendav musta huumoriga thriller Pulp Fictioni stiilis. Pildil parempoolne Danny Aiello. N��d v�ib siia tagasisidet anda. Ise kirjutan ka ehk natuke rohkem, kui aega on.\n#1049694 - 14:09 05/02/2013 V�ga lahe m�ng oli. Eriti need 6 pilti �he p�evaga. Kui palju siis Raul �ra arvas? --------------------Dum Spiro Spero\n#1049698 - 14:36 05/02/2013 Mulle meeldis see, et m�ng liikus suhteliselt kiirelt - 1 film p�evas (va prerelease'i p�ev). --------------------"Metallil m�irgab metall. Rebib ja rassib raudruun, k�lm, kalk kaasaegne Kalev. Teel tormab teras truu." -Loits\n#1049705 - 15:02 05/02/2013 Vastuseks:V�ga lahe m�ng oli. Eriti need 6 pilti �he p�evaga. Kui palju siis Raul �ra arvas?L�puks l�ks jah m�ng p�nevamaks. Alguses oli enamus filme lihtsalt google pildiotsingu kaudu leitavad ja otseselt filmide tundmist m�ngijatelt ei n�udnud. Vahed hakkasid sisse tulema alles nende filmide puhul, mida googlist niisama lihtsalt leida ei saanud.Viimasest kuuest pildist ma teadsin kolme. Intouchables'i teadsin kohe, sest olin seda hiljuti n�inud - viimase aja kindlasti �ks lahedamaid prantslaste filme. Ja siis kaks pilti leidsin �lesse n�itlejate j�rgi. Tundsin �ra David Suchet (Going Postal) ning Danny Aiello (2 Days in the Valley). Esimese filmi puhul teadsin, et tegu on prantsuse filmiga, sest n�itleja oli tuttav, aga mitte ei suutnud tema nime, ega seda kus ta veel m�nginud oli, meelde tuletada. V�ga pikalt ei saanud tegeleda ka otsimisega, sest n�dalavahetuseks oli ka muid plaane tehtud. Muidu millaski �htul n�itasin oma t�drukule ka neid pilte telefonis ja ta �tles kohe, et see rahvamassi pilt v�ib olla Politseiakadeemia, aga mul siis arvutit enam k�ep�rast polnud ja telefoni kaudu ei viitsinud seda kontrollima ka hakata. Jarmushi filmi poleks ilmselt elu sees �ra arvanud. N�inud ma seda pole ja pildi j�rgi pole millestki kinni ka haarata. Keegi neeger istub seljaga kaamera poole ja tegevus toimub ilmselt L�una-Euroopas (tundus selline Itaalia v�i Hispaania t�navapildi moodi olevat). Aga m�ng oli jah vahva nagu filmim�ngud alati. T�nud Kaupole ja j�rgmine kord siis uuesti. Lisad: rawen\n#1049710 - 15:42 05/02/2013 Vastuseks: google pildiotsingu kaudu leitavad ja otseselt filmide tundmist m�ngijatelt ei n�udnud. Vastuseks:ja j�rgmine kord siis uuesti. Nope. --------------------"I'm back, baby!"\n#1049713 - 15:59 05/02/2013 Huvitavaks l�ks sellest momendist, kui tuli Sherlock Holmesi film.Esimene pilt oli �ldse niisugune, et ma esialgu arvasin, et see on mingi pudel altpoolt vaadates. Leidsin, et isegi on olemas niisugune Verdi nimeline Itaalia vein, aga filme sellega ei olnud. Siis kui mulle �eldi, et see on hoopis luup/suurendusklaas, siis ma kohe m�tlesin, et �kki mingi Sherlock Holmes'i film, aga esimesest pildist k�ll ei arvanud �ra. Teise pildi peal oli k�ll n�ha, et seljaga seisab t��p Sherlock Holmsi m�tsis. Ma �tlesin veel naisele - "vaata, see mees (mitte see, kes seljaga seisab) on k�ll ju Michael Caine moodi?". Naine vastas, et muidugi mitte. Seda ta ka polnud, aga m�te oli ikka �ige, ja Michael Caine selles filmis ikka osales.J�rgmine film, kus me Rauliga uuesti samale kohale j�udsime oli "Hullumeelsus". Seda filmi ma muidugi ei ole n�inud. See oli ka mittet��p�ev ja ei saanud eesti kolleegidelt k�sida. Kuigi esmasp�eval nad �tlesid, et ei oleks �ra arvanud.Film 18, Rules of the Game, teine pilt. See koht, kus me Rauliga kahekesi esikohale j�ime.Seal v�is eeldada, et aasta on ikka 1939. Siis ma leidsin niisuguse lehe ja hakkasin j�rjest trailereid vaatama, mis olid ka mustvalged.http://www.films101.com/y1939r.htmViimased 6 filmi1. Ei suutnud �ra arvata. K�ll arvasin, et on 70te film. Aga n�itlejat ei suutnud �ra arvata. K�ll ma otsisin guuglis "asian guy/cop and white guy/cop" ja muid variatsioone ja filme. Aga ei, ei tulnud midagi v�lja.2. Intouchables oli k�ige lihtsam nendest. Hiljuti �ra vaadatud3. Ei arvanud �ra. See oli k�ige k�vem p�hkel. Esialgu arvasime naisega, et on mingi prantsuse/araabia n�itleja. Siis, et see on mingi mustanahaline n�itleja ja et ta on kindlasti narrator. Aga ikkagi ei leidnud.4. Selle pildi kohta naine �tles, et neid filme, kus niimodi inimesed jooksevad on sadu. Kasv�i Politseiakadeemia. Ma vastasin "ok, seda filmi kontrollin �ra", enam k�ll ei viitsi enam otsida5. Selle n�itleja kohta olime naisega t�itsa kindel, et see on Liam Neeson. Paar tundi aega raisatud selle peale, et leida Liam Neesoniga sobiv film. Siis l�puks guugle mingi 10'l-15'l lehel minu p�ringule "eyepatched bad guy movie" leidis selle pildi ja filmi. Ja ma sarkasmiga �tlesin naisele, et see ei ole Liam Neeson. Ta vastas "Ah, no siis David Suchet, kes siis veel"6. Danny Aielo't ma ei tundnud �ra. Aga l�ikasin maali v�lja, mis ripub seal seina peal. Ja leidsin, et kunstniku nimi on Robert Yarber.https://www.google.com/search?q=robert+yarber&num=20&hl=en&tbo=u&rlz=1T4GGLL_enEE337EE337&tbm=isch&source=univ&sa=X&ei=IA8RUdD0CLKM0wWEg4GgBQ&ved=0CDgQsAQ&biw=1344&bih=670siin aga sellele kunstnikule �eldakse Special Thankshttp://movies.yahoo.com/person/robert-yarber/Eelmine aasta oli siis seis vastupidine. Raulil esikoht, minul teine. Noh, l�puks nelja aastaga ka esimene koht. Ait�h Kaupo huvitava m�ngu eest! --------------------Dum Spiro Spero\n#1049721 - 19:31 05/02/2013 Vastuseks: Paar tundi aega raisatud selle peale No comments. --------------------"Jott..Who the [piip] are you to judge me!!!!!Get a life" -- Risto "Eesti Nokia" Pohvilainen\n#1049724 - 20:26 05/02/2013 Vastuseks: Vastuseks: Paar tundi aega raisatud selle peale No comments. http://et.wikipedia.org/wiki/H%C3%BCperbool_%28kirjandus%29 --------------------Dum Spiro Spero\n#1049743 - 23:17 05/02/2013 Lubasin natuke kirjutada, aga ei olnud seni aega leidnud. Pole praegugi, aga kuna teised hakkasid kirjutama ja kui ma n��d ei kirjuta, siis ilmselt see j��bki kirjutamata.FormaadistP�ris mitu m�ngijat nurisesid, et liiga rasked filmid on ja tegemist pole mitte filmim�nguga, vaid googeldamism�nguga. Osaliselt ilmselt on ka nii, sest ole suht kindel, et p�ris mitu m�ngijat said punkte vaid l�bi pildiotsingu. Kui tegin esimesi m�nge, siis sain aru, et pilte on v�imalik otsida ja arvasin, et tineye.com on k�ige parem otsingukoht. Selle m�ngu ajal tuli v�lja, et google otsingumootor on ikka �liv�imas. Kahjuks taipasin seda alles viimaste filmide juures. Pidin tegema igast filmist umbes 10 screenshoti, et leida l�puks pilt, mida google ei suuda leida. �hes�naga oleme j�udnud olukorda, kus on v�imatu teha filmim�ngu otsitavate piltidega. V�imalik on ainult siis, kui m�ngijad lubavad neid mitte kasutada ja ausalt ei kasuta ka. Kahjuks on seis selline. Kui keegi leiab parema v�imaluse, siis hea meelega kasutaks seda. Esimene filmim�ng kestis mingi 1,5 kuud vist. J�rgmistega natuke l�hendasin ja 21 filmi tundub olevat see hea pikkus � saab alustada lihtsate filmidega, natuke raskematega terad s�kaldest eemaldada ja siis rasketega v�itja v�lja selgitada. Miks ma filmim�ngu teen?P�hjuseid on mitu. Esiteks, et midagi foorumis toimuks. Iga m�ng, mis k�ib, toob elavust foorumisse ja eks isegi need, kes ei m�ngi, vaatavad pilte ja natuke nuputavad. Teiseks tahan tutvustada filme, mida ilmselt paljud n�inud ei ole, kuid mulle meeldivad ja mida tahan teistele tutvustada. Vahepeal oli mingi eraldi selline teema ka siin (mcv vist alustas), aga see suri �ra. Ma usun, et keda huvitab, see pigem vaatab �ra niiviisi m�ne filmi, mille pildi olen �les pannud. Formaadi all seletasin ka, et miks pole v�imalik panna screenshote eriti lihtsatest filmidest, sest nad on googeldatavad. Kui nad ei oleks googeldatavad, siis ilmselt saaks, aga siis kestaks 1 m�ng mingi pool aastat, kuni v�itja v�lja selgub. N�iteks filmist Diva pidin tegema 12 pilti enne kui leidsin sellise, mida google ei leia ja mis on n�itleja j�rgi leitav. Raul n�iteks teadis n�itlejat, aga nime ei teadnud. The Limits of Controli puhul oli see ilmselt ainus screenshot, mida google ei leia. Iga muu kaader filmist on suht lihtselt leitav. Pildid:1. The Avengers � Ma ei tea, kuidas ma seda filmi vaatan 5 v�i 10 aasta p�rast, aga on selline vaadatav suve action ja alustuseks oli lihtsalt hea. Ilmselt oli suht lihtne, kuigi 1 vale vastus tuli ka (Thor).2. The Dictator � Mulle meeldis see film ja tundus ka sellise filmina, mida lihtne leida ja mida ilmselt paljud n�inud.3. Dracula � �ks viimaseid vaadatavaid FF Coppola filme. Mulle horror �ldiselt ei meeldi, aga see on selline, mis segab horrorit ja adventuret suht ainulaadselt. Mitte ehk k�ige lihtsam pilt, aga siiski lihtsamate kilda. 4. Tinker, Tailor, Soldier, Spy � Kirjutasin siis nii: Tegemist siis eelmise aasta remake'ga 1979 aasta kultusseriaalist. Peab �tlema, et mulle siiski meeldib sari rohkem, aga v�ga h�sti tehtud film. Hoopis teistes toonides, heade n�itlejat��dega ning isegi, kui film on l�hem, kui sari, suudab ennast h�sti aeglustada, mis tavaliselt oleks halb, aga sellele loole annab nagu midagi juurde. Lisaks oh, kui geniaalsed viimased 4-5 minutit, millest enamus �La Mer� saatel. N�itab pea k�iki tegelasi ja mingil moel kaotasid k�ik midagi � kes elu, kes t��, kes midagi muud, isegi Smiley, kes sai tagasi oma ringi laskva ja muret tekitava kaasa. Lisaks lahkuva Toby Jonesiga hetk vihmasajus on nii tabav, Karla meenutamise stseern jne. Kohutavalt hea film. Loodetavasti tehakse sellele j�rg ka Smiley's People, milles peaks ka Eestil/eestlastel oma koht olema. 5. Intolerable Cruelty - Coenide �ks mitte nii haibitud film ja kuna neil on ikka mitmeid paremaid filme, siis vaadatakse sellest tihti m��da, aga suht k�ik, mis nad teinud on, on hea ja see film ehk natuke alahinnatud. Iga vaatamiskorraga hindan seda filmi natuke rohkem. Minu arvates on seal p�ris mitu sellist kom��diaklassikasse kuuluvat kohta.6. Moonrise Kingdom. Eelmise, suhteliselt kehva filmiaasta, minu arvates ilmselt parim film. Wes Andersonilikult geniaalne ja kuidagi p�hjamaine ja eestilik film v�ikeste saarte, merelainete ja niitudega film. Esimene film, siis nendest, mida tegelikult tahtsin tutvustada, kuigi tuntud film ja enamus nendest, kes filmidest midagi teavad, teavad ka selle filmi olemasolust.7. Tucker and Dale Vs. Evil � K�ik kiitsid seda, aga ma kunagi ei viitsinud vaadata, sest kuigi trailer oli naljakas, siis tundus, et seal ongi k�ik olemas ja filmi ise polegi v�ga m�tet vaadata. Millalgi siiski ei pannud vastu ja hakkasin vaatama. Mis mind �llatas oli see, et nende surma saamiste vahel on ikka ka midagi ja on h�sti liigendatud, asjad on h�sti p�hjendatud ja kui lihtsalt ja kogemata v�ivad asjad valesti minna. Ilmselt k�ll keegi otseselt oksapurustajasse ei h�ppa, aga filmis oli rohkem usutavust, kui v�isin loota. 8. Midnight in Paris on ebaharilik Woody Alleni film, mis on ikkagi Woody Alleni film ja �ks mu lemmikutest n��d. Ilmselt on enamus inimesi vahel tundnud, et nad on kusagil vales ajastus mingil hetkel ja kunagi oli muru rohelisem ja p�ikest rohkem jne. aga keegi sellest nagu filmi teinud ei olnudki ja see ongi see film. Lisaks Pariis ja ajastu, millal kogu loominguline eliit sinna oli kogunenud - h�mmastavalt nauditav.9. Black Swan � Ma ju ometi ei l�he kinni balletifilmi vaatama? Umbes nii k�sisin ma endalt enne kinopileti ostmist. �ks s�ngemaid, s�rrealistlikumaid thrillereid, mida olen n�inud. Kui mul tuleb isu n�ha thrillerit, siis just sellist. Oma �anri �ks parimaid ja pea puudusteta film. Ma hindan v�ga, kui ma suudan filmi vaadata nii, et ma ei hakka vahepeal m�tlema muudele asjadele (filmiga seotud asjad). Ma arvan, et neid inimesi jagub, kes pole seda vaadanud, sest arvavad, et tegu ongi balletifilmiga ja tahtsin �elda, et VAADAKE SEE FILM �RA!V�ga raske oli esimest pilti teha, sest Aronofsky stiil on selline, et pea v�imatu on leida stseeni, mida lihtsalt kohe �ra ei arva. Teine v�imalus oli hetk, kus Portmani tegelane t�mbab �last sulerootsu v�lja.10. Forbidden Planet - �ks esimesi varajaseid Sci-Fi filme, mis n�itas �anri potentsiaali. Minu jaoks ilmselt �anri esimeseks korralikuks filmiks on Metropolis (1927), siis 29 aastat suht t�hjust (Kuigi ei ole n�inud The Day Earth Stood Stilli ja The War of the Worldsi) ning seej�rel FP ning peale seda j�lle �le k�mne aasta, kuni tuli 2001. Enamus filmi kvaliteedist on ikka muidugi klass madalam, kui me praegu harjunud oleme, aga head kohad on �le prahi. Tegemist on ka �he ainsa filmiga, kus peaosa kehastav Leslie Nielsen teeb t�sise rolli. 11. The Station Agent � Peter Dinklage on awsome. Suurep�rane independent film paljude heade n�itlejatega. Indie filmid on enamasti head, aga v�he on neid, mis ekstraklassist ja see n�iteks minu arust on. H�sti palju auhindu v�itis ka film ja oli nomineeritud. 12. Without a Clue. Tore Sherlock Holmesi kom��dia kaheksak�mnendatest Michael Caine ja Ben Kingsleyga. Ilmselt pole just eriline kvaliteet, aga �ks selliseid filme, mida palju n�htud, alati hea vaadata ja paar naljakat kohta on ka. Lootsin, et luup annab vihje ja on otsitav, aga ilmselt siis ei olnud. Jeffrey Jones on selline suht tuntud n�gu 80ndatest ja 90ndatest (Ferris Bueller's Day Off, Out on a Limb, Beetlejuice, Sleepy Hollow). Teisel pildil on siis Jeffrey Jones, naiseriietes mees ja seljaga Michael Caine Sherlockina. Vestlus Skypes Hannesega:[1/22/2013 9:34:23 PM] Hannes Kerem: kuradi vilmim�ng[1/22/2013 9:34:29 PM] Hannes Kerem: isegi teise pildi peale pole aimugi[1/22/2013 9:34:46 PM] Hannes Kerem: seks ja linn 2 ilmselgelt ei olnud vist[1/22/2013 9:35:01 PM] Kaupo Liiv: No �ks n�itleja on suht tuntud[1/22/2013 9:35:15 PM] Hannes Kerem: see mees pigem[1/22/2013 9:35:21 PM] Kaupo Liiv: Noh neile, kes natuke �le keskmise teavad[1/22/2013 9:35:23 PM] Hannes Kerem: aga nimeideed ei ole[1/22/2013 9:35:25 PM] Kaupo Liiv: Kumb?[1/22/2013 9:35:42 PM] Hannes Kerem: ma teisel n�gu ei n�e[1/22/2013 9:36:10 PM] Kaupo Liiv: Ma vist ei tohi rohkem miskit �elda13. The Good, The Bad, The Weird v�i siis naljakama nimega Joheunnom nabbeunnom isanghannom. Peab �tlema, et ilmselt �ks parimaid makaronivesterneid, mis peale seitsmek�mnendaid tehtud. Ilmselt asi ka selles, et neid ei ole just eriti palju tehtud viimasel ajal. Igatahes nalja on ja �ktsionit on ja v�givalda on. Parem, kui uus Django n�iteks. 14. Tegemist minu eelmise aasta absoluutse lemmikuga: This Must Be the Place. Kindlasti minu viiek�mne lemmikfilmi hulka kuuluv film, milles Sean Penn teeb minu arvates ilma mingisuguse kahtluseta oma parima rolli vananeva rokkarina.K�rvalosades teevad head rollid Frances McDormand, Judd Hirch ja v�ikeses cameorollis Harry Dean Stanton, mis on loomulik, sest tegemist ikkagi road moviega. THIS MUST BE THE PLACE TRAILER 15. MirrorMask. Alustame faktidest: Neil Gaiman on geenius. Film on hea. 16. Hullumeelsus. Kaljo Kiisa lavastatud film alati suurep�rase J�ri J�rvetiga peaosas Saksa ohvitserist, kes l�heb hullumajja, et sealt v�lja peilida sinna peitunud Inglise spiooni. Ilmselgelt on filmi l�igutud stsensuuri poolt k�vasti ja vabade k�tega tehes oleks ta v�inud olla veel kordi parem ning l�puks ikkagi j�udis ta keelatud filmide nimekirja. Kes veel vaadanud ei ole, siis soovitaks seda �ed��vrit k�igile. 17. La regle du jeu (Rules of the Game). Eeldasin, et see leitakse lihtsalt �les, sest kuulus film (mida enamus n�inud ei ole) ja aastaarvu j�rgi pole just meeletult otsida. Koht kah treilerist. 18. La grande vadrouille ehk meie keeli Suur jalutusk�ik. �ks selliseid kaheksak�mnendate aastate kinohitte Eestis. Ma annaks mingi +5 punkti Hannesele siin, sest ta pakkus Louis de Funesi filmi. Sel hetkel oli n�ha, et keegi m�ngib m�ngu h�sti ausalt ja �ritab filme ilusasti �ra arvata. Seet�ttu saab Hannes endale eriauhinna Legion Loyalist19. Three Colors: Red � Tegelikult v�ga tuntud film neile, kes filme �lekeskmise n�inud. Kandideeris kolmele Oscarile, Cannes, Berlin, Euroopa filmiauhinnad jne. 20. Kings of the Road (Im Lauf der Zeit) � No ma pidin �he Wendersi filmi ka ikka panema. 21. Sound of Noise � Tuli v�lja, et p�ris palju olid seda isegi n�inud. V�ga m�nus film kuuest trummarist, kes otsustavad luua s�mfoonia mitte trumme kasutades ja enamasti seadust rikkudes ja politseinikust, kes neid leida �ritab. Viimased 6 filmi:22. Diva (1981) - H�sti hea prantsuse thriller 70ndate new wave stiilis. Pildil suht tuntud n�itleja Richard Bohringer23. 2. Intouchables (2011) - Viimaste aastate �ks populaarsemaid prantsuse filme.24. 3. The Limits of Control (2009) - Jim Jarmushi unen�oline (krimi)film. Tegelikult rohkem jutu, kui tegude film. Pildil seljaga Isaach de Bankole.25. 4. Police Academy (1984) - Kaheksak�mnendate klassika. 26. 5. Going Postal (2011) - 2011 aasta uusaastaks tehtud BBC telefilm Terry Pratchetti raamatu alusel. Pildil enamasti Hercule Poirotina tuntud David Suchet.27. 6. 2 Days in the Valley (1996) - Paljusid tegelasti �hendav musta huumoriga thriller Pulp Fictioni stiilis. Pildil parempoolne Danny Aiello. --------------------For each spell, there's a a COUNTERspell.\n#1049746 - 00:01 06/02/2013 Ei oska �elda, kui hea/halb see variant on, aga kuidas oleks mingite klippide l�bi see asi lahendada. Google veel liikuvat pilti ei tunnista, kuigi samas on v�imalik screenshot teha, mis j�llegi viib esialgse probleemini. Lisaks on filmist kergem tega pilt kui klipp. Lisad: mcv\nKoht: suvel Eestis\n#1049754 - 05:10 06/02/2013 Mina olin see mees, kes lasi julmalt iga pildi googlisse ja sai sealt palju punkte. Mitmed filmid tundsin ilma selleta ka kohe aga pooled punktid kindlasti tulid sealt.\nFormaadi osas: tekstiline kirjeldus. Stiilis "Millises filmis on selline stseen: mees jookseb m88da teed, siis seisatab ja suudleb surnud inimese jalgu (endal ila tilgub igast august)?"\nJa siis Kaupole t2nud, et ta mulle seoses reisiga oli n6us tegema eritingimusi. Muutja: mcv (05:11 06/02/2013)\nLisad: Lehti: 1 | 2 | 3 | 4 | (n�ita k�iki)\n0 registreeritud kasutaja(t) ja 3 k�lalist selles foorumis. Moderaator: Veigo, Mirror Tr�ki teema\nReiting: Vaadatud x: 4520


Reede, 27 Mai 2022\nLUGUPEETUD RAUDTEELASTE AMETIÜHINGU LIIKMED!\nÕNNITLEME TEID 1 MAI PUHUL! 1. MAI - TÖÖRAHVAPÜHA\nTöörahvapüha on iga-aastane (Euroopas 1. mail) tähistatav rahvusvaheline tähtpäev. Töörahvapüha tähistamise traditsioon on alguse saanud 19. sajandil Ameerikast. Suurem osa maailmast tähistab 1. mail töörahvapüha.\nAMETIÜHINGUD TÄHISTAVAD 1 MAI SOLIDAARSE ÜHTSUSE NIMEL.\nPalume Teid aktiivselt osa võtta 1 MAI tähistamisest koos perega. Üritus toimub kell 14.00 Tallinnas Vabaduse väljakul. Hea ilma korral liigume peale üritust kõik koos edasi mere äärde.\nKoguneme 1.mail kell 13.30 Baltijaamas auruveduri juures.\nEt Uus aasta annaks õnnestumiseks valikuvõimalusi!\nEt meel oleks rahulik ja tegutsemine nauditav!\nEt tuuled oleks soodsad ja kallakud õiged!\nEt käsi oleks täpne ja silm terav!\nja ilmad ilusad!\nPeamine, et aasta lõpus oleks tehtust hea meel!\nTallinn 9. august 2018a.\nEesti raudteelaste ametiühingu suvepäevad!\n28.-29.07.2018 toimusid traditsioonilised 16-ndad suve spordipäevad Viitna puhkekeskuses. Suvepäevadel osales üle 200 inimese. Ilm oli suurepärane ja andis võimaluse nautida head seltskonda sportides. Suvepäevade avamise lipu heiskamine anti Valga jaama võiskonnale (kapten Inna Stepanova), kes võitsid eelmisel aastal. Selle aasta võistkonnad võistlesid pingelises võitluses esimese koha eest. Meeskonnavõistlused toimusid neljal erineval alal: võrkpall, teatejooks, köievedu ning uus võistlus “märjad püksid”. Võistkondade võistluses tuli võitjaks Edelaraudtee võiskond, keda juhtis kapten Viktoria Kremenchukova. Teise koha sai Infrastruktuuri võistkond, keda juhtis kapten Aleksei Šumila ning kolmas koht läks Narva jaama võiskonnale, keda juhtis kapten Alexander Monzhosov. Suvepäevadel olid samuti suure populaarsusega osavõtjate poolest individuaalsed võistlused, mida peeti nii täiskasvanute kui ka laste arvestuses. Individuaalsed võistlused olid noolemäng, rammumees, kalapüük, linnade põletamine, koroona, vibu laskmine, saapa vise, kuubik-bublik, munavise ja rõnga vise. Lapsed osalesid joonistamiskonkursil teemaga "Tuleviku transport". Päeva lõpus toimus talendivoor teemal “ AJA HING“. Kõik võistkonnad esitasid oma etteasted etteantud teemal. Esimene koht anti kõige ekstravagantsemale esitlusele Narva jaamale. Teine koht oli Edelaraudtee võistkond ja kolmas koht Infrastruktuuri võistkond. Suvepäevade esimene päev lõppes diskoga. Osalejad hindasid väga diskorit, DJ-i Vladimir Stepanovi, kes leidis osavõtjatele parima muusika. Teise spordipäeva hommik algas kell 8.30 hommikuvõimlemisega ametiühingu esimehe juhtimisel. Võimlemiselt võtsid osa kõige energilisemad ja sportlikumad, see aitas kaasa nende aktiivsele osalemisele individuaalvõistlustel. Suurepärased suvepäevad jõudsid lõpule kell 12.00. Pärast ametiühingu esimehe õnnitlemist saabuva raudteelaste päeva puhul langetati lipp spordiürituste võitjate, Edelaraudtee, võistkonna poolt. Lahkumine oli kurb, kuid mõtted tulevaste suvepäevade kohta andsid tunde, et kohtume juba aasta pärast. Suvepäevade fotodega saab tutvuda ametiühingu kodulehel www.evray.ee\nToimus jalgpalli matš raudteelaste vahel!\nMatš toimub iga ilmaga – seda mõtet pole keegi muutnud, ilmaga seekord vedas. Eesti raudteelaste ametiühingu poolt organiseeritud Eesti vabariigi 100 juubelile pühendatud jalgpalliturniir viidi läbi 30.06.2018.a. Osa võttis neli võiskonda: EVR OPERAIL, TЕЕAMET, ELRON ja RAUDTEESIDE.Mängud algasid kell 10.00 Eesti aja järgi. Kõik võistkonnad mängisid omavahel läbi. Kuna esialgu mängiti kahel platsil siis oli raske jälgida mõlemat mängu, et fikseerida iga teravat hetke jalgpalliplatsil. Esimese vooru tulemused: ELRON ja RAUDTEESIDE tulemus 2:0 ELRONI kasuks, EVR OPERAIL ja TEEAMET tulemus 5:1 EVR OPERAIL kasuks. Peale 15 minutilist pausi mängud jätkusid. Kolmanda koha eest võistlesid TEEAMET ja RAUDTEESIDE. Pingelises võistluses sai kolmanda koha TEEAMETi võiskond tulemusega 5:0 . Kulla ja hõbeda eest asusid võistlema võistkonnad ELRON ja EVR OPERAIL. Tundus, et platsile tuldi võistlema ainult kulla peale, hõbedaga ei soovitud leppida. Eelmistes mängudes saadud traumad ei olnud takistuseks, oli ainult soov võita. Finaali võitis võistkond ELRON. Teinekoht ja hõbe jäi võistkonnale EVR OPERAIL. Finaali tulemus oli 1:0 Peale võitjate autasustamist: medalite ja karika üleandmist leppisid mängijad kokku jalgpalli turniiride jätkamises. Pealtvaatajad said suurepärase naudingu väga meeldivate mängude jälgimisest. Kõik tänasid mängude ettevalmistuse ja eestvedamise eest Maksim Konstantinovit ja Vladimir Tatartšuki. Fotodega jalgpallimatšist saab tutvuda ametiühingu koduleheküljel aadressil www.evray.ee\nRaudteelaste Ametiühing – Raudne Kaitse!\nEesti Raudteelaste Ametiühingu\n28-29. juuli 2018\nToimuvad VIITNA PUHKESKUSES\nÜritusest on võimalik osa võtta 300 inimesel.\nERAÜ liiketele ERAÜ\npereliikmetele (abikaasa ja lapselapsed) Lapsed\nvanuses 3 kuni 7 a. Lapsed\nvanuses 8-14 a. Külalised\nKoht majas 20 25 10 15 60\nKoht telgis 10 15 5 10 40\nPileti hinna sees on: ööbimine ja toitlustus (lõunasöök, õhtusöök ja hommikusöök), kultuuriprogramm.\nBussisõidu maksumus on ametiühinguliikmele 2 eurot ja külalisele 5 eurot sõitja kohta.\nInfo ja Registreerimine toimub tel 60 16 921\nRegistreerimine kuni 10.07.2018\n1. mai - töötajate solidaarsuspäev\nEesti Raudteelaste Ametiühing kutsub kõiki ametiühingu liikmeid ja nende perekonna liikmeid töötajate solidaarsuspäevale\nEsimesel mail tähistavad ametiühingud töörahva püha ning sellega seoses olete kõik oodatud 1. mail kell 13.00 Vabaduse väljakule. Palun levitage infot ka oma sõprade-tuttavate seas!\nRaudteelased kogunevad Balti jaamas kell 12.15 AURUVEDURI juures ja sealt liigume kõik koos Vabaduse väljakule\nSOOVIME TEILE ILUSAT TÖÖTAJATE\nSOLIDAARSUSE PÄEVA JA KEVADPÜHA\nSoovime rahulikku jõuluaega!\nAS Eesti Liinirongid ja ERAÜ vahel sõlmitud kollektiivleping


Kohalikud omavalitsused ja riigiasutused ühendavad jõud - Uudised - Rakvere Linnavalitsus\nAlates 27. märtsist ühendavad kohalikud omavalitsused ja riigiasutused jõud, et aidata läbi vahetu suhtluse avalikus ruumis kaasa koroonaviiruse leviku tõkestamisele.\n„Päästeamet peab väga oluliseks kaitsta inimese elu ja tervist ning tänases olukorras on kõige tõhusam kaitse kui kõik inimesed teavad ja täidavad kehtestatud ennetus-, ohutusmeetmeid. Ka Ida päästekeskus panustab liikumisvabaduse piirangute ja viibimiskeeldude täitmise jälgimisse. Päästemeeskonnad ning inspektorid ja ennetustöötajad hakkavad ringi sõitma, inimesi nõustama ja selgitama miks on väga oluline täna kehtestatud piirangunõudeid täita. Viiruse levikut on võimalik peatada ainult siis, kui kõik inimesed käituvad kohusetundlikult ja täidavad kehtestatud nõudeid," ütles Ida päästekeskuse juht Ailar Holzmann.\nKeskkonnainspektsiooni on ennetajaks ja silmadeks matkaradadel ja veekogude äärsetel aladel.\nKa kalale minejad peavad arvestama, et paadis tohib korraga viibida kaks inimest, v.a juhul kui paadis on ühe pereliikmed.


Video: diktaator Franco sugulased läksid politseinikega kähmlema - Uudised - Maailm - Postimees.ee\nVideo: diktaator Franco sugulased läksid politseinikega kähmlema\n25. oktoober 2019, 16:18\nDiktaator Franco lapselaps Francis.\nHispaania diktaator Francisco Franco sugulastel tekkis eile Madridi El Pardo-Mingorrubio surnuaial kähmlus politseinikega, kirjutas ajaleht El Pais. Aastatel 1939-1975 Hispaaniat valitsenud diktaatori säilmed toimetati eile mausoleumist Madridi lähedal asuvale surnuaiale.\nVastasseis leidis aset ajal, mil politseinik püüdis läbi otsida Franco vanimat lapselast Francis Francot. Võimuesindaja kahtlustas, et lapselaps kandis kaasas nn spioonipastakat, millega oleks võimalik tseremooniat filmida. Valitsus oli keelanud piltide ja videote tegemise.\nÜks diktaatori sugulastest ütles: «See on diktatuur. Pärast kõike, mida nad meile teinud on!» Sugulased võitlesid ümbermatmise vastu kohtus 16 kuud, algselt oli see kavandatud 2018. aasta juunisse.\nSeni oli Franco puhkepaigaks Langenute Orus asuv mausoleum, eile maeti säilmed ümber Mingorrubio El Pardo avalikku surnuaeda Madridist põhjas. Franco ümbermatmine oli sotsialistist peaministri Pedro Sancheze prioriteet, kuna valitsusjuhi hinnangul tuleks lõpetada diktatuuri ülistamine.\nMausoleumi ehitas Franco režiim aastail 1941-1959, ning seda osaliselt umbes 20 000 poliitvangist sunnitöölise abiga. Sinna on maetud 37 000 surnut kodusõja mõlemalt poolelt. Tegemist on Euroopa ühe suurima massihauaga.\nSugulased kandmas Franco kirstu.\nFranco sugulased lootsid ümbermatmisest teha avaliku austusavalduse diktaatorile, kuid Langenute Orgu jõudes anti neile korraldus telefonid ära anda ja maha jätta ka vana Hispaania lipp, mis kattis Franco kirstu ka tema matmise järel 1975. aastal. Perekond soovis Franco-aegse lipu kirstule asetada ka eile.\nSugulased kandmas Franco-aegset Hispaania lippu.\nTelefonid anti pereliikmetele surnuaial tagasi, kuid politsei avastas perekonna krüptis metalleseme kohast, kus viibis lapselaps Francis. Kahtlustati, et ta võis valitsuse kehtestatud keelust hoolimata kaasas kanda väikese kaameraga varustatud pastapliiatsit. Francis keeldus läbiotsimisest ja ütles: «Siia tõmban ma enda jaoks joone!»\nEnne seda olid politseinikud perekonna teatel ära võtnud ühe Franco lapselapselapse telefoni ja kustutanud sealt pildid, mille naine oli teinud.\nAset leidis kähmlus politseinikega, mille käigus ütles Francis: «Sina ei ole siin boss, see mees on,» näidates näpuga valitsusametnik Félix Bolañose suunas, kes on viimastel nädalatel püüdnud nii perekonna kui ka nende advokaadiga häid suhteid hoida.\nBolaños astus vahele ja püüdis tülitsejaid rahustada, meenutades sugulastele, et videote ja piltide tegemine on keelatud.


Saara blogi – Lehekülg 3 – Saara Kirjastus\n20. september 2015 /in Määratlemata /by Anu Pink\nSeekord jälle kudumisest.\nIga kindakuduja seisab silmitsi mitmete “numeroloogia” küsimustega – kas luua vardale 18 või 24 silmust? Kas võtta lõng jämedusega 8/2 või 12/2? Kas võtta vardad 1,25 või 1, 75? Kas alustada kudumist hommikul kell 6 või õhtul kell 12? Mitu silmust on lõngajooksu viimane piir või mitu korda on mõistlik ühte kinnast harutada?\nJa enamikule küsimustele ei saa te mingit tarka vastust, küsige kelle käest iganes. Sest iga inimene koob natuke erineva tugevusega, iga käsi on tegelikult erineva suurusega ja kinda tiheduski pole alati sama. Lõplik tõde numbrites orienteerumiseks selgub igal ühel isiklikult kududes, kududes ja veel kord kududes.\nAga minu Nõo Reaalgümnaasiumist saadud matemaatiline haridus vist tekitas soovi siiski teile mõned orienteeruvad numbrid soovitada.\nEesti etnograafiline kinnas, sukk ja sokk on alati olnud tihedalt kootud. Et oleks ilus ja oleks soe ning kuluks vähe.\nKirjatud kude ja vikeldatud kude tõmbavad tavaliselt kinda kitsamaks kui parempidine kude.\nPitsiline kude teeb kinda alati laiemaks kui parempidine kude.\nVikeldada ja pitsi kududa pole võimalik ülivägatihedas koes (lihtsalt see on väga tülikas).\nJärgnev tabel annab siiski mingi orientiiri, kuidas silmuste arv ja lõnga jämedus ühel keskmisel naistekindal sobituda võiksid. Muidugi saab nasitekinda kududa ka 12/2 lõngast 14 silmusega vardal, aga fakt jääb faktiks, et tulemus on lootusetult hõre ja kinnas ei sarnane Eesti rahvusliku kindaga miskist otsast. Tabel eeldab, et kinnas kootakse peenikeste metallvarrastega (väiksema silmustearvu korral vardad nr 1,5 või 1,75, suurema silmustearvu korral vardad nr 1,25).\nVali oma mustrile sobiv lõng ja sobivad vardad.\n8/2, 10/2 ja 12/2 maalähedase olekuga lõngad ja head peenikesed metallvardad on leitavad meie veebipoest.\nVali vardad ja lõng vastavalt soovitud silmuste arvule. Vasakul Helme ämblikukiri, 20 silmust vardal, lõng 8/2 ja vardad 1,5. Paremal Muhu kindad, 30 silmust vardal, lõng 12/2 ja vardad 1,25.\n28. august 2015 /in Saara blogi, Saara blogi, Saara blogi, Saara blogi, Saara blogi, Saara blogi, Saara blogi, Saara blogi, Saara blogi, Saara blogi /by Anu Pink\nSeptember on kohe käes ja toob koolimõtted pähe neilegi, kes kooliga enam väga seotud pole. Meie töölaual on praegu käsitööõpikute kordustrükid, kuid mõne õpetuse, mida lastega koos teha võiks, oleme ilmutanud ka näiteks sellises toredas ajakirjas nagu “Maale”. Lisaks sellele, et ajakiri meie majas oma näo ehk kujunduse saab, oleme mitmesse numbrisse teinud ka käsitöökooli rubriigi. Uus ajakiri on trükikojas ja seda saab peagi poest, aga kuna meie meelest pole käsitööõpetused kuidagi vananevad, siis pakume teile siin üht pillituti meisterdamise lugu, mis ilmunud juba aastakese eest ja seetõttu ammugi müügilt kadunud.\nMeisterdage enne kooliaasta algust lapsega koos üks vahva tutt!\n… või oli see vastupidi?\nVõi viis Läti mees Muhust oma pruudile kingitusi, või oli see vastupidi?\nTegelikult ma teadsin küll, et Lätis on ka kootud sarnaseid kampsuneid nagu need toredad Muhu nipiga vatid, aga nädal Läti läänerannikul suutis mind ikkagi üllatada. Ehmatavalt sarnased on ka selle kampsuni juurde kantud seelikud.\nJutt käib Liepaja külje alla olevast Nica piirkonnast. Kohaliku i-punkti teisel korrusel on pisikene muuseumituba, kus esimese asjana kargas silma justkui Muhu koldnepunane siilik. No aia asemel oli allääres küll rullpalisus, aga ikkagi… (Pildil vasakpoolne seelik asub Nica i-punkti kohal olevas väikeses muuseumis, parempoolne Muhu Muuseumis).\nSeeliku värvi kohta sai toredat legendi lugeda Liepaja lähedal asuval matkarajal, kus teemakohased puukujudki puhkajaid rõõmustasid.\nKord ilmunud kurat Nica randa suure värvipotiga, teinud tule alla ning hakanud seda seal keetma. Kohalikud Nica naised märkasid seda ja tulid joostes oma äsjakootud seelikutega ning tahtsid, et kurat värviks ära seelikute alumised ääred. Kurat viskaski seelikud potti, aga kõrvetas ära oma küüned, mispeale seelikud tervenisti potti kukkusid. Kui seelikud välja võeti, olid Nica naised väga vaimustatud ja tänulikud ning jooksid oma leekivpunaste seelikutega kodudesse. Sellest kuulsid Barta naised ja kiirustasid ka mereranda kuradi värvipoti juurde. Kuid värvi oli üsna vähe järgi jäänud, mistõttu kurat sai nende seelikutel värvida üksnes alumised ääred. Siis tulid kohale Rucava naised, kuulsid kuradi punase värvi kirevusest ja kiirustasid nii jala kui vankritel kauge Nica merekaldale. Kuradi potis oli aga värvi väga vähe alles, nii said Rucava naised seelikutele vaid näpujagu punast pooka.\nJa kui siis selgus, et selle seeliku juurde võis kanda musta kampsunit, mis oli kena tikitud rinnaesise ja varrukasuudega ning kootud – üllatus-üllatus – nupilises koes, siis no lihtsalt hakkad arvama, et ülemöödund sajandil läks üks Muhu nänn vist Lätti. Õieti peaks uurima nende kahe koha naiste hingekangust, aga raske on uskuda, et kanged Muhu naised Lätlastelt miskit üle võtsid. Või siiski?\nElusuuruses musta kampsunit polnud võimalik näha kahjuks ei Nicas ega Liepaja Muuseumis, küll aga hulgaliselt fotosid. Panen siia tõestuseks ühe vana foto ja ühe uuema, mis pärit Läti rahvarõivaraamatust “LATVIEŠU TAUTAS TERPI II. Kurzeme”\nJa kui otsida Muhu ja Nica naiserõivastusest veel sarnasusi, siis peab ütlema, et ühtmoodi meeldisid neile ka uhked kingad ning värvikad kindad.\nÜlemised kingad on Liepaja Muuseumis, alumised Muhu Muuseumis. Hämmastavalt sarnased kontsad ja raudaugukestega kaunistused!\nKindad Liepaja Muuseumis\nAga lisaks sarnasustele on siiski ka suur hulk üsna olulisi erinevusi, mida ei hakka ma siinkohal üles lugema.\nLõpetuseks lehvitan siin Kurzeme pulmatutti, mis koosneb suleotstest ja riidetükikestest ja millega pulmas tantsiti-lauldi. Soovitan kõigil, kes sinnakanti satuvad, külastada Liepaja Muuseumit, kasvõi juba ülitoreda, 1931. aastal vändatud Nica pulmakombeid tutvustava filmi pärast, mida muuseumis näha saab.\nArvatavasti jääb igaveseks saladuseks, kas tõesti Muhu nänn läks Lätti või oli see vastupidi.\nTänud Nica ja Liepaja muuseumi töötajatele, kes lubasid pilti teha.\nMitmeid aastaid kerib õhus küsimus, millest kududa eriti peenelt kootavaid Eesti kindaid või sukki. Käsitööliste “rikutus” selles osas süveneb ajaga… Neli-viis aastat tagasi Muhu raamatut koostades me vaid imetlesime, kui peenelt, kui tihedalt ja kui ühtlaselt siinmail ikka vanasti kooti. Esmalt ei tekkinudki tunnet, et tänapäeva eestlane imetlemisest kaugemale jõuaks ja tahaks seda päriselt ise proovida. See tundus olevat väga üksikute friikide mure, kust leida sobivat lõnga.\nTäna koolitusi tehes tuleb meil iga kord vastata küsimusele – aga kust me ikkagi lõnga saaksime? Mis me oleme osanud öelda? Kahju, aga Eestis pole seni leidunud tootjat, kes pakuks villast maalähedast lõnga, mis oleks peenem kui 8/2.\nSaara on haaranud härjal sarvist. Mõeldes enda, kursustel osalejate ja kõigi teiste kudujate peale, kel mõlguvad mõttes sama peenelt kootud kindad nagu muuseumis, oleme sõlminud kokkuleppe kahe toreda partneriga Norrast ja Taanist. Hakkame sisse tooma peenemat sorti kraaslõnga, mis oma olemiselt sarnaneb väga meie omamaise nn “maavillasega”, aga on sellest peenem.\nLehekülg 3, lehti kokku 6‹12345›»


Miks ei peaks meeskonna tulemused avalikud olema?\nRaimo Ülavere • 15. oktoober 2014\nKas sinu meeskonnas pannakse igaühe tulemused avalikult üles? Nii, et seina peal on piltlikult öeldes iga kuu (või nädal) edetabel. Vähemasti väga paljudes organisatsioonides ja meeskondades sellist asja kasutatakse, kirjutab Raimo Ülavere.\nSee pidavat olema töötajatele väga motiveeriv. Võib-olla ongi, ent... ettevaatust - sellel võivad olla meeskonna jaoks ka üsna kurvad tagajärjed.\n* see on selgelt väline motivaator ehk tõenäoliselt see ei tööta motivaatorina pikaajaliselt - tekivad selged staarid, kes on alati ees ja kes varsti sellest tüdinevad (sest esimeseks tulemine pole enam üllatus :-)) ning tekivad autsaiderid, kes kunagi ei saa ette ja kelle jaoks kaotab avalik tulemuste väljapanek mõtte. Õigemini muutub see igakuiseks demotivatsiooni allikaks.\n* kui sa tahad, et inimesed teeksid koostööd - st kui neil on reaalselt ja konkreetselt vaja midagi koos ära teha, siis selline sisemist konkurentsi väga tugevalt soodustav vahend - ehk tulemuste avalik võrdlus - hakkab tugevasti takistama koostööd.\nLühemalt ja kokku võttes: avalik tulemuste väljapanek võib olla väga hea vahend, et saavutada kiiret hüpet kvantiteedis ja selgitada välja nõrgemad (ja nendega siis midagi ette võtta. Ja samas ei saa see motivaatorina kesta liiga kaua aega. Nii kõhutunde ja oma kogemuse järgi öeldes - kuskil aasta-paari pärast võib see avalik tulemuste väljapanemine olla juba pigem koorem kui motivaator. Ja tagasitee koostöö juurde võib olla üsna vaevaline...


„Olukord riigi raha reservidega on piiri peal,” ütles rahandusministri asetäitja Christos Staikouras. „Selline asjaolu loob majanduses lämbumise seisundi.”\nAnalüütikute hinnangul on peale Kreeka rahanduse ohus ka viis kuud tagasi moodustatud koalitsioonivalitsuse püsimine.\n„Praegune strateegia ei tööta ning seal on ka oluline poliitiline risk,” ütles Bank of America Merrill Lynch’i Euroopa G10 valuutastrateegia juht Thanos Vamvakidis.\nKreeka majandus on peale esimese abipaketi tingimuste paika seadmist valmistanud pettumuse kõigi tähtsamate näitajate poolest – kasvu, tööpuuduse ja võla vähendamisega.\nKreeka rahandusministeerium on hoiatanud, et riigivõla ja SKT suhe kerkib eelneva 179% asemel 189%ni.\n9. november 2012 kell 12:27\nEesti pärandab euroala vaeseima tiitli Kreekale\nKahe aasta pärast saab Eesti lahti euroala vaeseima riigi tiitlist, prognoosib Euroopa Komisjon.


Brasiillased marru ajanud Verstappen palus vabandust - F1 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n18. aprill 2017, 8:26\nMax Verstappen oli sunnitud mõtlematute sõnade pärast vabandama.\nKui ajakirjanikud temalt hiljem pärisid, kas ta kavatseb Massaga rääkida, vastas Verstappen: «Ta on ju brasiillane, mida seal arutada.» Brasiilias põhjustas selline lause pahameeletormi, sõna ütlesid sekka ka mitu teist sõitjat. Ka Massa ise hoiatas Verstappenit, et too suupruukimisega ette vaataks, tuletades noorele hollandlasele meelde, et Brasiilia etapp on MM-sarjas veel ees ootamas.\n«Tunnen, et pean oma väljaütlemisi selgitama. Kirgliku võidusõitjana olin oma viimases ringis väga pettunud ja andsin emotsionaalse vastuse, mis kisti kontekstis välja,» kirjutas Verstappen Facebooki kontole tehtud postituses. «Ma ei tahtnud mingil juhul solvata Brasiilia rahvast, keda ma väga austan ja kes on minusse alati väga kenasti suhtunud, kui olen nende riiki külastanud. Brasiilia mullune etapp oli üks mu karjääri tipphetki ja oli eriline tunne viibida riigis, kust on vormel-1 sarja jõudnud sellised legendaarsed sõitjad nagu Ayrton Senna, Emerson Fittipaldi ja Nelson Piquet. Palun andestust kõigilt brasiillastelt, keda solvasin.»\nMullusel Brasiilia etapil tõusis rivi tagumisest otsast alustanud Verstappen lõpuks poodiumi kolmandale astmele.


Rootsi asepeaminister teatas pisarsilmil pagulaspoliitika karmistamisest • Objektiiv\nMaailm » Rootsi asepeaminister teatas pisarsilmil pagulaspoliitika karmistamisest\nRootsi asepeaminister teatas pisarsilmil pagulaspoliitika karmistamisest\nRootsi asepeaminister Åsa Romson ja peaminister Stefan Löfven teatavad üliavatud pagulaspoliitika muutmisest. Foto: Janerik Henriksson, Reuters/Scanpix\nRoheliste erakonda kuuluv Rootsi asepeaminister Åsa Romson teatas pisaratega võideldes, et Rootsi on sunnitud muutma oma väga avatud pagulaspoliitikat. Sotsiaaldemokraadist Rootsi peaministri Stefan Löfveni sõnul peavad nad pausi tegema ja laskma põgenikel teistelt riikidelt asüüli taotleda.\nEesti peaminister Taavi Rõivas on juba varem öelnud, et Rootsit tuleb aidata.\nÜha uute saabujate tulva all ägav Rootsi ei kavatse ust migrantide ees siiski sulgeda, vaid rakendada asüülitaotlejate suhtes EL-i miinimumnõudeid. Näiteks ühe olulise muudatusena kavatsetakse asüülitaotlejatele anda vaid ajutine elamisluba – seni said nad kohe alalise elamisloa. Ühe meetmena tõhustatakse piirikontrolli.\nImmigratsioonivastase erakonna Rootsi Demokraadid kõneisik Kent Ekeroth leidis, et seda kõike on liiga vähe ja see tuleb liiga hilja. Seevastu Vasakpartei juht Jonas Sjöstedt tviitis: “Rootsi oli valguseks pimeduses neile paljudele, kes olid sunnitud põgenema. See valgus kustub nüüd. Põgenejad saavad ränga hoobi.”\nTaani Rahvapartei esindaja aga väljendas muret, et Rootsi pagulaspoliitika karmistudes võib löögi alla sattuda Taani. Ka Norras muretsetakse, et Rootsi otsus võib neile tagasilöögina mõjuda.\nSuhtumine pikki kuid väldanud kontrollimatusse massiimmigratsiooni hakkab Euroopas tasapisi ka poliitilise võimu tasandil muutuma. Näiteks Prantsusmaa peaminister Manuel Valls kutsus teisipäeval Euroopa Liitu piirama blokki lubatavate migrantide arvu ja saavutama kontrolli EL-i välispiiride üle. “Kui me seda ei tee, ütlevad inimesed: “Aitab Euroopast!”,” muretses Prantsuse peaminister.\nLoe edasi siit ja siit.\nSildid migratsioon Rootsi


Lugeja kirjutab: Eurovisioni kõrvale Paraeurovision! • Objektiiv\nEesmärgini 43 256 €\nLugejakiri » Lugeja kirjutab: Eurovisioni kõrvale Paraeurovision!\nLugeja kirjutab: Eurovisioni kõrvale Paraeurovision!\nIisraeli esindaja meelelahutuslikul lauluvõistlusel Eurovision 2018. Foto: Scanpix\nAeg on luua Eurovisioni kõrvale Paraeurovision, leiab lugeja Andro Lande.\nOlümpia on väärikas spordiüritus. Paljud pingutavad aastaid, et seal osaleda. Mõnel maal on konkurentsisõel vägagi tihe, kuid mõnel maal pole lihtsalt iga ala peale üldse sportlasi, see-eest on aga aktiviste.\nInglismaad esindas Eddie “the Eagle” Edwards esimese suusahüppajana Calgary taliolümpial 1988. Ta oli kuulus oma imeliku hüppestiili ja kasinate tulemuste poolest. Väidetavalt sõitis olümpiale ka oma raha eest.\nPubliku seas aga oli ta populaarne – kui suutis üldse mäelt elusalt alla sadada, siis saatis teda vägev aplaus.\nSuusahüppes annavad kohtunikud ka stiili eest punkte.\nHüppe pikkuse ja stiili eest oli tal viimane koht kindlustatud, kuid mis oleks siis saanud, kui televaatajatel olnuks ka võimalik hääletada. Oleks Inglismaa saanud kulla?\nHiljem viis tema tookordne olümpial esinemine reeglite muutuseni, kuna leiti, et naeruvääristab sporti, reeglini mida nüüd kutsutakse “Eddie the Eagle-reegliks”.\nJärgnevatele olümpiatele kuulus naljatilk kahjuks enam ei pääsenud ja paralleelolümpial ehk Paraolümpial ta pole esinenud. Äkki ei sobinud?\nEesti on EBU liige ja tundub, et on saabunud õige aeg teha ettepanek EBUle nii reeglite muutmiseks kui ka Paraeurovisioni loomiseks.\nParaeurovision annaks ju võimaluse neilegi, kes ei oska laulda ja kel ei seisa laulusõnad peas, ega põhjustaks samuti piinlikust heliloojatele ja oma esinemist viimsete detailideni viimistlenud lauljatele osaleda Eurovisioni lauluvõistlusel, kus kanahäält tegev krunnidega laulja nopib esikoha.\nJättes kõrvale konspiratsiooniteooriad Israeli häkkeritest, kes manipuleerisid telefonihääletust ja sellest, et kõik Euroopa juudid, nagu üks mees, hääletasid kolme SIM-kaardiga, siis äkki ongi nii, et teatud inimestele selline 2018 Eurovisioni võidulugu sobib.\nJuhul, kui on Paraeurovision ja Eurovision, on kõik rahul.\nNeed, kellele meeldib rasvapirukas, on õnne tipul, ja need, kes soovivad klassikalise köögi hõrgutisi või fusionköögi roogasid, on samuti oma emotsiooni saanud. Mõelge.\nElagu esmakordne Paraeurovision 2019 Israelis!\nMart Sander: Eurovision on poliitiline propagandaprojekt\nKolumn: glamuurne geipidu katku ajal


Kuidas veeta kolm nädalat sisukalt? - Virmar Spordiühing\nKoolid võivad olla kinni või distantsõppel, huviharidus ja ühised treeningud peatatud, kuid elu läheb ometi edasi. Kuidas kujunenud segases olukorras mitte aru kaotada ning millega terendavat kolmenädalast pausi ujumises ja vesiaeroobikas sisustada? Tuleme teile, head sõbrad, ideedega appi! 🙂\nKuus tarka tegevust järgnevateks nädalateks:\nMõtled, et siin peab nüüd küll mingi viga olema. Ujumine pidi ju valitsusel sootuks ära keelatud olema!? Ei, sugugi mitte, mis puudutab individuaalset treenimist – tuled ujulasse, ostad pileti ja ujud! Samuti oled oodatud personaaltreeningule treeneriga. Kangematel soovitan soojalt proovida taliujumist, mida harrastab tänavu rekordarv veesõpru. Karastab ja teeb tugevaks!\n2. Jooksmine ja kõndimine\nSügistalvine jooksuring metsarajal või matk loodusesse on ühtviisi tervistav ning elamusi pakkuv. Jooksu võib edukalt kombineerida või asendada ka tempoka (kepi)kõnniga. Pane soojalt ja mugavalt riidesse ning suundu lähimale terviserajale! Tee seda juba täna, tagasi tulles oled õnnelik, et seadsid sammud välja!\nSel aastal oleme juba näinud esimest lund, mis kahjuks küll kiiresti ära sulas. Nagu alati, peaks vist lisama. Hoiame pöialt, et peagi tuleb maha kohevam lumekiht. Kunstlume rajad on kohe-kohe valmimas. Suusatamine on suurepärane viis asendamaks ujumistreeningutesse tekkinud pausi. Jälgida tasub ainult seda, et teistele suusatajatele liiga lähedale ei libiseks!\nKui ilm on halb ja välja väga ei kutsu, ära viska püssi põõsasse! Tõmba telefoni alla mõni lahe äpp, mis teeb tugevaks, või järgi võimlemisharjutusi spetsiaalselt ujujatele YouTube’is. Muutused ei sünni küll kahjuks üleöö, kuid püsivus viib kindlalt sihile! 😉\n5. Hobide (taas)avastamine\nVõib jääda mulje, justkui kõik oleks nüüdsest keelatud. Nii see siiski pole! Oskad mängida mõnd muusikainstrumenti, olgu selleks siis klaver, viiul või miks mitte kitarr? Õpi sellel uus pala! Oskad hästi joonistada? Või just ei oska? Noh, siis õpi! Hobidega tegelemine on suurepärane viis oma aega nutikalt sisustada. Milline on Sinu hobi?\n6. Jõuludeks valmistumine\nJõulud pole mägede taga ning sellega seoses on tegelikult lõpmata palju teha. Otsi välja vanaema retseptiraamat ning küpseta perele midagi eriliselt ehedat. Või siis meisterda midagi päris oma kätega. Kas kiri jõuluvanale on sel aastal juba valmis?\nLoodame, et leidsid siit ideid, kuidas vabanenud aega ujumise või vesiaeroobika trennist enda jaoks kasulikult sisustada. Püsime terved, oleme negatiivsed! 😀


Berni alpi karjakoer | Täielik lemmikloomade juhend, faktid, pildid Ekolss - Loomad\nBerni alpi karjakoera teaduslik klassifikatsioon\nBerni alpi karjakoera kaitse staatus:\nBerni alpi karjakoer Asukoht:\nBerni alpi karjakoera faktid\nArukas, sõbralik ja tähelepanelik\nPeaks olema koolitatud juba varakult nende suurte mõõtmete tõttu\nVäga lojaalne, ustav ja südamlik!\nBerni alpi karjakoera füüsikalised omadused\nBerni mägikoerad on suured, tugevad, sõbralikud loomad, kelle põlvnemine pärineb 2000 aastast.\nOlles õlani ulatunud 27 tolli pikkune, on Berni mägikoer teadaolevalt suur ja tugev loom, kes pärineb Berni kantonist, andes talle selle nime. See on kaetud pika, pika karvkattega, mis koosneb kolmest värvitoonist - must-must, valge ja rooste - andes talle kuningliku ilme. Need koerad arenevad kõige paremini külma ilmaga, mis on eriti tore, arvestades nende paksu karusnaha kihti. Nad on teadaolevalt sõbralikud olendid ja saavad väga hästi läbi enamiku peredega, kus nad on osa. Kuid nad on eriti tuntud kiindumaks ühe lähedase inimesega. Need koerad on äärmiselt töökad ja neid saab jälgida Šveitsi põllumaadelt. Ajalugu ütleb, et roomlased tõid nende esivanemad Šveitsi mägedesse umbes 2000 aastat tagasi. Väidetavalt õpetati neid varem farmides töötama, kärusid vedama ja veiseid karjatama. Peale selle on nad teada, et nad on väga lojaalsed ja on sageli kasulikud, et saada inimeste valvuriteks. Nad kuuluvad Šveitsi mägikoerte rühma, mis on üks selle kategooria neljast tüübist. Kuid nende omad on ainsad tüübid, millel on eripäraks pikad juuksed. Nad on tavaliselt rahulikud ning on kuulekad ja väga intelligentsed. Nende kõrge energiatase võib sageli olla probleem, kui te neid esimest korda käsitsete.\nBerni alpi karjakoera omamine: 3 plussi ja miinust\nNeed koerad õpivad kiiresti ja on uskumatult perekesksed. Kui see tõug leiab õige omaniku, on see uuest perekonnast peaaegu lahutamatu.\nKüpseb aeglasemalt kui teised tõud\nNeed koerad on tuntud kutsikataolises mõtteviisis püsimise eest aastaid kauem kui teised tõud. Nii nutikad kui nad ka pole, võib selle noorusliku aja harjumusi alguses olla raske murda.\nAlates kutsika-aastastest kuni nende kuldsete aastateni saavad need koerad oma omanikult kiiresti õppida. Nende koolitamine on suhteliselt lihtne, kuna nad saavad oma õppetunnid kiiresti kätte. Nõuab regulaarset hooldust\nKuigi on palju paksu karvkattega ja pikakarvalisi koeratõuge, muutub selle koera karv ühest hooajast teise. Leidke kindlasti tavaline peigmees või õppige aluskarvaga korralikult ümber käima.\nEridieeti pole vaja\nSarnaselt teiste koertega koosneb ka selle koera toit enamasti valkudest, rasvast ja muudest toitainetest, mida leidub igapäevases kuivas koeratoidus. Maiustamiseks võivad nad süüa palju erinevaid köögivilju, muutes söögiaja lõbusamaks. Suur energia täiskasvanute ja kutsikatena\nPole tähtis, mis vanuses see koer koju tuleb, vajab ta rahutuse vältimiseks järjepidevat liikumist ja jalutuskäike. Nad on väga energiline tõug ja ilma füüsilise aktiivsusega ei edene.\nBerni alpi karjakoera suurus ja kaal\nKuiva suuga koeratõuna tuntud loomad on lihaselised ja pikkade juustega. Selliste koerte keskmine kõrgus on isastel 25–27 tolli ja emastel 22–25 tolli.\nKui selle kategooria isased koerad kaaluvad tavaliselt umbes 84–115 naela, siis emased kaaluvad umbes 79–106 naela. suuruses.\nMees: 25–27 tolli Mees: 84-115 naela\nNaine: 22-25 tolli Naine: 79-106 naela\nBerni alpi karjakoera tavalised terviseprobleemid\nNendel koertel on äärmiselt suur vähirisk, mis võib lõppeda surmaga, seda enam kui teistel tõugudel. Uuringud näitavad, et vähk on neil koertel nii raske, et peaaegu pool kogu tõu populatsioonist allub eluohtlikule haigusele. Seetõttu sõltub nende koerte eluiga palju sellest, millistesse haigustesse nad kalduvad.\nBerni mägikoera mõjutavad erinevat tüüpi vähid, sealhulgas nuumrakkude kasvaja (seotud nuumrakkudega - esineb tavaliselt naha põrnas, maksas või luuüdis), fibrosarkoom (seotud kiuliste sidekudedega), pahaloomuline histiotsütoos (mõjutab kopse) ja lümfisõlmed) ja osteosarkoom (pärineb rakkudest, mis teadaolevalt aitavad luude valmistamisel). Teine tõugis levinud vähiliik on lihast mõjutav haiguste tüüp, mida nimetatakse histiotsüütiliseks sarkoomiks.\nLisaks vähile on seda koerte kogukonda mõjutavaid mitut tüüpi pärilikke silmadega seotud probleeme, sealhulgas katarakt, progresseeruv võrkkesta atroofia, hüpo müelinogenees ja hüpoadrenokortikism, mis põhjustab nende koerte eluea lühenemist.\nNendel koertel on ka luu- ja lihaskonna põhjuste, nagu artriit ja puusaliigese düsplaasia, põhjustatud surm. Ristisidemete rebenemine võib olla ka nende koerte surma põhjus.\nHaigused, mis kõige sagedamini mõjutavad Berni mägikoera:\nKui see võetakse päästmiseks, võib tõugu segada ka muud tüüpi koertega. Tooge koer alati veterinaararsti juurde, et saada nende tervisele selgem ülevaade.\nBerni alpi karjakoera temperament ja käitumine\nAlgselt koolitatud farmikoeraks, keda võiks kasutada kariloomade karjatamiseks ja valvekoeraks, on Berni mägikoerad nüüdseks koduloomadena väga populaarseks kasvanud ja on teadaolevalt väga ühilduvad peredega, eriti lastega. Nende temperament on teadaolevalt väga rahulik. Nad on teadaolevalt väga lojaalsed ja ühilduvad peredega, mille osaks nad on.\nNende käitumine on üldiselt rahulik ja komponeeritud ning kannatlikkus on väga silmatorkav isiksuseomadus. Siiski öeldakse ka seda, et need koerad küpsevad suhteliselt aeglasemalt kui ülejäänud koeratõud, mis võib tähendada, et koeraomanikud võivad kutsikataolise käitumisega tegeleda oodatust kauem. Kuna nad kiinduvad perekonna ühe konkreetse liikme külge rohkem kui teised, võivad need omadused sageli olla väikelaste probleemiks, kuna suuremad koerad võivad neid ümber lükata, põhjustades potentsiaalselt vigastusi. Küpsed täiskasvanud võiksid aga nende mängulist olemust väga hästi aktsepteerida.\nKuidas hoolitseda Berni alpi karjakoera eest\nIgaüks, kes võtab endale selle koeratõu vastutuse (isegi päästekutsikad või selle tõu segu), peab arvestama oma terviseriskidega ja üldise käitumisega. Sellel tõul on vähktõve tekkimise kalduvus ühe peamise terviseriskina. Lisaks võivad omanikud aeglase küpsemisega kogeda kutsikataolist käitumist kauem kui teised tõud.\nBerni mägikoerte toit ja dieet\nKvaliteetne toit on selle tõu jaoks oluline. Eriti vajalik on valida sobiv toit, et koeratõug toimiks ja töötaks parimatel tervislikel tingimustel. Berni mägikoertel on armastus värske toidu vastu, nad naudivad selliseid tooteid nagu porgand, brokoli, kõrvits ja kõrvits. Paljud neist toitudest on suurepärased seedeensüümide allikad, mis võivad nende kõhtu rahustada. Väiksemates kogustes on lubatud jogurt ja lahja keedetud liha. Kõrgekvaliteediline toit soodustab ka nende koerte kasvu ja muudab nende luud tugevaks ning aitab seedimisel. Pealegi aitab õige liik toitu kehakaalu langetamisel ja aitab vältida koerte vigastusi või haigusi. Rasvade, kiudainete ja toorvalkude kõrge toit on selliste koerte jaoks parim toit. Berni kutsikad vajavad kvaliteetset toitu, et neist saaksid tugevad, küpsed ja terved täiskasvanud. Tavaliselt tuleks Berni kutsikat sööta kuivtoiduga, milles on umbes 25–27 protsenti valku ja 15–16 protsenti rasva. Magevesi oleks dieedile veel üks kasulik lisa. Parim dieet täiskasvanud Berni mägikoerale hõlmaks looduslikke ja omatehtud toite nagu liha, teravilja ja värskeid köögivilju.\nBerni alpi karjakoera hooldus ja hooldamine\nNagu iga teine lemmikloom, vajab ka see koeratõug aeg-ajalt hooldust. Sobiva küünte pikkuse säilitamine ei tohiks võtta rohkem kui iga kahe nädala tagant trimmi, mis nõuab spetsiaalset spetsiaalselt koertele mõeldud küünte trimmerit. Samuti peaksid loomaomanikud koera hambaid pesema iga päev. Sel eesmärgil saate oma koerale otsida komplektid koos korraliku hambapasta ja hambaharjaga. Kuna need koerad on harjunud paksu karvaga, ei soovitata sageli oma Berni mägikoera raseerida. Paks kasukas, mis katab koeri, tekitab omanikele sageli probleeme, kuna see koeratõug kipub oma karusnahka tugevasti kaks korda aastas heitma. Nendel rasketel väljalangemisperioodidel tuleb enamikku koeri hooldada iga nelja nädala tagant. Nende heitmishooaegade vahel peaks nende koerte pikem valvuri tõttu olema kõige rohkem aega umbes kaheksa nädalat.\nBerni alpi karjakoera koolitus\nBerni mägikoeri on tavaliselt lihtne koolitada. Kuna nad on aga äärmiselt tundlikud, ei reageeri nad tavaliselt karmidele treeningmeetoditele. Nad on teadaolevalt ka perekesksed loomad ja seetõttu peaksite eeldama nende käitumises muutust, kui nad jäävad pikaks ajaks üksi.\nBerni alpi karjakoera harjutus\nKuna nad on nii suured, vajab see tõug mõõdukat treenimist vähemalt pool tundi iga päev. See aitaks loomal jääda samal ajal rõõmsaks ja terveks. See tõug on eriti tuntud sellepärast, et soovib elada siseruumides, ehkki nad on tuntud ka pikkade matkade või matkade jaoks. Nende omaduste tõttu, mille nad võisid oma päritolust välja noppida, on neil koertel lastele väga hea meelega vankreid tõmmata. Mõned on teadaolevalt osalenud ka käruvõistlustel.\nPuhtatõulise või päästva Berni mägikoera omaksvõtmine võib olla põnev, kuid esimesed 24 tundi on üliolulised. Kõik kutsikad on oma uute kodude suhtes pigem uudishimulikud ning nad peaksid alustama rihmaõpet võimalikult kiiresti, et loomaomaniku ja kutsika vahel alfa luua. Arvestades, kui kaua see koer vaimselt kutsika staadiumis püsib, olge kannatlik ja tehke päevas vähemalt 30 minutit treeningut. Ehkki väikesed, on neil kutsikatel üsna isu. Ehkki Berni kutsikale ei tohiks vähemalt esimese kuue kuu jooksul täiendavaid toidulisandeid anda, vajavad nad kasvu ajal kahte söögikorda päevas.\nBerni alpi karjakoer ja lapsed\nBerni mägikoerad on teadaolevalt suurepärased lastega. Nad on hellad ja on laste ümber tavaliselt väga mängulised. Kui aga majas on imik, võib osutuda vajalikuks olla eriti ettevaatlik, kuna Berni mägikoerad on tohutud ja võivad tahtmatult lapse ümber lükata. Tavaliselt kiinduvad Berni mägikoerad ühe kindla pereliikme - kõige tõenäolisemalt laste - külge. Üldiselt võivad need koerad segada lastega kõrgel tasemel.\nErinevad koeratõud on märkimisväärselt sarnased Berni mägikoertega. Mõned neist hõlmavad järgmist:\nŠveitsi mägikoer : See koeratõug on välimuselt eriti sarnane Berni mägikoertega, kuna sellel on tavaliselt sama karusnaha värv kui berneritel. See on tugev loom ja tavaliselt õrn.\nAnatoolia lambakoer : Need koerad on julged, võimsad ja vastupidavad, umbes nagu Berni mägikoerad. Kuid nad erinevad berneritest ka selle poolest, et nad pole eriti seltskondlikud.\nBullmastif : Seda tüüpi koer on temperamendiga, mis sarnaneb Berni mägikoeraga, kuna see on rahulik ja lojaalne. See on suurepärane ka lastega ja näitab väga hellitavat käitumist pere suhtes, kellega ruumi jagub.\nBerni alpi karjakoera populaarsed nimed\nBerni mägikoertel võiks olla erinevaid nimesid. Mõned neist hõlmavad järgmist:\nKuulsad Berni alpi karjakoerad\nArmas isiksus, mida Berni mägikoer eksponeerib, on see teeninud popkultuuris ja Hollywoodis palju kohti. Ben Roethlisbergeri koer Hercules on Berni mägikoer ja ta on tagamehena elanud üle kümne aasta. Iirimaa presidendile Michael D. Higginsile kuulus samuti kaks Berni mägikoera - Bród ja Sioda, ehkki viimane möödus 2020. aasta septembris. Seda tüüpi koeri on nii väikesel ekraanil kui ka telesarjas nimega “The Uus normaalne. ” Peaosatäitjad Bryan ja David (mängisid vastavalt Andrew Rannells ja Justin Bartha) panid koertele nimed Smelly ja Harvey Milkbone.\npäikesekonjunktiivi üleneja sünastria


Piret Päär TÜ Raamatukogu fonoteegis - Eesti Kultuuriseltside Ühendus\n“1986.a lõpetasin Tallinna Konservatooriumi lavakunstikooli. Töötasin Eesti Riiklikus Noorsooteatris kaks hooaega. Tõdemus, et teatris peab mängima lugusid, mida ei tahaks ise kellelegi jutustada ega ka kuulata, viis mind uutele otsingutele. Või õigemini tagasi juurte juurde. Läksin metsa, oma emakoju elama. Minu lapsepõlv oli täis lugude jutustamist nii kodus, kui ka külakogukonnas. Selle “vaba aasta” jooksul mõistsin, millises luksuses oli kasvanud. Kuulasin taas neid vanu pere- ja külapärimusi. Lisaks leidsin veel vanad muinas- ja rahvajutud. Ka tahte neid jutustada. Ja just täiskasvanutele.\nÜhel poolt on toetanud mind kodust kaasa saadud traditsioon, teisalt teatrikoolis õpitu. Seda kõike kokku põimides, olen vedanud juba peaaegu kolmkümmend aastat Jutukooli ja kogu praegust jutuvestmisliikumist Eestimaal.”\nÜritus on tasuta ja toimub 23.jaanuaril Tartu Ülikooli Raamatukogus.


COVID-19 blogi, 28. mai: ööpäevaga lisandus 11 positiivset testi, neist üks Viljandimaal - Lõunaeestlane\nTänase, 28. mai hommikuse seisuga vajab Eestis koroonaviiruse tõttu haiglaravi 30 inimest, juhitaval hingamisel pole ühtegi patsienti. Ööpäeva jooksul läks haiglast üks inimene, avati üks uus haigusjuhtum. Tänaseks on haiglast koju saadetud 328 inimest ning lõpetatud 340 haigusjuhtumit.\nTänase seisuga on tervenenud 1574 inimest. Neist 1017 inimese haigusjuhtum on lõpetatud (64,6 protsenti), 557 inimese puhul (35,4 protsenti) on positiivsest testist möödunud rohkem kui 28 päeva ja inimene ei viibi haiglaravil.


Adventistide Kogudus - Asendamatu\nAvaldatud 22.9.2021, rubriik Päeva sõna\nKui saad alles Kristuse koguduse liikmeks, võib olla veidi rabav tunne mõelda, et oled just astunud mõnede suurte nimede hulka. Sa pole sugugi vähem koguduse osa kui olid algsed kaksteist jüngrit või juhtivad isikud, kes elasid esimesest sajandist praeguseni. Sa ei ole Jeesuse jaoks vähem väärtuslik kui mehed ja naised, kelle nimed kaunistavad ajalooraamatuid, või märtrid, kes andsid oma elu evangeeliumi nimel. Sa osaled misjonikäsu täitmises sama palju kui nemad.\nLoomulik on esitada küsimus: aga mida on minul pakkuda? Kuulsate usklike näiliselt suurepäraste suursaavutuste kõrval võib meie enda potentsiaal panustada, näida pisitilluke. Me tunneme end nagu väikelaps, kellele antakse ema kõrval köögis „tähtis töö“, et ta tunneks end tiimi väärtusliku osana, kuid tegelikult anti talle täitmiseks tühine ülesanne, et hoida teda jalgu jäämast.\nPaulus selgitab, et koguduse töös ei ole inimesi, kes oleks lihtsalt „emme väikesed abilised“. Mitte kellelgi ei ole kogudusetöös sellist positsiooni, et ta võiks pidada teiste panust ebaoluliseks. Meid ei ole saadetud maailma üksikisikute vaba kogumina, vaid Kristuse ihuna. Individuaalselt ei küündi kellegi pingutused kuigi kaugele, aga koos saab meist Jeesuse kohalolu maailmas − terviklik ihu.\nTegelikult võib ükskõik missuguse inimese panus paista tibatilluke teenivate inglite panuse kõrval, kelle võimed ületavad meie omi märkimisväärselt. Aga Pühakirja järgi oleks raske jõuda järeldusele, nagu peaksid inglid suures võitluses osalemist tühiseks.\nPeamine, mida Jumala töös tegutsedes meeles pidada, on see, et Ta ei kutsunud sind olema keegi teine; Ta kutsus sind sellepärast, kes sina oled. Sinu koht Kristuse perekonnas on ainulaadne ja seda saad täita ainult sina, sest Jumal peab sind sama asendamatuks nagu iga teist osa oma kogudusest.