Eile oli suhteliselt sündmustevaene päev – ärkasime, mängisime, vaatasime olümpiamängude lõpetamist ja võtsime mõned õlled/veinid. Ning tõenäoliselt/loodetavasti tuleb tänane samasugune.\nMängu poolest saime kolm Pyrrhose võitu - 18:12 Taivani, 15:15 Iirimaa ja 16:14 Austria vastu. Kõigis matšides oli parandamisruumi päris korralikult. Täna ootab ees selline päev, et mängime hirmkõvade USA ja Brasiilia ning mõnevõrra lahjema San Marino vastu. Meie Leoga logeleme USA matši. Tihane läks seda kiibitsema ja kuna ta loeb parasjagu minult laenatud Gaimani „American Gods“-i, siis leidsime, et see on väga teemakohane lektüür ja ta peaks võib-olla vastastelt sinna pühendusi koguma. Tegelikult ühelt ta on juba pookstavid välja nurunud – ostis raamatu „Rodwell Files“ ja Rodwell oli parasjagu sealkandis autogramme jagamas.\nOlümpia lõpetamist vaadates tekkis meie toas millegipärast diskussioon filmide üle (peamiselt Leo ja Tihase vahel, ma filmikunstist eriti lugu ei pea). Kuidagi läks jutt õudusfilmidele ja Leo arvas, et Freddy Krügeri filmide sari tegi läbi muundumise tavalisest õudusest postmodernistlikuks (filosoofiadoktorit tunned kõnepruugist). Ja kuidagi jõudsime tõdemusele, et Eesti bridž on tegemas läbi samasugust muudatust. Lisaks selgus, et Tihane veab arvutis kaasa Leni Riefenstahli „Tahte triumf“-i. Ise ütles ta selle kohta (ilmselt kedagi tsiteerides), et tegemist on hea filmiga – geniaalne režissöör, mõjuv ja karismaatiline peaosatäitja, hästi õnnestunud kõrvalosade casting ning heal tasemel ja palju statiste. Kahjuks aga otsustas peaosatäitja sellele järje lavastada, mille käigus 50 miljonit statisti hukkus. Oli kuidas oli, igatahes laitsin ma maha ta plaani lapakas kaasa võtta ja kohalikku kasiinosse mängima minna.\nEilses matšis Uus-Meremaa vastu kadus veel täiendavad kaks VP-d. Kaotsi läksid nad sellises veidras jaos, kus Vasja ja Sven pidurdasid 2NT-s (11 punkti vastu 13), mille üle nad väga uhked olid, sest tuli täpselt kaheksa tihi. Nende pettumuseks oli meie vastane pidama saanud 1NT-s ja tegelikult saab võita ka 3NT kui õigele mastile mängida. Aga see selleks, mõlemad väljamängijad piirdusid 8 tihiga ja jagu viigis. Hiljem aga selgus selline piinlik seik, et Vasja oli 2NT tegelikult taha mänginud ja lõpus vale kleimi teinud ja tulemus korrigeeriti 2NT -1 peale.\nIirimaa vastu juhtus selline koomiline lugu, et mingis jaos ma mainisin oma screenmate’le, et Leo pakkumine lubab ristit, aga hoiatasin, et ma ei ole päris 100% kindel, kas see oli ainult risti või ♣+♦ (süsteem on ilmselgelt nii vähe mängiva paari jaoks liiga keeruline), aga olin ca 80% kindel, et lubab ainult ristit. Tüüp jäi väljamängijaks ja sattus paanikasse, et kumb variant see siis ikkagi on ning kutsus kohtuniku. Kohtunik kehitas õlgu ja teatas, et tal on õigus informatsioonile, mis on meie süsteemikaardil või mida ma talle ütlen ja ta ei tohi teiselt poolt ekraani küsima minna. Igatahes midagi sellest ei juhtunud, tegemist oli niikuinii ebavajaliku infoga ja jagu mängis ennast ise (meie õnneks üheta) – ja nagu ma arvasingi, siis see pakkumine lubaski ainult ristit, kusjuures Leol oli tõepoolest lisaks sellele neljane ruutu kõrval (6-4 suure kvaliteedivahega). Aga kurioossel kombel täpselt järgmises jaos me tõepoolest ei olnud Leoga samal lainel ühe imeliku 2NT pakkumise tähenduse suhtes ja pidigi kohtunik tagasi tulema. Eks Tihas mõtleb natuke selle üle, kas on keissi, et otsust apelleerida või ei (meie 3♦= asemel läks arvesse vastaste 3♥=, meie jaoks muudaks see ühe VP).\nMatšis Austriaga istus minu pool ekraani Martin Schifko ja mäng toimus sõbralikus ja vabas õhkkonnas. Mingi hetk lasi ta partner välja Leo 1NT lepingu ja peale ekraani sulgemist järgmiseks jaotuseks urises Schifko midagi lasteaia tasemel kaitse kohta. Selle peale küsisin ma, et „aga mida mina oma partnerile ütlema peaks?“ ja ta hakkas naerma ning vabandas viisakalt. Nimelt jagu enne seda oli Leo suutnud (tõenäoliselt) välja lasta slämmi. Schifkol oli kõrvalmastis KSxx vastu Ä9x-i ja ta vajas sealt kolme tihi. Tõenäosuse järgi peaks parim mänguplaan olema tõmmata kuningas, käia väike ässa alla ja siis üheksa vastu soldatit – võidab siis, kui mast on 3-3, kellelgi on duubel- või singelhonöör või mõlemad honöörid on KS ees. Leo demonstreeris, et see võidab veel ühel juhul – kui mõlemad honöörid on KS taga, aga kümme pannakse vahele. Vähemalt ma olen suhteliselt kindel, et väljamängija ei kavatsenud hakata tema käest ET-t lõikama, kui tal oli selline plaan, siis Leo ei lasknud slämmi välja vaid vastane oli lihtsalt nii kõva. Aga nagu öeldud, ma ei usu.


Muud äripinnad, müük 2 50,10 1 10.07.19 Tallinn, Kesklinn\nTALLINN, KESKLINN, NARVA MAANTEE 13, renoveeritud, äripind, kinnisasi, ehitusaasta 1998, 1/4, 2 tuba, üldpind 50.1 m², keskküte, kaabel-TV, lift, elekter, valve; Müüa suurte vitriinakendega Narva mnt tänava poolne kaubanduspind. Müüdav pind asub Pro Kapitali ärikeskuses esimesel korrusel...\nMuud äripinnad, müük 1 487,60 2 356 02.07.19 Harjumaa, Saue vald, Laagri alevik\nHARJUMAA, SAUE VALD, LAAGRI ALEVIK, VESKITAMMI 3, äripind, kivimaja, ehitusaasta 1984, korruseid 2, üldpind 1487.6 m², krunt 2356 m², elektriküte, Internet, turvauks, dush, mööbel, möbleerimise võimalus, tööstusvool, maakler: Lea Nõmmik; köök, Müügile tuli Laagri alevikus olev ärihoone ! Hoonestatud kin...\nMuud äripinnad, müük 1 100 1 05.06.19 Eesti\nESTONIA, KARJA TN 4, äripind, valmis, 1/2, 1 tuba, 1 WC-d, üldpind 100 m²; Müüa tegutsev kohvik inventariga Pärnus. Kogupind 100 m², rendileping. Ümbrus: linnas, ümbruses ärihooned. Kohvik on tegutsenud aastast 2000 ja selle ajal jooksul on omandatud oma klientuur. Lis...\nMuud äripinnad, müük 31 1 383 1 352 07.06.19 Kuressaare\nKURESSAARE, STAADIONI HOTELL, äripind, kinnisasi, valmis, katastri nr 34901:014:0348, ehitusaasta 1992, korruseid 2, 31 tuba, üldpind 1383 m², krunt 1352 m², telefon, Internet, saun, mööbel, sundventilatsioon, tööstusvool; UUS HIND! Müüa töötav hotell Kuressaares. Staadioni Hotell a...\nMuud äripinnad, müük 10 748 946 05.06.19 Valgamaa\nVALGAMAA, OTEPÄÄ, VALGA MNT 23A, äripind, katastri nr 55601:004:1820, ehitusaasta 2008, 10 tuba, üldpind 748 m², krunt 946 m²; HEA INVESTEERIMISE VÕIMALUS OTEPÄÄL! Hotelli teeb eriliseks selle asukoht, kuna asub üle tee Tehvandi Spordikeskusest! Tehvandi Spordikeskus on Eest...


Võrkpallinaiskonna treener: kas Horvaatia genofond on nii palju parem kui meil? No vaadake, mitte ühtegi laia puusaga, kõik mängijad on pikajalgsed, üliatleetlikud - Sport\nVõrkpallinaiskonna treener: kas Horvaatia genofond on nii palju parem kui meil? No vaadake, mitte ühtegi laia puusaga, kõik mängijad on pikajalgsed, üliatleetlikud\nAndrei Ojamets kiitis kaotuse järel Horvaatia pallurite füüsilisi eeldusi.Foto: Jaanus Lensment\nEesti võrkpallikoondise peatreener Andrei Ojamets tõi EM-finaalturniiril Horvaatiale 1:3 kaotuse järel muuhulgas välja ka tõsiasja, et vastaste materjal on parem kui meil.\nKui Horvaatial on algkoosseisus neli pallurit, kel pikkust 1.90 või enam (ka sidemängija!), siis meil on vastu panna vaid üks – Liis Kullerkann (191 cm). Lisaks olid Horvaatia võistkonnas Ojametsa hinnangul rohkem pallureid, kel just võrkpalliks head eeldused.\n"Ma ei tea, kas eestlased saavad televiisori vahendusel mänge vaadates aru, mis mõõtudega meie vastasmängijad on. Horvaatia pole ka suur riik, aga, pagan, ma ei tea, kust nad nii palju nii pikki mängijaid võtavad. Sorri, ma ei tea, kas Horvaatia genofond on nii palju parem kui meil? No vaadake, mitte ühtegi laia puusaga, kõik on pikajalgsed, üliatleetlikud. Meie Kertu Laak (188 cm) ei tundu ka platsil mitte kõige suurem,” rääkis Ojamets, kui Eesti oli kaotanud mängu 18:25, 17:25, 28:26, 12:25. "Et mängida sellise bloki vastu, see on harukordne kogemus. Ei soomlastel ega šveitslastel pole selliseid 190-sentimeetriseid naisi jalaga segada. Gheorghe Cretu on öelnud, et mida rohkem sa mängid selliste võistkondade vastu, seda rohkem arened ka ise.\n„Selge see, et me oleks tahtnud neljandas geimis veel paremat mängu näha. Aga täna mängisime raudselt paremini kui eile, see on positiivne,” lausus Ojamets. „Lakke ma geimi võidust kindlasti ei hüppa, tulime siia natuke teiste eesmärkidega. Aga mulle teeb head meelt ja loodan, et see võidetud geim vabastab mängijaid psühholoogiliselt. Meil ikka peas kammitses, ei olnud vaba olekut. Mingis olukorras me jätkuvalt kardame ja kahtlema ja tänu sellele see mäng on tihti rabe. Selle üle on mul tõesti ülihea meel, kuidas me mängisime kaitses. Esimestest pallidest peale. Eriti just Anu Ennok näitas tervele võistkonnale, kuidas tuleb mängida. Läks pallidele järele, pärast hakkasid teised sama tegema. Nii peabki! Me ei saa tugevate vastu teisiti mängida."\nTa tunnistas, et EM-il kasutav video-challenge võimalus on meie treenerikollektiivile uus asi, mis nõuab õppimist. „Eks treenerid ka õpivad challenge’i kasutamist, meie jaoks on see nii uudne asi, mina ei ole elu sees seda proovinud ega ka Marko Mett või Oliver Lüütsepp. Täna isegi õnnestus. Võtsime siin geimi lõpus ühe vaide, mille kohta teadsime, et seda ei olnud. Aga me tekitasime pausi ja mängija pärast seda eksis serviga. See on ka selline taktikaline mäng, me ka treenime.”


Lampard: saime korraliku õppetunni - Meistrite liiga - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nLampard: saime korraliku õppetunni\nChelsea peatreener Frank Lampard\nFOTO: Tess Derry / EMPICS Sport/Scanpix\nInglismaa jalgpallklubi Chelsea peatreener Frank Lampard tunnistas pärast Euroopa meistrite liiga avavoorus saadud 0:1 kaotust Valenciale, et Londoni klubi sai hispaanlastelt korraliku õppetunni.\nKodusel Stamford Bridge`il ei suutnud Chelsea skoori teha ning 74. mänguminutil Rodrigo poolt Inglismaa klubi väravavõrku löödud pall jäi mängu ainsaks tabamuseks, kuigi Ross Barkleyl oli võimalus penaltist mäng 87. minutil viigistada.\n«Lõime mängus piisavalt võimalusi, mitte just fantastilisi võimalusi, kuid küllaltki häid. Näitasime head jalgpalli. Kahju on eksitud penaltist, kuid hea asi on see, et meil on veel viis mängu ees,» ütles Lampard pärast kaotust.\nTeises H-grupi mängus võitis Amsterdami Ajax kodus Prantsusmaa klubi Lille`i 3:0.


Pleasure State – enesekindlale naisele! | Buduaar\nPleasure State – enesekindlale naisele!\n2009. aasta 3. märts 13:27\nPleasure State sündis nägemusest ja soovist viia pesuturg selle traditsioonilisest kontekstist uude ajastusse, mis oleks radikaalselt inspireeritud moest ja innovatiivsest tekstiilitehnoloogiast.\nLoomuomane luksuslikkus, peen stiil ja rafineeritud julgus on põhjused, miks Pleasure State on saanud üheks kuumemaks nimeks intiimpesutööstuses. 2004. aasta mais Austraalias rajatud Pleasure State on saavutanud kiiresti juhtiva koha luksuspesu moedisaini alal.\nPleasure State on disainerimärk, mis peegeldab kõige valivama kliendi stiili ning on loodud eelkõige eklektilise ja kosmopoliitse elustiiliga naisele. Siin kohtuvad ja segunevad tänapäevane elegants, diskreetne luksus ja ülim mugavus, luues uute stiilide ja trendide esirinnas oleva tootemargi, mis on loodud võrgutama ja kütkestama.\nPleasure State tähendab pesustiilide joondamist juhtivate ülariiete trendide järgi. See asetab valmisriiete ja kõrgmoe kollektsioonide peamised mõjud teise valdkonda, ühendades need peene ja eksklusiivse pesuloominguga. See tootemark ammutab ühtlasi inspiratsiooni tänapäeva üleriiete luksuslikest kangastest. Pleasure State tabab naiste soovide olemuse, pannes neid endid tundma nagu nad soovivad: mänguliste, võrgutavate ja üliatraktiivsetena.\nÜlima luksuse sümboliks olev Pleasure State hõlmab endas loomingulisuse, kvaliteedi ja tehnoloogia kõrgemaid standardeid, lähtudes pideva taasleiutamise ja innovatsiooni ainulaadsest filosoofiast. Ühe tugeva identiteediga Pleasure State on aja jooksul arenenud eraldiseisvateks tootemarkideks: „Pleasure State Couture“ on autorikollektsioon, „Pleasure State White Label“ on laiatarbekollektsioon, „Pleasure State VIP“ on moekollektsioon suure büstiga naistele ja „Pleasure State My Fit“ põhineb uusimal push-up tehnoloogial ja bioloogial.\nIga loodud ese on disainitud pideva tähelepanuga detailide suhtes. Iga märk kannab Pleasure State’i käekirja, olles ülima täiuse sünonüümiks, kus toote kvaliteedi tagamisel ei tehta kunagi mingeid kompromisse. Pleasure State kehastab ideaalset tasakaalu vajaliku mugavuse ja ülima luksuse vahel.\nPleasure State Couture väljendab naise unistuste ja soovide maailma, väljendades nii tema enesekindlat kui ka sensuaalset poolt. Oma mitmekülgsuses vastab see tema erinevatele meeleoludele. Kujutlege peeneid tootemargile ainuomaseid importkangaid, Swarovski kristallidega kaunistusi, puhast siidi, õrna pitsi, keerukaid detaile, mõelge kõrgmoe etendustele – see määratlebki Pleasure State Couture’i kollektsiooni.\nSoovides endale parimat, peab isegi igapäevapesus olema midagi erilist. Seda pakub Pleasure State White Label, mis on taskukohasem luksusmark, mis kannab Couture’i kollektsiooniga samu väärtusi, kuid jääb hinnalt madalamaks. Selles margis kasutatakse ära kõike Couture’i kollektsiooni väljatöötamisel avastatut. Kvaliteetseid kangad, originaalsus, ainulaadne disain, mängulisus – see ongi Pleasure State White Label.\nPleasure State VIP on oivaline pesu suurerinnalistele naistele suurustes 70 – 85 DD – G. Pleasure State VIP on piisavalt praktiline, et seda igapäevaselt kanda, kuid ainulaadne ja kvaliteetne disain muudavad selle ka eriliste sündmuste jaoks sobivaks. Selles valitseb ideaalne tasakaal selgasobivuse ja ülima luksuse vahel, jäädes endiselt truuks Pleasure State tootemargi olemusele ja moetunnetusele.\nPleasure State My Fit tehnoloogia väljatöötamisel aastal 2005 kavandas Pleasure State push up korvi padjakesed, mis muudaks dekoltee täiuslikumaks ja vastaks kliendi nõuetele, luues ideaalse dekoltee ja silueti. Pleasure State My Fit on ideaalne kogu päeva push up rinnahoidja igapäevaseks kasutamiseks.\nPleasure State üle maailma\nPleasure State, määrates trende ja olles alati omast ajast ees, on vallutanud maailma tormijooksuga. Autorikollektsioon Pleasure State Couture, laiatarbekollektsioon Pleasure State White Label, Pleasure State VIP, mis on disainitud rinnakatele naistele, ja astmeliste korvidega push up rinnahoidjate kollektsioon Pleasure State My Fit on hetkel saadaval enam kui 30 riigis. Seda tootemarki saab osta spetsiaalsetest boutique’idest ja prestiižsetest kaubamajadest, nagu Galeries Lafayette Pariisis, House of Fraser ja Selfridges Suurbritannias, Myer Austraalias, Victoria’s Secret Ameerika Ühendriikides ning Wild Orchid Venemaal ja Ukrainas.\nPleasure State´i kollektsioonid on Eestis müügil:\nPleasure State Couture, Pleasure State VIP, Pleasure State White Label, Pleasure State My Fit – Intimo butiigis Viru 17 Tallinn\nPleasure State Couture – Stockmanni kaubamajas


Kuritegude arv kasvas vaid Põhja-Tallinnas - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKuritegude arv kasvas vaid Põhja-Tallinnas\n1. oktoober 2015, 18:22\nKuritegude arv nii Tallinnas kui Harjumaal on vähenenud, kuid osaliselt on see põhjustatud seadusemuudatusest, mis nihutas piiri kuri- ja väärtegude vahel.\n«Kui vaadata üldist trendi, siis kuritegude arv nii Tallinnas kui Harjumaal käesoleva aasta esimese kaheksa kuu jooksul on langustrendis, aga vahepeal on muutunud ka seadus. Nii et mitmed varavastased teod, mis varem olid kuriteod, on täna ainult väärteod,» rääkis Põhja prefekt Kristian Jaani Tallinna linnavolikogu istungil.\nTa selgitas, et kui varem oli varavastaste kuritegude puhul väärteo ja kuriteo vaheliseks piiriks kahjusumma suurus 60 eurot, siis täna on see 200 eurot. «Ehk neid langustrende ei tasu päris puhta kullana võtta, sest paljudel juhtudel on süüteomenetluse liik muutunud. Aga ka oluliste varavastaste kuritegude, nagu näiteks vargused korteritest ja autodest või autovargused on jätkuvalt vähenemistrendis,» lisas Jaani.\nPrefekti sõnul näitab statistika kuritegude vähenemist kõigis Tallinna linnaosades peale Põhja-Tallinna, kus kuritegude arv kolme protsendi võrra kasvanud. Kõige enam on registreeritud kuritegusid Kesklinnas, Lasnamäel ja Põhja-Tallinnas. «Kui vaadata kuritegude liigilist jaotust, siis kõigi linnaosade suurim probleem on lähisuhtevägivald ehk see kuritegu, mis pannakse toime kodus, nelja seina vahel oma lähedaste inimeste suhtes. See on tõsine probleem kogu Eestis,» lausus prefekt.\nJaani sõnul on ligi poolte vägivallakuritegude puhul tegu lähisuhtevägivallaga. «See on meile päris suur koormus. Nimetan seda haiguseks, mida süüteomenetlusega ei ravi, aga kuritegu see on ja menetlema seda peame,» ütles Jaani.\nLinnaosade võrdluses on lähisuhtevägivalla juhtumeid kõige rohkem Lasnamäel – kaheksa kuuga 214. Teisel kohal on Põhja-Tallinn 177 juhtumiga.


TWEEDI KANGAST ARUSAAMINE | MEESTE OLULISED KANGAD - KUIDAS & STIIL\nKingad Ja SokidIsiklik RahandusTätoveerimine Ja AugustamineTrimmiminePodcastKõik Artiklid-Taskuhäälingud-Videod\nHome/Kuidas & Stiil/Tweedi kangast arusaamine | Meeste olulised kangad\nTweedi kangast arusaamine | Meeste olulised kangad\nTweed on meeste rõivaste põhitoode, mida kasutatakse ülerõivaste ja vabaaja jakide, aga ka mütside, kinnaste, voodrite ja isegi villaste särkide jaoks.\nTa on oma nime saanud Tweedi jõelt, mis voolab läbi Šotimaal asuva traditsioonilise riidest tootva riigi.\nKangas, mida me täna nimetame tweediks, oli selles piirkonnas algselt tuntud kui 'tweel', kohalik 'twill' (muster, kuhu see kooti), õigekiri, kuid 1830. aastate Londoni ostja luges agendi käekirja valesti ja eeldas, et riie oli 'Tweed', mis on nime saanud jõe järgi.\nTa hakkas seda selle nime all müüma ja see mõiste on sellest ajast peale kinni jäänud.\nTweed on lai kategooria. Sellesse mahub palju riideid, mõned paremini äratuntavad kui teised. Kõik tweedid määratlevad mõned tunnused:\nTweed on a villane kangast. Villased lõngad on valmistatud kraasitud villast, mis on paks ja täis sirgendamata kiude. See on soe ja paindlik, kuid mitte nii sile ega ühtlane kui halvim lõngad, kus vill on kammitud nii, et kõik kiud asetseksid ühes suunas.\nTweed on kootud tavaliselt a toimse punuma. Twillil on diagonaalsed ribid, mis ületavad kangast, nagu teie siniste teksade muster. Kuigi tviidlõngaid võiks tehniliselt kasutada lihtsas koes (ilma diagonaalsete ribideta), on see haruldane.\nVärvained on traditsiooniliselt maalähedased ja valmistatud kohapeal, andes laia valikut värve sõltuvalt teie tweedi päritolust.\nTeatud piirkondades on sageli oma kaubamärgiga tweed, mis on valmistatud kohalikust villast ja värvinud teatud värvi. Šotimaalt pärit Harris Tweed ja Iirimaalt pärit Donegal Tweed on ilmselt tuntuimad variandid.\nKõige tuntum tweed-rõivas on klassikaline spordijakk. Sellest sai 20. sajandi alguses Inglismaal üld- ja keskklassi tavaline vabaajarõivas ning see on sellest ajast peale vastu pidanud.\nKlassikaline tviidjakk on praktiline rõivas: paks vill, mis on lõigatud pehmema kujuga kui ülikonnajakk, laiade klapptaskutega ja sageli lisadetailidega - piletitaskud, nahast küünarnukiplaastrid jne.\nTveedijakkidel on sagedamini töötav reväärinupp (ja suhteliselt laiad reväärid, nende vahel üsna kitsas avaus).\nSee võimaldab jope halva ilma korral kinni panna, noogutada selle spordi- ja välistingimustes tegutsevatele ühingutele.\nTweedi jakid on kogu moodsas stiilis langenud erinevatesse nišidesse: 1920. aastate kõrgema klassi vabaajarõivad, kogu sõjajärgne ajastu akadeemiline põhiosa; modifikatsioonide tunnus (eriti houndstoothis) 1960. aastatel ja nii edasi.\nTäna on tweed-jakk klassikaline vabaajarõivaste tükk, mis sobib rohkem puhkepäevadele ja eriti väliüritustele kui töö- või õhtustele seltskondlikele üritustele.\nTweedi soojus ja veekindlus muudavad selle populaarseks kergekaaluliste mantlite jaoks. Sherlock Holmes kannab mitmesugustes väljamõeldud kehastustes tweed Invernessi keepi (mingi lahtine, varrukateta pealiskarv).\nIlma täiendava töötlemiseta on tweed ainult veekindel, kuigi see peab hästi vastu kergele vihmale või üldisele niiskusele (seega on see juba ammu populaarne Briti saartel). See ilmub kõigest, alates kergetest, vöökohani ulatuvatest stiilidest kuni kogu talveks kulumiseks mõeldud trennideni.\nHeledad ruudulised mantlid, mida ameeriklased mõtlevad jahirõivasteks või raiesmikuteks, on tavaliselt valmistatud tweedist.\nHeadel rätsepa- ja meesteriiete tootjatel on tõenäoliselt pükse laos vähemalt paar tweedi varianti.\nNeed on vähem levinud kui jakid, kuid samavõrd hooldatavad - sobivad ideaalselt välitingimustes kasutamiseks või lihtsalt mehele, kes eelistab tööle minna, olenemata ilmast.\nPruunid ja hallid on kõige tavalisemad. Need on head äri-vabaaja püksid ja kipuvad olema visuaalselt huvitavamad kui khakid või kammitud flanellpüksid, kuna nende tekstuur on natuke suurem ja värvainetes on nende varieeruvus sageli suurem.\nJulged kummutid võivad tweed-vestist saada läbisõidu kas sobitatud kolmeosalise ülikonna osana või iseseisvalt.\nTraditsioonilised Suurbritannia maaliidud on eksimatud, nii et hoiatage - see pole uus toretsev trend, mida proovida hiljemalt kokteilipunktis.\nKuid kui seda kantakse hallide pükstega või sobitatuna kaheosalise ülikonnaga, annab see väga silmatorkava mulje, eriti vanemale härrale.\nTweedi mütsid on sama traditsioonilised kui jakid ise. Iiri traditsiooniline lame kork on ilmselt kõige äratuntavam stiil ja on viimase saja aasta jooksul muutunud väga vähe.\nTweed jõuab aeg-ajalt veelgi odramatesse kohtadesse, kaasa arvatud mõne vintage kitarri võimendi kaaned. Kõikjal, kus seda näete, teate, et see on vastupidav villane riidetükk ja traditsiooniline meesteriiete põhitoode.


eesti chemtrail: Ja meie?\nMeid ei ole vähe. Me ei ole nõrgad. Ja me saame kaasa aidata.\n9 juuni 2011 tuleme meie ka kokku!\nKutsume kõiki, kes tahavad, et asi muutuks.\nFilmime videopöördumise ja saadame Chemtrail Rally`le Inglismaal.\nLas saavad teada, et meie oleme ka.\nEhk siis saab maailmas rahumeelseid väljaasutmisi veel olema.\nKorraldame selle eramaal, et ei ole kellegil kobisemist, ega lubade taotlemist.\nTeeme tuld, mängime pilli ja arutame maailma asju\nSaadame ametlikud kutsed Eestimaa Rohelistele, keskonnaministeeriumile jne\nMa kutsuks presidendi ka.\nRäägitud on nüüd asjast küll - aeg on tegutseda\nPosted by tuuli at 8:27 AM\nLabels: tekst, Tuuli, üleskutse\nchemtrail eestis May 15, 2011 at 11:49 AM\nKindlasti tuleb sarnaseid üritusi organiseerida ja kindlasti teeme videopöördumise. Rääkimisega on selline asi, et sellest ei saa kunagi küllalt..\ntuuli May 15, 2011 at 12:09 PM\nTõsi. Kõnealune video on aga haihtunud. Kas seda saaks taastada?\nchemtrail eestis May 15, 2011 at 9:09 PM\nArvan et see UK video on täitsa alles. Lihtsalt vaata läbi esileht.\nAITA May 15, 2011 at 11:02 PM\nUK Ghemtrail Ralli 9 juuli 2011 !


SATANISM -i legaliseerimine Eestis!\n18.01.2018, kell 21:28\nEesti Kristlik Foorum | MITMESUGUST - erinevad rubriigid | Eksitused, valeõpetused, väärreligioonid | SATANISM -i legaliseerimine Eestis! « eelmine järgmine »\nAutor Teema: SATANISM -i legaliseerimine Eestis! (Loetud 37988 korda)\nRe:SATANISM -i legaliseerimine Eestis!\n« Vasta #45 on: 10.09.2005, kell 19:23 »\nTsitaadi autor: Wildchild on 10.09.2005, kell 18:56\nTähendab. Uskuda millegisse mille kohta pole vähimatki tõestust peale umbes 8-10 sajandi vahel kirjutatud reegliraamatu on sama hea kui uskuda, et on olemas jõuluvana\nEee mis reegliraamatust sa räägid mis 8-10 sajandi vahel kirjutati? Mina küll sellisest raamatust midagi ei tea. Satanistidest rääkides siis ju juhinduvad nemad LaVey satanistlikust piiblist mis on kirjutatud lausa eelmisel sajandil 1 inimese poolt.\n« Vasta #46 on: 10.09.2005, kell 20:12 »\nTsitaadi autor: Mental Maelstrom on 10.09.2005, kell 19:11\nNeid ei huvita kuidas sa oma elu elad, nad ei ürita sind aidata ja sulle nõu anda.\nMiks ma pean inimest aitama kui ta ei taha minu abi. Oma abiga võin hoppis inimest solvata.Parem aitan seda kes väljendab selgelt, et vajab abi.\n« Vasta #47 on: 11.09.2005, kell 11:49 »\nTsitaadi autor: maq on 10.09.2005, kell 19:23\ntead ikka sellest, piibel on selle nimi.\nLgp maq! kas sa oled kunagi lugenud seda Lavey teost? kasvõi lapanud? see ei sarnane absoluutselt piiblile. see on pigem nagu raamat kus on soovitused ja õpetused kuidas midagi teha. vb su ettekujutlus sellest on nagu kristlaste "püha"raamatust, et umbes "ja siis ütles Saatan, tehke pattu tumeda jõu lapsed". jura, sellist asja pole seal. sealne jutt on kirjutatud õpetuste kujul, nagu näiteks kui sa loeks mingit kodumasina kokkupaneku manuaali. nii et seega sellel pole mingit piibliväärtust nagu kristlastele on nende piibel.\nrääkides piibli kirjutamise ajast. see peaks seda enam sügavalt kahtlema panema kõikide nende muinasjututegelaste olemasolust.\nmida ma tahan sellega öelda siis, satanistid pole kunagi väitnud, et nad juhinduvad enda "piiblist" ja et neil on see olnud ammu ammu.\nPS: lugege piiblit ja mõelge: kas mitte kõik olukorrad ei sarnanenud totalitaarse riigi poliitikale? vabandust, et nüüd teemast kõrvale jälle läksin.\n« Vasta #48 on: 11.09.2005, kell 13:30 »\nWildchild Piiblit tean ma muidugi, aga ainuke häda, et sina oma rumaluses ei tea seda, et Piiblit pole kirjutatud 8-10 sajandi vahel. Piibel on kirjapandud mitme tuhane aasta jooksul enne kristust ja uue testamendi osad peale kristust. Ja kõike seda veel väga paljude erinevate inimeste poolt. Vot sellised lood. Hari ennast enne, kui rääkima hakkad.\n« Vasta #49 on: 11.09.2005, kell 17:15 »\nTsitaadi autor: Wildchild on 11.09.2005, kell 16:40\nigatahes, koolis seda millegipärast ei õpetata aga teoloogias õpitakse, et piibel kirjutati ligilähedaselt 8-10 saj anno domini vahel\nVabanda Wildchild, aga selline väide ON selge rumalus. Üksgi teoloog ei aja selliseid lollusi. Lepi sellega, et sa ei tea kõike ja eksisid seekord.\n« Vasta #50 on: 11.09.2005, kell 17:20 »\nTsitaadi autor: coolaMan on 11.09.2005, kell 13:58\nJa mis sul siis satanistide vastu on?\nKus ma öelnud olen, et mul midagi nende vastu on? Mul pole absoluutselt mitte vähimatgi nende inimeste vastu. Küll, aga ei ole mulle vastuvõetav nende õpetus.\n« Vasta #51 on: 11.09.2005, kell 17:49 »\nTsitaadi autor: maq on 11.09.2005, kell 17:20\nAga mis selle õpetuse sinu jaoks vastuvõetamatuks teeb?\n« Vasta #52 on: 11.09.2005, kell 17:58 »\nWildchild, millises teoloogias nii õpitakse?\nma eelistaks ise siin umbes sellist õpetust:\nPiibel on kogu inimajaloo suurim kirjanduslik ettevõtmine: kirjutatud enam kui 40 autori poolt, kolmes erinevas keeles, ajavahemiku jooksul, mis on ligi 1500 aastat.\nVanimad osad Piiblist on pärit 1200 aastat enne Kristust(!) ja noorimad osad 2. sajandist peale Kristust.\n« Vasta #53 on: 11.09.2005, kell 21:47 »\nJa mida sa tead nende õpetusest?\n« Vasta #54 on: 19.09.2005, kell 01:10 »\nNo nii? Ah et pole mingeid vastuväiteid satanismi legaliseerimisele? Huvitav?\nSoomes tabati satanistlik pedofiilide jõuk\nSoome politsei paljastas Toijalas alaealiste tüdrukute seksuaalse ärakasutamise afääri, millega on seotud ka narkootikumid ja satanism.\nToijala sotsiaalameti juht Pirjo Kukkoneni sõnul on ohvreid kümmekond ja nad on vanusevahemikus 12-15-aastased, vahendab PM Online ajalehe Akaan Seutu uudist.\nKukkonen ei tea, kui kaua on pedofiilid tegutsenud, kuid tõdeb, et „midagi kummalist on toimunud umbes aasta aega”. “Kummalise” all peab ta silmas midagi satanistliku rituaali taolist. Enne nende ärakasutamist tüdrukud arvatavasti uimastati.\nKuriteos kahtlustatavad mehed on umbes 30-aastased, tegu võib olla suure grupi inimestega.\nAsi tuli avalikuks, kui üks tüdrukutest pöördus arstiabi saamiseks tervisekeskusesse. Tüdrukud kartsid asjast rääkida, sest mehed ähvardasid kätte maksta lastele või nende pereliikmetele.\nToijala ümbruses esines saatana kummardamist ka umbes kümme aastat tagasi. Tookord politsei kedagi kätte ei saanud, sest saatana teenrid jõudsid peitu pugeda.\n« Vasta #55 on: 20.09.2005, kell 22:01 »\nsatanism on vastik\n« Vasta #56 on: 01.10.2005, kell 15:03 »\nnuh...kuna Eesti valitsejad on piisavalt pimedusega löödud,siis võib juhtuda küll,et satanism legaliseeritakse....\n« Vasta #57 on: 02.10.2005, kell 00:10 »\nTsitaadi autor: thooria on 01.10.2005, kell 22:03\nMina näen ohtu rohkem kristlikult poolt. Nad koputavad ukse taga. Satanistid ei koputa.\nehk täpsustad: kes nimelt koputab ukse taga?\n« Vasta #58 on: 02.10.2005, kell 14:55 »\nTsitaadi autor: kantor on 02.10.2005, kell 00:10\nmingid vennad tulevad ukse taha taguma\n« Vasta #59 on: 02.10.2005, kell 15:04 »\nuste taga koputavad tavaliselt Jehoova tunnistajad....nemad ei ole kristlased.


GM Avastas KÜTUSEPAAGI KOHTAS HOOLETUSE - Blogid\nPloomiliin Piirkond Muud D.c., Md. & Va. Blogid Postpartisan Reaalsus Ilu Hommikune Segu Kohalikud Arvamused\nGM Avastas KÜTUSEPAAGI KOHTAS HOOLETUSE\nLisa nimekirja Minu nimekirjasKõrvalWarren Brown Warren Brown Automotive kolumnistOli 5. veebruar 1993\nAtlanta žürii kohustas eile General Motors Corp. maksma 105,2 miljonit dollarit Georgia osariigi teismelise vanematele, kes hukkusid 1989. aastal GM-i pikapi tulises õnnetuses.\nŽürii tunnistas GM-i süüdi ettevaatamatuses ning mõistis õnnetuses hukkunud 17-aastase poisi Shannon Moseley vanematele Thomas ja Elaine Moseleyle välja 101 miljonit dollarit karistuslikku kahjutasu ja 4,2 miljonit dollarit hüvitist.\nJuhtum, mis on üks paljudest vastuolulistest küljele paigaldatud kütusepaake puudutavatest juhtumitest, kutsub tõenäoliselt uuesti esile heitliku arutelu tootevastutuse üle, kus ettevõtted mõistavad hukka žürii auhindade suuruse ja tarbijarühmad, kes väidavad, et suured kahjupreemiad panevad ettevõtted vastutama ohutusriskide eest.\nGM teatas, et kaebab Fultoni maakonna osariigi kohtu žürii otsuse edasi. 'Usume, et kohtuotsus on vale,' ütles GMi pressiesindaja Ed Lechtzin.\nFöderaalse ohutusuuringu objektiks on ka õnnetuses osalenud GM veok. Tarbijarühmad ütlevad, et need juhtumid hõlmavad vähemalt 300 surmajuhtumit, kuid paljud GM eitavad.\nTulised lennuõnnetused, kohtuasjad ja suured kahjutasud meenutavad 1970. aastate lõpu Pinto juhtumeid, kus Ford Motor Co vastutas Pinto autoõnnetuses 128,5 miljoni dollari suuruse kahju eest, mida lõpuks vähendati 6 miljonile dollarile. Fordi ees oli üle 500 Pinto kohtuasja.\nGruusia seadused lubavad kohtunikul žürii auhinda tõsta või langetada. Fultoni maakohtu kohtunik A.L. Thompson ei öelnud eile, kas ta kohandab karistust, mille leidis 12-liikmeline žürii pärast 18-tunnist kaalumist kolme päeva jooksul.\nKohtudokumentide kohaselt sai Moseley 1985. aasta GMC Sierra pikapi külje pealt sisse teine sõiduk, mida juhtis joobes juht.\nKuu aega kestnud kohtuprotsessi ajal väitsid Moseley vanemate advokaadid, et veoki kere šassii raamidest väljapoole paigutatud külgsadula kütusepaagid plahvatasid tõenäoliselt külgkokkupõrkes. Advokaadid ütlesid vandekohtunikele ka, et GMi enda testid näitasid, et külgmised sadulapaagid olid ohtlikud.\nGM-i advokaadid väitsid, et Moseleyt tabas joobes juht, kes liikus kiirusega 70 miili tunnis ja et ettevõte ei saa eeldada, et ta ehitaks kütusesüsteemi, mis suudaks seda tüüpi lööke taluda.\nMoseleysi advokaat James Butler Jr. ütles eile Atlantas, et taotles suurt karistusauhinda, et sundida GM-i järgima tarbijarühmade üleskutseid mõjutatud veokid tagasi kutsuda.\n1973–1987 GM täissuuruses pikapite topeltkütusepaagid paigutati väljapoole raami siine, redelitaolisi konstruktsioone, mis toetavad veoki kabiini ja kaubakasti. Kriitikud väidavad, et see muutis veokid külgkokkupõrgete korral tule ja plahvatuste suhtes haavatavamaks.\nTranspordiministeeriumi andmetel jääb 8 miljonist sel viisil projekteeritud GM-veokist teele hinnanguliselt 4,7 miljonit.\nGM alustas 1988. aastal ühe kütusepaagi paigaldamist täissuuruses pikapi raami siinide vahele.\nKokku on GM ametnike sõnul seisnud silmitsi enam kui 100 kohtuasjaga, mis on põhjustatud veokitega seotud surma- ja vigastustega õnnetustest. Enamik neist juhtudest lahendati kohtuväliselt. GMi ametnikud keeldusid eile kommenteerimast nende arvelduste konkreetset arvu ja maksumust.\nKuid Washingtonis asuv Center for Auto Safety, tarbijarühm, mis on nõudnud 1973–1987 GM pikapite tagasikutsumist, väidab, et GM on lahendanud vähemalt 120 kohtuasja, mis hõlmasid nende veokite tuliseid kokkupõrkeid.\nMõned neist juhtumitest võidakse nüüd Atlanta kohtuotsuse valguses uuesti avada, ütles keskuse tegevdirektor Clarence Ditlow.\n'Meie hinnangul on GM juba välja maksnud rohkem kui 200 miljonit dollarit, kusjuures mõned üksikud arveldused ulatuvad kuni 15 miljoni dollarini,' ütles Ditlow. GM, kelle äri on olnud nõrk ja mis kaotas 1992. aastal 4,5 miljardit dollarit, vaidlustas žürii otsuse.\n'Meil ei lubatud juhtumis teatud tõendeid esitada,' ütles Lechtzin. 'Me võime tõestada, et see veok', milles noor Moseley suri, 'toimis hästi veokile, mis põrkasid kokku kiirusel 70 miili tunnis,' ütles Lechtzin.\nGM esitab kõik oma andmed õnnetuse kohta riiklikule maanteede liiklusohutuse administratsioonile, ütles Lechtzin. NHTSA alustas mullu detsembris tarbijakaebuste tõttu ametlikku uurimist.\nKui valitsus jõuab järeldusele, et veokid on defektsed, võib see sundida GM-i sõidukid tagasi kutsuma – see protsess võib mõne tööstuse hinnangul GM-ile maksma minna miljard dollarit.\nKategooriad Postpartisan Surmakuulutused Kuninglik


Tööpakkumise number #151901\nKindlustustoodete aktiivne müük telefoni teel ning jätkusuutlike kliendisuhete loomine ja hoidmine. Olemasolevate klientide järelteenindus, lisateenuste tutvustus, pakkumiste koostamine. Uute klientide leidmine läbi aktiivse müügitöö telefoni teel.\n-oled kiire taibuga ja rõõmsameelne\n-omad head läbirääkimis- ja veenmisoskust\n-oled kursis elementaarsete klienditeeninduse põhimõtetega\n-oskad kasutada arvutit (Internet Explorer, Outlook, Excel)\n-sulle meeldib töötada kiiresti arenevas keskkonnas ja uued väljakutsed on Sind alati innustanud\n-oskad vene ja inglise keelt\n-sinu arvates on erinevate klientidega suhtlemine nauditav ja Sa tahad ennast selles vallas arendada\n-koolitust ja väljaõpet\n-teadmisi ja kogemusi müügitöö ja klienditeeninduse alal\n-väga head teenimisvõimalust (põhipalk + tulemuspalk)\nIIZI e kindlustus on väga kiiresti arenev litsentseeritud kindlustusmaakler. Alustasime tegevust 2000. aasta algusest ning tänaseks oleme kasvanud Eesti suurimaks kindlustusvahendajaks tegutsedes kõigis kolmes Balti riigis ning Soomes, Grupis töötab kokku üle 120 inimese. 2007. aastal vahendasime kindlustuslepinguid üle 400 mln krooni eest. Oleme pidevalt kasvanud vähemalt 60% aastas ning jätkame sama kasvutempot ka lähiaastatel. IIZI e kindlustuse ainulaadne internetipõhine maakleri töökeskkond võimaldab saavutada kõrgeid töötulemusi erinevate kindlustustoodete võrdlemise, tutvustamise ning efektiivse klienditeeninduse kaudu, tagades sellega nii meie klientide kui töötajate rahulolu ning luues eeldused personali kiireks ja professionaalseks arenguks.


Ohud raieõiguse müügil – Kinnistu.ee\nKuna sageli metsa hindamise andmed ja raiutava puidu kogus ei kattu, siis raieõiguse ostja pakub teatud piirides ettemaksu, mida raieõiguse müüja peaks küsima vähemalt 50-70% kokkulepitud hinnast. Alla selle tekib küsimus firma maksuvõimes. Ülejäänud osa makstakse puidu sortimentide väljatuleku järgi pärast raie lõppemist. Nii võibki mõnikord saada natuke vähem raha ning teinekord isegi rohkem, kui algselt oli lepingus ette nähtud.\nRiskid tekivad ebaausate firmadega. Esineb olukordi, kus esialgne ettemaks makstakse küll ära, aga hiljem makstakse vähem, kui oli kokku lepitud. Hakatakse tooma igasuguseid põhjendusi – mädanenud puit, vale metsakorralduskava* või piltlikult öelduna – „maa külmand, kärss kärnas“. Samuti võib tegemist olla põhimõtteliselt pettusega tegeleva firmaga, kes teile maksta ei kavatsegi. Kohtu kaudu raha taga ajamine on sellistel puhkudel aja ja raha raiskamine.\nRaie lepingus tuleb kindlasti ära määrata puidu hind. Väga ohtlik on jätta hind lahtiseks ja kirjutada lepingusse näiteks „turuhind“. Raie aluseks on metsateatis, mis kinnitatakse Keskkonnaameti poolt ning kehtib üks aasta.\nKasvava metsa müük tulumaksustatakse. Sellega seoses võib tekkida metsa müüjal ahvatlus teha see müük niiöelda mustalt. Musta müügi korral annate igasuguse kontrolli oma metsade üle firmale, kes seda ostab. Ainuüksi juba see näitab teile, et tegemist on ebaausa firmaga. Sellega olete juba eos välistanud võimaluse, et seadus teid pettuse eest kaitseb.\nKuna tavaliselt pakuvad firmad omapoolset raieõiguse ostu-müügilepingut, siis olen näinud kõikvõimalikke üllitisi. Ärge kirjutage lepingule alla, kui teil tekib ükskõik millises osas kahtlusi. Kõige lihtsam viis on pöörduda metsakonsulendi poole või metsaühistusse ja küsida nõu.\nKüsi alati konkureerivaid pakkumisi!\n* metsakorralduse kava lubab +- 20% eksimist mahu osas, puu liikide osas on lubatud eksimine +- 15%\nJärgmine postitusLõpuks võiks poliitikuteni ka jõuda arusaam, et põlevkivi asemel tuleks ahju ajada hoopis lepavõsa!


Miks Skechersi suvejooks vett vedama läks? - Tänane leht\nMihkel Lees, Tartu abilinnapea (vasakul) ja Jaanus Mäe, Skechersi suvejooksu korraldaja. FOTO: SCANPIX\nSkechersi jooksu korraldajad otsustasid, et 8. augustil toimuma pidanud võistlus tuleb virtuaalne, sest linnavalitsus lasi A. Le Coqi spordihoone juurde taas püsti panna koroonaproovide telgi. Samas kohas pidanuks olema jooksu start. Korraldajad kartsid, et võimalike viirusekandjate sattumine stardipaika võinuks luua ohuolukorra.\nKui Tartu Postimees selle nädala algul juhtunu tagamaid uuris, ilmnes muu hulgas, et võistlus läks loodetud kujul vett vedama otsustajate möödarääkimiste tõttu. Nii sündis Aet Rebase sulest uudis «Abilinnapeade suhtlusvea tõttu jääb ära jooksuvõistlus».\nAbilinnapea Mihkel Leesi hinnangul oli selline käsitlus vildakas ning ta soovis oma vaatenurka täpsustada. Jätkamaks teema käsitlemist tasakaalustatult, palus toimetus oma nägemust täiendavalt valgustada ka võistluse korraldajal Jaanus Mäel.\nSkechersi jooksul pidanuks olema 5-, 10-, ja 21,5-kilomeetrine distants, mis oleksid kulgenud Annelinnas, Ihastes ja Tammiku piirkonnas. Varasematel aastatel on jooksust osa võtnud spordisõprade arv küündinud 3000 ligi, tänavu arvestati umbes 1200 osalejaga. TPM\nMihkel Leesi arvamus\nTartu Postimehe vahendusel jõudis avalikkuse ette lugu, milles populaarse suvejooksu korraldaja süüdistas linnavalitsust temast teerulliga üle sõitmises, sest oli andnud loa paigaldada koroonaproovide võtmise telk A. Le Coqi spordihoone juurde, kus see asus ka kevadise viiruselaine ajal.\nTahan selle uudise jätkuks rõhutada, et taas keerulisemaks muutunud olukorras on linnavalitsuse jaoks kõige tähtsam hoida tartlaste tervist ja elu. Kolmapäevases artiklis väitis Skechersi suvejooksu korraldaja Jaanus Mäe, et jooksu korraldamine virtuaaljooksuna tekitab suure rahalise kaotuse, sest linnavalitsus maksab toetuse välja vaid siis, kui üritus toimub reaalse spordivõistlusena. See väide ei vasta mingilgi moel tõele. Korraldajaga on leping sõlmitud selle aasta 3. märtsil ja toetus on välja makstud juba 19. märtsil. Seega on vale väita, et toetus on välja maksmata. Samuti ei ole ühtegi põhjust, miks korraldaja peaks kahtlustama, et toetust hakataks temalt hiljem tagasi nõudma.\nLinnavalitsuse sõnum on tänavusel, äärmiselt keerulisel aastal olnud kogu aeg see, et linn toetusi tagasi ei küsi. Ka mitte siis, kui koroonakriisi tõttu on tulnud üritus päris ära jätta või on tulnud see ellu viia mõnes teistsuguses formaadis (sh virtuaalselt).\nTänavu on juba mitmed spordi- ja kultuuriüritused toimunud tavapärasest erinevas vormis ja linn on neid toetanud.\nKuigi ma palusin juba esmaspäeval telefonivestluses Jaanus Mäega toetuse teemal ühendust võtta linnavalitsuse sporditeenistusega, ei ole ta seda minu teada siiani teinud. Samas on ajakirjanduse vahendusel lendu lastud valeväiteid.\nJooksuvõistluse korraldaja väitis Tartu Postimehe artiklis, et linnavalitsus sõitis temast teerulliga üle. Selle väitega ei saa mitte kuidagi nõustuda. Jah, uue koroonapuhangu tõttu kerkis proovivõtutelgi paigaldamine päevakorrale tõepoolest ootamatult ning kuna see oli kevadel samas kohas juba edukalt toiminud ja tartlased olid selle asukohast teadlikud, ei tundunud mõistlik hakata paika nüüd muutma.\nKui reedel selgus, et samale asukohale on planeeritud Skechersi jooksu stardipaik, kinnitas abilinnapea Asko Tamme tõepoolest korraldajale esmalt, et telgi asukohta ei ole kavas muuta. Ent siin on väga oluline tähele panna, et juba samal päeval palusin mina korraldajal oma otsustega mitte rutata ja oodata võimalikku kompromissi esmaspäevani. Seega on kohatu siinkohal rääkida teerullist.\nParaku otsustas korraldaja ikkagi juba nädalavahetusel, ilma et oleks linnavalitsusega veel konsulteerinud, jooksu ära jätta ja korraldada see virtuaalselt. Nii kadus ka võimalus kompromissile jõuda.\nLinnavalitsuse huvi on kogu aeg olnud, et hoolimata keerulisest ajast jätkuks meie linnas elu võimalikult mitmekesiselt ning et võimalust mööda leiaks aset kultuuri- ja spordiüritused. Kavatseme endiselt pidevalt suhelda nii ürituste korraldajate kui ka ettevõtjatega, et otsida ühiselt parimaid lahendusi.\nJaanus Mäe arvamus\nLinnavalitsuse toetuse küsimus ei puudutanud selle ülekandmist (see laekus tõesti märtsis), vaid kulude abikõlblikkust. Reeglid on üles ehitatud reaalse spordiürituse toimumisele ega näe virtuaalsete ürituste võimalust. Minust on mööda läinud kellegi lubadus koroonakriisi ajal toetusi mitte tagasi küsida. Viimati suhtlesin mõni kuu tagasi sporditeenistuse peaspetsialistiga, kes väitis, et virtuaalseid üritusi ei toetata. Olles nüüd Mihkel Leesilt saanud uut infot, pean ses osas peaspetsialistiga nähtavasti uuesti rääkima.\nIseenesest on muidugi tervitatav, kui saame 3000-eurost toetust kasutada juba tekitatud kulutuste katmiseks. Paraku jääb reaalne kahju ikkagi suuremaks kui linna toetus. Ja kahju kasvanuks veelgi, kui me oleks otsustamisega viivitanud.\nVäljendi teerull kasutamise asjakohasuses jään Leesiga erinevale arvamusele. Mina lugesin reedesest Tartu Postimehest, et spordihoone ette tuleb koroonatelk. Avaliku ürituse loa suvejooksule oli linn andnud aga juba mitu nädalat varem ja seda on abilinnapea Asko Tamme ka meedias tunnistanud.\nTerve reedene päev kulus mul selleks, et suhelda ja loota, et linnavalitsus leiab olukorrale lahenduse. Aga lahendust ei tulnud, pakuti vaid umbmäärast võimalust, et võib-olla selgub midagi järgmisel nädalal. Jah, Lees oli igati abiks kaasa mõtlema ja pakkus, et võtab esmaspäeval linnapeaga jutuks võimaluse koroonatelk jooksupäevaks sulgeda. Aga ta ei saanud midagi garanteerida.\nMinu selge sõnum oli, et spordiüritus ei sobi kuidagi koroonatelgiga kokku – isegi mitte siis, kui telk on sel päeval kinni. Pakkusin, et telgile tuleks leida uus koht. Paraku Tamme spordivaldkonna abilinnapeana väljendas reede õhtul veendumust, et telk jääb paigale. Seega jäigi minusse tunne, et telki kiirkorras võistluspaika tuues käitus linnavalitsus teerullina. Mind arutellu ei kaasatud.\nKuigi Mihkel Lees helistas mulle esmaspäeval ja rääkis, et võib-olla viiakse telk neljapäeval spordihoone eest minema laululava taha, ei olnud mul selle infoga enam midagi peale hakata. Reedel see teadmine puudus ja asusime nädalavahetusel üldsust informeerima, et tavajooksu ei toimu.\nNii osaleja kui korraldaja jaoks on iga hilinenud päev suure väärtusega. Me ei saanud oodata uue nädala neljapäevani ja vaadata, kas telk ka päriselt ära viiakse või mitte. Me ei saa jooksusõpradele öelda, et ärge ikkagi homme kohale tulge.\nNeed, kes on oma elus ise üritusi korraldanud, teavad millise ajavaru, koormuse ja operatiivsusega tuleb arvestada. Kindlasti ei saa teha kaalukaid otsuseid üksnes emotsioonist lähtuvalt.\nAbilinnapea Lees ütleb, et linnavalitsus suhtleb pidevalt nii ürituste korraldajate kui ettevõtjatega otsimaks parimaid lahendusi. Meil algas suhtlus alles eelmisel reedel, kui koroonatelgi tulemine oli juba välja hõigatud, ja sedagi minu algatusel. Kui Tartus tuleb ühe spordiürituse korraldajal omal initsiatiivil korraga ja eraldi suhelda nelja abilinnapeaga, siis on see küll liialt keeruline süsteem.


MIGRATION BREWING AVAB KATUSETERRASSI - ARTIKLID\nkuidas teha joomismängu\nkui kaua jim tala vananeb\nkus nad müüvad alkoholivaba õlut\nGuinnessi nitro ipa pall purgis\nMigration Brewing avab katuseterrassi\nPortland, OR. - Migration Brewing avas staadionipiirkonnas otse Providence'i pargi vastas katuseterrassi. See 2000 ruutmeetri suurune terrass asub 9. korruselthPress Blocksi lõuendi põrandast avaneb uskumatu vaade Portlandi linnale, kolmele vapustavale mäele ja Portlandi West Hillsile.\nMigration Brewing on Press Rentsi hoone uue Canvas'i esimene üürnik. Augustis valminud uhiuus üheksa korruseline kõrghoone on endise Oregoonia trükikoja saidil Urban Renaissance Group ja Security Properties juhitud arendusprojekti I etapp. Katuseterrass ärkas ellu pideva partnerluse kaudu Urban Renaissance Groupiga ja sooviga pakkuda klientidele kaasaegset, sotsiaalselt vastutustundlikku käsitööõlle kogemust.\n'Meie jaoks oli hädavajalik pakkuda külalistele ohutut, samas lõbusat uut kogemust,' nendib Avery Harris brändijuht. „Terrassiruumid on seal, kus külalised tunnevad end kõige mugavamalt ja see oli meie jaoks suurepärane võimalus külalistele just seda pakkuda. Meie partnerlus Urban Renaissance Groupiga on viimase aasta vältel kestnud ja arvasime, et see oleks ideaalne projekt, mida praegu koos käivitada, ”selgitab Harris.\nKõik Migration Brewing’s Canvas at Canvas istekohad on väljas ja sobivalt paigutatud, et järgida kehtestatud sotsiaalse distantseerimise juhiseid. Nagu nende kahe teise pubi asukohaga, on ka COVID-protokollid ja klientide ohutus ülimalt olulised. Katuseterrass on avatud neljapäevast pühapäevani kell 13.00–10.00 vähemalt 21-aastastele külalistele. Saadaval on nii õlu, vein, siider ja alkoholivabad joogid kui ka lihtne toidumenüü. Migration Brewing Rooftop at Canvas asub aadressil 817 SW 17thAve, Portland, OR. 97205.\nRändepruulimine sai alguse 2010. aastal, kui neli sõpra tulid kokku kirg käsitööõlle vastu ja unistus avada õlletuba. Paljude bootstrappingute ja vähese õnne korral on nad pärast seda Portlandis avanud kolm pubi asukohta. Auhinnatud õlletehasena tunneb Migrationi meeskond suurt uhkust maailmatasemel õllede tootmisel, mis võtavad omaks uuendused, austades samas klassikalisi stiile. Lisateabe saamiseks külastage palun mõnda Migrationi pruulikoda või saatke e-kiri aadressile info@migrationbrewing.com.\nSaadaval on intervjuuvõimalused. Lisateabe saamiseks külastage aadressi migrationbrewing.com\nMigration Brewing avab katuseterrassimuudeti viimati:27. august 2020kõrvalAvery Harris\nKontakt: Avery Harris\nAvery Harris 18. juuni 2020\nMigration Brewing valmistub 1. etapi taasavamiseks\nPortland, OR. - Migration Brewing ootab külalistega värsket vaadiõlut ja uusi toidumenüüsid, kui Multnomahi maakond siseneb Oregoni taasavamise plaani 1. etappi. Firma & hellip\nAvery Harris 30. juuli 2020\nMigration Brewing vabastab Semi Hemi Dry Hopped Pilsner reedel, 31. juulil\nPortland, OR. - Migration Brewing annab reedel, 31. juulil välja oma Semi Hemi Dry Hopped Pilsneri. Saadaval mustandina ja kuues pakendis nende kahest Portlandis asuvast pubist, see & hellip


Kui pead köögis end pidevalt mööblitükkidest mööda pressima ja kallimaga kooskokkamisest võid ainult und näha, siis selline köök ei tee kedagi rõõmsaks. Mõtle - millest saad köögis loobuda? Näiteks söögilaud ja toolid võiks olla söögi- või elutoas, kui seal rohkem ruumi ja köök jääks tõesti vaid toiduvalmistamiseks. Kui köögis on aken, kasuta vaade ära - palju toredam on nõudepesu ajal aknast välja vaadata kui tuimalt seina vahtida.\n2. Liiga vähe panipaiku\nMõtle enne planeerimist siiski võimalikult detailselt läbi, mida sul köögis kindlasti tarvis läheb. Lahtised riiulid on küll kaunid, kuid kas ka sinu köögis kõige praktilisemad? Võta nutikalt kasutusele kõik nurgad, kapiuksed, niššid, seinapind - sinna saad näiteks meisterdada noahoidja.\nMitte kõiki asju ei vaja sa köögis kogu aeg - ladusta panipaigas asju ja kodumasinaid, mida tarvitad vaid korra-paar aastas! Samuti peaks panipaigad olema planeeritud just sinu koduköögi vajadusi silmas pidades: kui vajad igapäevaelus näiteks standardist suuremaid sahtleid vms, tuled need selliselt ka planeerida. Praeahi võiks olla tõstetud kõrgemale, nii saad ka pliidialust ruumi panipaikadena ära kasutada. Väldi aga ebamõistlikult kõrgel või liiga madalal asuvaid panipaiku - kes meist tahaks iga kord redelit appi võtta, kui kapist midagi tarvis läheb!\nVaevalt jõuab köök valmis saada, kui tõstad paika kodumasinad ja avastad, et hakkimiseks-lõikamiseks jääb vaid üks kitsuke nurk! Selle vea vältimiseks leia võimalus kodumasinaid mool moel köögis hoiustada kui tööpinna peal. Sama kehtib ka maitseainepurkidele jms. pisikraamile - näiteks Ikea pakub väga toredat seinariiulit, mis maksab vaid 15 euro ringis.\n4. Liiga vähe valgust\n"Köögi valgustuse puhul on üldvalguse (laevalgusti) kõrval oluliseks kohtvalgus. Viimase eesmärk on teha toimingud köögis võimalikult mugavaks. Valgustus on hästi lahendatud siis, kui selle peale ei pea igapäevaselt mõtlema – valgust on igal pool piisavalt, paraja tugevuse ja soojusastmega, seda on lihtne sisse-välja lülitada," on kodus.ee-le rääkinud Wesse Engineeringu disainer Liis Saare.\nEnamasti kasutakse tema sõnul kohvalgustina kas LED-ribasid või LED spot-valgusteid. "Kumba eelistada, see on maitse küsimus. Alternatiiviks on tavalised seinavalgustid või klambriga valgustid, mida saab sobivasse kohta riiuli külge kinnitada. Need toovad kööki hubasust, kuid praktilisem lahendus on siiski eelnimetatud LED-valgustid, mis paigaldatakse ülemiste kappide alla. Kui köögis on klaasidega kappe, siis võib kaaluda valgustuse paigutamist ka nendesse," soovitab disainer.\nMoodne köögivalgustus lubab aga kaugelt rohkem kui lihtsalt piisavalt valgust: näiteks Ledvance täiendab mitme uue mooduliga oma kapialust valgustussüsteemi Osram LED Corner, mida kasutatakse peamiselt köögi seinakappide all, seina ja kapi vahelises nurgas. Septembris lisandub tootesarja kõrvuti standardsete leedvalgustitega kaks erimoodulit: üks USB-pesadega ning teine Bluetooth-kõlariga. See annab kasutajaile võimaluse väga mugavalt näiteks oma telefone ja tahvelarvuteid laadida ning köögitoimetuste ajal oma lemmikmuusikat kuulata.


Eesti Väitlusselts | Suveakadeemia 2014\nSuveakadeemia II registreerimine\nKohustuslikud väljad on markeeritud tärniga (*)\nAare Pere Age Tomson Aleksei Ivonin Alissa Efendijeva Andres Jaanson Anett Pullerits Ann Tarkin Anne-Mary Läll Anni Haas Anton Ossipov Anu Adamson Anu Jaagosild Arsen Gareev Arseniy Sokhrannov Artjom Jegorov Artur Erik Lindmaa Birgit Rootsi Carl-Martin Keerberg Carmen Mäe Deivi Õis Diana Oidingu Doris Abe Egert-Gerret Kreek Elisabeth Niido Elise Nikonov Ellen Rosimannus Enn Metsar Erik Haamer Erik Kulu Estelle Saavaste Evelina Vaskevitš Frida Laigu Galina Kompanijtseva Gert Tammel Gertrud Metsa Hanna Esko Hannus Luure Heikki-Albert Tilk Helen Ratso Helery Maidlas Heli Kirsi Helina Loor Herman Kelomees Ilja Fjodorov Ilona Stanitski Ilja Šnitko Inga Tšebotarja Isabel Mari Jezierska Isabel-Lotta Kääramees Jaan Viru Jaana Kalinistova Jane Kalnapenkis Jan-Joonas Torm Jekaterina Jekaterina Maadla Jekaterina Põhtejeva Jekaterina Setina Jerzy Edvard Kaplinski Joanna Kurvits Johan-Martin Logina Joosep Tiks Julija Tjotenkina Jõnn Sooniste Jüri Lääs Kadri Tammar Kadri-Ann Freiberg Kai Klandorf Kair Käsper Kajar Kase Karel Paan Karin Kase Karl Kontus Karl Läll Karl Martin Jaup Karl Toomas Vana Karl-Richard Sänna Kaspar Kelder Kaspar Kivistik Katerina Danilova Katriin Bachmann Katrin Viru Kaur Kristjuhan Kerli Ilves Kerli Kalk Kerttu Sepp Kevin Piperal Kristel Roosimaa Kristiina Paju Kristin Parts Kristina Genite Kristo Pullerits Kristofer Robin Kiik Kätliin Lember Laura Katrin Leman Lauri Kriisa Lauri Leas Lele Saarts Liisa-Mai Nurk Liisi Voll Madis Merioja Maksim Ovtsinnikov Margit Kattai Margo Loor Maria Johanna Kull Maria Tsarjova Marianna Drozdova Marie Helen Otti Mari-Liis Nummert Mari-Liis Somelar Marina Malova Mark Suhhin Mark Zorin Mart Laus Marta-Liisa Martin Aher Martin Sepp Martin Tiitmaa Meril Mirjam Oras Mihhail Jevdokimov Mikhail Ilin Nurlan Abdalijev Oliver Erlich Oliver Grauberg Oliver Issak Oliver Mõru Oliver Sildmäe Oliver Viljamaa Oskar Gross Oskar Samuel Rebane Ott Pukk Paul Kristjan Kalda Pjotr Leshkin Polina Volkova Pärtel Reppo Rainis Karro Raul Palk Rauno Kiviloo Rene Kukk Roman Tamm Saara Sasi Sander Gansen Sandra Sillaots Savva Lesihhin Selene Gnadenteich Siim Kurvits Silva Otti Silver Lulla Sten Andreas Ehrlich Stepan Lesihhin Steven Rajavinothan Susanna Mett Susanna Vahtramäe Sven Anderson Tanel Mütt Tauri Põldema Triin Toimetaja Triinu Arula Tõnis Kuusk Uku-Laur Jagomägi Valentin Motšalov Vikki Perijainen Viktor Viktor Nikonov Viktoria Muske Vladimir Svet Vladislav Vladislav Lušin\nAlaealistel peab olema kaasas lapsevanema nõusolek laagris osalemise kohta\nArvestame teie soovidega toakaaslaste osas\nKas olete taimetoitlane? Kas ei talu gluteeni? Andke meile sellest teada.\nPäevad, mil olen suveakadeemias *\nSoovin transporti *\nTulen oma autoga\nSaadame teile e-mailile täpsema transpordiinfo juba nädal enne suveakadeemiat.\nÜlekandega Suveakadeemias, sularahaga Olen juba maksnud Olen osavõtumaksust vabastatud\nMeie konto asub Swedbankis. Selle number on EE782200221010707156.\nSaajaks on MTÜ Eesti Väitlusselts. Selgitusse palume teie nime ja "suveakadeemia".\nSiia tekst, mis lühidalt tutvustab\nPäeva III blokk\nEsineja - Jaak Prints\nBP formaadi põhitõed 1 - Kristin Parts\nTöötuba annab vajaliku algajale BP väitlejale, kellel puudub peaaegu täielikult varasem kokkupuude BP formaadiga.\nHow to adjudicate in BP - Steven Rajavinothan\nThis workshop is meant for everyone who have at least a couple of months experience with BP. It will give the participant the knowledge of how to adjudicate a BP debate and also gives some insight into what adjudicators look for in speeches and thus improve your own speech.\nOlen töötoa läbiviija/korraldaja\nPäeva IV blokk\nArgumendiõpe (värske väitlusele) - Joosep Tiks\nÕpime argumenti mitte ainult tundma, vaid saame sellega pikaajalisteks sõpradeks. Sobib kõigile neile, kel on väitlusega vähene kokkupuude, nii õpilastele kui ka väitlushuvilistele õpetajatele.\nTreenerikoolitus (keskkoolide väitlusformaat) - Age Tomson\nAge Tomson on pikaajalise kogemusega võistkondade treener. Koolitus annab laiapinnalised teadmised väitlusvõistkondade treenimisest ja nende ettevalmistamisest turniirideks.\nNoor, kes sa alustad järgmisel aastal õpinguid ülikoolis. See töötuba võib olla just sulle!\nУправление голосом и постановка речи – Марина Малова, Русский театр\nMeistriklass „kõne ja hääl“, treener – Marina Malova, Vene Teater (vene keeles)\nTeisipäev - toidukorrad\nPäeva I blokk\nMis on väitlus? Kuidas väidelda ja muuta oma argumenteeritud teadmised tugevaks seisukohaks? Need põhitõed teeb Joosep kõigile selgeks. Sobib kõigile neile, kel on väitlusega vähene kokkupuude, nii õpilastele kui ka väitlushuvilistele õpetajatele.\nVäitlusklubi juhtimine keskkoolis\nVäitlusklubi on esimene samm organisatsiooni juhtimiseni. Kuidas seda teha nii, et väitlusklubi töötaks nagu kellavärk?\nBP põhitõed 2 - Kristin Parts\nTöötuba annab vajaliku algajale BP väitlejale, kellel puudub peaaegu täielikult varasem kokkupuude BP formaadiga. Õpetus alates argumendi koostamisest kuni väitlejate ülesanneteni antud formaadis.\nWinning strategies: the dark arts - Steven Rajavinothan\nBP strategies for advanced debaters.\nAdjudicating a debate - Tõnis Kuusk\nWatching a video of a debate and analyzing it afterwards. The opportunity to put the skills learned on the previous day to the test.\nMeistriklass „kõne ja hääl“, treener – Marina Malova, Vene Teater (vene keeles).\nPäeva II blokk\nKeskkoolide väitlusformaat - kuidas see käib?\nKarl Popperi on läbinud formaadimuudatuse ning on seega õpetame selgeks need nüansid, mida tuleb tunda rahvusvahelisel tasandil konkurentsivõimelisema väitlusformaadi osas.\nTренинг по мировому школьному формату\nKeskkoolide väitlusformaadi töötuba vene keeles.\nHarjutusväitlus (olen vähese kogemusega)\nPuudub varasem väitluskogemus või see on võrdlemisi vähene. Soovin selgeks saada nii väitlemist kui ka väitlusformaati. Mind abistab kõrval kogenum väitleja ning saan väärt õpetussõnu ka kohtunikult.\nHarjutusväitlus (olen Popperit väidelnud)\nMul on varasem väitluskogemus KP formaadist, ent jätkates ka edaspidi keskkooli-väitluses, soovin selgemat arusaama muudetavast väitlusformaadist. Ülesanne on olla väitlustel meeskonnakaaslaseks värsketele väitlejatele.\nHarjutusväitlus (treenin kohtunikuks)\nOlen varikohtunik väitlusele, õppides hindamiskriteeriume ja tagasidet andma juba kogenumatelt kohtunikelt. Varasemalt kohtunikukogemus puudub, seda on vähem, kui pool aastat. Võib ka juhtuda, et olen juba päris kaua kohtunik olnud, kuid sooviks just KK formaadis turniiridele tulevikuks kohtunikuks minna.\nHarjutusväitlus (õpetaja väitlemas)\nPraegustele ja tulevastele väitlusõpetajatele mõeldud harjutusväitlus, kus võistlusväitlus viiakse praktikasse.\nHarjutusväitlus (olen KKs kogenud, kohtunik)\nMul on olemas teadmised uuest väitlusformaadist ning jagan arendavat ja asjatundlikku tagasisidet.\nTренировочные дебаты по мировому школьному формату\nKolmapäev - toidukorrad\nKK Kohtunikukoolitus - Kristin Parts\nKuidas olla väitluskohtunik? Mida tuleb tähele panna, mida hinnata? Kuidas anda väitlejatele tagasisidet?\nKK väitlusturniir - väitleja\n2013/2014 hooaja keskkooliformaadi III etapp. Etapile lisanduvad uued meeskonnad värskete väitlejate näol.\nKK väitlusturniir - kohtunik\nDemagoogia/Argument ühiskonnas - Margo Loor\nKuidas igapäevases elus eristada päris argumenti demagoogiast. Milline näeb välja tüüpiline demagoogiline “argument”.\nKey argument discussion - Steven Rajavinothan\nExplanation and discussion regarding important arguments which frequently come up in a BP debate.\nKuidas rahastada ülikooli väitlusklubi - Kai Klandorf\nTöötoas vaadatakse üle peamised võimalused rahastuse hankimiseks ühele ülikooli väitlusklubile nii riigisiseselt kui ka rahvusvaheliselt. Samuti räägitakse sellest, mis on oluline ühe projekti kirjutamise juures, millele peab rohkem tähelepanu pöörama, et taotlus oleks edukas.\nTренинг по парламентским дебатам от Кристины Волошиной на русском языке\nBP-väitluse töötuba – treener Kristina Vološina (Venemaa) (vene keeles)\nNeljapäev - II blokk\nKK väitlusturniir - varikohtunik\nEsineja Anne Türnpu\nBasics for BP debate - Sergei Bazõlik\nTренинг по парламентским дебатам от Сергея Базылика на английском языке\nNeljapäev - III blokk\nTiimi treenimise koolitus - Age Tomson\nInterventsioon - Rauno Kiviloo\nSisutöötuba riikidevahelisest interventsioonist, millal on see õigustatud ja miks.\nFirst Person Motions - Steven Rajavinothan\nWhat is a first person motion and what you need to know about it and how to debate it.\nTurniiridirektori töötuba (BP) - Kai Klandorf\nKuidas olla turniiridirektor ühel BP turniiril, kuidas käsitleda tabi programmi Tournaman. PC laptopi olemasolu workshopis väga soovitatav. Mac ei sobi.\nTurniiri korraldamine - Tõnis Kuusk, Kristin Parts\nKuidas korraldada ühte väitlusturniiri, millele tähelepanu pöörata, mis on eduka turniiri korraldamise saladused.\nМастерская Марианны Дроздовой (продажа идей и психология презентации)\nIdeedemüümise ja -esitluse psühholoogia meistriklass – treener Marianna Drozdova (vene keeles).\nNeljapäev - IV blokk\nEsineja - Anne Türnpu\nVangistus - Kaspar Kelder\nVangistuse eesmärgid, mõju kriminaalsele käitumisele ja selle põhjused\nHow to be a CA and how to set motions - Steven Rajavinothan\nWhat to remember when you have the opportunity to be the Chief Adjudicator of a tournament and how to set motions that are fair and equal to all parties involved.\nVäitlusklubi juhtimine ülikoolis - Kristin Parts, Tõnis Kuusk\nMis on oluline selle jaoks, et olla edukas ülikooliväitlusklubi juht. Kuidas toimib ülikooliväitlusklubi juhtimine kõige efektiivsemalt.\nKак играть международные темы в парламентских дебатах - Кристина Волошина и Сергей Базылик\nKuidas väidelda rahvusvahelisi teemasid BP-väitluses? – Kristina Vološina ja Sergei Bazõlik (vene keeles).\nNeljapäev - toidukorrad\nVäitlusklubi juhtimine keskkoolis - Age Tomson\nEsineja - Kristi Liiva\nTренинг по парламентским дебатам от Михаила Евдокимова\nBP väitlus - Mihhail Jevdokimov. Töötuba toimub vene keeles.\nTренинг "как играть в парламентские дебаты на английском языке" - Тынис Кууск\nKuidas väidelda inglise keeles? - Tõnis Kuusk\nBP tournament - debater\nBP tournament - adjudicator\nBP tournament - shadow adjudicator\nVäitlusharidus - Kai Klandorf\nReede - toidukorrad\nRiigi roll, ühiskonna heaolu, vabadus, õiglus ja maailma paremaks muutmine - väitluses ja päriselus - Elise Nikonov\nTöötuba annab võimaluse saada teoreetilisi teadmisi ja ise arutleda erinevate filosoofiliste, sotsioloogiliste ja psühholoogiliste küsimuste üle. Kõik, millest on ühekorraga kasu nii väitlemiseks kui ka lihtsalt maailma mõistmiseks.\nTurniiridirektori koolitus - Kai Klandorf\nSeminar väitlusest keskkoolides\nPäeva IV blokk and beyond\nLaupäev - toidukorrad\nBP tournament - the grand finale!\nPühapäev - toidukorrad\nNõustun suveakadeemia sisekorraeeskirjaga *\nOlen selle läbi lugenud ja nõustun!\n18.07 tuleb teie e-mailile koos transpordiinfoga isiklik ajakava.\nNimi Institutsioon Võistkond Roll\nRoll: Väitleja Kohtunik


15 Aug 2011, 12:02\nTeema: S60 mootori tuli\nS60 mootori tuli\nHommikuti esimese käivitusega mootor vähe puterdab ja nüüd lõi veel mootori tule põlema.Kui mootor soe siis puterdamist pole ja käib väga ilusti.Kas saab midagi seal kapoti all kontrollida kodustes tingimustes ja kas tohin üldse autoga sõita kui mootori tuli põleb?\n09 Juul 2011, 18:31\nTeema: O:Michelin X-Ice North Xin2\nO:Michelin X-Ice North Xin2\nOstan Michelin X-Ice North Xin2 195/65 R15 vähekasutatud või soodsa hinnaga uued naastrehvid.\nTeema: Müüa S60/V70/S80 Remonti vajav kliima- ja roolivõimu pump\nMüüa S60/V70/S80 Remonti vajav kliima- ja roolivõimu pump\nKliimapumbal on vaja vahetada mingi otsa laager.\nRoolivõimupumbal on vaja vahetada juhtrull.\n05 Mär 2011, 12:40\nKURAT,geneka rihm läks katki. Sai treilaga auto remonti viidud ja seal langesid tumedad pilved minu kohale.Väidetavalt on vaja ära vahetada roolivõim,geneka laager,kliimapumba otsa seib vms.Kui panna uued detailid siis pidi hind küündima 2000-2500 euri,RAISK.Nüüd peab hakkama lammutustest otsima ju...\n04 Mär 2011, 01:39\nKURAT,geneka rihm läks katki.\n16 Veebr 2011, 08:19\nTeema: Volvo s60 mootoripatjade kohta küsimus...\nRe: Volvo s60 mootoripatjade kohta küsimus...\nLs 272500 ja üks ülemine on läbi.\n16 Veebr 2011, 08:11\nTeema: S60-Peale käivitust ...\nS60-Peale käivitust ...\n... käis piiks ja kompu ekraanile ilmus hetkeks teade " 045 ".Mida see tähendada võiks?\n14 Veebr 2011, 18:07\nTeema: S60 klobiseb\nRe: S60 klobiseb\nNii,viga käes.Täna oli klobin juba nii suur,et auto rappus.Avastasin,et esiveljel olid kaks polti minekut pannud ja kaks olid veel täitsa lahti.Kinni hoidis ainult pätipolt.Kuigi eile vaatasin visuaalselt polte siis olid nad omalkohal ja ei osanud kahtlustadagi,et nad lahti on.Paraku ei usu,et neli ...\n13 Veebr 2011, 20:46\nAlgul lõi genekale mingi valu sisse,urises kui raibe ja siis sõites lõi sisse mingi klobina,aru ei saagi kas mootorisse või silda.Peale väikest pausi ei täheldanud enam geneka karjumist ja klobinat.Tagasi koju sõites jälle klobin ja seda siis niiviisi,et hoides ühtlaselt gaasi oli kuulda väikest klo...\n09 Jaan 2011, 09:29\nKuradi kurat.Oma kortermaja ees parkides kukkus lamekatuse servalt ja vihmaplekkidelt lumi koos jääkamakatega auto kapotile.Suurem mõlk sai enamvähem välja löödud aga väikseid mõlke jäi veel omajagu.Naabri jaapanlane lagunes kohe päris ära(klaas,kapott,tuli jne)\n14 Dets 2010, 21:23\nTeema: kolks taga\nRe: kolks taga\nMul oli nii,et kui temperatuur oli plussis siis oli kõik korras ja miinus temperatuuriga tuli kolks taha.Põhjuseks oli vesi amordis mis ära külmus.Aitab ainult vahetus.\nTeema: Mis õli käib roolivõimendis?\nsee pole atf vaid, spets hüdro õli, kasut näit citroeni vedrustuses, samuti ka audi vw ning volvo roolivõimudes jne, iga üks nimetab seda erinevalt Tuleb uskuda Volvo kasutajamanuaali: Power steering - When cold, the level must not be above the COLD mark and when hot is must not be above the HOT ma...\n29 Dets 2009, 15:39\nTeema: Volvo 850\nhttp://auto.motors24.ee/vehicles/261110 ... =title.ASC\nSelle auto müüjaga ei saa üldse ühendust,ei telefoni ega kirja teel.Tunneb keegi teda?\n29 Dets 2009, 15:34\nMüüja klähvib iga küsimuse peale.Täna soovitas mul näiteks osta Peugeot või Renault.Või on asi minus,olen ehk liiga tundeline.\n28 Dets 2009, 16:02\nMa ei tea miks mul selline alias on.\nKunagi käisin Elektroskandias Loffi küsimas, siis klienditeenindajatel oli nalja nabani. Lohv anna andeks.


Ilves: streik näitab kannatuse katkemist - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nIlves: streik näitab kannatuse katkemist\n6. märts 2012, 18:33\nPresident Toomas Hendrik Ilves ütles haridustöötajate streiki kommenteerides, et Eestis on streik ebatavaline sündmus, mis näitab, et kannatus hakkab katkema.\n«Streik on kindlasti märk selle kohta, et mingi jutuajamine kusagil on jäänud liiga napiks, et mingid kokkulepped on jäänud sõlmimata või on keegi murdnud varasemaid kokkuleppeid,» ütles Ilves Delfi palvel avaldatud ja oma kodulehele lisatud arvamuses. «Eestis on streik harukordne sündmus. Järelikult on kannatus hakanud katkema, keegi on midagi valesti teinud või midagi tegemata jätnud.»\nPresident juhtis tähelepanu sellele, et streigist saab avalikkus aru ja on valmis leppima selle mõjudega vaid juhul, kui selle põhjendus ja eesmärk on ühene ja selge. «Praegu, mulle tundub, konkureerivad erinevad teemad ja soovid omavahel ning õpetajate palgasoovi asemel räägitakse üha enam ühistranspordi töökatkestusest ja sellestki, kas elektrijaam tagab vajaliku võimsuse või mitte,» ütles ta.\n«Teiseks, presidendina kutsun streikijaid ja nende toetajaid – aga ka nende vastaspoolt – jätkama selleski olukorras tsiviliseeritud ja asjakohast suhtlust,» jätkas Ilves. «Kui streikide käigus võetakse kasutusele Eesti riiki halvustavad või ähvardavaid üleskutsed, siis pisendavad või koguni kompromiteerivad need õpetajate täiesti legitiimset soovi saada oma töö eest suuremat palka ning asetavad kogu sündmuse hoopis teise valgusse.»\nPresidendi sõnul on streik lääneliku kultuuriruumi normaalne koostisosa ning viimasel ajal üha enam ka suhtekorralduslik mõõduvõtt, kus nii streikijad kui vastaspool üritavad avalikkust veenda enda argumentide paremuses.\n«Vaid kõige drastilisematel juhtumitel – näiteks lennujuhtide streik USAs 1980ndate alguses või kaevurite väljaastumised Thatcheri-aegses Suurbritannias – tõid streigid kaasa püsiva muutuse majanduses või töösuhete korralduses. Sagedamini viib streik streikijate soovide (osalise) täitmiseni või siis lõpeb streik mistahes otsese tulemuseta, mis üldjuhul külvab seemne edasisteks aktsioonideks,» rääkis Ilves.\n«Seetõttu on ka võimatu vastata küsimusele, kas streik on «hea», «vajalik» või «kasulik». Streik on streik. Streiki pole võimalik toetada. On võimalik toetada õpetajate soovi saada suuremat palka, ametiühingute vastuseisu töölepingu muutusele või valitsuse seisukohta teostada oma mandaadile ja maailmanägemisele tuginevat poliitikat,» leidis president.


Meenutame 1986.a. "Sinilindu". Osaleja mõtteid. | Endla Teater\nMeenutame 1986.a. "Sinilindu". Osaleja mõtteid.\nHea Endla kodulehe külastaja!\nTavaliselt leiad Sa meie uudiste alt lühemaid teateid või lavastuste tutvustusi jms. üsnagi päevakajalist. Seekord teeme erandi. Kuna 04.mail esietenduvat "Sinilindu" on Pärnu teatris korra juba lavastatud, seda 1986.aastal teatri ja kooliteatri koostöös, siis palusime ühel tollasel kooliteatrikal, praegusel Pärnumaa Kutsehariduskeskuse avalike suhete juhil Anneli Rabbil kirja panna oma "Sinilinnuga" seonduvad mälestused, et neid siis näiteks pressiteadetes või teatri kohta käivates uudistes nostalgiat tekitava nüansina kasutada. Anneli kirjutas. Ja tegi seda pikalt ja Südamest. Me arvame, et oleks patt seda kirjatükki teatrit armastavate inimestega mitte jagada. Siin see on. Aitäh Anneli ja kõik teised kunagised ja praegused Sinilinnu otsijad!\nMul on hea meel, et Aare Laanemets ja Elmar Trink soovitasid kooliteatri ajal päevikut pidada. Nüüd mõistan, kui oluline on mäletada, mida sa ühel ajahetkel mõtled ja tunned. Me muutume ja kasvame koos ajaga, aeg meis ja meie ümber.\n„Sinilind“ - kontrolletendus 25. detsember 1986, esietendus 27. detsember 1986. Salvestus on säilinud ETV arhiivis, õnneks!\nEtendused 1987, väljasõidud: Estonia, Ugala, Vanemuine, Draamateater – 2 etendust päevas. Palju etendusi Endlas, tegemist oli mängukavas oleva teatritükiga. N.ö. väljavalitute võimalus, meie saime siseneda teatrite tagaustest, olla üks osake teatrimaalimast. Meie saime koos mängida suurte, ikka päris, mitte kooli-teatri näitlejatega. Võimas! Kord oli majas, pidime tervitama kõiki teatritöötjajaid, alates valvelauast. Kui keegi meist seda ei teinud, siis toimus rivistus, kõigile.\nMa olin tol ajal 1986 a kooliteatri seltskonnas üks n.ö. vanemaid koos Šanna ja Merikesega selles mõttes, et me olime kolmekesi veel viimased 1984 a alustajatest. Me olime keskkooli viimases klassis, nagu ka paljud teisedki, aga võrreldes sinilinnu seltskonnaga, olime meie juba nö vanad kalad kuna olime mänginud etendustes „Nii palju päikest“ ja „Olevused“. Kui „Sinilind“ välja tuli , siis kooliteatrite festivali jaoks lavastati vene muinasjuttude ainetel veel ka „Havi käsul“. Koos keskkooli lõppemisega lõppes meie jaoks ka kuldne kooliteatri aeg.\nMeie kui kooliteatri kasvandike jaoks oli suursündmus, kui Aare ja Elmar tulid proovisaali ja teatasid, et me hakkame nüüd koos professionaalsete näitlejatega tegema etendust „Sinilind", see oli suur väljakutse ja vastutus. See ikka juba oli midagi ja see oli päris, see juhtus meiega ja päriselt. Hulljulge tegu, igatahes! Mäletan selgelt esimesi lugemisproove koos näitlejatga, me eislagu ei julgenud hingatagi – aukartusest, imetlesime näitlejate töövõimet ja -oskust.\nEtenduses „Sinilind“ mängisin kõige suuremat õnne - majarõõmude ülemat ja tulevikuriigis ühte sündimata lastest. Ma arvan, et kogu selles protsessis osalemine õpetas meile kõigile meeskonna- ja koostööd, oskust vajadusel olla solist ning vajadusel sulanduda massi ja teha teistele tausta. Tegelikult, on see oskus kogu eluks! Meil ei olnud superstaare ega staarikesi, tuli teha hästi ja pühendunult tööd, täita ülesannet ning lugupidamine sellega välja teenida. Keegi ei saanud staaritseda ja kui nii mõnigi üritas, siis temaga olid lühikesed jutud. Meil ei kiidetud niisama ja lihtsalt nende asjade eest, mis tuligi hästi ära teha. Kiideti, aga ikka asja eest!\nÕppisime eraldama olulist ebaolulisest, tegema vahet siirusel ja ebasiirusel. Süvenes teadmine, et iga inimese töö on tähtis, teater ei seisa koos ju ainult näitlejatest. Austama teiste inimeste tööd ja eelkõige lava ning kõike selle ümber, ees ja sees toimuvat. Kogu tehnilist tööd ja kõiki töötajaid, kes on tegelikult alustalaks sellele, et sünniks teatriime. Teadmist, et iga pisiasi on ülioluline, osa ühest suurest tervikust, üksi sa ei ole midagi. Misanstseenid, muusika, valgus, kostüümid, dekoratsioonid ja loomulikult - teatri lõhn. Kui on publikumärgid, siis aeg-ajalt heliseb kõrvus Erki-Sven Tüüri imeline muusika, siis ma tean ja oma unistuses olen valmis lavale minema, et teha tormi - vaatajate südames...\nMeelde on jäänud etenduse sügav mõte - lapsed lähevad oma Sinilindu, oma unistust otsima, kuid seda nad ei näe - tegelikult ümbristevad meid kõikjal Õnned: „Iga päev on pühapäev igas igas majas, kui aga silmad lahti teha!“ ... ja s.o. muide minu tekst!!!\nMinu siiras heameel, et „Sinilind“ tuleb uuesti lavalaudadele, tegelikult peavad seda etendust nägema ja elu põhiväärtuste üle järele mõtlema erinevad põlvkonnad lapsi ja nende vanemaid. Sinilind - väärtuskasvatuse võimas vahend!\nMa arvan, et ühe keskkooliplika jaoks oli see kõik kokku üks suur sündmus ja seiklus.Suur õnn, et see juhtus just minuga. Väga suur võimalus, millest oli õppida ja mida mäletada kogu ülejäänud elu.\nKõik tehnilised ja lavaproovid, see kõik kokku oli väga raske töö, millest lõppkokkuvõttes on mäletada ainult head. Ja meelde on jäänud see, et ükskõik mida sa teed, siis tuleb seda teha suure pühendumiseega, austades teiste inimeste tööd ja aega. Mis ka ei oleks, sa pead suutma ennast kokku võtta. Midagi ei saa ega tohi teha poolikult ja n.ö. lõdvalt, et teeme selle asja kuidagimoodi ära.Tuleb teha täiega, kogu pingega! Tol hetkel me ei saanud enam olla lihtsalt asjaarmastajad, vaid pidime olema võrdsed partnerid näitlejatele. Aga tookord olime me ju lihtsalt lapsed, kes pidid hetkega suureks saama. Kasutasime kõike seda, mida meile tookord oli õpetatud, mida me olime harjutanud ja me andsime sel ajahetkel oma parima just nii nagu me parasjagu oskasime ja suutsime, eks ikka täie pingega. Harjutusproovide n.ö higihais ei tohtinud olla saali tunda, kõik pidi olema perfektne ja tunduma, et kõik mis näha, on tulnud kätte kerge elegantsiga. Tõepoolest, see kehtib minu jaoks ka tänaseni, ilma allahindluseta!\nProovides sai pöördlaval palju tiireldud ja jõutud tõdemuseni, et jah maakera ongi täpselt niisama ümmargune kui pöördlava. Lõpmatusena näivad tunnid teatri peeglisaalis ja kätega vehkimise harjutamised jms. Ja see, et peab ikka kõvemini, selgelt ja aeglasemalt rääkima, vajadusel muusikast ja teistest üle ning ikka teatrisaali viimasesse ritta. Aga mitte kunagi ei tohi üle mängida, mängitseda.\nPäevik 17.12.86.:“ Ma olen lausa vaimustuses – millised kostüümid! Mul oli hetkeks selline tunne, et ma ei tea täpselt, kus ma praegu viibin – muinasjutumaal! Ja kuidas lava veel välja näeb, ma lähen lausa segaseks. Täna panime grimmi ka peale, aga II vaatust teha ei jõudnud. Valguse paikapanek on ikka üks hirmus töö. Homme saab oma õnnedega ka vaeva näha nii, et seda nägu. Meid jagati garderoobidesse ära, mina olen koos Šanna ja Merikesega garderoobis nr 5. Mulle meeldib, et see asub samal korrusel kus lavagi. Selles garderoobis on muidu Olli Ungvere, Lia Tarmo ja Helle Kuningas.“\nKommentaar: tegelikult me olime ikka hullupööra sillas ja vaimustuses, see kõik oligi päris – ikka päris oma garderoob ja puha, vot see juba oli midagi. Ikkagi - inimesed! Muide, see on hämmastav, et olin selle kirja pannud. Ausõna, me mäletame valikuliselt väga erinevaid asju.\n18.12.86:“ Ma ei saa oma näole nii palju litreid panna, sest pärast seda on mu nägu lausa hell. Õnnede grimm on tegelikult väga ilus, st eriti kaugelt vaadates on kindlasti kohe väga ilus.“\nKommentaar: polnud ju midagi saada ja kasutati käepäraseid vahendeid, need sädelused või siis n.ö litrid lõigati tegelikult kuusekaunistustest ehk -karrast ja ausalt, see polnud just väga mugav. Kui oli ikka kaks etendust päevas – väikese vahega oli vaja teha kokku 4 grimmi: õnned ja tulevikuriigi sündimata lapsed: peale-maha, peale-maha ja nii 4 korda, see oli ikka väga karm. Need olid ikka suured grimmid, ikka üle terve näo ja maha võtsime seda poolkõva paberiga, ligniin oli vist nimeks. Ilus ja valus!\n22.12.86:“ Peaproov: no me ikka kartsime peanäitejuht Ingo Normetit küll. Ma polnud kunagi teinud nii, et rääkinud kõva ja selge häälega otse saali. Ingo märkus: tee nii nagu Siina Üksküla, jälgi ja vaata kuidas tema räägib. Aare ja Elmar – kõvemini! saali viimasele reale.“\nTehnilistes lavaproovides tehakse ju palju asju ümber, mida proovisaalides harjutatakse ja kinnistatakse. Päevikus on mul näiteks näiteks märge: võttis meele päris härdaks, kui mõtlesime, et kuidas kõik ikka ümber tehakse. Me oleme ju ainult siiski lapsed, meie pole professionaalid ja sellest võiks ikka aru ka saada... Tegelikult, saadi vägagi aru ja noorte mäslevad energiavood suudeti suunata õigesse kanalisse, nii ju suureks saadaksegi.\nEtendus tuli imeilus, meile hinnaalandust ei tehtud ja ma olen selle kogemuse eest ülitänulik. Kogemus, kogu eluks! Hulljulge temp, et lapsed, tegelikult ikkagi õigemini noored, said suure võimaluse ja väljakutse ning tegid suurepäraselt suuri ja veidi väiksemaid rolle. Meie saime osaleda teatriimes ja ma siiralt usun, et see kogemus rikastas meid kõiki. See teadmine on tulnud palju aastaid hiljem ja ma arvan, et tookord me paraku sellest veel aru ei saanud.\n„Sinilinnu“ suurepärasest setskonnast on saanud tublid inimesed. Peame väärikaid ameteid, on nii õpetajaid kui iluteeninajaid, ehitajad, tisler, sõjaväelane, arhitekt, kirikuõpetaja, näitleja jpt. Meid kõiki ühendab armastus teatri vastu ja eks me kõik, igaüks erineval moel, otsime oma Sinilindu tänaseni.\nSiinkohal lõpetan päeviku sirvimise, kirjapandu on võtnud minu jaoks hoopis teise mõõtme. Tundub, et tegemist on elutarkuse ja õpetusega - kogu eluks. Ütleme siis nii, et ma oleksin võinud seda sirvida ikka juba palju-palju aastaid varem, lõbus lugu!\nRolli lahtimõtestamine aastal 1986:\n· Pean veel otsima, äkki leian oma ÕNNE üles, optimistlikumalt!\n· ÕNN – peab olema ülinaiselik, vaadake ja imetlege!\nKommentaar: et nagu siis ja mismõttes, ma olin siis ju alles 17 a plikatirts! Ausõna, ma tegin tookord mis teha oskasin ja naiselikkuse all silmas pidasin, ilmselt siis - ürginstinkt. Aga kui täna saaks uuesti teha, küll siis juba teaks ka mida teha või õigemini siis, et oleks mille pealt teha! Minu tütar on täna 20, paneb ikka pikalt elu üle järele mõtlema küll. Aga jah täna, oleks see ilmselt siiski hoopis teistsugune - ÕNN!\nIgatahes, ma tahan seda etendust juba väga-väga vaadata, ausõna!!!


Uudised - Haabersti linnaosa koolide algklasside spordimängud 2019\nHaabersti linnaosa koolide algklasside spordimängud 2019\n4. klasside teatejooksuvõistkond\n22. mail toimusid Haabersti linnaosa koolide 3.-5. klasside ja 6.-7. klasside spordimängude viimase alana pendelteatejooksude ja kergejõustikuvõistlused.\nEsimestena alustasid 3. klassid. Pendelteatejooksu võitis Rocca al Mare kool.\nÜksikaladel oli edukas Henri Romeo Orav, kes saavutas 60m jooksus I koha ajaga 8,33 ja kaugushüppes II koha, tulemusega 3,98.\nTütarlaste 60m jooksus sai 4. koha Carmen Kivisild ajaga 10,02 (eeljooksus 9,59) ja 5. koha Laura Simanauskaite ajaga 10,02 (eeljooksus 9,70)\n4. klasside pendelteatejooksu võitis Rocca al Mare kool, II koha saavutas Õismäe gümnaasium.\nTütarlaste 60m jooksus saavutas III koha Angeli Kaldma ajaga 9,12 (eeljooksus 8,98), 4. koha saavutas Laura Aru ajaga 9,20. Poiste 60m jooksus saavutas Kenneth Tinnuri ajaga 8.98 4. koha, Siim Seenemaa 5. koha ajaga 9,02.\nVõistkondlikult saavutas kergejõustikus Õismäe gümnaasium Rocca al Mare kooli järel II koha.\n5. klasside pendelteatejooksu võitis Rocca al Mare kool, Õismäe gümnaasium saavutas 4. koha. Tütarlaste kaugushüppes saavutas Izabela Tammert tulemusega 3,82 4. koha. Poistest saavutas Tomas Simanauskas kaugushüppes I koha tulemusega 4,15, Siim Türkson sai kaugushüppes II koha 4.12 ja 60m jooksus ajaga 8,84 5. koha. Palliviskes sai III koha Marcus Põlluveer tulemusega 43,5m ja 4. koha Martin Sarapuu 43,0m.\n6.-7. klasside arvestuses oli pendelteatejooksus parim Rocca al Mare kool, Õismäe gümnaasium saavutas 4. koha. Tütarlaste 60m jooksus saavutas 4. koha Aleksandra Slavgorodskaja ajaga 8,64 (eeljooksus 8,45). Poistest võitis 60m jooksu Reiko Kesa ajaga 7,55, 5. koha Raimond Kirr ajaga 8.11 (eeljooksus 8.07). Kaugushüppes saavutas 4. koha Reiko Kesa tulemusega 4.80. Palliviske võitis Ott-Rasmus Vanus tulemusega 62 m. Axel Saharov viskas 59m ja saavutas III koha. Võistkondlikult saavutas Õismäe gümnaasium Rocca al Mare kooli järel II koha.\n2018/2019. õppeaasta Haabersti linnaosa koolide 3.-5. klasside spordimängud on lõppenud, kavas olid murdmaateatejooksu, kombineeritud teatejooksude, rahvastepalli, ujumise, suusatamise, pendelteatejooksu ja kergejõustiku võistlused. Kokkuvõttes saavutasime III koha.\n6.-7. klassid võistlesid murdmaateatejooksus, suusatamises, ujumises, pioneeripallis, korvpallis, pendelteatejooksudes ja kergejõustikus. Kokkuvõttes saavutati II koht.


Veelkord bussipeatuste juures olevatest sõidugraafikutest - Raplamaa Sõnumid\nEelmise nädala Raplamaa Sõnumites ilmus uudis “Sõidugraafikute info on bussipeatuses kohati puudulik”. Nagu kiiresti selgus, oli see tegelikult veel puudulikum, kui esmapilgul paistis.\nRapla kesklinna peatuses oli veel kolmapäeva, 20. veebruari hommikul üleval graafik, mis vastas tõele vaid osaliselt. Segadust lisas seegi, et Rapla linna peatustes olid kohati üleval õiged ning kohati aegunud graafikud. Näiteks oli vanade aegadega graafik üleval Välja peatuses, samas kui raudteejaama peatuses oli üleval õige graafik.\nKui lugejad sellest kolmapäeva hommikul märku andsid, võtsime ühendust Hansa Bussiliinide Rapla osakonnaga. Nagu selgus, olid meie lugejad juba ka ise nendega ühendust võtnud ning Hansa Bussiliinides oldi probleemist teadlikud. Sealt saime telefoni teel lubaduse, et sama päeva jooksul paigaldatakse õiged graafikud. Üks helistaja, Märt, ütles et kui nüüd ka õigeid graafikuid üles ei panda, siis on ta valmis bussifirma vastu kohtusse pöörduma.\nJälgisime päeva jooksul Rapla kesklinna peatust ning peale lõunat pandigi õiged graafikud üles. Samamoodi on nüüd ka Välja peatuses üleval õiged bussiajad. Raplamaa Sõnumite toimetusse helistanud Märt tõi õigesti välja, et isegi kui internetis (www.peatus.ee) on õiged ajad üleval, ei vabanda see eksitavat infot peatustes. Kõigil inimestel ei ole taskus nutitelefoni, millest kahtluse korral aegu üle kontrollida.\nEelmine artikkelKohila Mõisakool saab hakata tall-tõllakuuri algklasside maja rajama (täiend. 28.02 11.30)\nJärgmine artikkelKohila ettevõtja seadis gümnaasiumi aknakatete hanke kahtluse alla\nSüdamelt ära: Jälle üks bussiliin vähem\nKoolivaheaeg toob muudatused bussiaegades