Numbrid avalikud! Uku Suviste võitis kõik Eesti Laulu telefonihääletuse voorud - Uudised.tv3.ee\n14:58 02. märts 2020\nUku Suviste võit laupäeval toimunud Eesti Laul 2020 finaalis oli mäekõrgune – kokku helistati võidulaulu “What Love Is” poolt 33 582 korda ning Uku Suviste kogus enim telefonihääli ka finaali esimeses voorus ning poolfinaalis, kirjutab BNS.\nEesti Laulu superfinaalis läksid vastamisi Uku Suviste looga “What Love Is”, Jaagup Tuisk looga “Beautiful Lie” ja Anett x Fredi looga “Write About Me”. Suvistele tagas võidu 33 582 häält, teisele kohale jäi Jaagup Tuisk 7944 häälega ja kolmandale kohale Anett x Fredi 7690 häälega.\nUku Suviste kogus enim telefonihääli ka Eesti Laulu finaali esimeses voorus, kui tema poolt helistati 16 880 korda. Sarnaselt superfinaalile oli telefonihääletuse esimeses voorus populaarsuselt teine Jaagup Tuisk 5259 häälega, talle järgnes Egert Milder 5005 häälega.\nKokku hääletati esimeses voorus 47 082 korda. Anette x Fredi olid esimesed 3469 häälega, Traffic kogus 3271 häält, Inger 2762 häält, Synne Valtri feat. Väliharf 2758 häält, Shira 2236 häält, Stefan 1948 häält, Laura 1504 häält, Rasmus Rändvee 999 häält ja Uudo Sepp 991 häält.\nUku Suviste toetus oli ülekaalukas ka poolfinaalides. Teises poolfinaalis üles astunud Suviste poolt hääletati 5570 korda. Teise poolfinaali paremusjärjestus pärast žürii ja rahvahääletuse kokku liitmist oli järgmine: Jaagup Tuisk, Uku Suviste, Traffic ja Iinger. Teisest poolfinaalist pääsesid telefonihääletusega edasi Shira 1947 häälga ja Uudo Sepp 1760 häälega. Telefonihääletusel jäi kolmandaks Viinerid 1710 häälega.\nEesti Laulu esimese poolfinaali pingerida pärast esimest vooru oli Anett x Fredi, Egert Milder, Synne Valtri feat. Väliharf ja Rasmus Rändvee. Neist enim kogus publikuhääli Synne Valtri feat. Väliharf. Teises voorus toimunud telefonihääletusel kogusid enim toetust Stefan 2034 häälega ja Laura 610 häälega, napilt jäi finaalist kõrvale Renate 599 häälega.


esmaspäev, 19 august, kell 20:05:43\nTänasest algab eel- ja elektrooniline hääletamine\nMaakonnakeskustes saab hääletada 10.– 13. oktoobril kl 12-20. Elektrooniline hääletamine algab täna kl 9 ja lõpeb 16. oktoobril kl 18, hääletada saab ööpäev ringi.\n10.10.2013 - 08:27\nAlgavad ühiskonnaõpetuse Eesti meistrivõistlused\n15. oktoobril algavad Eesti 11. meistrivõistlused ühiskonnaõpetuses. Eesti meistrivõistlused ühiskonnaõpetuses nõuavad osavõtjatelt vähe aega, samas on tegemist põneva võistlsuega, kuna liidrid vahetuvad väga sageli.\n09.10.2013 - 18:09\nHaapsalus löödi turvatöötajat, Lihulas tungis varas ettevõtte ruumesse\n6. oktoobril kella 21.20 löödi Haapsalus Tallinna maanteel kaupluses ametikohustusi täitvat 47-aastast turvatöötajat. 8. oktoobril avastati, et Lihulas Valuste teel on tungitud ettevõtte ruumidesse ja varastatud sõiduauto, keevitusaparaat ning kaks metallist vaati.\n09.10.2013 - 09:36\n19. juulil teavitas Paide politseijaoskond meedia kaudu Westelinvest OÜst, mis saadab aadressilt it24@hot.ee fiktiivseid arveid erinevates summades printerikassettide täitmise eest. Tänu meedias levinud infole lõpetas antud firma küll aktiivse tegevuse, kuid sama skeemi võttis üle osaühing Mediation. Teadaolevalt on firmade juhatuse liikmed omavahel lähedalt tuttavad.\n08.10.2013 - 10:18\nHaapsalus löödi meest, Rummus tungiti majja\n29. septembril löödi Haapsalus Posti tänaval meelelahutusasutuses 28-aastast meest. 7. oktoobril avastati, et Ridala vallas Rummu külas on tungitud majja.\nHaapsalus löödi naist, Noarootsis varastati sõidukist kütust ja tööriistu\n4. oktoobril avastati, et Aulepa külas on sõidukist varastatud kütust ning kabiinist tööriistu. 5. oktoobril löödi Haapsalus korteris 27-aastast naist.\n07.10.2013 - 09:23\nEnesekontrolli tuleohutusaruannete esitamise tähtaeg on käes\nHiljemalt 30. oktoobriks tuleb asutustel ja ettevõtetel oma tegevuspiirkonna päästekeskusele esitada enesekontrolli tuleohutusaruanne, aruandekohuslased on peamiselt suuremate ehitiste valdajad, teatas päästeamet.\n04.10.2013 - 07:22\nNädalavahetusel on linnuvaatluspäevad\n5.-6. oktoober on traditsioonilised rahvusvahelised linnuvaatluspäevad Birdwatch 2013, mida korraldatakse juba 20. korda. Sellega pööratakse tähelepanu lindude sügisrändele ja elurikkusele meie ümber.\n03.10.2013 - 21:41\nPindi Kinnisvara: Väikelinnad hakkavad lagunema\nKahaneva elanikkonnaga väikelinnad vajavad kiirelt riigi või kohaliku omavalitsuse tugiprogrammi, kuna osa neist linnadest on otsast hakanud lihtsalt lagunema, ütles Pindi Kinnisvara juhatuse liige Peep Sooman.\n02.10.2013 - 10:02\nLäänemaal tungiti nelja hoonesse\n27. septembril avastati, et Taebla vallas Vidruka külas Mõisa teel on tungitud asutuse abihoonesse ja varastatud survepesur. Kahju on selgitamisel.\n27. septembril avastati, et Hanila vallas Rame külas on tungitud tallu ja varastati kaks tekki. Kahju on 205 eurot.\n29. septembril kella 3.35 ajal tungiti Lihula vallas Tuudi külas toitlustusasutusse. Kahju on 200 eurot.\n29. septembril kella 6 ajal tungiti Haapsalus Uuel tänaval abiruumi. Kahju on selgitamisel.\n30.09.2013 - 10:21\nHaapsalus põles korteris lastetuba\n23. septembril kell 12.54 teatati päästjatele, et Haapsalu linnas Haava tänaval põleb neljakorruselise kortermaja esimese korruse korter. Päästjad sisenesid suitsu täis korterisse ning selgus, et põles 3x3 meetri suurune lastetuba, päästjad kustutasid toas põlenud voodi. Samuti leidsid päästjad korterist kassi, kelle nad välja tõid ja perenaisele üle andsid.\n24.09.2013 - 09:16\nPivarootsis varastati suvemajast tööriistu\n21. septembril avastati, et Hanila vallas Pivarootsi külas on suvemajja tungitud ning varastatud tööriistu. Kahju on 135 eurot.\n23.09.2013 - 09:45\nKoluvere põles elumaja\n22. septembril kell 21.21 anti päästjatele teada, et Kullamaa vallas Koluvere külas põleb elumaja kõrge leegiga. Päästjate saabudes olid 8x12 meetri suurusest hoonest leegid väljas, päästjad kustutasid maja. Tulekahju tekkepõhjuse selgitab välja menetlus.\n23.09.2013 - 09:01\n17. septembril teatati, et 6. septembril löödi Haapsalus 56-aastast meest.\n19.09.2013 - 09:10\nRahvuskultuuri fond võtab vastu taotlusi stipendiuimideks ja kultuuriprojektide toetamiseks Läänemaal\nSihtasutus Eesti Rahvuskultuuri Fond võtab vastu taotlusi 2014. aasta stipendiumideks ja kultuuriprojektide finantseerimiseks. Stipendiume ja toetusi jagatakse 146-st Sihtasutuse Eesti Rahvuskultuuri Fond allfondist.\nPäästeamet: Hilinenud tulekahjust teatamine lõpeb vara hävinguga\nViimase paari kuu jooksul on sagenenud väljakutsed tulekahjudele, kus juba teatamise hetkel on leegid katusest väljas. See tähendab, et abi kutsumisega on jäädud väga hiljaks. Sellistel puhkudel pole ka päästjatel enam midagi teha ja hoonest jäävad sageli järele vaid varemed.\n18.09.2013 - 14:17\nTaeblas ja Haapsalus tungiti hoonetesse\n13. septembril tungiti Taebla alevikus Uuel tänaval majja ja varastati eri esemeid. Kahju on 26 eurot. 13. septembril avastati, et Haapsalu Vee tänaval on tungitud abihoonesse.\nTeadlased: Läänemerre uputatud keemiarelvad põhjustavad kaladel mutatsioone\nERRi uudisteportaal kirjutab, et pärast II maailmasõda Läänemerre uputatud keemiarelvad põhjustavad kaladel haigusi ja mutatsioone, teatas Poola teaduste akadeemia okeanoloogia instituudi teadur doktor Jacek Bełdowski.\nHaapsalu ettevõttest läks kaduma üle 11 000 euro väärtuses tööriistu ja raha\n12. septembril avastati, et Haapsalus omastati ettevõttest erinevaid tööriistu ning raha. Kahju on 11 269 eurot.\n13.09.2013 - 09:13


Suvehiidlane: Uue aja asjad\nSots.meedia kui nähtus hämmastab mind endiselt, hoolimata tõsiasjast, et ma tänasel päeval ise ju otsapidi ka seda tööd teen. Aga just kõik need jälgimised, isikukultus ja... näilisus. Mõned näod on mullegi tuttavad, sest ma lihtsalt põrkan nende "nägudega" siin ja seal kokku aeg-ajalt. Aga kui siis tuleb mu elu õieke, kes suurema osa ajast resideerub ühes armsas väikeses Eesti linnas, kus ta kõigi nende suunamudijatega silmast silma naljalt ei kohtu... ja siis ta astub siin Tallinnas korra uksest välja ja ta märkab ja tunneib neid tüüpe ka saja meetri pealt ära. Keeldun harjumast sellega.\nTõsi, veidi meie kanalid siiski erinevad. Astusime üks päev poest välja, kui nägin sisse tuhisemas üht blogijat, kelle nägemisega olen siin oblastis harjunud. Ei, see pole naisetüüp, kes mängiks mängufilmides meestemurdjat või kuidagi kergesti meelde võiks jääda. Eriti teismelisele, kelle tähelepanu tõmbamiseks, võiks eeldada, peab üldse olema... see salapärane "miski". Ja ma tundsin, et kui ta meist möödus, siis mu niudevili hakkas võbelema ja värelema. No ja siis ta seletas õhinal, et see on ju see... tik-tokker. Lisas veel elutargalt, et no ta on mingi üle viiekümne...\nMa kahtlustasin, et tegelikult see blogija/tik-tokker ei ole üle viiekümne, aga sellega ma hakkan juba harjuma, et elu õieke peab päris paljusid kohatud blogijaid üleviiekümnesteks (hea, et ta mu vanust teab, muidu arvaks äkki, et...). Täna oli meil sel teemal pikem jutuajamine, sest ta on viimaste aastate jooksul juba päris paljusid päris elus kohatud blogijaid sellesse vanuserühma liigitanud. Ta ise selgitas asja küll sedamoodi, et liiga kõhnad ja krimpsu tõmbunud inimesed näevadki oluliselt vanemad välja. Oookei, võib nõustuda isegi, et see peab paika. Kuigi siiski, on üks blogija, kes kindlasti kõhn ei ole ja keda ta ka pidas nii vanaks.\nVahel ma suisa kardan seda lapsesuud...\nSamas on aga siiski ka hea, et ta saab elult sedalaadi õppetunni, kuidas endast hoolega valitud ülesvõtteid veebi riputades võib laiale auditooriumile puru silma ajada, aga reaalsuses on avanev pilt siiski teine.\nP.S. Kontrollisin, see esmamainitud blogija siiski on üle 50. Ära sa märgi, hakkab arenema, mu õieke.\nBlogistaja 20. oktoober 2020 12:48\nNüüd tekkis uudishimu :) Kes see üle 50nene siis nüüd ikkagi on?\nMae 20. oktoober 2020 13:15\nNuvot, nüüd nuputamisülesanne sulle :) Muide, ma seda sinu viimatist mõistatust ei suutnud lahendada, korra oli isegi mahti ja üritasin igatpidi guugeldada, ja ka järgmisel korral veiniriiulite vahel jalutades lasin selle mõttega pilgu üle, et milline puhtteoreetiliseltki kõlbaks salongi nimeks :) Ei jõudnud kuhugi oma mõttekäikudega.


4 ideed ettevõtjatele: muuda enda jõulukingid eriti meeldejäävaks - Sisuturundus - Majandus\nFOTO: Ats&Co OÜ\nJõulukingitus ettevõtte partneritele või klientidele ei pea olema pelgalt kommikarp. See on võimalus öelda aitäh neile, kes annavad panuse ettevõtte arengusse. Tänapäeval leiab praktilisi ja kvaliteetseid kingiideid, mis panevad kingisaaja särama.\nJõuludel peetakse ikka meeles neid, kes olulised. Arti reklaamkingituste valikust leiab kingiideid, mis muudavad kliendi jõulud eriti meeldejäävaks. Ammu on läbi see aeg, mil kingiks sobis ükskõik missugune meene. Täna on moes just praktilisus ja erilisus.\nSiin on neli ideed, mida sel aastal oma klientidele kinkida:\nTaaskasutatav jõulukuuse kinkekomplekt. Taaskasutus on praktiline ja moes. Lisaks saab firmakink ilutseda igal aastal kliendi kontoris. Naturaalsest vineerist kuusk on kokkupandav, ei vaja hoolt ning pakub silmailu. Lihtne, praktiline ja igal aastal kliendi silme ees. Koos alusega on kuusepuu kõrgus 410 mm ning kinkekomplekt sisaldab ka komme, mis ei saa jõulupuu küljest puududa. Kuusele on võimalik lasergraveerida kingi tegija logo.\nFOTO: Ats & Co OÜ\nLindude söögimaja Tilk magus kinkekomplekt. Looduslähedus on südant soojendav. Pole midagi ilusamat, kui pidada jõuluajal meeles head klienti või koostööpartnerit ning seejuures aidata tal head teha. Põhjamaise kujundusega kingituse on valmistanud Eestis Ats&Co OÜ. Kui jõuluaja maiustused söödud, siis on õige aeg riputada linnumaja kontori lähedale ning nautida kiirel tööajal pisut loodust. Mitte vaid linnud ei armasta seda maja, Tilk on meeltmööda ka oravatele. Komplektis sisaldub lisaks ilusa disainiga linnumajale vaarikamaitseline mesi, õun šokolaadis, rukkileiva- ja piparkoogimaitselised trühvlid ning lasergraveeritud logo linnumajal.\nKontori golfimängu kinkekomplekt. Kingi kliendile võimalust puhata töö ajal silmi ning tugevdada meeskonnavaimu. Golf on taktikaline mäng nagu ärigi. Tegemist on Eesti tootega. Komplektis sisaldub putter, golfiauk ja -pall ning golfikepi käepidemele saab lasergraveerida firma logo.\nKabeteekarbi kinkekomplekt. Kabeteekarp on stimuleeriv kingitus, mis paitab nii maitsemeeli kui ka treenib aju. Lisaks annab tee külmal talveajal sooja. Kinkekomplekt sisaldab kabeteekarpi koos nuppudega, vaarikamett ja Teetalu käsitööteed. Teekarpi on võimalik kaunistada firma lasergraveeringuga.\nKvaliteetsed ja läbimõeldud jõulukingid üllatavad kingisaajat, aga esindavad ka ettevõtet ennast. Arti Reklaamkingituste tootevalikust leiab originaalseid ja kvaliteetseid kinke, mis on praktilised ja põnevad. Lai tootevalik pakub igale firmale midagi sobilikku, mis aitab tugevdada ärisuhteid ja luua soojust jõuluaega. Kingi emotsioone, mis kestavad!\nVaata lähemalt Arti kodulehelt.


Toruabi | Torudeabi 24\nKutsu Torumees 24h: 56897929 ! Toruabi Tallinnas ja Harjumaal -30%!\nPakume teenuseid kiireloomuliste probleemide lahendamiseks, millest otseselt sõltub Teie heaolu.\nSõlmime nii täishoolduslepinguid kui ka avariilepinguid ettevõtetega, eraisikutega ja ühistutega.\nSoovime pakkuda Teile võimalikult erinevaid teenuseid , millega saab tutvuda meie hinnakirjas, kus on iga teenus välja toodud.\nMeiega saab ühendust võtta 24/7!\nKvaliteetselt, kiirelt, madala hinnaga täidame kõik santehnilised tööd. Garantii 5 aastat.\nTeostame kõiksuguseid, eri keerukusega santehnilisi töid korterites, elumajades, tööstus- ja ärihoonetes. Me teostame nii väikseid parandustöid kui pakume täielikke paigaldustöid. Santehnik vastab väljakutsetele 24 tundi päevas. Me töötame eesmärgi saavutamise nimel!\n• Santehnik on kättesaadav 24/7.\n• Kiire reageerimine.\n• Konkurentsivõimelised hinnad.\n• Kõrgkvaliteetne ja aegne töö.\n• Kvalifitseeritud spetsialistid.\n• Tööga kaasnev garantii.\n• Allahindlus materjalidelt.\n• Allahindlus töödelt kuni 30%.\nAvariitööde, ummistuste, lekete puhul saate santehnikult abi ükskõik mis ajal. Meie ekspert saabub Teie juurde võimalikult kiiresti ja lahendab probleemi ära. Probleemi lahendamine iseseisvalt võib tingida kurbasid tagajärgi – mitte ainult ei pruugi kahjustatud saada Teie vara, kuid ka kellegi teise oma, vastavalt võib see tuua kaasa küllaltki suure rahalise väljamineku. Ärge raisake oma aega, närve ega raha – usaldage töö professionaalidele! Santehnik on kättesaadav ju 24 tundi päevas, 7 päeva nädalas.\nTöötame nii füüsiliste kui juriidiliste isikutega. Oleme keskendunud sellele, et pakkuda ausaid ja pikaajalisi koostöösuhteid, sest miski ei kesta igavesti ja torutöödega võib abi tarvis minna ükskõik mis ajal. Meie töömeestel on olemas kõik vajalikud tööriistad, kogemus ja valmisolek kiiresti aidata iga ülesandega, olgu tegemist siis valamu või tualettpoti paigaldamisega või suisa eramajja veeboileri kütte- ja torusüsteemide paigaldamisega.\n• Erisuguste ummistuste ja lekete eemaldamine.\n• Veemõõdikute vahetamine.\n• Valamute, tualettpottide, kraanikausside, vannide, dušikabiinide paigaldamine.\n• Veevarustussüsteemide, kanalisatsiooni- ja küttetorude paigaldamine.\n• Rätikusoojendite, radiaatorite, boilerite paigaldamine.\n• Torude, ventiilide, tõusevtorude vahetamine.\n. Põrandakütte projekteerimine ja paigaldamine.\n• Nõudepesu- ja pesumasinate paigaldamine ning ühendamine.\nMeie spetsialistid töötavad väga hoolikalt, üritades mitte kahjustada juba teostatud parandustöid. Alati puhastatakse pinnad ära pärast tööde tegemist ja prügi viiakse välja ise. Me hindame oma kliente ja nende aega, seega on santehnikule võimalik helistada just siis, kui kliendile sobib, nüüd on meie teenuseid võimalik kasutada ööpäevringi. Helistage just praegu ja juba väga varsti on kõik Teie probleemid lahendatud.\nVõta meiega ühendust, vali sobiv teenus mida vajad ja ülejäänu eest hoolitseme meie. Hetkel on meil pakutavatele teenustele -30% hinnakampaania.\nPakume oma klientidele võimalust tasuda toodete ja teenuste eest järelmaksuga.\nKüsi pakkumist! Täpsema hinnakirjaga saab tutvuda siin.


Meie kliendihaldur võtab Sinuga ühendust ning vajadusel küsib lisainfot. Oleme vastutulelikud ning alati valmis pakkuma kliendile mitmekülgset abi. Hüpoteeklaen AS-i poolt pakutav laenu refinantseerimine on mõeldud nii firmadele kui ka eraklientidele. Kinnisvaralaenu refinantseerimine. Näiteks, Euribori tõttu kinnisvaralaenude korral. Kinnisvaralaenu refinantseerimine. Eelnevalt kokkuleppides saab tulla kontorisse taotluse esitamiseks. Laenu tagasimaksekalkulaator, pant24. Probleemiks ei ole ka firma lühike eluiga ega vähene käive. Tutvu tingimustega kodulehel bestcredit.ee ning vajadusel konsulteeri spetsialistiga. Laenuleping parimatel tingimustel BestCredit.ee pakub oma klientidele võimaluse refinantseerida oma kohustusi, sõlmides selleks üheainsa laenulepingu parimatel tingimustel, vähendada igakuiseid väljamakseid ning rohkemgi veel. Hüpoteegiga tagatud ning fikseerimata intressimääraga on laenud, kus lõplik intressimäär võib muutuda laenuperioodi jooksul. Kinnisvaralaen aitab Teil jõuda ka unistuste koju, kuna Hüpoteeklaen AS pakub Koduvahetuslaenu, mille abil saab paralleelselt praeguse kodu müüki panekuga osta juba uue kinnisvara. BestCredit.ee pakub võimalust tasuda olemasolevaid kohustusi ja võlgnevusi, võttes selleks kinnisvaralaenu. Fikseeritud intressimääraga laenu puhul kehtib terve laenuperioodi jooksul üks ja sama intressimäär. Kinnisvaralaen ärikliendile Hüpoteeklaenu Ärilaen on kinnisvaralaen ettevõttele, mis juba tegutseb või soovib tegevust laiendada. Tähelepanu, tegemist on finantsteenusegaEnne laenu taotlemist tutvu lepingutingimustega ja konsulteeri Omalaenu asjatundjaga. Hüvitise arvutamiskäigud sõltuvad sellest, kas laen on sõlmitud fikseeritud või fikseerimata intressimääraga. Hüpoteeklaen AS pakubki oma klientidele võimalust refinantseerida olemasolevad laenud kinnisvaraga tagatud laenu abil, mille intress on madalam kiir- ja tarbimislaenude intressist. Tagatisvara kindlustus Laenu tagav vara peab olema kindlustatud kogu laenuperioodi vältel. Lisaks sellele pakume kinnisvaralaenu klientidele paindlikke tingimusi ning korrektse maksekäitumise korral ka lisalaenu võtmise võimaluse. Lisaks sellele omavad paljud mitut taolist laenu ja/või on valesti valitud laenuprogrammi ja liigse laenukoormuse tõttu sattunud keerulisse finantsolukorda. Paljud Eesti elanikud kasutavad siiani kalleid erinevatest mittepanganduslikest krediidiettevõtest saadud hüpoteeklaene. Selline reegel on väga loogiline – kui sa tagastad laenu varem, siis sa ei pea maksma laenuintressi selle aja eest, millal sa pole seda laenu kasutanud. Hüpoteeklaen AS aktsepteerib üheksat sissetuleku liiki: töötasu; pension; renditulu; lastetoetused ja muud riiklikud toetused; elatis; stipendium; intressitulu; dividendid ja ettevõtlustulu. Pärast positiivset otsust kutsume Teid kontorisse laenulepingut sõlmima. Selline nõutav hüvitis ei või olla suurem summast, mida laenusaaja oleks maksnud intressidena ennetähtaegse tagastamise ja lepingu lõppemise tähtpäeva vahelisel perioodil. Korter, eramu, majaosa, suvila, äripind, erineva sihtotstarbega maa, või muu kinnisvara, mis asub Eesti Vabariigis. Valides võimaluse tagastada laenu põhiosa alles projekti teostumisel ja tasudes jooksvalt vaid laenuintresse, võimaldab Ärilaen alustaval ettevõtjal keskenduda oma põhitegevusele. BestCredit.ee professionaalide meeskonda eristab vastastikune austus, lõpmatu pühendumus ja järjepidevus. Laenu otsusest anname Sulle teada paari tööpäeva jooksul. Selles väites on nii tõtt kui ka valet. Positiivse otsuse korral kutsume Sind kontorisse laenulepingut sõlmima. Tõenäoliselt parim pakkumine turul. Kiirlaenud on ülipopulaarsed laenud, mis aitavad kiire rahavajaduse korral.. Aidates kliendil lahendada tema finantsprobleeme refinantseerimise abil, loodab BestCredit.ee, et klient ei hakka laiendama oma kohustuste ringi ning raskuste tekkimisel peab nõu oma isikliku halduriga. BestCredit.ee soovib pakkuda kliendile parimaid finantslahendusi, nende hulgas ka kliendi saatmine panka. Laenuotsuse edastame Teile ühe tööpäeva jooksul ja laen kantakse Teie arveldusarvele ühe tööpäeva jooksul peale hüpoteegilepingu sõlmimist notari juures. Kinnisvaralaenu abil saab vähendada laenukoormat ehk refinantseerida laenu.\n. Pärast laenutaotluse edastamist võtab meie spetsialist Teiega ühendust ning vajadusel küsib lisainfot.\n. Selle aja jooksul on võimalik turuhinnaga müüa oma praegune eluase ning ei pea leppima kiirmüügist tekkinud kahjuga. Stabiilse finantsolukorra saavutamisel toetame kliendi soovi viia oma laen panka üle. Selleks, et tasakaalustada tarbijast-laenusaaja ja ettevõtjast-laenuandja õigusi, seadus võimaldab laenuandjal nõuda tarbijalt mõistlikku hüvitist laenu ennetähtaegse lõpetamise puhul. Hüpoteeklaen ei sea ülempiiri laenusaaja vanusele. Nimetatud kulule võib lisanduda tagatise kindlustamise tasu. Lisaks väiksemale kuumaksele, saab ta soodsama intressi ning ei pea enam jälgima mitmeid maksekuupäevi. Personaalsed haldurid BestCredit.ee missiooniks on olla oma klientidele mugav ja usaldusväärne finantspartner, kes pakub kvaliteetseid teenuseid ning meeldejäävat teenindust. Projektilaen sobib ka ettevõtetele, mis osalevad projektides, kus on vajalik sildfinantseerimine. Peale positiivset otsust kutsume Teid kontorisse laenulepingut sõlmima. Kuna laenu põhiosa tuleb tagastada alles projekti teostumisel ja jooksvalt tuleb maksta vaid laenuintresse, võimaldab Projektilaen alustaval ettevõtjal keskenduda oma põhitegevusele. Seega, laenu ennetähtaegsel tagastamisel hoiab tarbija kokku intressidelt. Soovides lõpetada sellist lepingut, peab tarbija arvestama kolme järgneva kuu intresside tasumisega.\nKliendi mugavus- ja kindlustunne Kliendi mugavus- ja kindlustunne on meile ääretult tähtsad ning seetõttu aitabki BestCredit.ee meeskond leida Teile optimaalse lahenduse igas situatsioonis. Olemasolevate kiir-, tarbimis- ja väikelaenude tasumiseks võetavad uued kiirlaenud võivad tõesti tuua tõsist kahju pere eelarvele. Mõistlikku hüvitist nõutakse kahju eest, mis on otseselt seotud laenu ennetähtaegse tagasimaksmisega. Kuidas.eestis teenida kiiresti taha. Teised tooted Jälgi meid Esita taotlus või Kirjuta meile Koduleht Blogi Kontaktandmed Hüpoteeklaen Kinnisvaralaenu refinantseerimine Laen kinnisvara tagatisel Iga laen on finantskohustus. Kui Teil on aga juba tekkinud probleemid seniste laenuandjatega, võtke meiega siiski ühendust, kuna teatud tingimustel on võimalik laenu refinantseerimine maksehäirete puhul. Kuid laenuandja jaoks on laenu ennetähtaegne tagastamine võib olla seotud kahju saamisega saamata jäänud intresside näol. Kinnisvaralaen võimaldab krediidi ennetähtaegselt tagastada igal ajahetkel, nii osaliselt kui terves mahus. Seetõttu võib üks paremate intressitingimustega laen osutuda tõhusamaks ning vähendada igakuiseid väljamakse. Eelkõige võetakse kahju määramisel arvesse laenuandja võimalust tagasimakstud laenu laenuturul uuesti välja laenata, arvestades seejuures laenuandja kulude kokkuhoidu ennetähtaegse tagastamise tõttu. Kui tunnete, et Teie tarbijaõigused on rikutud, tasub pöörduda Tarbijakaitseameti poole. Peamine, et firmal ei oleks võlgnevusi ja majandusaasta aruanded oleks esitatud õigeaegselt. Kinnisvaralaen eraisikule Kinnisvaralaen sobib igapäevaste kulutuste – näiteks õppemaks, reisimine, ravikulud, korteri või maja ostmine, sõiduauto soetamine, pulmade korraldamine jne – rahastamiseks. Soovitud kinnisvaralaenu summa kanname Sinu arveldusarvele üle peale hüpoteegi seadmist notari juures. Hüpoteeklaenu tooted on mõeldud nii suurtele kui ka väikestele ettevõtetele. Seega võib taotleda väikelaenu ilma palgatõendita. Hüpoteeklaenu Projektilaen on mõeldud eelkõige ettevõtjatele, kes soovivad ellu viia oma äriideed või rahastada äriprojekti. Kinnisvaralaenu taotlemise protsess Esita kinnisvaralaenu taotlus meie kodulehe kaudu www.bestcredit.ee, täites kõik kohustuslikud väljad. Sellisel juhul ei võlgne tarbija laenu kasutamata jätmise ajale langevat intressi. Ärilaen ei esita rangeid nõudeid firma tegevusvaldkonna ega kasumlikkuse osas. Olukorras, kui laenuandja nõuab tarbijalt ennetähtaegse tagastamise puhul põhjendamatuid trahve või hüvitise kalkulatsioon ja hüvitise nõudmine ei vasta võlaõigusseaduses sätestatule, on tegemist tarbija õiguste rikkumisega


Miks keegi ei taha saada maailmas enim kasutatud äritarkvara Odoo arendajaks? — Avatud Lahendused\nMeie arvates on Odoo väga hea võimalus arendajale, kes ei soovi olla koodi-monkey, tõuksi-progeja või mutrike suurte hangete projektides.\nOdoo arendajana kirjutad koodi tarkvaras,\nmida päriselt ka igapäevaselt kasutatakse.\nOdoo on avatud lähtekoodiga terviklik äritarkvara, mis on kirjutatud Pythonis ja katab ära kõikvõimalikud äri juhtimise ja haldamise funktsioonid müügist tootmise, laohalduse ja raamatupidamiseni.\nOdoo sai alguse 2005. aastal nimega TinyERP, 2010. aastal nimetati see ümber OpenERPiks. Sellest ajast alates on Odoo kiiresti kasvanud ja laiendanud oma pakkumist kaugemale traditsioonilistest ERP-süsteemidest. Täna on olemas moodulid ka moodsa veebilehe ja e-poe tegemiseks ja haldamiseks.\nAlates 2014. aastast kannab tarkvara nime Odoo. Klientide seas on nii ühe kasutajaga idufirmasid kui ka 300 000+ kasutajaga suurettevõtteid, nt Toyota, Hyundai ja Danone.\n7 miljonit kasutajat\n31757 kolmanda osapoole äppi\nOdool 1700+ töötajat (järgmise aasta jooksul soovib Odoo värvata veel 1000 inimest)\nMis on Odoo edu võti?\nKasutajate hinnangul pole Odoo mitte üksnes hea, vaid oma kategooria parim toode.\nGartneri Quadrant’is asetub Odoo ERPidest ja CRMidest kasutajasõbralikkuse ja funktsionaalsuste poolest kõrgeimale kohale.\nMiks siis keegi ei taha saada Odoo arendajaks?\nOdoo tarkvara ei ole veel tarkvaraarendajate seas piisavalt tuntud. Samas on Odoo kasutajate arvult juba üks enimkasutatud ERP-süsteeme.\nTulede ja viledeta ükssarvik\nTarkvara tuntus arendajate seas on suhteliselt vähene, kuna Odoo on harjunud oma asja ajama ilma tulede ja viledeta. Odoo asutaja ja juht Fabian Pinckaers on üks vaoshoitumaid ükssarviku juhte, keda olete ilmselt eales näinud. Odoo ei ole pannud meeletuid summasid turundusse. Edu on toonud investeering väga heasse tarkvarasse.\nOdoo arendaja palk\nPayScale'i andmetel on Python Odoo arendajate keskmised palgad erinevates riikides järgmised:\nUSA - 72 930 eurot\nSuurbritannia - 39 930 eurot\nSaksamaa - 38 750 eurot\nPrantsusmaa - 37 858 eurot\n10 000 eurot boonust\nHiljuti kuulutas Odoo välja 10 000 euro suuruse stardiboonuse igale Belgias meeskonnaga liituvale arendajale, et anda neile lisastiimul töökoha vahetamiseks.\nAvatud lähtekood ja suur ökosüsteem\nOdoo ei ole klassikaline ERP süsteemi pakkuja. Odoo on avatud lähtekoodiga, mis tähendab, et arendajate kogukond saab seda pidevalt täiustada. Odood on võimalik kohendada mistahes ettevõtte protsessidega.\nOdoo on moodulipõhise ülesehitusega.\nOdoo standardis on 32 moodulit, mille seast saab ettevõtte valida enda protsesside haldamiseks sobivad moodulid. Lisaks on saadaval 300+ standardmoodulit, mis on Odoo poolt sertifitseeritud ning mis täiendavad standardmoodulite funktsionaalsust.\nOdoo äpid on moodulid, mis on arendatud Odoo kogukonna poolt. Enamasti ühendavad need endas erinevate põhimoodulite funktsionaalsuste täiendusi just mingi spetsiifilise äri- või tegevusvaldkonna jaoks.\nKui ettevõttel on vajadus, mida standardfunktsionaalsus ei kata, siis on võimalus otsida sobivat lahendust äppide seast või lasta arendada ettevõtte vajadustele vastav moodul rätseparendusena.\nMiks peaks tahtma saada Odoo arendajaks?\nArendajana võid olla kindel, et tegemist on väga ägeda tootega, sind ümbritsevad nutikad kolleegid ja sul on palju võimalusi enesearenguks.\nTugev kohalik meeskond ning globaalne kogukond toetavad sinu kiiret tehnilist arengut.\nTöö käigus saad teadmised ja kogemused ka finantsarvestuse, personalijuhtimise, logistika ja muude valdkondade kohta. See kogemus on kohati väärtuslikum kui mitu magistrikraadi ülikoolist.\nLaialdased teadmised erinevatest äriprotsessidest ettevõtetes annavad sama suure eelise tulevastes palgaläbirääkimistes ja karjäärivalikutes kui programmeerimiskeelte valdamine.\nMilline on Odoo arendaja töö juurutuspartneri juures?\nJuurutuspartneri arendajana tegeled igapäevaselt standardfunktsionaalsuse täiustamisega vastavalt projektijuhi poolt kirjeldatud ärivajadustele ja -nõuetele.\nMilline on tehniline stack?\nKas ma saan siis ka 10 000 eurot nagu Odoo arendajad Belgias?\nEsimesel päeval, nagu Odoos Belgias, küll ei saa, küll aga maksame lojaalsustasu arendajatele, kes on meie juures töötanud 3 aastat.\nLisaks teenivad arendajad igakuiselt oma teenitud kasumilt boonust, mis kokkuvõttes annab sulle palju rohkem kui Odoo 10 000 eurot alustamistasu.\nMilline on värbamisprotsess Avatud Lahendustes?\nMeie värbamisprotsess on kiire. Kandideeri, vaatame üle sinu CV ja kui sinu varasem kogemus toetab meie juures töötamist, siis saadame sulle proovitöö. Kui lahendad proovitöö nädala jooksul, siis kutsume su vestlusele. Pakkumise tegemiseks läheb vähem kui kaks nädalat.\nKes on Avatud Lahendused?\nOleme Eesti suurim Odoo partner ja teenusepakkuja. Keskendume konsultatsioonidele ja eriarendustele keskmise suurusega ettevõtetele.\nTäna on enamik kliente tootmis-, kaubandus- ja teenindussektorist. Valisime Odoo kaheksa aastat tagasi ja meist on saanud tõelised Odoo fännid.\nKas Tallinn või Tartu?\nMeil on kontorid nii Tallinnas kui ka Tartus.\nOleme avatud ka kodukontoris töötamisele.\nKas räägime lähemalt?\nSaada oma CV arendaja@avalah.ee\ngPXWTpoGDF 6. oktoober 2021\neRnjJSzpL 6. oktoober 2021\nJrCQVzhKe 21. oktoober 2021\nImgyebKNYr 21. oktoober 2021\nEimrWavRGlnOyBV 10. november 2021\nLZHSKdEvjxkY 10. november 2021\nFexGuUjyZAawn 25. november 2021\nszCUYeyRfu 25. november 2021


Ober-Haus: eramuturg | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: City24, elamu, elamumaa, elamurajoon, eramu, Haabersti, Haabneeme, Harjumaa, hind, hinnalangus, hoone, infrastruktuur, investeering, Kadriorg, Kakumäe, Keila, Kesklinn, kinnisvara, korter, Kristiine, kvartal, Laagri, linn, linnaosa, maa, maa-amet, maja, Merivälja, Mustamäe, Muuga, müügiperiood, Nõmme, Nõmme keskus, nõudlus, Ober-Haus, objekt, ostja, pakkumine, pakkumiste arv, Peetri, piirkond, Pirita, portaal, prognoos, Rain Rätt, remont, ridaelamu, Saku, Saue, stabiilsus, suvila, Tallinn, tehing, turg, vahetus, Viimsi\nKui korteriturul saabus põhi juba 2009/2010. a, siis eramute turul hinnalangus jätkus. Mõningane elavnemine eramute turul on toimunud viimase aasta jooksul, kuid sedagi eelkõige Tallinnas ja linna lähipiirkonnas.\nKui Tallinnas ja Harjumaal tervikuna on müügipakkumiste hulk viimase paari aasta jooksul kerges tõusutrendis, siis Tallinna hinnatud piirkondades Nõmmel, Kakumäel ja Pirital on müügipakkumiste arv vähenemas.\nHarju maakonnas ja Tallinnas on kinnisvaraportaali City24 andmetel ca 2 400 müügipakkumist väga erinevas hinnaklassis ja seisukorras elamutele, kuid Maa-ameti andmetel toimus käeoleva aasta II kvartalis ainult 352 tehingut hoonestatud elamumaaga. Maa-ameti andmetel võrreldes eelmise aasta II kvartaliga tehingute arv tõusis, rahaline maht jäi samaks, kuid keskmine hind mõnevõrra langes.\nHoonestatud elamumaaga toimus Maa-ameti andmetel käesoleva aasta I kvartalis 213 tehingut (keskmine hind 123 000 €), II kvartalis 353 tehingut (keskmine hind 90 000 €), eelmise aasta II kvartalis 300 tehingut (keskmine hind 111 000 €).\nKeskmise hinna järskude muutuste põhjuseks kvartalite lõikes on tehingute struktuur ja sesoonsus. II kvartalis ostetakse sesoonsusest tulenevalt enim suvilaid ja odavama hinnaklassi remonti vajavaid elamuid. Reeglina on aasta lõikes tehingute arv suurim II ja III kvartalis.\nEnamik tehinguid eramutega toimus Tallinna lähipiirkonnas arenenud infrastruktuuriga piirkondades hinnavahemikus 110 000 – 170 000 €. Hinnaga üle 300 000 € toimus üksikuid tehinguid eelkõige hinnatud piirkondades Tallinnas.\nEramu olemusest lähtuvalt on tänases turusituatsioonis eelistatud 130-170 m² uus või kuni 5 aasta vanune hoone. Seoses energiahindade tõusuga on potentsiaalsed eramute ostjad järjest enam hakanud tähelepanu pöörama kõrvalkuludele, eelkõige kütte hinnale. Ostjate jaoks on oluliselt tähtsustunud kasutusloa olemasolu.\nTallinnast kaugemal olevates piirkondades on eramute likviidsus väga madal ning turu aktiivsus otseses sõltuvuses kohalikust infrastruktuurist ning kaugusest olulistest tõmbekeskusest, eelkõige Tallinnast.\nEramute müügiperioodid on tavaliselt 6-12 kuud, keskmisest kallimatel ja eksklusiivsetel objektidel võivad müügiperioodid ulatuda 12-18 kuuni.\nOluliselt on vähenenud tehingud paarismajadega, põhjuseks klientide eramueelistus vaatamata kallimale hinnale. Populaarsust on kogumas taas ridaelamud tänu soodsamale hinnale. Paarimaja osa hinnatase on reeglina 5-10% madalam kui eramul. Valdav enamik tehinguid ridaelamu boksidega toimus hinnavahemikus 90 000-110 000 €.\nEramute turul on Tallinna linnasiseselt enimhinnatud Pirita linnaosas Maarjamäe, Merivälja, Pirita keskuse ja ürgoru piirkond; Haabersti linnaosas Kakumäe, Tiskre ja Rocc al Mare piirkond; Nõmme linnaosas Veskimöldre, Vana-Mustamäe ja Nõmme keskuse lähedane piirkond; Kristiine linnaosa.\nNendes piirkondades on heas korras kaasaegsete eramute hinnatase 200 000-400 000 €, üksikute eksklusiivsete modernsete eramute hinnatase on ületanud 600 000 €. Remonti ja kaasajastamist vajavate eramute hinnatase on 130 000-160 000 €. Eriti hinnatuks võib pidada üksikuid kesklinna piirkonnas (Kadriorg) vaiksetel kõrvaltänavatel paiknevaid eramuid, kus pakkumine on väga piiratud ja tehinguid toimub harva.\nHarjumaal on keskmisest enimhinnatud Tallinna läheduses (kesklinnast kuni 20 km kaugusel) arenenud infrastruktuuriga asumites ja nende vahetus läheduses paiknevad eramud. Viimsi poolsaare läänekülje mereäärne piirkond, eriti vaatega Tallinnale ja merele, Haabneeme ja Viimsi alevik, Tabasalu aleviku ja selle lähedane mereäärne piirkond. Nendes piirkondades on heas korras kaasaegsete eramute hinnatase sarnane Tallinna linna hinnatud piirkondades olevate eramutega.\nKeskmiselt on hinnatud Viimsi poolsaare idakülg, Muuga aedlinna piirkond, Peetri ja Jüri aleviku, Saku aleviku, Keila linna, Saue linna ja Laagri aleviku piirkond, Muraste-Suurupi küla piirkond. Nendes piirkondades on heas korras kaasaegsete eramute hinnatase üldjuhul 110 000-170 000 €, üksikuteeksklusiivsete modernsete eramute hinnatase võib ulatuda 250 000-300 000 €. Remonti ja kaasajastamist vajavate eramute hinnatase on 60 000-100 000 €.\nOluliselt vähemhinnatud ja millele nõudlus praktilisel puudub, on puuduliku infrastruktuuriga uuselamurajoonides asuvad, Tallinna kesklinnast kaugemal kui 20 km sisemaa suunas paiknevad ja olulisi investeeringuid vajavad eramud. Nendes piirkondades on tehingud pigem juhuslikud ja eramute hinnatase väga kõikuv.\nKäesoleva aasta III kvartaliks prognoosime sesoonsusest tulenevalt tehingute arvu kasvu, kuid hindade stabiilsust.\nTags: City24, elamu, elamumaa, elamurajoon, eramu, Haabersti, Haabneeme, Harjumaa, hind, hinnalangus, hoone, infrastruktuur, investeering, Kadriorg, Kakumäe, Keila, Kesklinn, kinnisvara, korter, Kristiine, kvartal, Laagri, linn, linnaosa, maa, maa-amet, maja, Merivälja, Mustamäe, Muuga, müügiperiood, Nõmme, Nõmme keskus, nõudlus, Ober-Haus, objekt, ostja, pakkumine, pakkumiste arv, Peetri, piirkond, Pirita, portaal, prognoos, Rain Rätt, remont, ridaelamu, Saku, Saue, stabiilsus, suvila, Tallinn, tehing, turg, vahetus, Viimsi\nUuem uudis: DTZ Property Times Baltic Office H1 2012 ››\n‹‹ Vanem uudis: Statistics: Real Estate Investment In Estonia Increases 24 Per Cent Y-o-Y


Sõiduautod | Data Estonia\nHS4 ID 8703\n378 miljonit eurot\n892 miljonit eurot\nSõiduautod on kaubavahetuse väärtuse poolest 5. toode HS4 tasemel.\n2018 olid peamised riigid, kuhu toodet Sõiduautod eksporditi, Leedu (153 miljonit eurot), Läti (144 miljonit eurot), Belgia (23,4 miljonit eurot), Saksamaa (22,9 miljonit eurot) ja Prantsusmaa (18,7 miljonit eurot).\nSamal perioodil olid peamised riigid, kust toodet Sõiduautod imporditi, Rootsi (272 miljonit eurot), Saksamaa (165 miljonit eurot), Tšehhi (85,8 miljonit eurot), Läti (62,2 miljonit eurot) ja Soome (56,1 miljonit eurot).\nSõiduautod on 4-kohalise koodiga toode (HS4 ID 8703).\nSee graafik näitab, mis riikidesse eksporditakse Eestist toodet Sõiduautod.\nSee graafik näitab, mis riikidest imporditakse Eestisse toodet Sõiduautod.\n2019 septembris oli toote Sõiduautod puudujääk 39,2 miljonit eurot. 2018 septembris oli kaubavahetuse puudujääk 32,1 miljonit eurot.


51. Noarootsi poolsaare ja Haapsalu linnastu vahelise püsiühenduse rajamisega kaasnevad potentsiaalsed keskkonnamõjud looduskeskkonnale ning nende olulisuse hindamine RIAM maatriksmeetodiga. Potential environmental impacts caused by establishing permanent connection between Noarootsi peninsula and Haapsalu and an assessment of their significance by the RIAM matrix method Luik, Jete11.06.2019 diplomitööd\n52. National Single Window elektroonilise mereinfosüsteemi rakendamisest Maersk Eesti AS näitel. National Single Window application by the example of Maersk Eesti AS freighting company Lukash, Pavlo02.06.2017 magistritööd\n53. LNG turuperspektiivid Läänemerel aastaks 2025. LNG market prospects at Baltic Sea by the year 2025 Lõokene, Reimo29.05.2017 diplomitööd\n54. Veeteede ameti veealuste objektide identifitseerimine Meremuuseumi ja Muinsuskaitseameti andmepankade põhjal. Idendification of underwater objects found by the Estonian Maritime Administration based on National Heritage Board and Maritime Museum databases Magus, Loore05.06.2017 diplomitööd\n55. Mereväe miinitõrjevõime arendusühiku ekspluatatsioonkulude koostamise põhimõtted. The principles of estimating the future life cycle cost for mine counter measures capability carries of Estonian Navy Mardo, Marek08.06.2016 magistritööd\n56. Pikaajaline batümeetriline muutlikus Kihnu Veeteel. Longterm bathymetrical changes on Kihnu fairway Maripuu, Mart11.06.2019 diplomitööd\n57. Irbe väina laevaliikluse ohutuse analüüs ja parandamise võimalused. Safety analysis and improvement opportunities of vessel traffic in Strait of Irbe Metsa, Romet29.01.2015 magistritööd\n58. Riskide maandamise võimalustest transpordi logistikas Ingeen Transport OÜ näitel. Hedging oppurtunities in transport logistics on the example of Ingeen Transport OÜ Moltsar, Anna07.06.2018 diplomitööd\n59. Külmutuskonteinerite veo parandamise võimalused tehnoloogilise lahenduse kaudu. Possibilities to improve shipping of refrigerated containers through technological solution Mund, Ksenia29.05.2017 diplomitööd\n60. Kliendisuhete haldamise integreeritud infosüsteemi rakendamise analüüs konteinerlaevanduses transpordifirma CMA CGM Estonia OÜ näitel. The analysis of customer relationship management integrated data system application in container shipping by the example of CMA CGM Estonia OÜ transport company Murga, Robert02.06.2017 magistritööd\n61. Väävliregulatsioonide mõju hindamine Eestis tegutsevate ettevõtete näitel. Evaluating the Impact of Sulphur Legislation on Businesses Operating in Estonian Mõtsnik, Lauri08.06.2016 magistritööd\n62. Muuga konteinerterminali töö optimeerimine. Optimization of work at Muuga container terminal Männik, Taavi08.06.2015 diplomitööd\n63. Eesti laevandussektori konkurentsivõime tugevdamine. Strengthening of the Estonian Shipping Sector Naaber, Eero22.10.2014 magistritööd\n64. Energiapuidu ekspordi analüüs läbi Eesti sadamate ja selle efektiivsuse hinnang. The analysis of wood fuel export through Estonian ports and an assessment of its effectiveness Naciscionis, Kim29.01.2015 magistritööd\n65. Hüdrograafilise tarkvara Ran/Aegir põhjalik analüüs. In-depth analysis of the Ran/Aegir hydrographic software. Nikkareva, Maria10.06.2015 bakalaureusetööd\n66. Veosuuna kasumlikkuse analüüs ekspedeerimisettevõtte Delamode Estonia OÜ näitel. Freight Route Profitability Analysis on the Example of Freight Forwarding Company Delamode Estonia PLC Nurme, Hanna06.06.2018 diplomitööd\n67. Eesti – Hiina vahelised täiskonteinerite raudteevedude võimalused ning võrdlus meretranspordiga ACE Logistics Estonia AS näitel. Rail transport possibilities for full containers between Estonia and China and comparison with sea transport on the example of ACE Logistics Estoina AS Ojakäär, Ken07.06.2018 diplomitööd\n68. Suurbritannias asuvate ühesuunalise liisingu tüübiga tühjade konteinerite omanikele tagastamise protsessi efektiisemaks muutmine firma APL Agencies Estonia globaalse jagatud teeninduskeskuse näitel. Modifying redelivery process more efficient for the empty one way lease type containers locating in Great Britain by the company APL Agencies Estonia Global Shared Service Center example Olev, Cathlyn06.06.2018 diplomitööd\n69. Võimalused laevapere liikmete raportite arvu suurendamiseks õnnetuste vältimiseks ja meresõiduohutuse parendamiseks. Possibilities to increase quantity of reports from crews on board to avoid accidents and to improve maritime safety Onutšin, Maksim08.06.2016 magistritööd\n70. Mineraalväetiste ladustamine ja ümberlaadimine AS DBT terminali näitel. Storage and handling of mineral fertilizers, based on an example of DBT terminal Ošomkova, Viktoria29.05.2017 diplomitööd\n71. Optimaalse transpordivariandi arvutus multimodaalvedudel Hiina-Eesti suunal Aisance Logistic OÜ firma näitel. The calculation of the optimal multimodal transport solution on the route of China-Estonia on the example of Aisance Logistic OÜ Paholkova, Margarita07.06.2018 diplomitööd\n72. Puidulao tööoperatsioonide optimeerimine ESTEVE Terminal AS-i näitel. Optimization of timber warehouse´s work operations in example of ESTEVE Terminal AS Paluoja, Margit06.06.2016 diplomitööd\n73. Merendusorganisatsioonid ohutuse tagamisel ja Läänemere meresõiduohutuse tuleviku perspektiivid. Maritime organizations set up for providing safety and future perspectives of the maritime safety at the Baltic Sea. Pevgonen, Elina03.06.2015 magistritööd\n74. Dünaamilise positsioneerimise süsteemi rikete põhjused ja mõju DP laevade positsiooni hoidmisele. Causes of Dynamic Positioning system failures and their effect on DP vessel station keeping Pil, Ilja04.06.2018 magistritööd\n75. Kalakoelmute loomine ja taastamine Hiiumaal. Restoring and creating fish spawning habitat in Hiiumaa. Poola, Janet11.06.2015 diplomitööd


Kaljulaid: peaministrid on olnud arvestatava poliitilise juhtimiskogemusega, Kaja Kallas oleks erand - Eesti Päevaleht\nKaljulaid: peaministrid on olnud arvestatava poliitilise juhtimiskogemusega, Kaja Kallas oleks erand\nRaimond Kaljulaid, Põhja-Tallinna vanem, Keskerakond\nRaimond KaljulaidFoto: Andres Putting\nEesti Päevalehe peaministrikandidaatide uuring on väga huvitav ja õigeaegne – kui see nädal läbi saab, on jäänud üks aasta järgmiste riigikogu valimisteni. Loomulikult on tähtis, keda Eesti inimesed näevad pärast valimisi peamininistrina.\nAlustagem Kaja Kallasest. Kas see ei tule tuttav ette, et nii paljud Eesti inimesed tahavad "kedagi uut"? Kaks aastat tagasi oli ametlikult erakonnatu Marina Kaljurand kõige populaarsem presidendikandidaat.\nKui Kaja Kallasest saaks peaminister, oleks see väga erandlik. Peaministrid on üldiselt tulnud arvestatava poliitilise juhtimiskogemusega poliitikute hulgast.\nJüri Ratas on endine Tallinna linnapea ja pikaajaline parlamendi asespiiker. Andrus Ansip oli endine majandusminister ja Tartu linnapea. Siim Kallas oli peaministriks saades endine rahandusminister ja Eesti Panga juht. Varasemast perioodist näiteks Tiit Vähi oli enne peaministriks saamist olnud üleminekuvalitsuse transpordiminister. Taavi Rõivas oli olnud sotsiaalminister.\nKaja Kallas ei ole olnud ühegi varasema valitsuse liige ning tal ei ole olnud muud kandvat rolli Eesti sisepoliitikas.\nTäitsa võimalik, et Kaja Kallase suurim tugevus ongi see, et tema poliitiliste seisukohtade osas ei ole väga palju teada. Iga inimene saab lihtsasti uskuda, et Kaja usub seda, mida nemadki.\nVõimalik, et Eesti inimesed otsivad uusi ja seni proovimata liidreid, kes tuleks uue energia ja uute ideedega. Võimalik, et inimesed hindavad kandidaadi inimlikke omadusi rohkem kui nende kogemusi ja teadmisi.\nKaja Kallas on tark ja empaatiavõimeline inimene valdkonnas, kus üldiselt on tarku ja empaativõimelisi inimesi vähe. Kuid kas sellest piisab?\nTuleb mõelda ka selle peale, et peaminister vastutab kaitse- ja välispoliitika, majandus- ja taristuküsimuste, tervishoiu, hariduse, õigusloome, maaelu, siseturvalisuse ja rahanduse valdkondade töö koordineerimise eest.\nIga inimene peaks endalt küsima - Kaja Kallas on küll meeldiv inimene, kuid kas ta on valmis valitsusjuhi vastutuseks? Samuti esiviisikusse jõudnud Mart Helme ja Artur Talvik mõistagi ei ole tõsiseltvõetavad kandidaadid – ei nüüd ega tulevikus.\nPean seetõttu palju tõenäolisemaks, et valimistepäeval saab Jüri Ratas mandaadi jätkamiseks peaministrina. Ratas on end keerulisel ajal tõestanud paindliku ja tõhusa valitsusjuhina. Eesti majandusel läheb hästi, tulumaksuvaba miinimumi tõstmisest võitis suur osa ühiskonnast, eesistumine õnnestus suurepäraselt.\nÜhte peab veel ütlema. Ei ole mingi katastroof kui väiksemate erakondade valijad nende erakondade juhte peaministrikandidaadina ei toeta. Mina näiteks ei hääletaks valimistel SDE ega IRL-i poolt, kuid pean Mikserit ja Luike väga tugevateks ministriteks. Samuti võin ma valida sotse ja IRL-i ja pidada Ratast tugevaks peaministriks.\nEesti Päevalehes avaldatud numbrite valguses ei peaks SDE ja IRL kindlasti hakkama tegelema avaliku arveteklaarimisega, vaid võtma aega ja rahulikult mõtlema, mida tuleks valimisteni jäänud aasta jooksul teha teisiti.\nValitsuse puhul on väga oluline seegi, et opositsioonis on igaüks enda eest, valitsuserakondade puhul aga sõltub edu või ebaedu kogu valitsuse mainest.\nKui inimesed näevad, et meil on valitsus, mis moodustab tugeva meeskonna ja töötab ühtede eesmärkide nimel, siis tõstab see kõigi valitsuserakondade toetust. Kui valitsuses on vastuolud, võidab sellest opositsioon.\nEraldi küsimus on see, kas Reformierakond ikka peaks saama võimaluse valitsust moodustada.\nNende viimane võimul olemine kestis 17 aastat ning lõppes üldjoontes väga halbade tulemustega Eesti jaoks. Ebavõrdsus Eestis on kõvasti suurem põhjamaadest, meie keskklass on endiselt nõrgem ja õhem ning inimeste keskmised sissetulekud hinnataset vaadates väga madalad.\nRegistreeritud (21) Anonüümne (59)


Põlevkiviõli jätab kliimale suurema jälje kui põlevkivi põletamine või nafta - Eesti Päevaleht\nEesti Energia on öelnud, et põlevkiviõli tootmisel tekkiv CO2 heide on 3,3 korda väiksem kui põlevkivist elektrit tootes ja see aitab Eestil liikuda samm-sammult puhta energiatootmise juurde. Ent Eestis õlitootmisest tekkiv heide on kõigest tehte üks pool. Kuskil kasutatakse põlevkiviõli kütusena ja sellega paiskub kasvuhoonegaase uuesti õhku. Seega tuleks põlevkiviõlist rääkides vaadata kütuse terve elutsükli mõju keskkonnale ja kliimale.\n„See on eksitamine, jah,” tunnistab Tallinna tehnikaülikooli kütuse ja õhuemissioonide analüüsi teadus- ja katselabori juht Alar Konist.


Maagiline autorada koos LED autoga | HT Trade\nLõbus võidusõidurada! 165 osa ühendamine on kiire ja lihte. Võimalus ehitada erinevaid radasid. Rada särab pimedas ja auto valgustab seda samuti. Valmistatud plastikust koos LED valgustusega. Auto töötab 1 x AA patareiga (ei kuulu komplekti). Rööbastee kogupikkus: 220 cm Rööpalaius: 7 cm


Õpetajate Leht 2. oktoobril : Õpetajate Leht\nÕpetajate Leht 2. oktoobril\n30. sept. 2020 - Kommenteeri artiklit\nVäärtustest ja eetikast rääkimine on muutunud jälle oluliseks\nÕpetajate Lehe tänavune laureaat, Tartu ülikooli eetikakeskuse kolumnist-toimetaja Tiia Kõnnussaar leiab, et inimese tsiviliseeritus saab alguse lapsepõlves. „Tsiviliseeritus eeldab teadlikkust väärtustest ja oma valikute alusest, oskust väärtuste üle arutleda või ka sisedialoogi pidada,“ selgitab ta. „Mis on minu meelest õige, mis kaheldav ja mis kindlasti vale? Iga inimene eksib aeg-ajalt oma väärtuste vastu, aga hea on seda endale tunnistada ja selle üle mõelda.“\nÕpetajate Lehele on Tiia Kõnnusaar kirjutanud eetikast ja väärtuste kujunemisest nii koolis kui lasteaias. Peale selle ridamisi muid harivaid kirjatükke.\n3. oktoobril astuvad juba kaheksandat korda Eesti Televisiooni otseülekandes vaatajate ette meie hariduselu tublimatest tublimad. Aasta õpetaja galal antakse laureaatidele koos Joosepi kujuga üle ka kümne tuhande euro suurused riiklikud preemiad ja elutööpreemiad (65 000 eurot). Esmakordselt saavad koos tänukirjaga rahaauhinna ka nominendid. Ehkki Alexela kontserdimaja mahutab ligi kaks tuhat inimest, on koroonaviiruse oht kahandanud galale kutsutute arvu vaid sajale.\nJaan Kõrgesaar: „Aina rohkem sõltub diagnoos vanema oskusest ja tahtest oma lapse eest seista“\nAutismispektri häired on veniv mõiste nagu ka aktiivsus- ja tähelepanuhäire spekter, ütleb Tartu ülikooli emeriitprofessor Jaan Kõrgesaar. 70 protsendil juhtudest kaasneb autismispektri häiretega vaimne alaareng, aga sellest ei soovi populaarne kirjandus rääkida.\nMobiilsus kutseõppes reaal- ja virtuaalmaailmas\nTartu ülikooli ja Tartu kutsehariduskeskuse eestvedamisel viidi läbi kaheaastane Erasmus+ õpirändeprojekt. Tulemuseks on e-õpimaterjal, mis mõeldud eelkõige kutsekoolide õppuritele ja nende õpetajatele.\nEsimesed sammud lugemise huvitaval teel\n„E-M-A, ema; M-I-N-A, mina,“ veerib laps sõnu kokku. Ajast aega on lapsi lugema õpetatud, aga kunagi varem ei ole selleks olnud nii palju häid metoodikaid ja abimaterjale kui praegu. Logopeed ja eripedagoog Hilve Kivipõld-Verbitskas on loonud terve hulga lugema õppimist toetavaid materjale ja kõnearendusmänge. Sel kevadel valmisid tal koolieelikutele ja esimese klassi õpilastele mõeldud kaardikomplektid „Esimesed sammud lugemise huvitaval teel“.\nMadis Sarik: „Pean ennast eelkõige õpetajaks“\nÕpetaja ja vallavanem on mõlemad vastutusrikkad ametid. Kuidas neid ühitada, seda teab oma kogemusest Rae vallavanem Madis Sarik.\nViis aastat sihiseadmist OSKA järgi\nViie aasta eest alustas kutsekoda OSKA uuringutega, mis analüüsivad Eesti majanduse arenguks vajalikke oskusi ja tööjõuvajadust lähimal kümnendil ning võrdlevad kutse- ja kõrghariduse ning täiendkoolitusega. Tähtpäeva puhul arutlesid OSKA analüütikud ja analüüsidega seotud asutuste esindajad tehtu üle ning vaatasid tulevikku.\nKuidas säilitada tugev ja võrdsust toetav põhiharidus?\nPISA uuringud on näidanud, et mida nooremaid õpilasi selekteeritakse ning mida varem nad hakkavad õppima erinevate õppekavade järgi, seda kehvemad on riigis õpilaste tulemuste keskmised.


Tarvo patrab ...: 2020\nKohaliku maailmajao rogainimispidu - ERC2020 Läti\nEks seekord rohkem Läti-Eesti maavõistlus oli, keegi kuskilt riigist eriti kohale ei pääsenud. Samas võistlus peeti ära ja kohal olid need, kes kohal olla said. Asukohaks Tukumsi asula lähedal olev suusakeskus (justnimelt! mäesuusakeskus!!???) Milzkalns Veikparks. Jurmalast kuskil 30 kilti loodes - eestlastele soodne!\nTeine mekk oli veel võistlusel mann - Etsi ei olnud!! Ja see jätab jälje ... tähendab vastupidi ... kui Etsi pole, siis jälge ei jää! Vähemalt sellist spetsiifilist! Aga küll vanameister järgmine kord ... on paremas hoos kui kunagi varem -\n... vorm on hea\nvorm on hea,\nkes meist Etsi siis ei tea!! :-)\nSellest tulenevalt on ka allolev mõtisklus seekord veidi teistsugune, rohkem tehnilisi detaile ja mis_oleks_kui - eks ma proovin korüfeedelt ju õppida - asju tehakse korralikult ja teemasse lähenetakse süvitsi!\nEelneva päeva modelil ei käinud - mis seda Läti võssi ikka hekseldada. Ja käinud rääkisid õhtul õllelauas (krt. inimestega on midagi juhtunud - kõik lürbivad mingeid alkovabasid vedelikke!!!) täpselt seda - võss ja reljeef, olematud sihid, olematud lagedad! Tüüpish!!\nPlaneeringu tegime tagasihoidliku - nööri oli 2m elik 54 kilti lindu.\nPole enam seda lustakat muretust:\nihuliikmeisse ürgjõud varutud\nKüll aga vaadates ringi - sõprades ikka kohe on seda entusiasmi - võeti 32m nöörirull ja kukuti otsast tõmbama. Isuga kohe! Eriti hoos tundusid olema mõned tiimid, kes polnud kunagi varem 24h üritusel käinud. Ühtepidi kaared, teistpidi kaared - terve kaart tõmmati nööri täis, kõik nurgad ja servad - 100km linnulendu, selle peaks ikka ära tegema ....!!!\n... meenusid enda esimesed korrad\n...nunuh ... hulkus peatu/astus arutu .... :-)\nEi leidnud head varianti kahe ringina läbi HashHouse teha - no öise söögi eest on ju makstud eksole. Tihedamalt ja suuremad KP'd olid loodes. Mere äär oli muidugi ahvatlev ilusa männimetsaga ... või no oletatava männikuga ... aga seal olid punnid hõredalt, väga hõredalt!!\nLoomulikult rahvas tormas ööseks rannariba planeerima - "full-moon nightswimming" - peissaaž ... täiskuu ... liivarand etc. Meie loobusime sellest - meil jõudu vähe - meie konditsioonis - ühtegi valet KP'd ei tohi planeerida, ühtegi üleliigset sammu ei tohi teha. Punkte tuleb võtta, mitte otsida!\nTeine suuremate punnide pesa oli kagus, aga seal oli summa ja tihedus tiba väiksem. Keskosas oli nii_ja_naa. Samas olid loodes KP'd kõige tehnilisemad, reljeefsemad, teedevabamad - no korralik o-jutt! Halb oleks olnud need pimedasse jätta! Aga võtta need kindlasti tuli! Seetõttu planeerisime võimalikult kiirelt stardist põhja/loodesse ... et jõuaks selle serva enne pimedat läbi lükata. Peab ütlema, et see isegi laias laastus õnnestus.\nElu on ette toonud päris palju rogaini planeeringuid - meie tasemel see midagi keerulist pole kui sul aega on ja oma põhimõtteid hoiad. Tippudel on planeerimine võrratut raskem - pead väga vaatama, mida võtad, mida jätad. Meil Merkaga on julgelt kuskil 80+% plaanidest päris head olnud - no kui pärast võrrelda läbitud kiltide ja punnide suhet teiste tiimidega. Reeglina me läbime sama KP silmade juures märkimisväärselt vähem kilte.\nMis ongi tegelikult rogaini põhiline uba - max punnid tuleb korjata võimalikult vähese liikumisega!\nMõni põhimõte on meil veel (eriti kehtib pika rogaini kohta):\nrogain on peaga ala! Toores jõud lõppeb rajal varem või hiljem ... korralikult puusse panemisega. Kohe korralikult. Ja siis pole enam ei jõudu ega mõistust ... ainult vaikne visin mittemidagi_ei_saa_enam_aru.\nmõistlik on sisse plaanida suured silmad - üks 9ne on alati kiirem/vähem vaeva nõudev kui 3 kolmest. Samas tuleb asukohta ka vaadata - kilte tuimalt edasi/tagasi punuda pole hea idee.\nteravnurki tuleks vältida - mis rajale ei sobi see sinna ka ei sobi!!! Ära aja ringi liiga ulmeliselt keeruliseks\nahnust tuleb vältida! Alati juhtub asssssju! Absoluutselt alati!! Neile tuleb jätta oma koht ja aeg ja neid siis õigel hetkel rahulikult lahendada. Tasapisi. Loodus ei kannata ülbust ja üleolekut - loe esimest punkti!\nhoia oma plaani kuni pulsi kaotuseni! Aga targalt :-) Vahet pole kuhu teised tiimid jooksevad - neil on ilmselgelt kehvem plaan kui sul!\nNii see plaan paika saigi, sisuliselt miski tunniga. Jätsime lõpu lahtiseks - kui saame enne pimedat tehnilise loodeosa tehtud, siis järsku jõuame ka lõunasse.\nKerge sekeldus nõutud varustusega - meilt nõuti mingit teibitud telot ... millest materjalides polnud sõnagi. Aga ilma selleta meid starti ei lastud!\nVeerand tundi traditsioonilist stardieelset kaasvõistlejate kallal norimist, neisse pessimismi sisendamist ja ... kukuti vajutama. Esimese paari tunni jooksul midagi eriti huvitavat ei juhtunud. Rahavamatk teedel - lamedat ja alamäge joostes, muul ajal kõndides.\n58 jäi välja\nKP58 jätsime välja - kiirelt oli vaja kagunurka jõuda.\nPaari esimese tunniga sai selgeks, et kaardil rasterkollane on kõige rõvedam, mida tuleb igati vältida. Kasvõi kiltide kaupa ringi minna, aga kollasesse rastrisse ei tohi sattuda, sest see oli üks järgnevast:\nilge raiesmikule kaootiliselt kasvanud läbimatu lehtpuuvõss\nläbimatu tuulemurd. Täiesti masendav, kui palju on Läti metsades tuulemurdu - no ikka jõhkralt!\nläbimatu alusmets - näiteks kurguni ulatuvad sõnajalad koos maas vedelevate puudega\nVõi kõik ülalmainitud koos või erinevates kombinatsioonides. Kõik see tegi maru raskeks ka reljeefi iseärasustest arusaamise. Ei julgenud mööda reljeefi minna, sest võisid sattuda kohta, kust lihtsalt ei saa läbi! Reaalselt ei saagi! Ei suuda ennast läbi suruda või risti-rästi langenud suured puud ei võimalda pealt/alt ronida. Oli miski 4-5 kohta, kus punnist lahkumine lõppes jõhkras rastris ragistamisega. Aega ja jõudu jäi igale meetrile kilode kaupa. Aga midagi polnud teha, kuidagi pidid välja rapsima - aga neist nüanssidest allpool. Ja reljeef oli kohati järsk! Õnneks sood/rabad/kraavid olid suhtkoht kuivad.\nKP54 juures ja peale KP80 oli see raiesmik taas eriti rõve - lõputu, liikuda maru vaevaline, murra jalad ära, aega läks jõhkralt. Anneken ja Tom kappasid meist lendleval gasellisammul mööda.\nEi tohi minna kollasesse rastrisse!!\nEsimesed 5 tundi klappis meie träkk HP-Sport Team Plusiga. Nendega oli lõbus. Proovisime korduvalt nad maha raputada, aga ikka olid nad meil KP's järel. Ja vahepeal kadusid eest.\nEsimese korraliku o-vea tegime 5 tunni täistiksumisel. KP93 lähenedes.\nAlgselt plaanitud teejupp kadus kollasesse põrgusse - võss ja langenud puud võtsid silmanägemise - andsime alla. Otsustasime siis põhja poolt sihilt läheneda. Kas olime liiga kärsitud lõunasse pööramisega või lugesime valesti - hetkega olime üsna lost! Võss takistas reljeefi ablamist - müttasime korralikult, eriti mõistmata oma täpset asukohta. Kogu aeg nagu midagi reljeefist klappis ... ja samas absoluutselt mitte.\nViga KP93 lähenemisel\nMingil eriti risti/rästi langenud puudega võsasel järsul laskumisel turnides, kui olin roninud just tuulemurruseina kõige ülemise kuuse otsa - jalg libastus, teine takerdus ... pudenesin pea ees alla nagu küps ploom! Käsi ei jõudnud ette panna - otsaesine käis plinnnndi vastu oksa, mis toimis vedruna ... tegin õhus salto ja prantsatasin täies pikkuses selili allpool lebava kuuserisu otsa! Mõtlesin, et nüüd vist kukkusin terava oksa endale läbi kere - ei julgenud hästi liigutada. Pea kumises ...\neluvaim jäi ikka sisse väää?\nÕnneks piirdus kõik sulni muhuga.\nPunkti leidsime lõpuks rohkem pe...tunnetuse järgi. Õnneks tuli punnist ka Saue Tammede tiim, kes kinnitasid tekkinud p-tunnetust.\nSee on omaette perversselt erutav tunne - nagu oled õiges kohas - lähes kõik klapib kaardiga ... aga mingi nüanss ikka lõpuni ei klapi ... ja mis peamine - kurat KP'd ei ole!\nHakkad mõtlema tuhandet erinevat versiooni:\n... aaa järsku ma ikka ei ole siin???\n... aaa järsku olen hoopis tolle nina/lohu/sookese/tipu jne juures!!!??\n... krt peaks ju nagu õige koht olema ikka??!!\n... ja KP on lihtsalt puu taga või kuskil 10 meetri raadiuses - tee need 10 sammu veel!!\nAga sa oled pea kaardis! ... ja lähedal, et liikuda valesti "kujutletavasse PÄRIS ÕIGESSE kohta"!!\nSeda juhtub maru tihti. Õnneks on rogainitiimis vähemalt 2 inimest - teisel peab siis olema see meelekindlus, kes lausub kuldsed päeva muutvad sõnad:\nkle oota lähme veel 10 meetrit edasi!!!\nJärgmise kerge kala panime kohe järgmises KP53, koos sõprade Pajustetega. Päris ei saanud aru, kustkandist rappa sattusime ja kraavi ületasime. Sisetunne arvas, et HP-Sport kaldub liiga paremale ... aga ei julgenud ise totaalselt teises suunas panna ka - no ikka silmanurgast vaatad, kuhu nad lähevad :-)\nÕnneks saime aru, et saareke on vale ja korrigeerisime. Kahjuks läksid meie teed HP-Sport Teamiga seejärel lahku.\nKP62 tegime ka pisikese susservusseri. No ei olnud seal kuidagi võimalik eristada neid erinevaid sookese ribasid - kõik oli ühetaoline soine poolvõss ja nagu mitmest kohast läks seda ribakest. Lähenesime idast (mis oli meie õnn), seal kulges kena rajakene, ääristatuna köiega, millel rippusid kahe koera kujutisega sildid. Ei saanudki aru, mis see oli - koeri ei näinud ja miks nad oleksid seal pidanud olema??\nAnneken ja Tom kappasid meile kergel gasellisammul vastu.\nMingi hetke pärast saime õigele sooribale pihta ... see kulges vahepeal hoopis kõrgemal, kui me kaardilt väljalugesime ja arusaadavalt oli jälle kaugemal, kui oleksime oodanud.\nKoos Saue Tammede tiimiga sai punn piuksutatud. Toss hakkas otsa lõppema - paras aeg oli külastada joogipunkti.\nIkka mõnus on, kui\nteised ka takerduvad :-)\nLahkusime KP'st tuldud teed - mööda teerajakest üle põllunurga teele. Saue Tammed - Terno, Järvelaid, Leima panid otse üle mäe ... ja sattusid ilmselt lähes läbimatusse rastrisse ... läks aega. Keerasid alla tagasi ja sattusid põlluäärsesse rastrisse - jälle läks aega. Kohe ikka läks aega!!!\nOlime mööda teed pikalt lõunasse jalutanud, kui nad lõpuks meile järele jooksid - no ei olnud neil õnne - lahkuda KP'st enne meid kena kiire tempoga, murda, joosta ... ja lõpuks avastada, et miskid humoristid on tota-tota ringiga jalutades olnud kordades kiiremad!! Tegime meiegi jooksusammud joogipunktini - selle võistluse viimased vist enne finišit.\nJoogipunktis maitses vesi hea. Midagi tibas alla ka taevast.\nNagu Ago tiimist Kawe ütleb: alguses tuleb hakata mõistma rajameistri aju ehitust! Seejärel tuleb pihta saada fantaasiale, mida nägi kaardijoonistaja. Ja alles siis hakkab asi kuidagigi sujuma. See võib võtta aega ... palju aega ... aga see on vajalik! :-)\nUsinasti süvenes veendumus:\nkui võimalik mine mööda teed!!\nKui ei ole võimalik ... mine ikkagi mööda teed!!!\nEdasised paar tundi möödusid rahulikult, KP56 juures (kell 21.00 paiku) sai lambid põlema pandud, kippus pimedaks ja vihmaseks ära.\nKopramaja pimedas oli triki ja punktist\nväljaminekul ... tekkis väike error\nKoos paari Läti tiimiga otsisime järve äärest kopra maja. Selle lõpuks leidsime, aga mingil seletamatul põhjusel panin ma KP94 lahkudes täiesti vales suunas minema. Täiesti arusaamatu - no ju oli mõtlemine juba piisavalt ähmane. Ilusa auringiga saime jälle õigesse suunda.\nKuidagi osavalt olime täpselt pimeda ajaks sättinud pikemad teejooksud ja lihtsamad punnid - oli ilmselt õnne!\nropp serbo-horvaadikeelne sõim\nKP97 ja 50 vahel kaotasime pimedas raiesmikul rajakese ... ja olime taas sunnitud kollast rastrit võtma. Täiesti pekkis milline võsa (lillas ringis pildil)! Pime, märg, läbimatu - lihtsalt jõuga surud ennast läbi miskist haljasmassist samm sammu haaval. Õõvastav!\nVäikese vea tegime ka teelt KP50 poole maha pöörates - teede lugemine läks kuidagi sassi ja panime üks tee varem - no 12. tund oli just täitunud ka - kusjuures maastik oli täpselt 1:1 sama ... õnneks jagasime vea ära enne mäe otsa ronimist :-)\nIlmselgelt hakkasime edaspidi ikka väga pikki ringe mööda teid tegema. Kunagi enne pole me teedest eriti hoolinud - orienteerumine on ikkagi ala nimi ju eksole - täna valisime põikpäiselt teed. Kohati oli meil edu, kohati vist olime liiga kindlameelsed - vaatan, et mõni ring kippus arulagedalt pikaks minema öösel kõige pimedamal ajal: kl. 1-3 vahel. Kuidagi eriti õõvastav tundus lambivalgel see võss teepealt vaadates - üldse ei tahtnud minna!\nKuidagi sattus seekord ka nõnda, et ega me öösel eriti kedagi ei kohanud. Mõni tiim nikerdas kuskil, aga sama träkki ei läinud keegi. Mõned tulid vastu, aga nendest polnud reeglina abi - olime just teiste nägemise ajaks ennast lootsusetust võssist iseseisvalt väljarapsinud. Selline üksik iseenda_tarkuse_öö oli seekord.\nKP100st väljaminekul sattusime taas Läti võssi kullafondi - terav kallak, meeletu tuulemurd, pimedus, vihma valab - no kõik mõnud! Lihtsalt keerad ennast kohapeal ringi, et mingiski suunas edeneda natuke. Lõpuks vajusin hargivaheni sisse ka kohas, kus poleks pidanud mingit erilist tüma olema. Oi see võitlus võttis läbi!!\nEri kuradi ropp serbo-\nSa tead kus sa oled - no piisavalt täpselt. Aga ei saa edasi. Mingit krdi teed pole. Vahid kaarti nagu kirde_saia - reljeef on õigetpidi, kõik tundub klappivat ... aga kurat edasi ei saa. Sest metsa läbitavust ju rogainikaart ei kajasta. Kaardil ilus valge mets, isegi raster pole ... aga sihuke saadanasilmamuna, et hoia piip ja prillid!!\nSeisad, mõtled, kust võiks lihtsam olla? Suunda muudad pidevalt, kuna lihtsalt ei saa edasi!!! Iga sent maad edasi on võitlus! Sa keeldud loovutamast millimeetritki juba läbitud maad - no tagasi ma raisk ei lähe!!!\nJõllitad seda võsa - kottpime ka - sa ei näe, mis on selle tuulemurru või risu taga. Mets? Samasugune võss? Veel hullem võss?? Viskad käpuli, et altpoolt piiluda - sittagi ei näe. Püsti ka enam ei saa, oled takerdunud mingisse haljasmassi. Nutmaajav kogemus! Kell 4 hommikul.\nPärast vaatad träkki - kenasti sirgelt liikusime!! Aga kui kuradi kaua me seda 350-400m läbisime??? 29 mintsi!!\nKURAT - kakskümmend üheksa minutit!!!! Nelisada meetrit!!\n/... järgneb neli minutit rõvedat, tõlkimatut serbo-horvaadikeelset sõimu.../\nAga milline rahulolu, kui teele lõpuks välja kraabid ennast. Küüntega! Lööd jalaga veel viimase risu enda küljest, tirid persevahelt sõnajalapuntra, nokid peost paarisendise pinnu, sülitad välja peotäe kuuseokkaid, lutsid mudast puhtaks joogikoti voolikuotsa - krt see on imeline tunne ... sa saad minna!!! Niimoodi vabalt! Endatahtsi. Enda valitud suunas!! Miski ei klammerdu su külge ja miski ei ürita tungida sinu sisse! Ulme!!! Nende hetkede nimel me seda vist teemegi???\n8 tundi lõpuni, 60+ kilti on läbitud - paras aeg teha plaan lõunaserva ja lõpu lahendamiseks. Kagunurgas järve taga on head punktid ... samas ka jõgi, mis vajaks otse läbimist. Läti jõed on kraad kibedamad kui meie ülehüpatavad ojad. No vaatame. Võtame kõik kuni KP49 ära, seal vaatame aja kulgu ja plaanime lõpu. Miskipärast tundus KP96 natuke pahas kohas olevat ... kuigi oleks tulnud ka võtta.\nKP96 oleks olnud abiks\nÖöst hakkas kergelt siiber saama. Et ei näe eriti, kus miskit on. Samas pimedas helkisid KP tähised jälle kenasti - lätlased paigutavad need mõnusalt kõrgele ka. Et paistaks.\nKP79 juures hakkaski hommik saabuma. Tegime pisikese pausi, kihutasin sisse ibuka - natuke liiga valusaks hakkasid totaalselt ärahõõrutud kaenlaalused ja hargivahe ... või no ütleme et kõik esemed, mis on põlvede ja puusade vahel ... muutuma. See on esmakordne. Ja ka see, et taldadel/varvastel pole üldse midagi viga.\nIbukas aitab! Lisaks panin selga vesti ja käised - hambad plagisesid ja erikrrdi külm hakkas korraks. Imestasin, et isegi minul hakkab mõnikord külm :-) Ibukas aitas natsa ka selle vastu, liikumisel kadus tasapisi värin. Liigutused olid nurgelised ja kere kange, aga vaim oli reibas, mott üleval.\nÖö oli olnud suhtkoht soe, aga nüüd hommikul oli külmaks läinud ja kohati vist hakkas midagi taas sadama.\nVaatame seda träkki KP87sse - no üldse pole tuju jõge ujudes läbima hakata - Merka oli oma jalavillidele kuivad sokid pannud ja mul oli lihtsalt rõntskelt külm - vetteminek ei ahvatlenud üldse. Valisime kuivemad versioonid liikumiseks.\nKP86 oli taas jõhker Läti võss täies headuses. Meie träkk seda isegi ei kajasta, aga näit. Saue Tammed tegid siin tund_pluss viga. Raudteelt lähenedes ... no esimese korraga ei pruukinud kraavini välja murda. Põrkuti tagasi ja .... suurema hooga murti uuesti sisse ... no et hoo ja inertsiga võssist läbi suruda ennast. Jube!\nSedakord oli tegu lehtpuuvõssiga - peened kurat_teab mis puud kasvasid nii tihedalt, et ... no ei jõua suruda neid kahte lehte. Lihtsalt ei jaksa!! Kui selle osa lahendasid ja kraavini jõudsid, said KP kenasti kätte. Tagasiteel algas uus jama - lisaks eelmainitule oli nüüd ka raiesmik koos kogu oma risuga. Johhhhhhaidiiii! Õnneks oli valge ... siin pimedas .... uiuiuiuiui ei taha mõeldagi!!!\nlõpulahendusi oleks paremaid olnud\nLõpuosa oleks võinud pigem lahendada versioonis 38-24-37-57-finiš. Aga silmavaade oli selleks hetkeks piisavalt kitsuke, käed keeldusid kaarti liiga palju lappamast, kella pidi ka vaatama ... sai nagu sai.\nMul sai kumm täiesti tühjaks peale viimast KP'd. Rinnus hakkas pistma, süda tagus suva rütmis, jalad vajusid risti ja hapnik sai otsa. Täiesti ära vajusin - uskumatu.\nMerka võttis mu koti ja mina lihtsalt seadsin jalga teise ette läbi üldise udu. Kuidagi kakerdasin lõpuni - ainult seda teadsin, et ilmselt jõuaksime aega ka roomates.\nEi mäletagi, et nii läbi oleksin viimasel ajal olnud. Toss oli täiesti väljas. Kohe nii väljas, et suisa paha oli olla! Istusin peale finišit totsti pakule. Ei mäletagi kuidas autoni sain, riided vahetasin, sõin midagi - magama ma igatahes vajusin!\nHuvitav, et jalatallad ei olnud mul absoluutselt ära hõõrutud - mitte ühtegi villi! Tuttuued ja piisavalt suured Salomon Speedcrossid ning tuttuued Compressport sokid tegid head koostööd ilmselt. Merkal ikka oli siit-sealt tallaalused valusad ja ribadeks. Mul seevastu oli täiesti ribadeks kõik mis on põlvede ja puusade vahel. Nii eest kui tagant - iga viimane kui ese! Ja kaenlaalused olid lõhki. Ja selg - täpselt kahe teibirea vahelt :-)\nXV24 - 14. koht (üldkokkuvõttes 81.)\nLäbisime 91 kilti (enda kella gps'i järgi)\nLinnulendu tuli 58,5 km\nEestlased tegid nii auhinnalaual ja ka personaalsetes kordaminekutes kibedat kraapimist:\nTammemäe/Linnus panid pika puuga kinni\nReeda/Ain panid XV kinni\nAnneken/Tom olid XV teised\nPiibe/Hannula-Katrin panid naiste osa kinni\nMarje/Airi said naiste üldarvestuses 3. koha. See on ikka metsik! Muud naiste klassid nad muidugi võitsid.\nEhtel/Riika - 239 silma - sain aru, et neile hullult meeldis rand, kus nad pikalt miskit kammisid :-)\nPartsud - 230 silma - väga karm tulemus, arvestades, et enne pole kunagi pimedas metsas käidud! Ja siin oli vaja orienteeruda - isegi valges, pimedast rääkimata!\nImbi/Laidy - 227 - väga kõva tulemus esimese 24h kohta!\nHP-Sport - 223 - superluks!\n.... krt. ja Etsi ei olnudki!! :-(\nPildid korraldajatelt ja sõpradelt - tänan!\nExtar 24h - seiklusspordi EMV\n17-18. juuli 2020\nPikasilla - Võrtsjärve alumises otsas\nSääsehirm - Merka, Priit ja Tarvo\nSeiklus algas juba Viljandis, kus otsustasime pisikese burksi (loe: pasta) teha enne rajaleminekut. Ees ootas ikkagi 24h järjepidevat rahmimist ilma igapäevaselt enesestmõistetava hedonismita elik siis chipside ja õlleta. Organism ei arvanud sellest midagi head.\nSeiklus seisnes selles, et kui olime kõrtsust lahkunud ja väisasime Selkut - minu teine mina ikkagi ei olnud nõus ilma õlleta võistluspaika minema ning Priit mõtles, et võibolla need 2 kommi, mis taskusse said, on ikka nõks liiga vähe 24h seikluseks - no et järsku ostan juurde ühe geeli_või_midagi - tüüpiline Priit!! - teatas Anneken, et tema oli esimest korda elus võtnud kaasa ridiküli - juhuks kui külastame restot enne võistlust, siis on ilus ridiküli kanda - ja seda nüüd enam autos ei ole!!\nSõitsime tagasi kõrtsu. Ridikül oli peaaegu poolel teel politseijaoskonda. Saime näpud vahele, võisime edasi liikuda võistluskeskuse poole.\nErinevalt mõnest eelmisest Extarist, kus ma kõik, absoluutselt kõik geelid enne starti autosse unustasin ... sai seekord seljakas täiesti punni. Lisaks oli plaan kanuusse võtta kilekotitäis igasugust manti - no ei pea ise vedama, kanuu veab!\nRaja ülesehitus oli midagi sellist:\n* proloog joostes 1h - tagasi võistluskeskusesse\n* kanuu - tagasi VK'sse\n* ratas - V1\n* jooks - V1\n* ratas - V2\n* jooks - V2\n* ratas - koju VK'sse\nV2'e sai miskit manti juurde saata ... pisikese kilekotikesega. Vaatasin seda kotikest, mille Merka täitis kiirelt võileibade ja Priit sama kiiresti riietega nagu ilmaimet:\naaaa siia ju ei mahu Tõmmu_Hiidu üldse mitte ühtegi!!?? Nagu midahekki?!!\nEi mahtunudki, ei pannudki. Viskasin paar betoonikest/geelikest/vorstikest/chipsikest kotti ja ... no jäin lootma sõpradele korraldajatele, et ... nad ju tunnevad mind ... järsku on nad sellele mõelnud, kuidas rajal sportlasi turgutada ... enda salajastest varudest. Sõbrad peavad olema, muidu ei jääks ellu!!\nEtteruttavalt: sõbrad olid rajal ja teadsid, mis on mulle hea!!!!\nProloog - 19-20.30\nTavapäraselt peaaegu valge kaart juhatas rahva koolini, kus tuli liita positiivseid ja negatiivseid numbreid, mis omakorda olid peidetud kooli sisemusse. Teada oli numbritega plätakate arv ... mina lugesin tükke ja Priit liitis. Viimase tehte -3 +7 tulemuseks sai ta miskipärast -4 .... aaa no tagasijooksul me Merkaga natsa mõtlesime selle üle ja pakkusime pigem +4. Sobis.\nProloog lõppes pisikese ujumisega - vesi oli soe, aga kanuuvestiga ei saa ujuda ju raisk!!! Ulbid nagu see asi seal. Kohutav!\nLisaks hakkas Priidul megakülm - väljas oli +24 ja vesi oli +22 umbes! Priit lõdises nagu haavatud kober. Nagu päriselt! See on, kui inimese kehas on rasvaprotsent väiksem kui null! Ei tasu nii teha! Vahetusalas ladus poiss endale selga kõik riided, mida leidis meie ja kõrvalolevatest autodest ... ja lõdises samamoodi edasi. Mina mõtlesin, kas panna ööseks T-särgile veel midagi peale või piisab varrukatest???!!!\nKanuu - kuni 01.00\nNapilt enne esimest KP'd hakkas kanuutamise tunne sissetulema - liikusime kenasti. Misjärel ... keerasime nina ümber ja mõlasime võistluskeskusesse tagasi. Nimelt jõudsime samaaegselt tõdemuseni, et träkker, mis pidi olema Priidu küljes - seda seal mitte ei olnud.\nVana seiklussportlase tõetera: no ei saagi ju tegelikult minna pikale rajale, kui ei ole testitud tiimi võimet efektiivselt koos ühes kanuus töötada!!\nSoojendus oli tehtud, kaasvõistlejatele piisav edumaa antud (no me oleme kanuus teiste jaoks lihtsalt\nliiga kibedad kärbsed) - tuli hakata panema!\nKP6 ja 7 vahel oli meil miskipärast hullult vaja tungida läbi pilliroovõsa. Peale mida lahmas mul vasakust põlvest ja käest korralikult verd - keegi ketser oli pilliroolehed vahedaks ihunud. Mingit med_komplekti kanuusse ju ei võtnud - no mis saab kanuus juhtuda???!!! ... põhjaminemisel plaastrit pole eriti vaja ... kui ainult suu kinni teipimiseks, et vähem karjuks. Tõmbasin varruka ümber põlve, et kanuu verd täis ei valguks ja põhja ei läheks. Otsustasime siiski järvelt KP'd ära korjata ja siis korraks VK'st läbi põigata, et irvakil põlv kokkukortsida - pole ilus, kui kõõlused paistavad. Nii tegimegi.\nEsimese ringi tegime järvel.\nPeatus VK's oli emotsionaalne - Maret revideeris osavate näppudega medkohvrit ja Hardi/Heigo/Eero valasid õlut - ülejäänud viskasid peent saare huumorit. Priit lisas endale riideid!! Käis ka läbi miski uitmõte - järsku peaks õmblema?? - aga kuna niiti/nõela polnud võtta, siis ei hakanud.\nPanime uuesti jõele - sedakorda lõunasse - aega ju oli ja seiklus must go on!!!\nKanuu lõpetasime kenasti viimase valguse kustumisega ... korraldajad juba ootasid kaldal ... proviandiga :-)\nÕhtune taevas oli nii ilus, nii ilus!!\nRatas - kuni 05.00\nPime oli, aga mitte väga külm - pikk püks ja pikk varrukas said siiski pandud. Priit lõdises endiselt, lisas veel riideid. Kohe esimese KP'ga panime kala - ei lugenud välja, et üle oja ei lähegi teed - no pidime siis jalgsi sumama ja ragistama - kole võsa oli oja ääres ja ... kõige rohkem ajas närvi see, et puhtad/kuivad tossud pidi kohe seikluse alguses märjaks tegema - väga ebameeldiv.\nEdasi oli üldiselt õnne - ülesanded sai lahendatud - ühel joonel KP'ga näkkas koheselt, teisel joonel ei hakanud üldse mõtlemagi, et sõidame ühe KP pärast pool maailma läbi. Võtsime oma KP'd ära ja erilist viga öös ei teinud.\nKP22 oli korralik porr. No seal oli neid rajakesi ikka veel ... tähendab, olgem nüüd ausad - mujal olid rajad ja ei olnud KP'd. Loobusime, sõitsime vahetusalasse. Aga kuna seal ikka levis kuuldus, et miski tiim olla KP leidnud.\nKimasime tagasi möllama. Leidsime ... KP, mitte raja! Oli õnne!\nVarahommikune taevas oli nii ilus, nii ilus!!\nReljeefikaart - kuni 08.30\nPriit üritas kanda KP'd ka 50K tavakaardile - no palju õnne!! Ja siis üritas ühte reljeefiKP'd võtta 50K kaardiga ... kus ei olnud reljeefijoontki väga olemas selles kohas :-)\nTegime lühidalt - mõned KP'd, mis polnud liialt kaugel. Õnneks oli juba valge ja palavus hakkas ligi hiilima. Isegi Priit kooris paar kihti sulejopesid seljast - võimas!!\nTegin ühe o-vea - KP45 panin tiba pikalt. Sai natsa vales kohas kammitud. Aga muidu sujus enam-vähem, mingit erilist säravat o-hiilgust me ei näidanud, aga päris orbiidile ka ei pannud.\nEnne vahetusala panime 45 kraadi valele teele!! Ei vaadanud kompassi ja teadsin, et teele peame sattuma, mis viib V1. Paraku oli see vale tee ja viis tiba mujale.\nSamas ... hakka või uskuma, et iga viga on millekski ka hea:\nMerka: oot vaata kas see on Hardi Stokkeri auto, on sinine ju??\nMa nats lödi ka juba: aaa ei tea, vist ei ole, miks ta siin peaks olema....\nJa otsekui muinasjutus, läbi hommikuse hämara udulaama, astub härra autost välja - annab purgi õlut - jahedat õlut! Päris õlut! Mõtelge!! Oikurrrrrrrja kui hea see oli!!! Nende magusate geelilödide vahele - täiesti ulme!!\nRattabingo - kuni 11.00\nMul ei olnud mingit eelarvamust, et rajameistrid ei ole erilised põrssssad!! Et nad panevad need KP'd just sinna, kuhu meie ei satu ... ja sinna ei pane, kuhu meie läheme. Ja ma ei eksinud! Heigo ja Randy tegid jälle omad ära - neli esimest KP läbimist andsid tulemuseks 0 - just - täpselt null punkti!! Lisaks sattusime mingile kaduvale rajale, kus tuli läbi võssi rattaid tassida ja muud porri!\nLõpuks mõned silmad ikka korjasime kokku. Läbi suure häda ja viletsuse. Ma\nolin vahepeal ikka täiesti lödi. Lihtsalt jäin seisma, koukisin seljaka lahti ja toppisin suhu, mida leidsin. Geeli ja jooki ja ... no kõike. Kumm oli nii toss, et üldse ei tahtnud enam liikuda. Päike küttis armutult ning parm sõi isukalt. Raske oli. Ausalt!! Õlad valutasid, kann andis tunda ... mott oli maas!\nSamas kuidagi pidi ju sinna V2 ära venitama. Venitasimegi lõpuks. Saime mandikoti ligi.\nPeegelkaart - kuni 16.30\nVäike kahtlus käis läbi pea, et miks nad meile nüüd kõikide värvidega trükitud kaardi annavad. Et\nparemal kaart, mille järgi mindi\nN/S suund on mõlemal tagurpidi\nkuskil järsku on miski konks ja seatemp taas?? Samas oli toss üsna väljas ja rohkem mõtlesime eesootava LÜ peale, kus pidi mingeid õuduseid tegema hakkama - ronima nimelt.\nAsusime teele - Priit tahtis kohe minema lapata ... aga mulle tundus kuidagi nagu, et asjad kaardil vs. reaalsus ... no nagu ei mätši. Ei saanud kohe pihta ka, et milles kolb. Õnneks on kuskil seljaajus juba teadmine, et siin on kombeks kaarte valeks väänata ... aga mis sedakorda tehtud on??\n.... krt mitte ainult!!\n.... põhja-lõuna suund ka nagu ei klapi???\nkrt nad on N-S suuna ka vastupidiseks pannud!!\nPriit tõi 50K kaardi, aga sellest polnud ka eriti abi. Pidi aju nihkesse ajama, alguses vastu valgust kaarti vaatama ja siis endale selgeks tegema, et kaardil tee paremale tähendab reaalselt teed vasakule. N/S suuna vahetus niiväga ei seganudki.\nKorraldajatel oli muidugi nats kahju, et me nii valjuhäälselt oma kommentaare jagasime - paar teist tiimi oli ka meiega - nad vo olekski jäänud nukra näoga sinna istuma. Võistluskaaslasi tuleb ikka hoida!\nHeigo/Randy - seakari ma ütlen!!!\nPanime siis minema - alguses nina kaardis ja paar apsakat lipsas sisse. Aga muidu kuni LÜ'ni sujus kenasti - harjub ära selle peegliga. Millega ei harjunud, oli ilm. Päike laksis lagipähe ja temperatuur oli tõusnud ilmselt kolmanda kümne lõppu - oi mulle ei meeldi selline ilm - ma lihtsalt suren ära, vajun kokku. Jooksusamme ei tulnud juba enam ammu, oli selline tuim vantsimine.\nHoogu veel on!\nLÜ's tuli ronida. Kolme moodi. Üks ronis üles sillale jumariga, teine silla alt läbi ja kolmas laskus alla.\nPriit kui ilma kaaluta vend - las ronib üles!\nMerka põhimõtteliselt ei roni ja ... no ma siis laskun.\nKõik oli kena ... ainult meist keegi polnud kunagi kuulnud sõna "jumar". Rääkimata, et keegi meist seda kunagi näinud oleks või teaks, mis sellega teha saab. Peale mõningast näppimist saime pihta kuidas see töötab. Priit rakendati selle külge ja ... mindatagu!!\nPriit: aaa mis ma tegema pean\n- no siit kanuust ... sinna sillale\n- ühe käega tõmbad ja siis astud kuhugi .... aaaa ega ma ka ei tea tegelt\nÕnneks tuli appi Reeda, kes andis kiire algkursuse Priidule ... mina hiilisin paadiga minema, Priit jäi rippuma ... päris kauaks.\nMingi aeg hiljem, kui Priit liiga palju ülespoole polnud liikunud ... tekkis Merkal mõte, et kuule tõmbame ta julgestusköiega üles, sest muidu ta jääbki siia. Mitmeks päevaks.\nOli ilmselge, et Priit ise edasi enam ei liigu. Ei üles, ei alla.\nSamas - me kahekesi teda ka üles ei jaksanud tõmmata. Kutsusime appi Indrek Mahla, kes vigastatuna ise ei saanud VärskaOriginaali tiimis osaleda, appi. Peale ilget ponnistamist ja jagelemist õnnestus Priit kuidagi sillale saada. Poiss oli läbi nagu kalts ... lebas seal ja inises ainult, tal vaesekesel polnud kindaid ka. Kole lugu. Ärge seda jumarit kodus ise proovige!!!\nÜks punn oli käes ja kuna vaatepilt piisavalt õõvastav - mõtlesime, et las jääda, lähme minema.\nLaskumine .... tehtud!\nMahla agiteeris mind siiski laskuma. Ma paar korda olen proovinud ja tegin 8'ga laskumise ära - see\npole eriti keeruline. Tegelikult on see suisa lihtne ... ainuke keeruline koht on üleval üle serva saada ... ilma nahka servale jätmata. Peaaegu sain seekord!\nTeine punn ka käes, damned we are good!!!!!\nTagasitee vahetusalasse oli ilm veel palavam, parmud veel suuremad, võss veel vastikum ja pilt veel enam taskus. Juhe jooksis kokku KP75's, kus oli miski vana teederägastik nelja eri suunda. Mingid vallid - ühe ots tuli leida. Vot seal oli lootusetu seda parem/vasak asja ajada - igasse nelja suunda läheb tee - mõhkugi enam ei jaga, milline peegelkaardil vastab millisele maastikul. Poolumbes lohade järgi läksime - ära tõime!\nJa vaarusime tasasel sammul vahetusalasse. Ilm tappis kenasti.\nRatas koju - kuni 19.00\nMinul oli kumm tühi. Endal. Mitte rattal. Nagu päriselt kohe. Lihtsalt ei jaksa sõita enam.\nKohe alguses tegime ühe o-vea ja sõitsime teineteisel eest ära ... tagumine ei teadnud, kuhu minema peab ja ootas ristis, kuni keegi märkab ja tagasi pöörab. Ei jaksanud mõelda, suhtlusesse segunes närvilisemaid fraase, stressitase tõusis.\nkaart ilma träkita\nKuidagi pidi siiski finišisse jõudma. Aeg hakkas ka peale suruma - eri tobe oleks olnud finišisse hiljaks jääda ja trahvi saada. Hülgasime siis vahepealt mõned punnid - sõidame VK lähedusse ja võtame sealt, mis võtta annab. Iseenesest oli see õige otsus, võibolla olin natsa liiga kartlik. Aga mul oli ka pilt päris taskus - sellises olukorras mõte pole ka enam kõikse kirkam.\nViimasel tunnil natsa kosusin. Suutsin korra ikka ka seda rattakingadega külilikukkumise värki teha - lajatasin kuklaga vastu kivikõva teeroobast - õnneks sai esimese laksu kiiver, mis ragises võikalt! On hetki, kus sa hoomad täiega turvavarustuse olemasolu vajalikkust. Nagu sajaga!! Ma ei tahagi rohkem mõelda, mis oleks võinud juhtuda kui ...\nLõpust noppisime kõik ripakil KP'd ära ja olime suht-koht normaalsel ajal finišis ... no ei olnud tund või rohkem varem.\nTulemused leitavad XTSpordi veebist\n15. koht (DH: 11)\nNagu Merka ütleb: kui sa veel trenni ka teeks natuke .... :-)\nJah, trenni vo peaks natsa tegema enne 24h rapsimist.\nVõi ei peaks? Ma ka ei tea ...\n* Kraaps ja Igavene Respect korraldajatele - kõik eelmainitud persoonid + vahmiil Joonased ja Edith ja kõik kõik teised!\n* Kummardus kõikidele kaasvõistlejatele - eriti Juusa, Improvised, LasSpordivad, Esto Picnic Team, Mongolian Adventure Team, Enimal, Compressport ja kõik teised. Ilma teieta oleks igav - juba teie ponnistamist ja professionaalsust kõrvalt vaadates - see aitab edasi!\nLast but not least - olles more_less kursis viimaste aastate Extarite sisuga ... vaikselt hakkab tunduma, et kõik trikid on juba ära tehtud? Või ei ole siiski veel?\nKõik head pildid on Edithilt - RESPECT!


Rahvuslane: (:)kivisildnik | (:)valimistulemused miljoni vaese maal\nTeisipäev, 3. märts 2015\n(:)kivisildnik | (:)valimistulemused miljoni vaese maal\nValimisi on olnud ennegi, varasemate valimiste tulemusel on meie riigis miljon vaest ehk 73% vaeseid – absoluutseid vaeseid 8%, suhtelisi vaeseid 22% ja 43% vaeseid, kes tänu pajukitele ja abirahale hoiavad nina kriipsuvõrra ülevalpool ametlikku vaesuse piiri, aga viletsusest pole nendelgi pääsu. Tegemist on humanitaarkatastroofiga, võimalik, et kõige suuremaga Eesti ajaloos.\nMind ei huvita, mitu kohta sai riigikokku seekord see või teine kahjurite ja reeturite erakond, ei huvita ka see, kas Maire Aunaste sai rohkem või vähem hääli kui Võsa Pets. Mul on sügavalt savi, kas Keskerakond võitis või kaotas. Mitu kohta said uued tegijad ja protestihäälte püüdjad, on kõrvalise tähtsusega detail. Mis on tänaseks saanud eelmistest protestiprojektidest? Mis on saanud Res Publicast, Rohelistest või edukatest üksikkandidaatidest, nagu Leo Kunnas?\nNeed on piinlikud teemad ja neist ei taha me rääkida. On muidugi mõni huvitavam, kuid samuti väheoluline asjaolu. Kes paneb kokku uue rahva- ja riigireetmiskoalitsiooni? Kui alatult käituvad sotsid ja isamaalased seekord oma valijate suhtes? Kui kiiresti manduvad uued tulijad, kas roheliste rekord saab löödud? Milliste totrustega hakkavad hiilgama uued suured peibutuspardid-meelelahutusklounid?\nKuidas hinnata tulemusi?\nEsiteks selgus, kui palju on lolle, see tähendab isikuid, kes ikka mingil põhjusel valivad riigikogu erakondade poolt. Idioodile ei ole ka miljonist vaesest küllalt, tema on maiam, tema tahab rohkem. Teoreetiliselt võib laostamisparteide poolt valimist seletada ka ürgkurjusega, aga selle õudse võimaluse ma pigem välistaksin. Mul ei ole fakte, mis kurjuse võimu teooria kummutaksid, lollust on siiski kergem mõista ja taluda.\nSamas ei ole võimalik ESMi allkirja, 75% ühiskonnast solvavat kooseluseadust, kõrbesõdade mahitamist, uut Kaitseliidu tegevust piiravat seadust, jõhkrat töölepinguseadust, orjaväärset miinimumpalka, ebainimlikku töötu abiraha ja elavalt mädanemist võimaldavaid pensione tõlgendada teisiti kui kurjuse apoteoosina. Vaesusega piinamine on samuti julm ja ebainimlik, rääkimata inimväärikuse solvamisest.\nMina isiklikult pean ka 19eurose lastetoetuse sümboolset suurendamist jõhkraks solvanguks. Elektri hinnaga piinamine on samuti vastuolus heade kommete ning terve mõistusega, meil on õigustatud ootus tasuta elektrile meile endale kuuluvast elektriettevõttest Eesti Energia. Ma ei taha iseendale oma elektri eest maksta, nii nagu ma ei maksa kellelegi kaaviari eest, mille ma isiklikust külmkapist isiklikule köögilauale asetan. Miks ma peaksin?\nSamuti on hea teada, kui palju hääli said vabatmehed ja konservatiivid, see näitab seda, kui palju inimesi on lootuse täielikult kaotanud. Siiani ikka pandi pimedas usus suurparteidele – muidu on veel halvem. See veel halvem on ilmselt väga paljudel juba käes ja enam hullemat ei kardeta, sest enam hullemat ei ole. Tõenäoliselt jääb see lootusetus 8% tuuri ja kattub absoluutses vaesuses elavate isikute segmendiga, Keskerakonna poolt panevad siis 22% suhtelisi vaeseid ja muid jõledusi valivad siis külakurnajad, hästimakstud riigiametnikud ja abirahal kuidagigi hakkama saavad tüübid. See oli prognoos, ette kuulutatud pühapäeval kell 13.25.\nProhvetlik ettekuulutus põhineb teoorial, et meil ei ole ideid ega maailmavaadet ega kultuuri, meil on selle asemel vaesuskategooriad ja korruptsioonitasemed. Korruptsioon kuulub jõustruktuuride tegevusvaldkonda ja seepärast ma ei hakka ennustama, kuidas jagunevad hääled psühhopaatiliste reformistide, sotsilimukate ja isamaaliste dekadentide vahel. Karistuse määrab kohus vastavalt seadustele, häälte arv ei ole siin määrav.\nSiiani ei ole valimistulemused muutnud süsteemi, rõhutan – inimvaenulikku ja korrumpeerunud süsteemi, tõenäoliselt ei muuda ka äsjamöödunud valimised midagi. Vaesus muidugi süveneb, väljaränne hoogustub, sündivus on niikuinii alla kriitilise piiri, aga seda kõike mitte tänu valimistulemustele ega valimistulemuste kiuste, sest valimistel ei ole tulemusi. Ei ole siiani olnud ega saa veel niipea olema.\nMis oleks tulemus?\nMillised oleksid tulemusega valimised? Kuidas teha vahet tulemusega valimistel ja tulemusteta valimistel? Ma toon siin ühe lihtsa analoogia, võrdpildi, see aitab olukorda mõista.\nOlukord järgmine: toime on pandud kuritegu, eidekesel löödi kirvega pea lõhki. Asi on kohtus, kohus arutab, mida nüüd edasi teha, kuidas eidekest paremini matta, milline ilus salm hauakivile kriipida, ühesõnaga – kuidas minna eluga paremini edasi. Mõrvaril on palju häid ideid, arutluse käigus ihub ta kirvest ja veel enne istungi lõppu lööb järgmisel eidekesel kolba sisse.\nSellised on ka meie valimised, rahvas on paisatud üleüldisesse viletsusse, majandusmõrvarid arutavad, kuidas laipa võimalikult auväärselt kohelda ja vajadusel balsameerida, eks ole, kui ei mädane, siis ei ole ka surnud.\nOli mis oli, läheme uute mõrvadega edasi, aga paremini, nii et mõrvadel oleks võimalikult suur üldsuse toetus ja et võimalikult paljud saaksid veretööst kasu. Kes tahavad eidekese kartuleid? Käsi pikale! Mingid kaltsud on siin ka, kellel on kõige rohkem haisvaid räbalaid vaja, hääletame, kellel on ettepanekuid?\nJa selle skeemi järgi järgneb üks kohtuasi teisele ja üks elajalik tapatöö teisele. Täpselt samuti järgnevad meil ka ühed valimised teisele. Mõrtsukad teevad omavahel koalitsioone, vahel võetakse kampa ka liputaja või pedofiil, harvem prokurör või tunnistaja. Mis tulemus saab sellisel kohtul olla, ma küsin teilt, head inimesed? Mis kuradi tulemust te ootate? Tulemust ei ole ega saagi olla.\nMidagi ei juhtu\nKui pärast valimisi ei kuulutata välja erakorralist seisukorda, siis ei juhtu midagi. Kui seda ei juhtu, siis ei juhtu mitte midagi. Kui riigi kaosesse juhtinud tüürimehi ei karistata oma tegude eest või vähemalt ei saadeta maalt välja, siis ei juhtu midagi. Kui meie riigile ja rahvale kahjulikke välislepinguid, ideoloogiaid, ettevõtteid ja ametkondi ei lõpetata, ei keelustata, ei riigistata, ei suleta, siis ei juhtu midagi. Kui riigis ei taaskehtestata põhiseaduslikku korda, siis ei muutu midagi.\nVälisriikide, välismaa suurfirmade ja võõraste ideoloogiate ustava vasallina ei saa saavutad muud kui vaesust, rumalust ja täielikku hävingut igal elualal. Paraku on see eesmärk juba saavutatud – kas asi saab miljonist vaesest veel hullemaks minna?\nSaab, lurjused sepitsevad sõda, ka meie lurjused. Kui sõjaõhutajaid ei karistata, ei juhtu enam tükk aega midagi. Erilised vastutustundetud maniakid, sarimõrvarid, psühhopaadid, lojused on need meie sõjaõhutajad, muide nad on ka kriminaalkurjategijad.\nPostitaja: Matti Ilves kell 08:46


Kasvata taimed ise – pikkimine - Kekkilä.ee\nKasvata taimed ise – pikkimine\nTaimede pikkimise all peetakse silmas külvitaimede istutamist suurematesse pottidesse. Taimed istutatakse külvikastidest ja väikestest anumatest suurematesse pottidesse kohe, kui need on piisavalt hästi kasvanud. Mida suurem taim ja pikem kasvatusaeg, seda kogukam peab olema pott.\n1. Enne töö alustamist varu piisavalt puhtaid potte, Istikumulda ja kastekannu või pihustipudeliga vett.\nMaitsetaimede pikkimiseks ja mahekasvatuseks võib kasutada Mahedat Ürdimulda.\nVäeta taimi kasvuajal näiteks Mahe Vedelväetise või Lillede Toiteseguga. Väeta noori taimi lahja lahusega. Liiga rammusast mullast ei saa nad kasvamiseks vajalikku vett kätte.\nPikkimise ajal võite segada enne poti täitmist selle põhja mulla sisse paar lusikatäit Kanasõnnikut.


Ingli number 4707 Tähendus: joondumine lõpmatu minaga - Ingli Numbrid\nIngli number 4707 Tähendus: joondumine lõpmatu minaga - Jaanuar 2021\nInglinumber 4707: Tervislike piiride seadmine\nKas teate, mida 4707 tähistab? Number 4707 sümboliseerib uut algust, tasakaalu ja otsustavust. Teile suunatud oluline sõnum on see, et inspireerite teisi oma Jumala antud loovusega. Lisaks sellele, et 4707 inglinumber annab teile suure potentsiaali elu võitlustest ülesaamiseks, kutsub teid üleminekule nii vaimses kui ka materiaalses mõttes.\n4707 Ingli number: selgus, eesmärk ja jõud\nKaitseinglid õnnitlevad teid kohustuste täitmisel. Seda silmas pidades püüdke jätkuvalt tipptasemel, et ees oleks heledam vaade. Rääkimata sellest, võtke uus algus praktilisusega. Ärge kartke redelist üles ronides ümbritsevaid mõjutada.\nIngli number 4707 Numbriline tähendus\nVaadake lühidalt 4707 vaimset põhjalikku tähendust ja tõlgendust:\nLeidke viis võitluste läbitöötamiseks ja määrake kõik oma koormad Kõigekõrgemale. Tõde on see, et probleemid elus ei lõpe kunagi.\nNii palju kui materiaalne rikkus muret teeb, kaaluge kogu aja veetmist lähedastega. Näidake oma perele head eeskuju ja ärge tundke survet, kui ulatate abikäe ja õla, millele toetuda.\n0 - uus algus\nKorraks laske lahti elupingetest ja usaldusest kõrgemate ideaalide vastu. Pange tähele, et saavutate rohkem tulemusi, kui jõuate teise etappi. Seekord ärge leppige vähemaga.\nTeie kaitseinglid töötavad selle nimel, et saaksite oma hingemissiooni täita. Seda silmas pidades seadke oma prioriteedid õigeks ja ärge lubage seda võimalust.\nJälgige teravalt, mida Universum teile öelda soovib. Kui näib, et kahtlete oma tees, kaaluge palumist Jumalalt juhiseid ja juhiseid. Samuti usaldage oma kõhutunnet, kui tunnete tunnet, kuhu te tegelikult kuulute.\nTõde on see, et keegi pole täiuslik. Seetõttu kaaluge partneri ja teie lähedaste jaoks ühe või kahe asja mitte meeldimist. Inglid paluvad teil elada õndsat elu koos kellegagi, kes on nõus teie puudustega leppima ja suudab anda rohkem võimalusi.\nKas näete 7:07 / pm sageli? Noh, iga kell 7:07 nägemine tähistab rikkust ja tervislikkust. See tähendab, et olete võimeline saavutama elus suurima, kui lasete lahti oma mugavustsoonist.\nVaadake jätkuvalt 4707 kõikjal\nKas näete pidevalt 4707? Numbri 4707 sageli nägemine näitab, et olete oma loovust ja kirge hästi esindanud. Seda enam ei tohi kiidelda ega uhkustada sellega, millega Universum on teile andnud. Selle asemel toetage vaimutut ja lootusetut.\nEdasi mainitakse numbri 4707 ennustuses, et takistused on osa inimese elust. Seetõttu püüdke võimatused võimalustega asendada. Veelgi enam, seisa oma maas ja ära kaota kunagi tähelepanu.\nÄrge eksige, et laisklete, sest ingel number 4707 viib teid õigele teele. Rangelt võttes pöörduvad asjad ümber, kui hakkate õiget tegevust valima. Ole kindel, et paned lisapingutusi, et saavutada kõike, mida süda ihkab ja kaugemale. Edu ja andke teada.


Ulmekirjanduse BAAS - Svjatoslav Loginov - Tšornaja krov\n· Svjatoslav Loginov · Nick Perumov ·\n1. Fentezi kamennovo veka\n18.12.2003, kell 08:36\nEi ole eelkirjutajaga nõus, et teadusele tundmata elukad. Varase kvaternaari fauna on üsna äratuntav. Ja ma tahaks näha, mihuke kiviaja rahvas suudab diatrüümakarja üleval pidada! Jaanalinnust paar-kolm korda suurem lihasööja lind sööb üsna kiiresti suguharu paljaks, eriti kui linde ikka tuhandetes peetakse. Muidu oli mõnus, ainult see lõpp… no ikka väga räige puänt!?! Hambaorgiga maailmamadu tapma! Brr!! Seepärast 5 ei tihka anda.


1. lehekülg 1446-st > Uudiste nimekiri > Tallinn\nKõik Ajaleht Pealinn (14556) Ehitus ja planeeringud (787) Ettevõtjale (2750) Haabersti (770) Haridus (3003) Keskkond (1271) Kesklinn (1266) Kesklinna linnaosa üldplaneering (4) Koolisport (20) Kristiine (2795) Kultuur (5953) Kultuuriöö (7) Lasnamäe (979) Lasnamäe põhikool (92) Lemmikloomad (439) Liiklus (2021) Linnaarhiiv (84) Linnavalitsuse nädalakava (785) Mustamäe (1280) Muudatused ühistranspordis (421) Noored (787) Noortevolikogu (40) Nõmme (2677) Pirita (1848) Põhja-Tallinn (1673) Sport (1209) Tallinna Liikuvuskava 2035 (7) Tallinna Linnaplaneerimise ameti pressiteated (10) Tallinnovatsioon (2) Tarbija (12) Transpordiuudised (1894) Tööotsijale (194) Volikogu (847)\nElu keset e-arveid\n12. novembril 2019 kell 10.00-11.30 TÜ Tallinna esinduses, Teatri väljak 3.\nBussiliinid nr 10 ja 14 ümbersõidul 28.10-03.11.2019\n23.10.2019 Harry Gustavsoni Nukuteater "Arabella tahab tantsida"\n23.10.2019 Harry Gustavsoni Nukuteater käis Taime Lasteaias nukuetendusega „Arabella tahab tantsida“. See ei olnud etendus selle tavalises mõistes. See oli lauateatrimäng koos 4–7-aastaste lastega. Selles loos tahtis väike konnatüdruk Arabella õppida tantsima. Ja teiste vastuseisu kiuste tegi Arabella kõik, et oma unistus täide viia. Lastega mängisid Lully ja Harry Gustavson. Teatrimängus osalemine oli lastele tasuta.\nTallinna linnavalitsus otsustas esitada linnavolikogule A-reisiterminali ning kruiisiterminali ala detailplaneeringu koostamise algatamise otsuse …\nReedel, 25. oktoobril 2019 peetaval festivalil „iduEDU“ saab Tallinna Kesklinna hariduskvartali õuel asuvas näitusetelgis, aga ka …\nKullaterakeste ja Lõvikutsikate rühma lapsed osalesid Nõmme Loodusmaja aktiivõppe programmis "Loomariigi mitmekesisus"\nTallinna Linnatranspordi AS kuulutas välja rahvusvahelise hanke, millega ostetakse Tallinnasse kaheksa kaasaegset trammi võimalusega osta lisaks …\n22. oktoobri hommikul seadsid Tallinna Kullerkupu Lasteaia koolieelikud end loomaaia poole teele, kõikidel näpus paberkott tammetõrudega.\nBussiliinid nr 10 ja 14 suunatakse ümbersõidule mööda Pärnu mnt-d, tehes tagasipöörde linna suunas Seljaku tänava ristmikul.\nRumeenia filmiõhtu "Quod erat demonstrandum "\nKolmapäeval, 23. oktoobril kell 18 jätkub tasuta filmiõhtute sari okupatsioonide ja vabaduse muuseumis Vabamu.\nSada suures saalis. Vaskpillikvintett NyNorsk (Norra)\nKolmapäeval, 23. oktoobril kell 19 saab nautida Norra vaskpillikvinteti NyNorsk kontserti Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.\nRiik toetas suviseid noortele suunatud laagreid sel aastal enam kui 1,4 miljoni euroga, andes võimaluse laagrisuvest ja sellega kaasnevast …\nSel nädalal ootab koolilapsi ees selle õppeaasta esimene koolivaheaeg, mille sisustamiseks toimub Tallinnas palju põnevaid ja harivaid …\nÜks eriline asutus, Tallinna Laagna Lasteaed-Põhikool, korraldas 18.oktoobril Lasnamäe Kergejõustikuhallis sportliku perepäeva. Lisaks …\nEesti Juristide Liit korraldab 23. oktoobril kella 10st kuni 14ni järjekordse õigusapteegi ehk tasuta õigusnõustamise Kristiine linnaosa …


Tähtsate otsuste ootuses: Helmi ja Kotka järeltulijaks pürgijad lähevad lõppvooru - Juhtimine - Majandus\nTähtsate otsuste ootuses: Helmi ja Kotka järeltulijaks pürgijad lähevad lõppvooru\n17. jaanuar 2017, 15:32\nMöödunud aasta lõpus otsustasid riigisektorist lahkuda kaks tippjuhti - maksuameti juhti Marek Helm (vasakul) ja Eesti riigi IT-juht Taavi Kotka (paremal).\nRiigikantselei kinnitusel on nii maksuameti juhi kui majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi IT ala asekantsleri konkursid jõudnud üsna lähedale lõppsirgele, homme otsustab valikukomisjon lõppvooru pääsejad.\nOktoobri lõpus teatas oma naasmisest erasektorisse majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi IT asekantsler, Eesti IT-juht Taavi Kotka, kelle viimane tööpäev on 31. jaanuar.\nTema järglase leidmiseks korraldatud avalikku konkursi otsustas riigisekretär novembri lõpus kaks nädalat pikendada. Selle tulemusel laekus konkursile kokku 11 avaldust, teise vooru pääses edasi neli kandidaati. «Tippjuhtide valikukomisjon otsustab homme, kes pääseb lõppvooru,» ütles riigikantselei kommunikatsioonijuht Kristiina Tiimus.\nSamamoodi otsustab komisjon homme ka teise käimasoleva tippjuhi konkursi lõppvooru saajaid. Maksuameti juhi konkursile laekus pärast konkursi pikendamist kokku kaheksa avaldust, teise vooru pääses kolm kandideerinut.\nAmeti senisel juhil Marek Helmil oli viimane tööpäev möödunud reedel, 13. jaanuaril. Sarnaselt Kotkale otsustas ka Helm jätkata erasektoris, täpsemalt tehnoloogiaettevõttes Nortal.\nKui emb-kumb konkurss ebaõnnestub, siis korraldatakse Kristiina Tiimuse sõnul uus konkurss.