Peak 2007 hurrikaani hooaega lähemale jõudmine - Get Ready Now | Rahandus - 2019\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 4864\nMeil oli möödunud aastal orkaanipaus, millel ei olnud suuri kaotusi. Aga see ei tähenda, et sa ei peaks olema valmis 2007. Aasta orkaanide hooaja tippu.\nOkei, nii et eelmisel aastal ei olnud orkaanidele tõeline halb. Võib-olla olete istunud valmis orkaani katastroofi ajal ja seda pole kunagi juhtunud. See on hea. Kuid see võib olla ka teie jaoks veidi apaatiat tekitanud. Lõppude lõpuks olete valmis eelmisel aastal ja midagi ei juhtunud. See ei tähenda, et te ei peaks sellel aastal orkaani jaoks valmis olema. Siin on näide.\nArvukate aruannete kohaselt on orkaan Katrina rünnaku ajal peaaegu kõik internetiühendused kahjustatud piirkondades langenud. Tegelikult oli Hughes Network Systems, LLC poolt läbi viidud väikesemahulise ettevõtluse uuringus, kus osales 37 protsenti küsitletutest, rohkem kui viis tööpäeva lairibateenust ja 25 protsenti neist ettevõtetest teatas üle 25 000 dollari suurusest kahjumist nende internetiühenduse puudumisele.\nViimane asi, mida vajate, on kaotatud sissetulek, mis on tingitud võrgu aegumisest, tellimuste kadumisest ja võimetusest teha online-tehinguid. Kas see on?\nVeenduge, et olete jätkuvalt valmis. Järgige neid lihtsaid samme, et jääda ühendatuks, vältida tulude vähenemist ja kaotada Interneti seisakuid selle 2007. aasta orkaani hooaja jooksul.\nKasuta varuandurit ja palju akusid. Elektrienergia säilitamine on väikeettevõtete omanike jaoks esmatähtis. Ilma elektrita ei saa te oma Interneti-ühendust toetada.\nTellige paindlik kiire Interneti-teenus - satelliit-lairibaühendus võib olla valikuvõimalus - nii et teie ettevõtte e-post, toote tellimused ja muu äritegevusega seotud kriitiline teave oleks võimalik säilitada, kui maapealne võrk ebaõnnestub.\nKriitiliste andmete ettevalmistamine ja kaitsmine. Hinnake, millised rakendused ja andmed on olulised, näiteks raamatupidamisdokumendid ja varude logid, teostavad varukoopiaid õigeaegselt ja säilitavad andmeid turvalises, turvalises ja töökindlas seadmes. Kuna andmed võivad üleujutuse tõttu kaduma minna, kaaluge andmete salvestamist väljapoole asukohta.\nHoidke vähemalt üks juhtmega telefon seina pistikupessa, et tagada teie ettevõtte telekommunikatsiooniteenus ainult elektrikatkestuse korral.\nÄrge kartke pöörduda. Kui te arvate, et olete pikema aja jooksul teenuse kaotamise ohus, pange oma veebimajutusteenuse pakkuja hoiatuseks.\nPärast Hrricanes Katrina ja Rita 2005. aastal pakkus Hughes hädaolukordade satelliitsideid paljudes raskelt tabatud piirkondades valitsuse ja sõjaliste asutuste, väikeettevõtete, uudiste reporterite, abiorganisatsioonide, kirikute ja koolide jaoks. Eelmisel aastal pakkusid nad kasulikku valget raamatut, mis aitaks sulle veel palju nimetada „orkaaniks valmisolek väikeettevõtetele.“ Te saate oma koopia hughes.com


E-pood myDrink.ee USA - Punane vein Veinid siidrid, õlled, longdrinkid ja kange alkohol kogu maailmast\nHind: 6,18 €\nLiik: Geograafilise tähisega vein Kastis: 6 Maht: 75cl Alkoholisisaldus: 13% Päritolumaa: Kalifornia Piirkond: Central Valley Viinamarjasort: Zinfandel Aroom: Aroomis on tunda küpseid tumedaid marju. Maitse: Maitse pehme, sametine, tunda ploomi ja viigimarja. Toidusoovitus: Sobib hästi liharoogadega, grill-liha ja juustude juurde. Serveerimine: 16-18°C Lähemalt\nTooteliik: Geograafilise tähisega vein Päritolumaa: Ameerika Ühendriigid Piirkond: Kalifornia, Livermore Valley AVA Viinamarjasort: 77% Cabernet Sauvigon,10% Petite Sirah, 6% Petit Verdot, 7% Merlot Värvus: Tumepunane. Aroom: Aroomis on tunda küpseid musti marju, mustsõstar, mustad ploomid, kirsid, kuivatatud ürte, mõrušokolaadi, tubakat, kohviube ja vürtse. Maitse: Kuiv, keskmise täidlusega, tihe ja struktuurne. Tunda küpseid mustsõstraid, musti ploome, tumedat šokolaadi ja musta pipart. Järelmaitse on pikk ja täidlaselt pargine koos mustsõstra marjasusega. Toidusoovitus: Grillitud ja röstitud liharoad, ulukiliha, lambaliha, marja- ja punaveini kastmed, küpsed juustud. Serveerimistemperatuur: 15-17°C klassikalisest Bordeaux tüüpi veiniklaasist. Saadaolevad mõõdud: 75 cl Lähemalt\nTooteliik: Geograafilise tähisega vein Päritolumaa: Ameerika Ühendriigid Piirkond: Kalifornia, Monterey County, Arroyo Seco AVA Viinamarjasort: 98% Chardonnay, 2% Gewürztraminer Värvus: Kuldkollane, kirgas. Aroom: Aroomis on tunda küpseid puuvilju, kollaseid õunu, võisust, röstitud mandleid, ürdisust ja tsitruselisi. Maitse: Keskmise täidlusega, kuiv, küpselt puuviljase iseloomuga. Tunda ahjuõunu, mangot, ananassi, kollaseid ploome, sidrunikoore mõrkjust. Järelmaitse on pikk, täidlaselt mineraalne ja erksa tsitruselise happesusega. Toidusoovitus: Grillitud ja röstitud kalaroad, küpsetatud linnulihatoidud, metslinnud, kooresed heledad kastmed, pehmed juustud. Serveerimistemperatuur: Jahutatult 9-11°C Burgundia tüüpi veiniklaasist. Saadaolevad mõõdud: 75 cl Lähemalt


Sotsiaalkomisjon: haiglatöötajate koondamine vajab täiendavat analüüsi - Riigikogu\n14.12.2015 / Pressiteated, Sotsiaalkomisjon\n„Homsel sotsiaalkomisjoni istungil arutab komisjon, miks tellib haigekassa tulevalt aastal eriarstiabi üldhaiglatelt vähem,“ lisas Kokk.\nIstungil osalenud riigihalduse ministri Arto Aasa sõnul tuleb vähendada riigipalgaliste arvu, sest elanikkond väheneb ning koormus maksumaksjatele kasvab.\nSotsiaalministeeriumi kantsler Marika Priske nentis, et kärpeülesanne on pingeline kõigile, kuid analüüsima peaks tugiteenuste sisseostmise ja tehnoloogia edendamise võimalusi, et kasvatada haiglate efektiivsust.\nPõhja-Eesti Regionaalhaigla juhatuse esimehe Tõnis Alliku sõnul on haigla alustanud sisemiste ressursside kaardistamist, et leida kokkuhoiu võimalusi. Samas nägi ta ka vajadust välja arendada uusi teenuseid, näiteks operatsioonieelset toitumisnõustamist.\nTartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse esimees Urmas Siigur oli nõus olukorda analüüsima, kuid leidis, et tugiteenuste nagu näiteks toitlustuse sisseostmine ei anna kokkuhoidu.\nMõlemad haiglajuhid ei nõustunud töötajate koondamisega väljapakutud mahus. Sotsiaalministeeriumi info põhjal peab järgmisel aastal Tartu Ülikooli Kliinikum koondama 85 töökohta ja Põhja-Eesti Regionaalhaigla koondama 80 töökohta.\nTeisipäeval kell 14 arutab sotsiaalkomisjon oma istungil eriarstiabi kättesaadavust. Istungile on kutsutud Viljandi haigla juhatuse esimees Priit Tampere, Eesti patsientide nõukoja juhatuse liige Kaido Kolk ning sotsiaalministeeriumi ja haigekassa esindajad. Istung toimub ruumis L333.


Kui urineerimine terav valu kanalis\nIII tüüpi prostatiiti võib lugeda ka kutsehaiguseks, levinud on vorm meestel, kelle elukutse on seotud pikaaegse istuva asendiga külmas, tuulises ja niiskes keskkonnas. Vere uriinis esinemise ja esinemiskahtluse erinevad põhjused: mehed võrreldes naistega Veri naiste uriinis menstruatsiooni ajal pole midagi ebatavalist. Põievähk Valulik urineerimine võib olla sümptom, aga enamasti märkab inimene esmalt uriinis verd. Mõned pesuvahendida ja lõhnastatud tualettpaber, vaginaalsed libestid võivad ärritust põhjustada.\nUmbes ühel kümnendikul juhtudest võib veri urineerimisel urineeriva uriiniga põhjuseks eelnev meditsiiniline tegevus. Äge prostatiit on tõsine haigus ning haigusnähud võivad tekkida ootamatult.\nSümptomite esinemisel pöördu koheselt arsti poole. II tüüp. Valulik seemnepurse Alaäge palavik Põieinfektsioonide korduv avaldumine Kroonilise prostatiidi sümptomid tekivad aja jooksul ega ole nii tõsised kui ägeda prostatiidi puhul.\nHaigusele on iseloomulik kaebuste taandumine ja taasteke haiguse algperioodil, hiljem kaebustevaba periood väheneb. II tüüpi prostatiidi puhul esineb kaasuvana bakteriaalne infektsioon III tüüp. Põieinfektsioonide korduv avaldumine Valulik seemnepurse III tüüpi prostatiit on põletiku kõige levinum vorm. Üldiselt on sümptomid sarnased kroonilise bakteriaalse prostatiidi omadega, v. Põhierinevus II tüübiga on bakterite puudumine uriinis, spermas või eesnäärme sekreedis.\nIII tüüpi prostatiiti võib lugeda ka kutsehaiguseks, levinud on vorm meestel, kelle elukutse on seotud pikaaegse istuva asendiga külmas, tuulises ja niiskes keskkonnas. IV tüüp. Kuigi väidetakse, et see prostatiidi tüüp ravi ei vaja, oleks siiski mõistlik teatud aja jooksul tarvitada eesnäärme kaitsevõimet parandavaid ravimeid.\nAsümptomaatilise põletiku roll teiste eesnäärme põletike ja haiguste tekkes on hetkel uuringute järgus. Siiski arvatakse, et see eesnäärme põletiku vorm võib mõjutada kogu mehe reproduktiivtrakti, sh viljakust ja seksuaalsust.\nValu allosas kõhtu läbipaistva valiku\nMuddy uriini põhjused verega\nStress on sagedase urineerimise põhjus\nKõhuvalu naiste allosas\nMuddy uriin milliste haiguste all


HÄÄLETA: Haapsalu kutsehariduskeskus kandideerib aasta kooli tiitlile - Läänlane.ee\nTäna algas rahvahääletus, millega selgitatakse välja aasta kool 2020. Aasta kooli tiitlile kandideerib kümme finaali jõudnud kooli kuuest maakonnast. Parimate seas on ka Haapsalu kutsehariduskeskus.\nAasta kooli nimetusele kandideeris kokku 31 kooli, neist viis on ametikoolid. “See on väga hea tulemus arvestades, et pidime kevadise eriolukorra tõttu konkursil osalemise tähtaja septembrisse lükkama. Nii valmisid osalemiseks vajalikud videod ja pildigaleriid suures osas alles pärast suvevaheaega uue õppeaasta alguses ja meil on tõesti hea meel, et nii paljud koolipered leidsid aega ja inspiratsiooni oma kooli erilisust meile näidata,” rääkis haridus- ja noorteameti koolituskeskuse peaspetsialist Kadri Ratas.\nSelle aasta erilise kevade tõttu oli tänavuse aasta kooli konkursi üks võtmefookus just digilahenduste kasutamine. Korraldajate soov oli märgata ja tunnustada neid kooliperesid, kes on leidnud eriti nutikaid viise õppetöö elluviimiseks.\nEesti aasta kooli tiitli võitis Läänemaa ühisgümnaasium, Metsküla algkool jäi napilt teiseks\nAasta kooli žüriiliige, näitleja Karl Robert Saaremäe sõnul paistsid koolide videotest hästi silma koolide omanäolisus ja eripära. “Meil on tulevikukoole, kus juba toimub suur osa õppeprotsessist digilahenduste abil. Ja siin on koole, kus selliseid võimalusi pole, aga see-eest toimub näiteks rohkem õuesõpet. Mina kui teatritöötaja hindasin videote puhul eelkõige loomingulisust, kastist välja mõtlemist ja nähtud vaeva,” rääkis Saaremäe.\nŽürii otsusega pääsesid finaali Vääna mõisakool, Haapsalu kutsehariduskeskus, Püünsi kool, Tartu Forseliuse kool, Võru gümnaasium, Jõhvi gümnaasium, TERA Peedu kool, Viimsi gümnaasium, Rakvere ametikool ja Tartu Kristjan Jaak Petersoni gümnaasium. Finalistid on loetletud juhuslikus järjekorras.\nKonkursi finalistide videotega saab tänasest, 12. oktoobrist tutvuda ETV hommikusaadetes „Terevisioon“ ja portaali Novaator vahendusel. Rahvahääletus kestab 23. oktoobrini aadressil novaator.err.ee/aastakool.\nVõitja väljaselgitamiseks liidetakse kokku rahvahääletused tulemused ja žürii hinded. Aasta kool 2020 kuulutatakse välja 30. oktoobril ETV otsesaates „Terevisioon“.\nTagid: aasta koolHaapsalu kutsehariduskeskus\nMis toob täiskasvanu tagasi kooli? Haapsalu kutsehariduskeskuses õppijaist on enamik täiskasvanud\nAasta kooli konkursi kümne finalisti seas on Läänemaa ühisgümnaasium ja Metsküla algkool\nHaapsalu kutsehariduskeskus seadis puudele paarsada helkurit


SÄÄSTA TERVIST! 10 igapäevast halba valikut, mis võivad sind haigeks teha | Tervis\nOhtuleht.ee, 3. detsember 2018, 06:00\nKui jalad külmetavad, loob see soodsa pinnase viirushaigustele. Foto: Vida Press\nNii kui külmaks läheb, tunned end kohe tõbisena? Kui tead neid kümmet igapäevast haigestumisriski, oskad paremini oma tervist hoida.\nUkselingid ja kontoritehnika. Külmetusviirused püsivad kolm tundi aktiivsetena - need, mis pesitsevad inimese nahal, õhus ja kõigel, mida inimene kätega puutub või mille peale aevastab. Ole ettevaatlik ukselinkide, telefonide, koopiamasinate ja klaviatuuridega, samuti kolleegide kätlemisega. Et peaaegu iga inimene katsub päeva jooksul mitu korda tahtmatult oma nina või hõõrub silmi, satuvad haigusetekitajad otse või läbi pisarakanalite hõlpsasti ninna ehk sinna, kus viirus hakkab tõveks edasi arenema.\nPerearstid saavad nüüd küsida e-konsultatsiooni ka veresoontekirurgidelt (5)\n10. jaanuar 2019, 17:33\nRahvamassid. Rahvarohketes paikades, näiteks bussis, arsti ooteruumis, restoranis, kaubanduskeskuses või teatris on väga tõenäoline, et mõni nohuga inimene seisab sulle liiga lähedal ja nakatab sind.\nVähene uni. Juba pärast ühte unetut ööd on inimene haigustele vastuvõtlikum.\nKülmetavad jalad. Õhtul pole haruldane, kui pesed hambaid vannitoapõrandal külmetavate jalgadega. Kui keha saab alajahtumise signaali, kitsenevad veresooned kiiresti. See tähendab aeglasemat vereringet, sealhulgas nina- ja neelupiirkonnas, ning seeläbi halvemini funktsioneerivat nina limaskesta. Keha kaitsevõime nõrgeneb ja tekib soodne pinnas viirustele.\nKiirtoit. Hamburgerid ja magusad näksid sisaldavad palju rasva ja vähe tervislikke toitaineid, need vähendavad organismi loomulikku kaitsevõimet. Inimesed, kes peamiselt vaid nendest toituvad, ei saa piisavalt vitamiine. Selle tagajärjel kukub viiruskaitse organismis samm-sammult kokku.\nVedelikupuudus. Vähene joomine teeb viiruste elu lihtsaks, sest selleks, et limaskest haigusetekitajaid optimaalselt eemale hoida suudaks, peab ta alati niiske olema. See on võimalik ainult piisava vedeliku tarbimise korral.\nLiiga soojad ruumid. Inimene veedab üle 90% suletud ruumides. Küttekehadelt tulev õhk on kuiv ja seetõttu pole ka limaskest piisavalt niisutatud. Selle tulemusena ei toimi limaskest tõhusalt. Soojas toas istudes nõrgeneb immuunsüsteem kiirelt. Käi vahelduseks ka õues jalutamas ja õhuta tuba.\nSuitsetamine. Sigaretid on tõelised immuunsüsteemi tapjad, sest kahjustavad limaskesta puhastamisfunktsiooni nii, et sellel on haigusetekitajaid ninast raskem eemale tõrjuda. Sama efekti on täheldatud ka passiivsete suitsetajate puhul.\nLiigne trenn koormab immuunsüsteemi. Näiteks kestvussportlased on infektsioonidele väga vastuvõtlikud.\nStress meeldib haigusetekitajatele. Stress koormab ja nõrgendab immuunsüsteemi, masendunud inimesed jäävad kergemini haigeks kui õnnelikud inimesed. Ka pereprobleemid soodustavad haigestumist külmetushaigustesse.


Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta”\nKOM(2004) 495 (lõplik) — 2004/0167 (COD)\n21. detsembril 2004 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega ülalmainitud teemal.\nMajandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon, mis vastutas komitee asjaomase töö ettevalmistamise eest, võttis oma arvamuse vastu 18. märtsil 2005. Raportöör oli hr Matousek.\nOma 6.-7. aprillil 2005 toimunud 416. täiskogu istungil (6. aprillil) võttis Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee vastu järgmise arvamuse 123 poolthääle ja 1 vastuhäälega, erapooletuks jäi 4.\nKäesolev arvamus on välja töötatud arutelu raames seoses Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee (EMSK) arvamusega üldmääruse kohta (1) See on seotud ka komitee teiste arvamustega Ühtekuuluvusfondi (2), Euroopa piiriülese koostöö rühmituse (EPKR), Euroopa Sotsiaalfondi (3) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) (4) määruste kohta.\nKäesolev arvamus peegeldab maailmamajanduses toimunud muutuste, maailmaturgudel dramaatiliselt kasvanud konkurentsi ja Euroopa Liidu eest seisvate väljakutsete mõju. Selle aluseks on tungiv vajadus kasutada kõiki võimalikke vahendeid, et EL saavutaks maailmas Euroopa potentsiaalile vastava positsiooni. See tunnistab vajadust mobiliseerida kõik lähi- või keskpikal perioodil olulised ressursid, mis on vajalikud uute liikmesriikide kui ELi majanduse ja ühiskonna lahutamatu osa võimsuse, sealhulgas piirkondlike struktuuride varjatud tugevuse suurendamiseks. See tähendab progressi kiirendamist majanduste suurema lähenemistaseme saavutamiseks ja selle tagajärjel tekkiv koosmõju mõjutaks positiivselt kogu ELi majandust. Seetõttu suureneb jätkusuutlikul arengul ja kvaliteetsel Euroopa sotsiaalmudelil põhinevate ELi arengute peamiste eesmärkide jaoks ühtekuuluvuspoliitika ja selle vahendite tähtsus.\nKäesolevas dokumendis kirjeldatakse esmalt lühidalt väljakutseid, millega ELi ühtekuuluvus- ja struktuuripoliitika seisab silmitsi, ja tehakse mõned üldmärkused ning seejärel esitatakse määruse ettepaneku kokkuvõte.\nLõpuosas kommenteerib komitee teatud määruse ettepaneku artikleid üksikasjalikumalt. Üldiselt tervitab komitee komisjoni laiemat vaatenurka nende määruste koostamisel. Komitee märgib eelkõige, et:\nKomitee tervitab asjaolu, et fondist toetatavad meetmed keskenduvad Lissaboni ja Göteborgi tippkohtumistel määratletud Euroopa Liidu prioriteetidele.\nLubada tuleks taaselustamise ja arendamisega seotud kulutusi eluasemele ja taasvarustusele.\nEelistada tuleks teadusuuringuid ja tehnoloogia arendust, uuendustegevust ning ettevõtlust, et toetada eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) arengut.\nTähtsad on ka säästev turism, ühistransport ja taastuv energia.\nUuenduslikkust peaks vaatlema laiemalt kui tuge arengule ning info- ja sidetehnoloogia juurutamist.\nEttepanekud edendada Euroopa territoriaalset koostööd on tervitatavad ja neid tuleks tugevdada.\nLinnapiirkondi käsitlevad sätted peaksid sõnaselgelt hõlbustama ühenduse linnade ja linnastute vahelist suuremat koostööd.\nMaapiirkondi tuleks toetada, et julgustada suuremat mitmekesisust.\nMäärused peaksid selgesõnaliselt võimaldama lähendamisprogrammide rakendamist ebasoodsate looduslike tingimustega aladel ning äärepoolseimates piirkondades ja saartel, mis on silmitsi eriprobleemidega (kaasa arvatud väikestest saartest liikmesriigid).\nKolmandas aruandes majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta (5) märkis komisjon ELi ees seisvaid väljakutseid seoses erinevuste vähendamisega ja laienemisega. Eriti märkis ta:\nväikest osalust täiendõppes vähemarenenud piirkondades, kusjuures on see märkimisväärselt madal uutes liikmesriikides;\nsuuri erinevusi kulutustes teadus- ja arendustegevusele;\njätkuvaid erinevusi info- ja sidetehnoloogia (ICT) piirkondlikus kättesaadavuses;\npüsivalt kiire majanduskasvu vajadust, eriti uutes liikmesriikides;\nmajanduslikult tugevamatesse piirkondadesse minevate välismaiste otseinvesteeringute ebaproportsionaalselt suurt osa;\nmärgatavalt allpool Lissaboni eesmärke olevat tööhõive määra.\nEMSK tervitas seda aruannet ja struktuurifondide positiivset panust, kuid tunnistas, et “on ikkagi suuri erinevusi heaolu ja majandussuutlikkuse osas”. Komitee tunnistas ka, et “siseturu oluline avardumine seoses laienemisega pakub (…) uusi (…) võimalusi”, kuid et laienemine tooks kaasa ka suuremaid erinevusi (6).\nSeetõttu peab reform pühenduma eespool kirjeldatud erinevuste kõrvaldamisele, vastama laienemise spetsiifilistele väljakutsetele ja edendama Lissaboni agenda eesmärke, milleks olid suurem konkurentsivõime, töökohtade arvu ja kvaliteedi suurendamine, sotsiaalne hõlvamine ning ressursside jätkusuutlik kasutamine. Komitee soovib rõhutada, et määrusest peaks selgelt nähtuma keskendumine nimetatud probleemidele ning et määrus peaks käsitlema mitmesuguste prioriteetide all kirjeldatud tegevusi vahendite valikuna või kogumina, mida piirkonnad ja liikmesriigid kasutavad pikaajalisele majanduskasvule ja konkurentsivõime tõstmisele suunatud programmide väljatöötamisel.\nNagu eessõnas juba märgitud, koostati käesolev arvamus seoses EMSK arvamusega fondide üldsätteid käsitleva määruse kohta (7). Selles töös esitati üksikasjalikke märkusi nii konteksti kohta kui ka vajaduse kohta tugevdada sotsiaal- ja majanduspartnerite osalust (8). Sotsiaalpartnerid ja ka kõik teised asjaomased kodanikuühiskonna organisatsioonid tuleks kaasata programmide kavandamise ja rakendamise kõigisse etappidesse ning nad peaksid kuuluma täisõiguslike liikmetena järelevalvekomiteedesse. Selles arvamuses väljendati ka seisukohta, et komisjonil tuleks edendada tõhusaid partnerlussuhteid. Komitee arvates tuleks suurima tulemuslikkuse nimel austada kõnealuste partnerlussuhete raames vastuvõetud otsuseid. Selles arvamuses esitati ka komitee seisukoht uute prioriteetide (9) osas, mis on vajalikud vastamaks seoses laienemisega tekkinud väljakutsetele. Käesolev arvamus peegeldab neid prioriteete, kuna nad on seotud Euroopa Regionaalarengufondi erisätetega. Komitee juba väljendas oma üldist seisukohta selle kohta, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleks sellele piisavalt vahendeid eraldada. Lisaks on teemad, mis puudutavad nii “vanu” kui “uusi” liikmesriike.\nEsimene probleem on vahendite piiratus ja nende mitteoptimaalne kasutamine võrreldes uute liikmesriikide ja äärmiselt vaeste piirkondade ning alade suutlikkusega toetust vastu võtta (kaasfinantseerida).\nTeine probleem on statistiline efekt ja toetuste “järk-järguline kaotamine”, mis esitab väljakutse “vanadele” liikmesriikidele ja mõjutab ka kõige uuemaid liikmesriike, sest pärast ELi järgmist laienemist 2007. aastal peavad nad kohanema sellega, et mõned piirkonnad võivad kaotada oma abikõlblikkuse.\nSeoses sellega on veel küsimus meetodites, mida saab tulemuslikkuse näitajate (sisemajanduse kogutoodang — SKT) arvutamiseks kasutada ja võib tekkida oht, et uued liikmesriigid kaotavad oma abikõlblikkuse, eriti Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) toetuse saamiseks. Kuigi Eurostati käsutuses on täielikud piirkondlikud andmed ainult aastate 2000 — 2002 kohta, võib see tekitada probleeme piirkondade jaoks, kelle osakaal ELi rahvamajanduse kogutulus (GNI) on vähenemas.\nEMSK on koostanud või koostab mitmeid teisi arvamusi, mis puudutavad piirkondliku ja ühtekuuluvuse aspektiga ELi poliitilisi ja majanduslikke strateegiaid, tööstus- ja struktuurimuudatusi, teadus- ja arendustegevust ning uuendustegevust, turismi arengut, suurte linnastute probleeme, infrastruktuure, ebasoodsate tingimustega ja äärepoolseimaid piirkondi jne. Laienemise tõttu tuleks mõningad neist üle vaadata. Idasuunaline laienemine toob varasemate laienemistega võrreldes kaasa täiesti erineva kvaliteediga võimalused ning väljakutsed.\n4. Määruse ettepaneku kokkuvõte\nMääruse ettepanek sätestab “Euroopa Regionaalarengu Fondi ülesanded”.\nKõnealuse fondi eesmärk on määratletud kui panustamine piirkondlike erinevuste vähendamiseks mõeldud tegevuste toetuste rahastamisse ja seda tehes panustamine ühenduse eesmärkidesse tugevdada konkurentsivõimet, luua töökohti ja edendada jätkusuutlikku majanduskasvu. Fondi eesmärk on toetada tootlikke investeeringuid, infrastruktuuri, teisi arengualgatusi ning tehnilist abi. Fond suunab oma abi sellistele temaatilistele prioriteetidele nagu ühtekuuluvus, piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive ning Euroopa territoriaalne koostöö.\nÜhtekuuluvuse osas suunab määruse ettepanek ERFi abi säästva arengu toetamisele, mobiliseerides ja tugevdades piirkondadesisest potentsiaali, ning määrab kindlaks rea tegevusi, mida tuleb toetada. Siia kuuluvad teadusuuringud ja tehnoloogia arendus, infoühiskonna edendamine, säästvad tootmisviisid ja keskkonnakaitse, turismi edendamine, transpordiinvesteeringud, energiavarustuse ohutuse parandamine ja selle tõhususe suurendamine, piirkondi atraktiivsemaks muutvad haridusinvesteeringud, majandusarengut soodustav tervishoiu täiustamine ja abi VKEdele uute töökohtade loomiseks.\nPiirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive osas suunab määruse ettepanek abi esiteks uuendustegevuse ja teadmistepõhise majanduse edendamisele. See tähendab regionaalarengu eesmärkidega otseselt seotud teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse (TTA) ning innovatsiooni tugevdamist, uuendustegevuse tugevdamist VKEdes, uute ideede majandusliku rakendamise edendamist ja uute finantsinstrumentide ning arenemistingimuste loomine, et edendada teadmisemahukaid ettevõtteid. Teiseks tuleb tähelepanu pöörata keskkonnaohtudele ja nende vältimisele, sealhulgas saastunud alade puhastamisele, energeetilisele efektiivsusele, keskkonnasõbralikule ühistranspordile ning ohtude vältimisele suunatud investeeringute stimuleerimisele. Kolmandaks toetab fond selle sihtala raames investeeringuid väljapoole suurlinnu, et parandada transpordivõrkude kättesaadavust ja edendada ICT kasutamist.\nEuroopa territoriaalse koostöö sihtala raames toimuv tegevus keskendub esiteks säästva territoriaalse arengu piiriüleste strateegiate arendamisele. Eriti julgustatakse ettevõtlust ja VKEde arengut ning turismi, kultuuri ja piiriülese kaubanduse arengut. Lisaks on kavandatud tegevused, mis püüavad parandada transpordi ning info- ja sidetehnoloogia (ICT) võrgustike kättesaadavust, piiriüleseid vee- ja energiavõrke, tervishoiu- ning haridusalast koostööd. ERF võib rahastada ka piiriüleste tööturualgatuste edendamist. Teiseks püütakse selle sihtala raames toetada riikidevahelist koostööd, sealhulgas kahepoolset koostööd merega piirnevate alade vahel, edendamaks jäätme- ja veehooldust, üleeuroopaliste transpordivõrkude ning arenenud ICT süsteemide kättesaadavust, keskkonnaohtude vältimist ja uurimis- ning tehnoloogiavõrke. Kolmandaks püütakse selle sihtala raames tugevdada regionaalpoliitika tõhusust, edendades võrgustikke ja vahetades kogemusi eriti innovatsiooni, keskkonna ja riskide vältimise ning linna regeneratsiooni valdkonnas.\nKõnealuses määruse ettepanekus määratletakse abikõlblikud kulutused ja ettepanek sisaldab järgmisi elemente puudutavaid erisätteid:\nLinnapiirkonnad: ERF toetab laia osalusega integreeritud strateegiate väljatöötamist asulakogumites kuhjuvate majanduslike, keskkonna- ja sotsiaalprobleemide lahendamiseks. Kõnealuses artiklis lubatakse teatud osa ERFi abist kasutada ka Euroopa Sotsiaalfondi tegevusvaldkonda kuuluvate tegevuste toetamiseks.\nMaapiirkonnad: siin on välja pakutud, et ERFi sekkumine selles valdkonnas keskenduks majanduslikule mitmekesisusele, tagades samas vastastikuse täiendavuse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfondist (EFF) toetatavate meetmetega.\nEbasoodsate looduslike tingimustega alad: ebasoodsate looduslike tingimustega alasid katvate regionaalprogrammide osas investeerib ERF eelkõige juurdepääsu parandamisse, kultuuripärandi edendamisse, loodusvarade ja turismi säästvasse kasutusse.\nÄärepoolseimad piirkonnad: ERF toetab kaubaveoteenuseid ja lisakulusid ladustamisele, hooldusele ja tööjõule.\nKa Euroopa territoriaalse koostöö jaoks on olemas erisätted. Nendes sätetes määratakse tegevusprogrammide nõutav sisu; need hõlmavad teemade analüüsi ja prioriteetide põhjendamist, finantsandmete tabeleid ja rakendamist. Nendes erisätetes määratakse ka programmi haldamise võimalik korraldus, sealhulgas eraldi õiguslik vahend, millega luuakse eraldi piiriülese koostöö organ.\nLõppsätted: Need kinnitavad praeguse määruse (EÜ) nr 1783/1999 üleminekusätteid ja registreerivad vormiliselt määruse soovitatud alguskuupäeva ja uuesti läbivaatamise kuupäeva, milleks on 1. jaanuar 2007 ja hiljemalt 31. detsember 2013.\n5. Komitee arvamus\n5.1 Sissejuhatus, määruste reguleerimisala ja abikõlblikud kulutused (artiklid 1, 2, 3, 7 ja 13)\nKomitee tervitab artiklis 2 toodud selget seost fondi eesmärgi ja ühenduse eesmärkide ning eelkõige Lissaboni agenda vahel. Samuti kiidab komitee heaks abi keskendumise selgetele temaatilistele prioriteetidele. Uuesti kinnitatud Lissaboni eesmärgid — pikaajalise majanduskasvumäära suurendamine vähemarenenud piirkondades ja konkurentsivõime tõstmine kogu Euroopa Liidus — peavad olema uute programmide eesmärkideks. Kavandatud määrus peab kindlaks määrama tegevuste kogumi, mille erinevad tegevused saab ühendada vastavalt piirkondade erilistele tingimustele eraldi programmidesse ning soodustada niiviisi majanduskasvu suurendamise ja konkurentsivõime tõstmise üldeesmärkide saavutamist. Kogu ELi hõlmavate suuniste ja riiklike strateegiate väljatöötamise protsess peab keskenduma uuesti kinnitatud Lissaboni agenda eesmärkide elluviimisele. Kõnealuste dokumentide koostamisel tuleb tagada sotsiaalpartnerite aktiivne kaasatus. Oma struktuurifondide programmi käsitlenud arvamuses (10) märkis komitee, et eluasemete uuendamine ja töötajatele taskukohase eluaseme võimaldamine on piirkonna taaselustamise lahutamatu osa ja sellel on oluline roll linna- ja loomulikult maapoliitikas ning seetõttu on komitee pettunud, et kulutused eluasemele on artiklis 7 selgesõnaliselt välistatud. Komitee on seisukohal, et taaselustamise ja arendamisega seotud kulutusi eluasemele tuleks lubada toetada ning et kulutused eluasemele, mida tehakse vanade linna- ja tööstuspiirkondade uuendamise ja taaselustamise programmide raames, loetaks samuti abikõlblikuks.\n5.2 Vastastikust lähenemist edendavad tegevused (artikkel 4)\nKomitee rõhutas teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse (TTA) ning uuendustegevuse ning ettevõtluse olulisust. Kolmanda ühtekuuluvuse aruande analüüsis tõsteti esile olulisi erinevusi TTA investeeringutes ja märgiti, et uuendustegevus ja ettevõtlus on otsustava tähtsusega püsivalt kõrge majanduskasvu saavutamisel ühenduse vaesemates piirkondades. Komitee kordab oma seisukohta, et need tegevused on olulised. Ta märgib ka, et mõne liikmesriigi jaoks on see ERFi abi eriti oluline piirkondlikke ülikoole ja ettevõtteid (kusjuures eriline väljakutse on toetada VKEsid) ühendavate vajalike TTA keskuste võrgustiku arendamiseks, et lähendada vastavat piirkonda arenenud Euroopas valitsevale olukorrale.\nSamuti märkis komitee, et mahajäänud piirkondade jaoks on väga oluline ka see, et tagataks lairibaside võrkude kättesaadavus ja aidataks VKEdel kasutada ära ICT võimalusi.\nKeskkonda puudutavad sätted hõlmavad rea meetmeid. Kasulik oleks, kui artiklis selgitataks selle panuse olulisust, mida need investeeringud annavad säästvasse arengusse ja taastuva energia edendamisse.\nTervitada tuleb säästva turismi edendamist ja selle kaudu lisandunud väärtust, kuna see aitab oluliselt kaasa piirkondlike majanduste arengule ning on tähtis nii linna- kui maapiirkondade jaoks. Turismi on üleeuroopalistes transpordivõrgustikes alahinnatud, arvestamata, et sellel on positiivne mõju kodanike teadlikkusele Euroopast. Pealegi saavad investeeringud asjakohastesse infrastruktuuridesse, teenustesse ja heasse keskkonda suurendada nende piirkondade atraktiivsust, mida praegu veel ei nähta turismi sihtkohtadena.\nMajanduskasvu üks peamisi tegureid on transpordi infrastruktuuride tugevus. Tervitada tuleks investeeringuid, mis ühendavad piirkonnad Euroopa peamiste võrkude ja turgudega. Heal tasemel, keskkonnasõbralik ning integreeritud ühistranspordisüsteem on ummikute vähendajana oluline nii väike- kui suurlinnadele ja sotsiaalse tõrjutuse vähendajana nii maa- kui linnapiirkondadele.\nÜleeuroopalise energiavõrgustiku arendamine soodustab varustuse ohutust ja liikmesriikide suuremat integratsiooni. Energeetiline efektiivsus ja taastuv energia annavad võimalusi ka uutele ettevõtetele ja see võib soodustada majanduskasvu ning konkurentsi mahajäänud piirkondades.\nUuendusmeelsust ja konkurentsivõimet ning inimkapitali arengut soodustavad ka haridusinvesteeringud. Nagu eespool juba märgitud, on mahajäänud piirkondades tõenäoliselt vähem võimalusi saada elukestvat ja jätkuõpet. Määruse ettepanekus tema praegusel kujul viidatakse üksnes “piirkondade atraktiivsuse suurendamisele ja elukvaliteedi parandamisele”. Komitee tunnistab koondumisvajadust ja samuti Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) rolli, kuid soovib, et see artikkel oleks laiema haardega, arvestades nii hariduse tähtsust kui ERFi ja ESFi omavahelist tihedat kooskõlastamist (11). Komitee märgib ka mitmekeelses ELis eksisteerivatele suhtlusprobleemidele uute lahenduste leidmise olulisust. Vaatamata keelekoolituse formaalsele kommertspakkumisele, on praegune olukord hoolimata edusammudest siiski mitterahuldav.\nArtiklis nähakse ette investeeringud tervishoiusüsteemi, mis edendab regionaalarengut ja parandab elu kvaliteeti ning komitee tervitab seda.\nToetus VKEdele on oluline ning heal tasemel piirkondlik ettevõtluspoliitika võib meelitada investeeringuid struktuuri seisukohast puudulikesse või majanduslikult mahajäänud piirkondadesse. Välisinvestorite meelitamiseks abi vajavatesse piirkondadesse tuleks võimaldada stiimulite ja teiste oluliste majanduse süsteemimeetmete kasutamist, et soodustada ELile strateegilise tähtsusega majandusharusid ning ettevõtete ja organisatsioonide uuenduslike rühmituste tekkimist.\n5.3 Piirkondlikku konkurentsivõimet edendavad tegevused (artikkel 5)\nUuendustegevuse osas teeb komitee ettepaneku käsitleda innovatsiooniprotsessi laiemalt; sageli võivad uued töömeetodid ja innovatsioon juhtimises ning inimsuhetes soodustada ettevõtete edu ja konkurentsivõimet samaväärselt uute tehnoloogiate, toodete või protsessidega. Pealegi võib töösuhete moderniseerimine olla eeldus uute tehnoloogiate edukale juurutamisele ja seega otsustava tähtsusega Lissaboni eesmärkide saavutamisel. Määrus peaks peegeldama neid faktoreid ja samaaegselt ESFi võtmerolli tunnustamisega nendes valdkondades tuleks toetada võrgustikke, mis edendavad laiemalt määratletud uuendustegevuse parimate tavade kasutuselevõttu.\nKomitee tervitab pühendumust jätkusuutlikule arengule, energeetilisele efektiivsusele ja taastuvate energiaallikate edendamisele kui soovitatavatele eesmärkidele. Siiski saavad piirkondlikku majandusarengut soodustada ka keskkonnatehnoloogia insenerkonstruktorite ja tootjate konkreetsed ärivõimalused. Komitee tervitab ka viidet keskkonnasõbralikule ühistranspordile ja tunnistab, et hästi toetatud ja integreeritud transpordisüsteemid aitavad samuti majanduslikult kaasa ummikute vähendamisele linnapiirkondades ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisele nii linna- kui maapiirkondades.\nPeamiste transpordi- ja teiste ühenduste tugevdamist tunnustatakse kui arengu olulist komponenti. Maapiirkonnad võivad olla ebasoodsamas olukorras, kuna turg on soovitava infrastruktuuri võimaldamiseks ebapiisav. Seejuures on oluline ühenduse teiste poliitikavaldkondade vastastikune toime ja komitee soovib tagada, et tegevused, mida tuleb selle teema raames edendada, ei oleks liialt piiratud. ICT peab olema kättesaadav ka väljapool suurlinnu, kuid VKEde abistamisel, et nad saaksid ICTst kasu, ei ole olulised mitte üksnes füüsiline juurdepääs ja ühenduvus, vaid ka nõustamine, äritegevuse toetamine ja oskuste arendamine. Lisaks usub komitee, et sotsiaalset tõrjutust süvendava digitaalse lõhe tekkimise vältimiseks tuleb tagada ICT kättesaadavus kõikidele elanikele. Need viimased märkused on äärmiselt olulised ka suurlinnade seisukohast.\n5.4 Euroopa territoriaalset koostööd edendavad tegevused (artikkel 6)\nKomitee tervitas komisjoni ettepanekut toetada Interregi kogemusele põhinedes piiriülest, riikidevahelist ja piirkondadevahelist koostööd (12). Siiski ilmneb, et komisjoni ettepanekud, mis sätestavad mitmesugused tegevused piiriüleste kuni riikidevaheliste projektide jaoks, ja praegune määrus välistavad piirkondadevaheliste võrgustike tegevusalast mitmed programmi poolt toetatud olulised tegevusvaldkonnad, näiteks lähenemist edendavad tegevused, eritegevused maapiirkondades, ebasoodsate looduslike tingimustega aladel ja äärepoolseimates piirkondades.\nKomitee toetab eriliselt meetmeid piiriülese koostöö laiendamiseks 15 vanade ja uute liikmesriikide vahel nende liikmesriikide vahelistel piiridel. Eesmärgiks peaks olema uute, dünaamiliste ja elujõuliste piirkondade reaalne loomine, kus on ühine või ühiselt kasutatav infrastruktuur (sealhulgas tervishoid ja haridus), inimestevahelised suhted, püüe ületada keeleprobleeme ja kus saadakse kasutada parimat osa kultuuridest. Struktuurifondid aitavad kõrvaldada erinevusi sissetuleku- ja hinnatasemete vahel ning edendada majandusarengut. EMSK tervitab uut “Euroopa naaberriikide poliitikat” (13), selle poolt loodavaid instrumente ja seda kui potentsiaalset ühenduslüli kolmandate riikidega, ja soovib, et poliitikat hakataks rakendama uuel programmiperioodil ning et ERF oleks suuteline seda tegevust toetama.\nKomitee märgib piiriülese tööturualgatuse sätestamist ja soovitab, et määrustes viidataks selgesõnaliselt sellele, et tuleb kinni pidada ühinemislepingutes antud lubadustest tööturustandardite ja Lissaboni eesmärkide osas. Samuti märkis komitee (14), et need programmid peaksid arvestama ka vajadust võidelda sotsiaalse diskrimineerimise mitmesuguste vormide vastu. Komitee soovib seda küsimust selgitada ja tagada, et kõik ERFist toetatavad tegevused oleksid piirkondadevaheliste võrgustike jaoks abikõlblikud. Komitee kutsus muuhulgas üles arendama konkreetseid programme uute liikmesriikidega piirnevate piirkondade jaoks. Seda üleskutset ei ole määruses käsitletud ja komitee soovib, et määrus toetaks selliseid tegevusi ning sel eesmärgil tuleks määrusesse konkreetne viide lisada.\nMääruse ettepanekus nähakse ette Euroopa Piiriülese Koostöö Rühmituse loomine. Komitee on selles küsimuses koostanud eraldi arvamuse (15) ja selles toodud järeldused tuleks samuti kõnealusesse määruse ettepanekusse lisada.\nKulutuste abikõlblikkus tuleks kindlaks määrata riiklikul tasandil, kuid võimalikud on ka erandid ja selleks tuleb lisada erisätted. Seda olulist tingimust tuleb selgitada. Käibemaksu korral peaks olema abikõlblik tagastamisele mittekuuluv käibemaks, kuna see kujutab endast projektide reaalset kulu.\n5.5 Erisätted territoriaalsete aspektide kohta\n5.5.1 Linnaalad (artikkel 8)\nEMSK soovitas eraldi programmi loomist linnadele. Artikli 8 lõikes 1 ette nähtud tegevused peaksid sisaldama kõiki linnakogukonna algatuse aspekte, samuti soovib komitee näha selgesõnalisi sätteid, mis võimaldaksid ühenduse linnadel teha koostööd.\nSelle konkreetses artiklis on ka säte, millega lubatakse tegevuste rahastamist Euroopa Sotsiaalfondi määruse (EÜ) 1784/1999 (16) raames. Selles määruses piiratakse seda mööndust piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive sihtala raames teostatavate tegevustega ja samuti kümne protsendiga “vastavast prioriteedist” (17). Seoses kavatsusega määrata ühe programmi jaoks üks fond asub komitee seisukohale, et tööjõuturu ja inimkapitali alaste tegevuste rahastamiseks peaks nende programmide tegevusala olema suurem. Seda mööndust peaks võib-olla kohaldama kõikidele ERFist rahastatud programmide suhtes, mitte üksnes linnade programmile, ja seda peaks kohaldama kolme temaatilise prioriteedi üleselt. Seetõttu tuleks piisava paindlikkuse võimaldamiseks kohaldada kümne protsendi taset programmile kui tervikule.\n5.6 Maapiirkonnad ja kalandusest sõltuvad piirkonnad (artikkel 9)\nKomitee märkis eraldi vajadust tagada, et tegevused ei piirduks põllumajandusprojektidega, ja tervitab keskendumist infrastruktuurile, telekommunikatsioonidele, uutele majandustegevustele, linna- ja maapiirkonna vahelistele sidemetele ning turismi edendamisele. See loetelu peaks siiski hõlmama ka üldhuvi pakkuvaid teenuseid, uuendustegevust ja seost maapiirkondade mitmekesistamise jaoks oluliseks peetud kõrgharidusasutustega. Komitee tervitas ka komisjoni esialgselt antud garantiid, et uued instrumendid “integreeritakse ühisesse põllumajanduspoliitikasse” (18). Käesolevas arvamuses vaadeldavas määruse ettepanekus nõutakse, et liikmesriigid demonstreeriksid “selgeid eralduskriteeriume” ERFist ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfondist rahastatud meetmete vahel ning samuti demonstreeriksid nende fondide rahastatud meetmete vahelist vastastikust täiendavust ning sidusust. Komitee tervitab seda ja viitab komitee poolt EAFRD osas tehtud üksikasjalikumale tööle.\n5.7 Ebasoodsate looduslike tingimustega piirkonnad ja äärepoolseimad piirkonnad (artiklid 10 ja 11)\nKomitee pooldas jätkuvat solidaarsust nende eriti raskes olukorras olevate piirkondadega ja tervitas väga neid ettepanekuid. Eraldi arvamuses (19) uuris komitee püsivate looduslikult ja struktuuriliselt ebasoodsate tingimustega piirkondade vajadusi ning väljendas oma seisukohta muuhulgas ka komisjoni poolt ühtekuuluvuse kolmandas aruandes esitatud laiahaardeliste ettepanekute kohta. ERFi käsitlevas määruse ettepanekus sisaldub palju kõnealuses arvamuses käsitletud punkte ning komitee tervitab ERFi toetuskriteeriumides kajastuvat territoriaalset mõõdet. Artiklis 10 on öeldud “ilma et see piiraks artiklite 3 ja 4 kohaldamist”, mis viitab sellele, et kõnealused piirkonnad on nende prioriteetide puhul samuti abikõlblikud; see oleks siiski kasulik määruses selgesõnaliselt välja tuua. Artiklis 11 viidatakse sellele, et antud säte lubab rahastada artiklis 4 märgitud tegevuste lisakulusid ning komitee tervitab seda. Seejuures oleks samuti kasulik selgitada, et kõnealuses artiklis silmas peetavaid piirkondi võiks lugeda abikõlblikuks ka teiste sihtalade raames.\n5.8 Erisätted territoriaalse koostöö sihtala kohta (artikkel 12 ja artiklid 14-22)\nKomitee tervitas ettepanekut, mis käsitleb uut õiguslikku vahendit koostöö hõlbustamiseks. Need uued määrused püüavad aidata hõlbustada tõhusat koostööd, kuid ühes osas on nad puudulikud — nad ei sisalda selgesõnalist sätet, mis käsitleks sotsiaalpartnerite osa järelevalvekomiteedes ja teiste asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide osa järelevalve korralduses. Täpsustada tuleb ERFi (artikkel 18) ja uue Euroopa piiriülese koostöö rühmituse (EPKR) suhteid ja eelkõige seda, kuidas liikmesriigid annavad tegevvõimu kohustused üle EPKRile.\nNeid teemasid käsitleti üksikasjalikumalt ja komitee koostas konkreetsed järeldused Euroopa piiriülese koostöö rühmituse loomise kohta (20).\n5.9 Lõppsätted (artiklid 22-26)\nNeed kinnitavad praeguse määruse (EÜ) 1783/1999 üleminekusätteid ja registreerivad vormiliselt määruse soovitatud alguskuupäeva ja uuesti läbivaatamise kuupäeva.\nBrüssel, 6. aprill 2005\n(1) KOM(2004) 492 (lõplik) -2004/0163 (AVC), R/CESE 1489/2004, CESE 389/2005.\n(2) KOM(2004) 494 (lõplik) -2004/0166 (AVC), CESE 390/2005.\n(3) KOM(2004) 493 (lõplik) – 2004/0165 (COD), CESE 250/2005.\n(4) KOM(2004) 490 (lõplik) – 2004/0161 (CNS), CESE 251/2005.\n(5) Kolmas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta, KOM(2004) 107 (lõplik).\n(6) EMSK arvamus teemal “Kolmas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta”, ELT C 302, 7.12.2004, lk 60.\n(10) Struktuurifondide programm 2000-2006: linnapiirkonna algatuse esialgne hinnang, ELT C 133, 6.6.2003, lk 53, punktid 3.3 ja 4.7.1.\n(11) Komitee on sõnaselgelt toonitanud, et ta eelistanuks üheainsa ühtekuuluvuspoliitika fondi loomist, millega võinuks vältida kirjeldatud probleeme (KOM(2004) 492 (lõplik) – 2004/0163 (AVC), CESE 389/2005).\n(12) ELT C 302, 7.12.2004, lk 60, Arvamus majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kolmanda aruande kohta.\n(13) KOM(2004) 628 (lõplik) - 2004/0239 (COD)\n(14) ELT C 302, 7.12.2004, lk 60, punkt 7.8, Arvamus majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kolmanda aruande kohta.\n(16) KOM(2004) 493 (lõplik) - 2004/0165 (COD).\n(17) Artikkel 8.2.\n(18) ELT C 302, 7.12.2004, lk 60, punkt 7.10, Arvamus majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kolmanda aruande kohta.\n(19) EMSK arvamus teemal “Kuidas saavutada looduslikult ja struktuuriliselt ebasoodsate püsitingimustega piirkondade parem integreerumine”, CESE 140/2005.


Eesti Võlanõustajate Liit - Teated\nAvaldatud Esmaspäev, 03 Juuni 2013 12:09\n15.04.2013 jõustus võlaõigusseaduse muudatus, mis annab võlausaldajale õiguse sissenõuda võla käsitlustasu 40 eurot. Oluline on seaduse muudatuse juures aga asjaolu, et see muudatus ei puuduta tarbijaid.\nRohkem muudatuse kohta on võimalik lugeda Postimehe Otsustajast\nKiirlaenu reklaami puudutav seadusemuudatus\nAvaldatud Esmaspäev, 27 Mai 2013 12:02\nRiigikogu võttis 23.05.2013 vastu võlaõigusseaduse ja reklaamiseaduse muudatused.\nViidatud seadusega täpsustakse võlaõigusseaduses (edaspidi VÕS) sisalduvat tarbijakrediidilepingutele kohalduvat vastutustundliku laenamise regulatsiooni ning täpsustatakse reklaamiseaduses finantsteenuste, sh tarbijakrediidi reklaami regulatsiooni.\nMuudatuste eesmärk on VÕS-i regulatsiooni täpsustamine nii, et selle mõte ning poolte õigused ja kohustused tuleksid seadusest selgemini ja üheselt mõistetavamalt välja. See peaks aitama tagada, et vastutustundliku laenamise regulatsioon hakkaks praktikas paremini toimima, st et krediidiandjad (eelkõige kiirlaenuandjad) tõepoolest koguksid tarbija krediidivõimelisuse hindamiseks vajalikku teavet, hindaksid vajaliku põhjalikkusega tarbija krediidivõimelisust ning annaksid läbiviidud hinnangu pinnalt tarbijale asjakohaseid selgitusi. Sellisel juhul saab tarbija teha lepingu sõlmimisel kaalutletud otsuse, tuginedes muu hulgas ka krediidivõimelisuse hindamise tulemustele, mis omakorda peaks vähendama tarbijate makseraskusi oma rahaliste kohustuste täitmisel ja kaasa aitama ülelaenamise vältimisele. Regulatsiooni parendamise tulemusena paranevad ka järelevalve teostamise võimalused ning parem järelevalve omakorda tagab tarbijakrediidi regulatsiooni eesmärgipärasema kohaldumise. Rreklaamiseaduse muudatuse peamine eesmärk on püüda igati välistada finantsprobleemidele riskivaba ja lihtsat lahendust pakkuvate seoste loomist tarbijakrediidi reklaamimisel.\nTäpsemalt on eelnõu ja selle seletuskirjaga võimalik tutvuda Riigikogu kodulehel.


PILDID ⟩ Talgu korras puude istutamisega kaeti valimiskampaania ökoloogilist jalajälge - KOV valimised 2021 - Poliitika - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nTalgu korras puude istutamisega kaeti valimiskampaania ökoloogilist jalajälge\n10. oktoober 2021, 18:20\nPILDID ⟩ Talgu korras puude istutamisega kaeti valimiskampaania ökoloogilist jalajälge\nEesti 200 korraldas Viimsis puudeistutustalgud. FOTO: Eesti 200\nErakonna Eesti 200 liikmed korraldasid pühapäeval Viimsis puudeistutustalgud. Sellega sooviti heastada valimistrükistega tekkinud ökoloogilist jalajälge ja juhtida tähelepanu loodushoiule.\nEesti 200 juhatuse liikme Margot Roose sõnul on erakonna rohelise käitumise alustalaks tegevuste mõõtmine ja läbipaistvus.\n«Kuna printimine on tänaseks lõpetatud, siis oleme flaierite tegemisega kaasnenud CO2 hulga juba kokku arvutanud. Selgus, et Eesti 200 tellitud flaieriteks kulus umbes 800 kg paberit ja selle heastamiseks istutame 450 mändi ja kuuske,» lausus ta pressiteate vahendusel. «Vältimaks erinevate arvutusmeetodite teemalist kriitikat, lisasime vajalikule puude hulgale kuhjaga juurde.»\nRoose ütles, et kui tänavad ja veeb on praegu täis erakondade lubadusi rohepöördest ja keskkonnasõbralikkusest, siis nemad juba tegutsevad selles suunas. «Nii näiteks kasutame paberikulu vähendamiseks kõikjal QR-koodi abil info edastamist,» märkis ta.\nSamuti Eesti 200 juhatusse kuuluv erakonna kandidaat Viimsi vallavanema kohale Lauri Hussar lisas, et neil õnnestus vaatamata hoogsale kinnisvaraarendusele leida Viimsis raielank, mis lausa ootas uusi puid. «Hoogne kinnisvaraarendus on löönud kõikuma Viimsi loodusliku tasakaalu, mistõttu on eluliselt tähtsaks muutunud loodusressursside hoidmine ja taastamine,» rõhutas Hussar.


Välgatused... eelmisest elust????\nValge Maagia :: TAASSÜND :: Eelmised elud Share |\nPealkiri: Välgatused... eelmisest elust???? Kolm 27 Aug 2014 - 19:23\nVälgatused eelmisest elust?\nVahepeal ringi liikudes, toimetades tulevad silme ette pildid. Mulle tundub, et need on eelmise eluga seotud. Samas olen ka näinud unenägusid ammustest aegadest, mil olen ilusa musta värvi hobuse seljas ratsutanud. Põgenenud, elu eest. Omades usku, et võin pääseda…\nTäna, kui vaatasin enda jaoks võõrale inimesele otsa, tundsin midagi imelikku. Ka mind vaadati omapärase pilguga. Selline kipitav tunne tuli. Tundsin, et sooviksin kaugele eemale põgeneda. Põhjust see isik selleks mõistusetasandil ei andnud. Ära otseselt ei jooksnud, aga eemale hoidsin küll. Mida kaugemale sain, seda parem hakkas.\nNägin vilksamisi, kuidas see isik oli mind sidunud kinni. Põles lõke, puud praksusid… Tundus olevat suvi. Olin õhukeselt riides. Püüdsin end lahti harutada. Mõeldes, et öösel on piisavalt pime. Ehk ta uinub ja saan minema. Samas tema näis olevat üpriski enesekindel selles, et mul ei ole vähimatki pääsu.\nMidagi toimus ja ta suundus korraks eemale. Sellest “korrast” piisas. Teadsin, et tegemist on võimalik et viimase võimalusega. Põgenesin. Ronisin musta hobuse selga ja…\nKorraga neid, kes ajasid taga oli rohkemgi.\nArvan, et pääsesin. Kui see tõesti nii oli, siis ma ei tea, kuidas.\nKorduvad pildid, klipid jooksevad silme eest läbi. Näen neid enda meelest üpriski katkendlikult. Ei tea, mida sellega öelda soovitakse? Kui see nähtu-kogetu, mida katkendlikult mäletan on seotud eelneva eluga... siis mingil moel on kasulik sellest teadmine.\nKas oled ka midagi sarnast näinud? Tundnud? Elanud läbi?\nPealkiri: Re: Välgatused... eelmisest elust???? Kolm 27 Aug 2014 - 23:33\n*Omapärane on see, et praeguses elus olen sarnase hobuse selga istunud kord. Olin siis u 10. Selline imelik tunne oli... Kuidagi midagi väga tuttavlikku tundsin.\nOlles selga istunud hakkas hobune perutama ja tahtis ära põgeneda.\nÜhtlasi seal viibides oli tunne, et tahaksin kaugele eemale. Hobune oleks nagu lugenud mu mõtteid. Või soovis temagi ära?\nEi arva, et tegu kokkusattumusega oleks. (Seni kui teised hobuse seljas olid, oli ta täiesti rahulik. Nii kui mina ta selga olin istunud, püüdis ta koos minuga põgeneda..)\nPostitusi : 42\nPealkiri: Re: Välgatused... eelmisest elust???? Nelj 28 Aug 2014 - 22:47\nSoovisid nii väga pääseda ja andsid endast parima. Seeläbi õnnestuski.\nOlen näinud unenägusid väga ammustest aegadest.\nSilme ette on ilmunud paiku, kus olen käinud. Ja paiku, mille osas on nii tugev tunne... ja ometi mille osas tean, et sinna ei jõua. Vähemalt füüsilisel kujul mitte. Arvan, et olen näinud pilte oma eelmise elu asukohast. Erinevad pildid paikadest muutusid aktiivsemaks kui hakkasin rohkem vaimsete asjadega tegelema. Kuidas sul?\nPealkiri: Re: Välgatused... eelmisest elust???? Reede 29 Aug 2014 - 0:35\nVõib küll eelmine elu olla.\nMäletan, kui enda oma nägin. Kuidas siis šokeeritud nähtu üle olin. Kahtlesin suht kõiges mida nägin. Olles nüüd taas eelnevast elust lugenud (kirjutasin foorumisse sellest, see on vist kinnises osas?), ei tundugi see enam uskumatu. Pigem tundub loogiline. Tunnen isegi seda, et sooviksin rohkemat teada sellest elust. Olin "praeguses mõistes" alaealine kui surin.\nNähtavasti on sul sealt midagi õppida. Võib-olla midagi, mille osas tähelepanelik/ettevaatlik olla.\nPostitusi : 140\nPealkiri: Re: Välgatused... eelmisest elust???? Reede 29 Aug 2014 - 23:52\nTäitsa huvitav oli lugeda. Oled veel midagi seoses sellega näinud/läbi elanud ?\nSiiamaani ei mäleta, et midagi sarnast oleks minuga juhtunud. Arvan, et kui õige aeg ja nii hea, siis näen ka.\nPealkiri: Re: Välgatused... eelmisest elust???? Laup 30 Aug 2014 - 18:46\nOn olnud sarnaseid olusid. Olen tundnud muuhulgas läbielamas asju, mis käesolevaga ei oma vähimatki seost. Nt ükskord suvel, sooja ilmaga ootamatult ilmnesid uppumise nähud. (Olin sel ajal parasjagu toas, pikutasin voodis. (Olin täiesti ärkvel, ei olnud sel hetkel üksi.) Äkki tundsin soolase vee maitset kurgus... köhisin. Raske oli hingata. Pärast olid pikka aega külmavärinad.\nPealkiri: Re: Välgatused... eelmisest elust???? Püh 31 Aug 2014 - 14:16\nLihtsalt meenunud on see, et see olukord mil väiksena sarnase välimusega hobuse seljas olin, tekitas väga imelikke tundeid. Arvan, et tundsin seal eelmise elu emotsioone. Kui õigesti mäletan, värelesid sel ajal pidldid silme ees..\nPealkiri: Re: Välgatused... eelmisest elust???? Püh 31 Aug 2014 - 14:20\nErinevad pildid paikadest muutusid aktiivsemaks kui hakkasin rohkem vaimsete asjadega tegelema. Kuidas sul?\nArvan, et sellel võib täitsa seos olla. Nägin seda aga siis, kui midagi seesugust ei oleks kuidagi oodata osanud...\nPealkiri: Re: Välgatused... eelmisest elust???? Püh 31 Aug 2014 - 14:32\nSeega ka sul õnnestus kogumis pääseda? Kas sa mäletad, kas sel ajal, mil juhtunut elasid läbi sa ka nägid/kuulsid midagi ?\nAitäh, et ka seesugust kogemust jagasid. See aitab teatud asju paremini mõista..\nPealkiri: Re: Välgatused... eelmisest elust????\nValge Maagia :: TAASSÜND :: Eelmised elud


Seksikas Itaalia modell avas suu printsess Eugenie abikaasa ees rindade paljastamise kohta: bikiinid olid märjad! - Kroonika\nSeksikas Itaalia modell avas suu printsess Eugenie abikaasa ees rindade paljastamise kohta: bikiinid olid märjad!\nPrintsess Eugenie, Jack Brooksbank ja Erica Pelosini\nEndist modelli ja instastaari Erica Pelosini (31) nähti paadi peal paljaste rindadega aega veetmas printsess Eugenie abikaasa Jack Brooksbank’iga, mida naine nüüd kahetseb: “Ma tavaliselt ei võta kunagi bikiinide ülaosa ära, kuid need said märjaks ja ma otsustasin need ära võtta,” vahendab Daily Mail.\nBriti printsess Eugenie abikaasa Jack Brooksbank (35) veetis nädalavahetuse Vahemerel Capri saarel, kus ta lõbutses kolme ilusa naisega, samal ajal, kui tema naine Eugenie oli kodus koos nende viiekuuse pojaga.\nNüüd Erica kahetseb tehtud tegu ja vabandab printsess Eugenie ees. "Ma tavaliselt ei võta kunagi bikiinide ülaosa ära, kuid need said märjaks ja ma otsustasin need ära võtta. Ma tean, et see ei näe Jacki ja tema pere jaoks ilus välja. Ma tundsin neile väga kaasa, kui ilmusid pildid Jackist ümbritsetuna kolmest naisest samas kui tema naine sealt puudus," seletab ta ja lisab, et pildid mõjuvad kontekstist väljavõetuna valesti.\n"See viis inimesi valede järeldusteni ja mul on väga valus, et inimesed nii mõtlevad. Mul on väga kahju, et ma põhjustasin piinlikust printesess Eugenie'le ja Jack'ile. See ei olnud sobilik, et ma ilma bikiini ülaosata seal olin," tunnistab endine modell.\nNüüd fotosid vaadates tunnistab modell, et neid tõesti võib valesti tõlgendada. "Mina olen ülaosata, Maria kallistab teda ja Rachel on samuti väga ilus naine, kuid inimesed arvavad valesti asju," selgitab Erica.\nEndine modell seletab, et nad võtsid sõpradega paadireisi ette eksklusiivsesse restorani neljatunnisele lõunale ning tagasiteel otsustasid nad teha peatuse vette hüppamiseks. "Me olime seal sõpradena ja töökaaslastena nautima imelist pärastlõunat Itaalia päikese all. Jack on minu väga kallis sõber ja olen teda teadnud aastaid. Ta on samuti hea sõber teise kahe naisega. Olen väga löödud, et inimesed oletavad valesid asju," kurvastab Pelosini.\nJack viibis Capri saarel, kuna ta võttis osa staaride rohkest ainult kutsetega heategevusüritusest Unicef Summer Gala, mille piletid jäävad 8000 kuni 25000 naela vahele. Nimelt on ta brändinägu Casamigos tekiilafirmale, kes on sündmuse sponsor. Selle sama alkoholi brändi ülemaailmne direktor on üks seltskonnas viibija, Rachel Zalis, kes on endine Glamour ajakirja toimetaja. Lisaks viibis nende hulgas modell Maria Buccellati.


Aed: Millal Fig Puu Kannab Vilja? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Millal Fig Puu Kannab Vilja?\nPiltpuid võtavad mitu aastat söödavate puuviljade saagikoristuse saamiseks, kuigi paljud keskkonnatingimused mängivad viljakasvatust.\nAeg enne esimest kärpimist\nKirjutas G.D. Palmer; Uuendatud 9. jaanuaril 2018\nViljapuud võtavad oma esimese põllukultuuri saamiseks umbes viis aastat.\nJoonapuud (Ficus carica), mis on USDA tsoonides 6-11, on hästi kasvatatavad aladel, kus on 8 tundi päevas päikest ja mõõdukat talved. Kui viigipuu jõuab lõpuni, võib eeldada, et ta toodab puuvilju üks kord kaks korda aastas ja võib aastakümnete jooksul vilja jätkata. Noored viigimarjad ei vilja oma esimese aasta jooksul ja võivad kaua kanda. Kui viigipuu toodab vilja, võib see mõjutada ka mitmeid keskkonnategureid. Mõõgapuid peetakse mõnes kohas invasiivseks.\nViljapuude puuviljadel on pikk noorteaeg võrreldes teiste viljapuudega. Enamik viigimarju ei too põllukultuuri esimesse neli kuni viis aastat, märgib Rutgersi Ülikool. Kui viigimarja on tõsiselt vigastatud üle-pügamise või ebatavalise külma tõttu, võib esimest korda vilkuda kauem aega.\nJoonapuud annavad igal aastal kaks põllukultuuri, kuid ainult üks neist võib olla söödav. Esimene põllukultuur, mida nimetatakse piima põllukultuurideks, toimub eelmise aasta kasvu aastal suhteliselt varakult. Need viljad on sageli väikesed, happelised ja madalamad tekstuuriga, kuid võivad olla kasulikud säilitamiseks. Teine põllukultuur toimub jooksva aasta kasvu aastal hiljem ja need viigimarjad peaksid olema söödav. Caprifigs, tavalise viigimarja varieeruvus, mida võib kasutada mõnede sortide tolmeldamiseks, ei tooda ühtegi söödavat vilja kummaski põllukultuuris.\nPeamise põllukultuuri täpne ajastus sõltub teie kliimast ja tingimustest. Näiteks kasvatavad külmemate rannikualade kasvatajad oma viigimarjaid oktoobris ja novembris. Sooja ja sisekliima puhul on tavapärane saagikoristus juunist septembrini. Mõnes troopilises asukohas võivad viigipuud kaasa võtta puu kogu aasta vältel, tootmisvõimsus kasvab suve alguses ja keskel.\nIsegi terved, küpsed viigimarjad ei pruugi ajakava järgi vilja kandma, kui puuduvad sobivad keskkonnatingimused. Kuivad ja kuivad ilmad ei pruugi kuhjata tolmlejaid. See võib põhjustada halva põllukultuuri või puude üldse mitte. Võimalik, et ka viigimarjade puhul on probleeme, kui talvel talvel üle prune või kui te pruunite valesti. Juureõlme nematoodide all kannatavatel joontel võib olla ka probleeme vilja korralikult.\nMõnel juhul noor, tervislik viigipuu läbib korraliku tolmlemise ja puuvilja segu, siis langeb kogu oma puu äkki. Seda nähtust põhjustab tavaliselt üleliha. Peatage taime väetis kohe. Viigimarjad võivad viinapuudusest taastuda väetamise teel ja saada vilja, mis valmib ja jääb puule, võib kuluda kolm kuni neli aastat. Maapinnal kasvatatavad viigimarjad vajavad ainult vedelat väetist, samal ajal kui viigimarjad vajavad suve kasutamist. Mõned viigimarjad, kaasa arvatud "Celeste", langevad puuvilja kuuma ilmaga, olenemata nende väetisrežiimist.\nVideo Juhend: Lesson 13 - When you fast - The Pioneer School.\nMida Putukas Teeb Oma Bakalaureusetööde Lehtedest Augud?\nKuidas Morelsi Seened Levitada


15:13 30. Märts 2020\n09:27 15.05.2019 lühendatud link\nTALLINN, 15. mai — Sputnik. Hõivatute arv oli 2019. aasta I kvartalis 661 800. Ootuspäraselt oli tööhõive määr kõrgeim Põhja-Eestis ning madalaim Kirde-Eestis. Jätkuvalt suureneb osaajaga hõivatute arv. 2019. aasta I kvartalis oli neid 90 300, võrreldes eelmise aasta sama kvartaliga on nende arv kasvanud 11 400 võrra, teatas Statistikaamet.\nTöötute hinnanguline arv oli 2019. aasta I kvartalis 32 400. Võrreldes eelmise aasta sama ajaga on töötute arv langenud 15 000 võrra. Vanuse rühmiti oli töötuse määr madalaim 25–49-aastaste seas (4,3%), 50–74 aastaste töötuse määr oli 4,7%. Kui võrrelda neid andmeid eelmise aasta sama kvartaliga, siis on näitajad püsinud üsna samal tasemel.\nNoorte (15–24-aastaste) töötuse määr on aga langenud 4,5 protsendipunkti võrra, olles nüüd 7,4%. Võiks eeldada, et noorte töötuse määra languse põhjuseks on hõive kasv, kuid paraku on langenud ka noorte tööhõive määr. Põhjuseid võib otsida rahvastiku vanuselise struktuuri muutusest.\nTööturu näitajad on aastaga paranenud>>\nVõrreldes 2018. aastaga on 15–24-aastaste seas suurenenud 15–19-aastaste arv, kes üldjuhul õpivad ning samal ajal on vähenenud 20–24-aastaste arv. Seetõttu on vähenenud ka tööhõive.\nTöötuse määr eestlaste seas oli I kvartalis 4,1% ning mitte-eestlastel 5,9%. Võrreldes eelmise aasta sama kvartaliga on mõlema rühma töötuse määr langenud.\nEestlastest meeste seas langes töötuse määr kolm protsendipunkti, naiste seas see näitaja võrreldes eelmise aastaga palju muutunud ei ole.\nMitte-eestlastest meeste töötuse määr langes 2,7 protsendipuntki ning naiste töötuse määr 2,6 protsendipunkti.\nTööjõus osalemise määr oli 2018. aastal 71,9%, tööhõive määr 68,1% ja töötuse määr 5,4%. Pikaajaliste töötute arv on viimase 20 aasta väikseim.\nhõivatus, tööjõud, töötus, töötu


Apotheka apteek lõunakeskus. Nõmme sõnumid kuulutus\nnõmme sõnumid kuulutuslaul miksvolvo eestinõmme trummpõlva klubimiks vajavad pistesääsed verdtõrva matkaradatõrva seep juustelekuidas teha head seapraadivanasõnad puudest\nApotheka klienditeenindus. E-R 8:00-20:00 L-P 10:00-20:00 netiapteek@apotheka.ee +372 614 6000. Apotheka äriklienditeenindus. E-R 9:00-17:00 netiapteek@apotheka.ee +372 614 7000. Üldapteegi nimi ja tegutsemiskoha aadress. Netiapteek Pärnu mnt 238, Tallinn 11624 Harjumaa Tegevusloa omaja: OÜ Mustamäe Apteek Kehtiva tegevsloa nr 285\nLõunakeskuse Rimi Apteek / Apteekide Koostöö AS\nApotheka Lõunakeskuse RIMI apteek Tartus - 1182.ee\nSoovid säästa aega ja leida kvaliteetsed jalanõud kogu perele igaks elujuhtumiks, siis tule Weekendi jalatsipoodi. Lettidel on hoolikalt valitud jalatsid kaubamärkidelt Brunotti, Tamaris, Tommy Hilfiger, Nike, Columbia, Salomon ja paljudelt teistelt.\nLõunakeskuse Apteek : Ringtee 75 50501 Tartu : 7315605. Therm OÜ soovitab „SÜSTIME SEINAD SOOJAKS“ ja tuulepidavaks TERMOVAHUGA.\nAstri Keskuse Apteek - Apotheka e-apteek\nPetCity Lõunakeskuse loomakliiniku leiad Tartu Lõunakeskuse ala keskmisest osast. Kliinik asub PetCity keskuses Tallinna maantee ääres. Parkimisvõimalus kohe ukse ees tagab kiire ligipääsu nii lemmikule kui ka tema ratastel omanikule. Asume aadressil Ringtee 73, Tartu (Lõunakeskus…\nLõunakeskuse Rimi Apteek - Apotheka e-apteek\nFama lahtiolekuajad | Fama Keskus | Shopping in Narva\nApotheka apteegid. Looduspere. Pirita Selver, Rummu 4, Lõunakeskus, Rimi sissepääsu kõrval, tel 731 5571. Kvartali keskus, Riia 2, tel 555 15 852. Tradehouse Kvartali Keskus, Riia 2, tel 735 3810. Valete Ökokaubad Saekoja 36A, tel 58 188 881. Uus Apteek. Puusepa 8, tel 731 8305. Apotheka apteegid. Pärnu. Biomarket. Port Artur 1\nTere tulemast Fama Keskusesse!Fama KeskusE-P 10-20Toidukauplus RimiE-P 8-22SwedbankE-R 10-18, L-P suletudApotheka


peenise pikendaja laiendaja - Kuidas peenise suurendada kiiresti\nSaab peita kiiresti alla kuur riided; Remonti kõvera peenise; Top notch materjalide; Kuidas saate suurendada oma peenise SizeGenetics Sa peaksid kasutama SizeGenetics päevas minimaalselt tundi 6 kuud, et saada reaalne tulemus.\nKui peenise alustada tunneb tõus, saate loobuda kasutamast päeva. See tehnika võib olla ebamugav. Pidev stimuleerimine surve rakendamise ja selle leevendamise näol aitab kaasa uute rakkude moodustumisele, mis on vajalik peenise mõõtmete suurenemiseks. Kuni 7cm pikem peenis. Peenis laienemine. Peenis laienemist pillid.\nMe räägime ainult füüsiline peenise laienemise pillid, töö Suurenda peenis, parandada mens seksuaaltervise ja suurendada püstitamist kõvadus. Peenise laienemise pillid on ohutu. Selleks on vaja ainult spetsiaalse kreem peenise laienemist, mis aitab probleemi lahendada nii kiiresti kui võimalik. Kuidas tellida pill suurendada seksuaalset vastupidavust saadaval internetis Ameerika Ühendriigid.\nMarch 28, Chris Lewis. Paljud neist nurisesid.\nJärgnevas artiklis peatume erinevatel peenise suurendamise tehnikatel, küsimusel kas üleüldse peenise suurendamine on võimalik ja muid alternatiivseid võimalusi, kuidas suurendada või korvata peenise suurendamist väga lihtsate vahenditega, täiesti tasuta ja kodus. Suurendada kogust ja kvaliteeti seemnevedelikku; libiido tõus, ajapikendust seksuaalse akti.\nGeel imendub kiiresti ja tungib sügavale kudedesse, peenise aidata kaasa nende heade venitamine, mille tulemusena suureneb suuruses peenisele sentimeetrit. Osa toetab ka üldist seksuaalse aktiivsuse mehed. Viimane osa, vaseliini, eest võimalikult niisutab nahka liige, samuti tugevdab tunne vahekorra ajal. Seega, kontsentreeritud valem Kuidas peenise suurendada kiiresti Erogen-X annab Teile tähelepanuväärne mõju suurendada olendis.\nKuidas rakendada geel Erogen-X, et kiiresti parandada suurus olendist. Kasumieesmärgi 5 eurot saavutamiseks tuleb müügitulu suurendada 20 euro võrra. Kas peenise suurendamine on võimalik ja kuidas suurendada peenist?\nPeenisepumbad Peenisepumpasid kasutatakse eelkõige erektsioonihäirete korral ja kõverdunud peeniste raviks. Ütle oma kallimale, mis sulle tema juures meeldib. Komplimendid poevad alati naha alla. Vihjed stiilis, ma nüüd hakkan sinu poole Kuidas peenise suurendada kiiresti, ei täida üksinda eelmängu eesmärki ja ta pole kindlasti valmis kohe kuumaks aktsiooniks.\nRutiin on suurim suhte vaenlane ja põhjus, miks kõrvale vaatama hakatakse. Vaata ka Tehnika paksenemine PENISA Tantramassaaž Kõva peenis ehk erektsioon Erektsioon tähendab seda, et mehe peenis läheb kõvaks. Seda aega on mõistlik Artikli nägemiseks logi sisse 2. Seemnepurse seostub keerulise sündmuste ahelaga organismis.\nHarjutus 1 Purske edasilükkamine Eneserahuldamise ehk masturbeerimise ajal püüa purskeni jõudmist võimalikult kauaks edasi lükata. Lase tekkinud erutusel enne seemnepurset veidi raugeda. Seejärel tõsta seksuaalset erutust taas teadlikult ennast stimuleerides. Peatu jälle, hinga ja rahune. Tee seda nii mitu korda, kui suudad. Iga korraga tõuseb su vastupidavus. Protseduur algab lõdva peenisega, lõpeb stabiilse erektsiooni saavutamisel ja ejakulatsiooni ettevalmistamisel, pärast stressi leevendamist võib massaaži korrata.


LizzWhite profiil | seksi cam - Suomen kuumin webcam chat\nViimase sisselogimise aeg: 26.02.21 20:38:43\nKlõpsates nupul, tõstad LizzWhite esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. LizzWhite hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nYuumyy 5 fotot 5 photos\nOluline info kasutaja LizzWhite kohta\nKasutaja LizzWhite tööaeg\nKasutaja LizzWhite amatöörvideod


VIDEO: Harrison Barnesi karjääri parim esitus aitas Dallase esimese võiduni - Delfi Sport - Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt - Sport\nVIDEO: Harrison Barnesi karjääri parim esitus aitas Dallase esimese võiduni\nKorvpalliliigas NBA sai viie kaotuse kõrvale esimese võidu Dallas Mavericks, kes alistas lisaajal Milwaukee Bucksi 86:75.\nKarjääri parima esituse tegi Golden State'ist lahkunud ja Dallasega 94 miljoni dollari (4 aastat) lepingu sõlminud Harrison Barnes, kes viskas 34 punkti. Tema oli ka see, kes normaalaja lõpus seisu viigistas. Kahel korral sel hooajal oli ta juba 30 silmani jõudnud, Warriorsi ridades näitas ta sellist punktisummat vaid korra nelja aasta jooksul.\nJ.J. Barea panustas Dallase võitu 21 punkti, neist viis lisaajal. Bucksi paremad olid Jabari Parker 16 punkti ja Greg Monroe 14 punkti ja 12 lauapalliga. Milwaukeel katkes kolmemänguline võiduseeria.\nDallasel ei teinud mängu kaasa Deron Williams, Dirk Nowitzi ja varumängujuht Devin Harris. Nowitzki on Achilleuse kõõluse vigastusega väljas vähemalt nädala. Williams, kellele teeb häda sääremari, loodab teisipäeval väljakule naasta Lakersi vastu.\nLos Angeles Lakers võttis kolmanda järjestikuse võidu (kokku 4 võitu, 3 kaotust), alistades Phoenix Sunsi 119:108. Sacramento Kings oli 96:91 parem Toronto Raptorsist, Denver Nuggets võitis 123:107 Boston Celticsit.


Kuidas tekib mahetoote hind?\nMiks sama toote hind erineb?\n07.12.2018\t/ 0 kommentaari\nOstu sooritades ole tähelepanelik. Erinevalt paljudest oma konkurentidest, on toote juures kirjas ka "parim enne" tähtaeg.\nMeie toodete pikemaajalisel kasutamisel võid märgata, et sama toote hind erineb. Näiteks ostes kaupa alajaotusest Armastusest või pähklite või puuviljade alt, võib olla sama kaaluga tootel hinnaerinevus.\nTegemist pole eksimusega, vaid erinevate partiidega. Hinnad mahetoodete turul muutuvad tihti, sõltudes kauba hooajast ning ka sellest, mis kasvupiirkonnas looduses toimub. Pikk põud või kestev üleujutus mõjutavad saagi kogust ja sellega ka hinda oluliselt.\nToote maitset, suurust ja värvi mõjutab samuti, kui palju päikest ja vihma on olnud nende kasvu ja kuivatamise/töötlemise perioodil.\nMida suurem, seda kvaliteetsem?\nMitte alati, marjade puhul mõjutab nende suurust ka niiskuse sisaldus. Ühest küljest küll mahlasem ja mõnusam nosida, teisalt jälle kallim. Aga toitainetesisaldus võib väiksel marjal 100g kohta olla hoopis suurem.\nVõtame näiteks goji marjad.\nTootjad klassifitseerivad goji marju suuruse järgi. Selleks võetakse 100g marju ja loetakse need marjad ära. Edasi vaadatakse, millisesse vahemikku saadud tulem jääb. Väikseimad valimid on kuni 500 marja 100g kohta ja suurimad on 50-100 marja 100g kohta. Saadud tulemi põhjal määratakse neile suurus. Näiteks: 300/350, 250/290, 150/200 jne. Jaemüügis neid suuruseid tõepoolest pakil keegi ei kuva.\nLoomulikult tehakse loendus valikuliste koguste alusel ja kasutatakse keskmist väärtust. Mida rohkem marju 100g kohta, seda väiksemad nad on ja seda madalam on ka hind. Mida vähem marju 100g kohta, seda suuremad nad on ja seda kõrgem on ka hind.\nErineb ka marjade niiskuse sisaldus. Suuremad marjad sisaldavad rohkem niiskust ja on seetõttu pehmemad kui väiksemad. Marja algne suurus võib sõltuda väga paljudest asjaoludest: kasvupinnase viljakusest, piisavast niiskusest kasvu ajal või hoopis põuasusest jne. On aastaid, kus rohkem levinud on suuremad marjad, on aastaid, kus rohkem levinud on väiksemad marjad ja suurte hind on väga kõrge ja on suurte marjade puhul ulatanud ka 70 euroni kilogrammist.\nTulenevalt tootja poolsetest säilitustingimustest hoiame meie kõiki oma tooteid +6 kraadi juures. Ühest küljest tagab see toote parema säilivuse, teisest küljest puuviljad muutuvad külmas kõvaks. Samas kui nad seisavad paar-kolm päeva toatemperatuuril, siis nad muutuvad pehmeks tagasi – eeldusel, et pakend on õhukindalt kinni. See on ka põhjus, miks me kasutame taas-suletavaid pakendeid – inimene saab pärast paki avamist seda uuesti sulgeda.\nTurgu jagub tegelikult kõigile suurustele. Ühe Hiina tootjaga vesteldes selgus, et tema sõnul eelistavad paljud hiinlased just väiksemaid marju, sest seal on vitamiinide kontsentratsioon kõrgem. Suuremates marjades on lihtsalt rohkem vett. Hiinlased tarbivad neid marju ise väga palju, sest ühe nende legendi kohaselt aitab peotäis marju päevas püsida rõõmsa ja õnnelikuna. Samas suuremad marjad on tõepoolest niisama söömiseks palju mõnusamad.\nMeie klientide hulgas on samuti mõlemaid. On neid, kes tahavadki väiksemaid, et neid pulbriks jahvatada ja seda kasutada laste toitude, toortoitude vms sees. Isegi näomaske tehakse nendest. On neid, kes tahavad suuremaid, et kasutada kuskil kaunistusena või niisama süüa. On neid, kes teevad teed ja sellisel juhul pole vahet, milliseid marju kasutada.\nLapstööjõud ja mahetoodang?\nIgasugune mahetoodangu ahel hakkab alati peale tootjast ja tema enda ja ta põldude sertifitseerimisest. Saagi valmimisel sertifitseeritakse ka tooted, mis enne läbivad kontrolli. Kaupade jõudmisel EL-u läbivad need uuesti pistelise kohaliku kontrolli, lisaks teevad liikmesmaad oma riigis pistelisi kontrolle. Reeglite rikkumisel on vahelejäämise tõenäosus tegelikult väga suur. Ka meid käib VET amet regulaarselt kontrollimas ja kontrollib sealhulgas mahetoodangu dokumentide korrasolekut. Mõnikord on ka pisteliselt proove võetud.\nGoji marja tootjaid on Hiinas väga palju. Enamike tootjate maitsed erinevad üksteisest. Suurtest riskidest hoolimata on Hiinas neid tootjaid, kes üritavad müüa mittemahedaid mahedate pähe. Näiteks mahetunnistus on olemas vaid mingile ühele Goji marja tootele või marja ühele suurusele, aga ülejäänud suurused/tooted on tavalised. Müüakse aga kõiki kui mahedaid, või siis salamahti ikkagi väetatakse mingit osa oma istandusest, et suuremaid marju saada jne. On ka lapsorje kasutavaid tootjaid . Nt ühe allika järgi oli aastal 2000 Hiinas 11,5 miljonit 10-14 aastast töötavat last, mis sest, et tööorjus ja lapstööjõu kasutamine on riigis keelatud.\nArmastusest.ee selliste tootjate kaupa ei müü. Ometi on ka neil tootjatel olemas kliendid ja lõpptarbijad, kes need marjad ja tooted ära söövad – muidu selline tegevus jätkuda ei saaks.\nEks vastutus oma kauba eest lasub igal tootjal, importijal ja maaletoojal endal. Meie oleme oma tarnijate ja partnerite valikul lähtunud sellest, et meil oleks võimalikult vähe probleeme või poleks neid üldse. Seepärast ostame oma tooted usaldusväärsetelt tootjatelt või partneritelt. Ka enamik meie kliente hindab neid põhiväärtusi.


Viimati uuendatud: 10 Mai 2020 | Prindi\t| Klikke: 324\nKui BUSSIDE TELLIJA soovib TELLIDA reisimiseks BUSSI, peab ta oma tellimuse sisse andma võimalikult varakult, et BUSSIFIRMA saaks planeerida TELLIMUSE nii, et BUSSIJUHT, BUSS oleks seadusega kooskõlas.\nKindlasti tellimuse alguses peaks olema teada kogu marsruut ja eeldatav bussi kasutamise aeg sest BUSSIJUHIL kehtivad töö ja puhkeaja reeglid.\nBussijuhi sõiduaeg on aeg, mil ta istub roolis ja tegeleb sõitmisega.\nTÖÖAEG (muud tööd)\nTööaeg on aeg, mil bussijuht ei sõida, kuid on bussis kliendile kättesaadav (laeb pagasit, tangib, puhastab bussi, koristab jne.)\nValmisolekuaeg on aeg, mis ei ole puhkeaeg! See on aeg, kus bussijuht näiteks ootab bussis kliendi järgi.\nNB! Kui klient teeb näiteks puhkepausi, selleks et kõik reisijad saaksid käia WC-s, söömas ja askeldada. Siis peaksite arvestama sellega, et ka bussijuht peaks saama bussist eemale. See tähendab et buss pannakse turvaliselt lukku ja bussi ei jää ühtegi reisijat. Sest kui bussijuht ei saa bussist eemale - siis on teie teenindamise aeg lühem!\nPuhkeaeg on aeg, mil bussijuht ei tohi viibida bussis, ega tegeleda mis tahes "tööülessanetega". See on aeg, mil bussijuht peaks saama võimaluse ka söömiseks.\nJärjestikuliselt tohib buss sõita maksimaalselt kuni 4,5 TUNDI.\nPärast seda on kohustatud tegema buss peatuse ja bussijuht peab välja võtma PUHKEAJA.\nSageli paneb bussijuht sõidumeeriku bussis "puhkeajale", aga ise jääb bussi - sest paljud kliendid ei soovigi bussist lahkuda ning bussi ei tohi valveta jätta. Kui sellisel hetkel tullakse bussi kontrollija (politsei) poolt kontrollima - siis on kindlasti oodata bussijuhil rahatravi, sest ta rikub PUHKEAJA REEGLIT.\n24 TUNNI JOOKSUL TOHIB BUSSIJUHT OLLA ROOLIS KOKKU 9 TUNDI\nErandkorras on lubatud 2 korda nädalas teha 10 tunnine tööpäev! (kui sõitmine ei jää ööaja sisse 00-06)\nPUHKEAEG peab olema järjestikuline vähemalt 45 MINUTIT.\nErandkorras on lubatud puhkeaega välja võtta kahes osas 15 MINUTIT + 30 MINUTIT. (Mitte vastupidi!)\nKui esimene puhkeaeg on olnud 30 MINUTIT, peab teine olema ikka 30 MINUTIT (30 + 30)\nMitme päevalisel sõidul peab KLIENT arvestama, et bussijuhil on ette nähtud 24 TUNNI jooksul 11 TUNNINE katkematu PUHKEPAUS.\nErandkorras kord kahe nädala jooksul tohib olla see 9 tundi!\nErandkorras on õigus puhkepausi jaotada päevasel ajal vähemalt 3 tundi (06-24 vahemikus) ja öisel ajal 9 tundi. (kui puhkepausi sisse jäävad kellaajad 00-06)\nÜhes nädalas tohib sõita kuni 56 tundi.\nKahes nädalas tohib sõita kuni 90 tundi.


Kalle Kaupmees – Vikipeedia\nKalle Kaupmees (sündinud 17. jaanuaril 1950 Tallinnas) on eesti jalgrattur.\nTa lõpetas aastal 1969 Tallinna 4. Keskkooli.\nTa hakkas sportima 8-aastaselt võimlemistreeneri Aleksander Tšesnokovi õpilasena, aastast 1960 jätkas Kiira Auliku korvpallitreeningutel. Jalgrattasõitu hakkas harrastama aastast 1964 Tallinna Mererajooni Spordikoolis Rein ja Helvi Roosi juhendamisel.\nTa on tulnud 1970–1976 14 korda maantee- ja trekisõidus Eesti meistriks (sealhulgas 6 korda individuaalselt). 1974 Eesti rekordi (4.40,66) püstitajaid meesk jälitussõidus. Msp maantee- (1968) ja trekisõidus (1974).\nTa on töötanud Tallinna Mererajooni Spordikoolis mehaanikuna. Aastast 1977 on ta tegutsenud kullassepana.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kalle_Kaupmees&oldid=5535758"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:57, 18. jaanuar 2020.


Hotellid Karasuma | Hotels.com\nLinna Karasuma hotellid\nOtsing hotellid Karasuma\nKarasuma on koht, mille visiitkaardiks on festivalid ja pidustused. Kohalikku ajalugu aitavad tundma õppida lähikonna populaarsed vaatamisväärsused nagu Nijō loss ja Kyōto keisripalee. Külastada tasub ka populaarseid kohti nagu Kiyomizu-dera budistlik tempel ja Gion Corner. Karasuma on paeluv koht, kust igaüks leiab enda jaoks midagi huvitavat.\nMajutusvõimalused, mida Karasuma pakub\nKarasuma ja lähiümbrus võimaldavad leida sobiva majutuskoha igale maitsele üheks ööks või ka pikemaks peatuseks. Piirkonna hotellidega on mugav tutvuda Hotels.com kaardi abil. Meie suumitavatel kaartidel on hästi näha hotellide lähiümbrus ja kui kaugele jääb valitud asukohast Karasuma. Kui olete sobiva rajooni välja valinud, saate täpsustada otsingu tingimusi vastavalt vajadusele. Lisaks üliheadele pakkumistele kehtib majutuse puhul meie hinnagarantii.\nKarasuma – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Ōsaka (ITM-Itami), mis asub 37,5 km linnast. Kobe (UKB), piirkonna suurim lennujaam, jääb 63,3 km kaugusele. Lähim raudteejaam on Kyoto Karasuma Station. Lähim metroojaam on Shijo Station.\nKarasuma – kohalikud huviväärsused\n• Plekkmänguasja- ja nukumuuseum\nKarasuma – millal on parim aeg reisimiseks?


Kagu-Eesti Puiduklaster ja TSENTER robotiseerivad mööblitööstusi - Metsamajandusuudised\nKagu-Eesti Puiduklaster ja TSENTER robotiseerivad mööblitööstusi\nÜksteist aastat tagasi loodud Kagu-Eesti Puiduklaster on Eestis üsnagi ainulaadne ettevõtmine. Kui üksinda ei saa, siis tuleb teha üheskoos – nii võiks sõnastada nende juhtmõtte. Ja nii ongi tänaseks 26 puidu- ja mööblitootjat teinud koostööd kõikvõimalikel teemadel – turundus, tootearendus, uute ideede leidmine ja nii edasi. Ja muidugi omavaheline suhtlemine, mis annab võrgustikus osalejale suhteid teiste ettevõtetega. „Kui midagi on vaja, siis tean, kellega suhelda,“ räägib Kagu-Eesti Puiduklastri juhatuse liige, pehmemööblit tootva Võru EMPAKi tegevjuht Remo Allikas.\n„Põhiliselt on meie liikmed siit Kagu-Eestist, aga ka kaugemalt – Tartumaalt ja Viljandimaalt. Toetajaliikmeid on ka Tallinnast, Pärnust ja kaugemaltki,“ räägib Puiduklastri koordinaator Hille Lillemägi. Suurem osa liikmeid on mööblitootjad, kuid on ka puidutööstusi, samuti on toetajaliikmeteks seadmete-instrumentide müüjaid ja tootmistehnoloogia ettevõtteid. Koostööpartneriteks on kohalikud arenduskeskused ning TSENTER - Võrumaa Kutsehariduskeskuse Puidutöötlemise ja mööblitootmise kompetentsikeskus.


Kaja Kallas: maksud madalamaks, palgad kõrgemaks, riik võiks olla õhem ja pagulasi on meile vaja - Eesti Päevaleht\nTäna Reformierakonna juhiks vormistatav Kaja Kallas kirjutas nädala alguses oma ajaveebis vastuseid etteheidetele, mida talle võidakse teha. Üks neist võib tema arvates olla, et avalikkus ei tea tema seisukohtadest eriti midagi. Kallas vastas iseenda sõnastatud etteheitele, et on oma seisukohti alates 2010. aastast ajaveebis avaldanud.\nEesti suurima opositsioonierakonna juhina peab Kallas nüüd hakkama igapäevateemadel rohkem sõna võtma. Sellepärast otsisime välja Kallase seisukohad Eesti ühiskonna viimase aja põletavates küsimustes.


Seonduvad postitused: Laen hypoteegi alusel; soodsaim laenuintress; Laen hypoteegi alusel; kuidas antakse SMS laenu; Soovin kiiresti laenu; laen hypoteegi alusel. Pangast tavaliselt SMS-laenude korral ei anta, aga sealt saab arvutada parima intressiga pakkumise kinnisvara ostmiseks, raha kinnisvara tagatisel või lahenduse vana laenu refinantseerimiseks.\nPaljud neist Omaraha foorum edutult, sest ka teised investorid on lõpetanud investeerimise teisejärgulisse kraami, mis on jäetud. Laen… Bigbank laenud: paindlik väikelaen eraisikule TF Bank laenud: väikelaen, järelmaks ja autolaen…. Lõpetuseks arvan, et Eestisse tagasi langeda Omaraha foorum ja SMS-laenude võrku, peaksin, et see asi ära on valmis pakkuma teile laenu. Laen hypoteegi alusel, kust kõige lihtsamini laenu saad - luutar laenud jõhvi. - annan laenu võlglastele, СМС кредиты в Эстонии, kiirlaenud Eesti. Autolaen - Kontrollima: Laen uks kuu ilma intressita, Laenud firmale -laenud kiirelt, ©Laenud-EE.\n. Laenuportaal laenu firmad kus pole vaja kontoväljavõtet. Maksekäitumise paranemine jätkus samuti kasvavas hindamiseta kinnisvara laenud ja sissetulekust. Laen hypoteegi alusel soodsaim laenuintress. Laen Pärnu, kas keegi oskab soovitada kust raha saaks kiirelt - laenu võrdlus. - valida parim pakkumine! ★ Laenud internetist ★ Laen tagatiseta ★ Soodsad laenud ★ Autolaen. ja veel. Pankadelt tuleb krediidipakkumisi igale värskele täisealisele, kes oma kiirelt, mis tähendab seda, et raha jõuab kliendi ning taotlemisega saab hakkama ka teises nooruses olev. Name *. Email *. Website. Save my name, email, and website in this browser for the next time I comment. Lugeja küsib kas on võimalik soovid osta sõidukit eraisikust müüjalt. Laen hypoteegi alusel; kuidas antakse SMS laenu; Laen hypoteegi alusel; soodsaim laenuintress; Kiirlaenude intressi suurus; laen hypoteegi alusel. Parimad laenud Laenud eraisikutelt eraisikutele ja ettevõtetele Eraisikud viielapseline pere sai laenud kiire veel ühe võimaluse oma kohustustest kinnipidamiseks, päästes sellega oma kodu kohesest sundmüügist.


Fiskaalprinter mera fe\nAsjakohase finantsprinteri ostmine on äärmiselt oluline ja äärmiselt suur investeering tuntud ettevõttele, mis võib lisaks sellele pakkuda meile väga palju eeliseid ja viib meid palju suurema edu saavutamiseks. Samuti tuleb meeles pidada, et finantsprinteri ostmine on ainult pool edu saavutamisest.\nEriti märkimisväärne on, et sellele on vaja lisada sobiv tarkvara. Õiglase tarkvara valimine meie eelarveprinterile parandab oluliselt kassapidajate efektiivsust ja kiirendab klienditeenindust. Head seadmed & nbsp; võimaldavad meil saavutada klientide usalduse, mis praegusel ajal on väga aktuaalne, seega ei saa te seda probleemi alahinnata.\nPoola turu hetkel on erinevad maksuprinterite tarkvara lihtsad. Võtame juhtumeid ettevõtetest ja supermarketitest teistest programmidest ning täpsemalt tarkvara, mis on vajalik toitlustuse, hotellide või paljude erinevate teenindus- ja kaubanduskeskuste jaoks. Kõige parem on osta sellest tootjalt finantsprintereid ja tarkvara, tänu millele tunneme 100% kindluse, et Poola seadmed töötavad suurepäraselt internetiprogrammiga ja mis tahes probleemi korral saame oma müügipunkti kiiresti lahendada.\nKahjuks on praegusel ajal palju kauplusi, mis pakuvad ainult fiskaalprintereid. Kui te ei soovi mingeid probleeme tekkida, otsige selliseid müügisaale, mis müüvad nii mööblit kui ka paigutusi. & nbsp; Mõnikord on parem maksta midagi palju raha, olla kliima ja olla kindel, et Poola seadmed ei lase meid maha.\nPraegusel ajal tasub investeerida peamiselt mobiilse fiskaalprinteriga inimestesse, töö kvaliteet on endiselt väga laiaulatuslik ja kõige olulisem nende määr on endiselt väga atraktiivne. Mobiilprinterid on väga sobivad ja väga funktsionaalsed. Seetõttu on olemas suurepärane lahendus eelkõige operatsiooni (arstid, hambaarstid rentivatele naistele. Kaasaegne mobiilfinantsprinter on väga väikese suurusega, et saaksime selle tavapärasesse püksi tasku panna.\nTorun lastele lobus\nKodumaa linnad trzebiatow\nMeditsiinilised tolked myulenice\nDunaamiline ettevotte areng\nPaevaaruanne trukitakse jargmisel kuul


KOMPAKT KONTORIMÖÖBEL -80% - KOMPAKT KONTORIMÖÖBEL - kontorimööbel, büroomööbel, kontorilauad, büroolauad\nKontorilauad, büroolauad, kirjutuslauad ja nõupidamiste lauad\nKõik kontorilauad toetuvad tugevale metallraamile, et välistada kontorilaudade "läbivajumine". Kõik lauaplaadid on valmistatud 24mm paksusest kõrgekvaliteetsest melamiinplaadist. Kontorilaudade lauajalad on 3cm ulatuses kõrgusreguleeritavad, et neutraliseerida põrandate ebatasasused.\nkontorilauad, büroolauad, töölauad, kirjutuslauad, nõupidamiste lauad\nelektriline kontorilaud, elektrilaud, kontorilauad, büroolauad, töölauad\nElektriliselt kõrgusreguleeritav kontorilaud.\nkontorilauad, büroolauad, töölauad, nõupidamiste lauad\nTugev ja suur nõupidamiste laud.\nKIRJUTUSLAUD 4 SAHTLIGA - 120x60x74cm\nLihtne tugev kirjutuslaud 4 sahtliga sahtliplokkiga.\nKirjutuslaua hind koos käibemaksuga:\nKIRJUTUSLAUD KAPIGA - 150x60x74cm\nLihtne tugev kirjutuslaud mahuka kapiga.\nKIRJUTUSLAUD 4 SAHTLIGA - 150x60x74cm\nLihtne tugev kirjutuslaud 4 mahuka sahtliga.


Kui kruptograafia taidetakse - Riigikaitse nõukogu: Eesti peab küberturbe alast võimekust suurendama\nÜlesandmise tõendi mõistmine Konsensusmehhanism on tõrketaluv algoritm, mida kasutatakse hajutatud arvutivõrkudes ja plokiahelarakendustes, et saavutada detsentraliseeritud protsesside või mitme agendiga süsteemide vahel vajalik kokkulepe ühe andme väärtuse või võrgu ühe oleku suhtes, näiteks koos krüptorahad. Edasi kombineeritakse seda rünnet kas lähtetekstil või valitud lähtetekstil põhineva ründega. Hoiatusega allkirja kohates tuleks konsulteerida spetsialistiga — näiteks kirjutada aadressil help ria. Selles peavad olema tegevused iga võimaliku olukorra jaoks. Tavaliselt on need kaks omavahel seotud funktsiooni, üks krüptimiseks ja teine dekrüptimiseks.\nKrüptograafilised räsifunktsioonid: kasutusjuht\nÜheski teises riigis ei ole e-riik elutähtsaks teenuseks, aga Eesti inimesed ei lepi enam paberil asjaajamisega, mistõttu meil ei ole sellele alternatiivi. Uuendamist alustatakse kaardist, mis ei ühildu Google'i veebilehitseja Chrome uusima versiooniga. Kasutaja järgmisel sisselogimisel autentimisel proovib veebiserver selle lisafunktsiooni ja kasutaja parooli kehtivuse tagamiseks luuakse uuesti algne kontrollsumma.\nÜLESANDMISE TõEND (POA) MääRATLUS - FINANTSID -\nNende toimingute tegemine piirab häkkimise kasulikkust, kui kõik kontrollsummad on varastatud. Selle mõte on käivitada tundmatu funktsioon, nii et kui häkker teab krüptograafilise räsimise algoritmi, kuid mitte kohandatud, siis on parooli kontrollsummade teadmine kasutu.\nLisakaitse tagamiseks täidavad mõned kasutajate paroole salvestavad veebisaidid pärast väärtuse loomist, kuid enne selle salvestamist krüptograafilise räsimise algoritmis täiendavaid funktsioone.\nParoolid ja krüptograafilised räsifunktsioonid Andmebaas salvestab kasutaja paroole sarnaselt vikerkaarega. Kui sisestate oma parooli, luuakse kontrollsumma ja seda võrreldakse teie kasutajanimega salvestatud omaga. Seega võib algoritmi avaldada ja seda saab ka analüüsida.\nAlgoritmide tüübid[ muuda muuda lähteteksti ] Võtme kasutamisest lähtuvalt võib algoritme jagada kaheks: sümmeetrilised algoritmid ja avaliku võtmega algoritmid. Sümmeetriliseks algoritmiks nimetatakse sellist algoritmi, mille puhul on teate dekrüpteerimiseks kasutatav võti krüpteerimiseks kasutatud võtmest väljaarvutatav, ja ka vastupidi.\nEnamusel sellistel algoritmidel kasutatakse krüpteerimiseks ja dekrüpteerimiseks sama võtit. Sümmeetrilise algoritmi pakutav kaitse sõltub otseselt võtmest, võtme avastamine tähendab seda, et suvaline isik võib teadet krüpteerida ja dekrüpteerida. Niikaua, kui krüptitav info peab jääma saladuseks, peab saladuseks jääma ka kasutatud võti. Seetõttu nimetatakse selliseid algoritme ka salajase võtmega algoritmideks.\nEesti Eesti võtab alates 1. Märtsis algab ka kõigi seni väljastatud kaartide krüptograafia asendamine tugevamaga. Kõigi seni väljastatud kaartide uuendamiseks avaldatakse märtsis ID-kaardi tarkvara, mis võimaldab varem välja antud ID-kaartidel ja digi-ID dokumentidel võtta kasutusse tugevama krüptograafia. Seetõttu tuginevad uued sertifikaadid pikemale SHA-2 algoritmile.\nAvaliku võtmega algoritmid ehk asümmeetrilised algoritmid on ehitatud nii, et šifreerimisel ja dešifreerimisel kasutatakse erinevaid võtmeid. Need võtmed on teineteisest sõltumatud, ühest võtmest ei saa tuletada teist. Selliseid algoritme nimetatakse ka avaliku võtmega algoritmideks, kuna šifreerimiseks kasutatav võti võib olla avalik.\nÜlesandmise algoritmi tõendamise eelised Mis on üleandmist tõendav dokument PoA?\nKrüptograafia on informatsiooni muutmine loetamatuks ilma er\nProtokollid[ muuda muuda lähteteksti ] Krüptograafia on mõeldud teatud probleemidenagu näiteks info salastatus ja selle autentsuse ning terviklikkuse kontroll, lahendamiseks.\nSeda võtit võib teate krüpteerimiseks kasutada suvaline inimene, kuid teadet dekrüpteerida suuda ainult konkreetne inimene, kes teab selleks kasutatavat võtit. Vaade 4K ekraanilt Philips P6 Lühikokkuvõte olulisimast 4K monitoride peal paistavad haldusvahendi ja Digidoc3 aknad nüüd normaalsuuruses. Monitoride lahutusvõime uueneb tänapäeval kiiresti ja uskuge või mitte, arendajatel tuli terve teek välja vahetada, et haldusvahendi aken liiga kribuks ei muutuks.\nKrüptograafiline räsifunktsioon - - Kuidas -\nAllpool pikemalt. Olulised täpsustused eritüübiliste allkirjade kehtivuse ja kasutuspiirangute kuvamisel.\nAllkirja kõlblikkuse tasemeid osutatakse nüüd värviga. Läti vormingus allkirjadega saab Digidoc3 hakkama oluliselt paremini kui enne. Lätil on rahvusvahelise.\nReliisiga kaasatulevate muudatuste täielikku nimekirja saab lugeda siit. Allkirjaredelist Vanasti oli Eestis elu lihtne — eksisteeris üksainuke jagamatu digiallkiri. Kõik teadsid, mis see on või kuidas selle kehtivust määratleda. Mitte kõik riigid ei lenda e-allkirja mõttes stratosfääris, mõnel on hoopis tagasihoidlikumad allkirja andmise vahendid. Ülesandmise algoritmi tõendamise eelised PoA pakub palju väidetavaid eeliseid. Esiteks saab kaevandamisele kaasaaitamiseks kasutada kodumasinaid, pakkudes realistlikku lahendust mastaapsuse ja hilinenud tehingute töötlemise probleemidele, millega praegused populaarsed krüptorahavõrgud silmitsi seisavad.\nTeiseks saavad seadme omanikud ajastada, millal nende seadmed saavad seadme tühikäigul kaevandamisele kaasa aidata. Kolmandaks saab seadme omanik oma krüptomüntide teenimiseks mõeldud seadmete abil loodud ja töödeldud andmeid meelsasti jagada või müüa, kuna need andmed võivad olla kasulikud turu-uuringute, tarbimisharjumuste uurimise ja linnaplaneerimisega tegelevate üksuste mitmekesisele rühmale.


Rahustab karedat ja ärritunud nahka. Vähendab sügelust. Kuiva, ärritunud, lõhenenud, sageli sügeleva naha igapäevaseks hoolduseks. Sobib ka atoopilise naha hoolduseks. Sobiv imikutele alates 3.elukuust. Võib kasutada jumestuse aluskreemina. Sobib ka kontakt…\nBioNike XAGE ULTIMATE RICH подтягивающий восстанавливающий бальзам для чувствительной кожи 50мл\nBIONIKE HYDRA JELLY УВЛАЖНЯЮЩИЙ ГЕЛЬ-ВОДА С ПРОБИОТИКАМИ 50МЛ\nSEBAMED KREEM NIISUTAV 50ML


VIDEO | Julmalt mängu ajal kohtunikku rünnanud jalgpallurile esitati süüdistus mõrvakatses - Delfi Sport\nVIDEO | Julmalt mängu ajal kohtunikku rünnanud jalgpallurile esitati süüdistus mõrvakatses\nBrasiilia jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga esmaspäevane kohtumine Sau Paolo RS-i ja Guarani vahel võttis teise poolaja alguses kohutava pöörde, kui Sau Paolo mängija William Ribeiro ründas julmalt kohtunikku Rodrigo Crivellarot. Ribeirole on nüüdseks esitatud süüdistus mõrvakatses.\nTeise poolaja alguses vilistas Crivellaro Ribeiro vastu vea. Brasiillane kaotas seejärel enesevalitsuse, lüües kohtuniku pikali. Seejärel lõi mängija vilemehele jalaga täie jõuga vastu pead.\nMõlema meeskonna mängijad tormasid Ribeirot kohtuniku juurest minema vedama. Lisaks tormasid kohe platsile sõjaväepolitseinikud ja arstid. Platsil teadvuse kaotanud Crivellaro toimetati haiglasse, kust ta hiljem koju pääses.\nKohalik politsei võttis Ribeiro rünnaku järel vahi alla. Kolmapäeval selgus, et mängijale on esitatud süüdistus mõrvakatses. "Otsustasin sellise süüdistuse esitada, sest minu nägemise järgi riskis ta surmava tagajärjega," selgitas juhtumit uuriv ametnik otsust kohalikule meediale.\nSau Paulo RS lõpetas kohtumise järel Ribeiroga töölepingu.


RAKENDUSE RAILS JUURUTAMINE HEROKULE - ESIOSA VEEBIARENDUS\nRööbaste rakenduse loomine ja juurutamine Herokule\nPõhiline Esiosa Veebiarendus Rööbaste rakenduse loomine ja juurutamine Herokule\nSelles postituses loome rööbaste abil isikliku veebisaidi ja juurutame selle Herokule. Heroku on pilverakenduste platvorm - uus viis veebirakenduste juurutamiseks\nSelles postituses loome rööbaste abil isikliku veebisaidi ja juurutame selle Herokule. Heroku on pilverakenduste platvorm - uus viis veebirakenduste loomiseks ja juurutamiseks. Parim asi Heroku puhul on see, et te ei pea põhiliste veebirakenduste majutamise eest maksma, kuna Heroku on need tasuta kategooriasse liigitanud. Ehitame ühe lehe rööparakenduse ja see on staatiline veebisait, mida saab kasutada portfellina.\nAllpool on hetkepilt rööparakendusest (juurutatud Herokule siin )\nAlustame selle Railsi rakenduse loomist. Eeldan, et olete juba installinud Ruby ja Rails. Veenduge, et teil oleks Ruby 2.0 ja Rails 4.2.2. Versiooni saate kontrollida käsuviibalt.\nMärkus. Kasutame Ruby 2.0 ja Rails 4.2.2. Kui teil on Ruby and Rails'i erinevad versioonid, ei pruugi mõned selles postituses näidatud toimingud teie jaoks töötada.\nNimetame oma projekti veebisaidiks. Projekti loomiseks kasutage käsku Rails new website\nRails genereerib automaatselt kõik failid ja installib ka kõik vajalikud kalliskivid, käivitades automaatselt installitud käivituskomplekti, nagu allpool näidatud\nNüüd näete oma C: draivi all asuvat veebisaidi kausta (asukoht, kust käsku Rails new website käivitasime). Avame veebisaidi kausta mõnes IDE-s. Mul on Adobe'i sulud IDE. Võite kasutada mis tahes muud, kuna see pole oluline.\nLoodud projekti struktuur näeb välja nagu allpool\nIsegi kui me pole ühtegi koodi kirjutanud, saate veebirakendust praegu käivitada. Veebisaidi rakenduse käivitamiseks käivitage Rails s käsk veebisaidi kaustast, nagu allpool näidatud\nNagu ülaltoodud hetkepildist näete, on meie veebisaidi rakendus juurutatudhttp: // localhost: 3000\nURL-ile juurdepääsu saamiseks näete allolevat ekraanihttp: // localhost: 3000\nKuid me tahame näidata oma rakenduse põhilehte URL-ile juurdepääsu kohtahttp: // localhost: 3000 /.Selleks loome meie veebisaidi projekti avaliku kausta alla index.html lehe.\nMärkus. Rails teenib juur-URL-i juurde pääsemisel lehte index.html automaatselthttp: // localhost: 3000\nPraegu on meil index.html lehel lihtsalt üks rida.\nPääseme juurde juur-URL-ilehttp: // localhost: 3000\nLisagem nüüd oma index.html lehele natuke elu, lisades mõned pildid - JS ja lahe CSS. Kasutame alglaadimise algusest halltoonide teemat.\nHalltoonide alglaadimise teema -\nAllpool on pilk halltoonilise alglaadimise teema kohta, mida me kasutame. Kohandame selle teema meie nõudmistele vastavaks.\nSelle teema saate alla laadida saidilt http://startbootstrap.com/template-overviews/grayscale/\nLaadige alla halltoonide teema ja kopeerige CSS, font-awesome, fonts, img, JS ja index.html veebisaidi projekti avalikku kataloogi. Allpool on projekti hetktõmmis pärast CSS-i, JS-i, fontide, piltide kausta ja index.html lehe lisamist veebisaidi projekti avalikku kataloogi.\nKäivitame oma veebisaidi projekti kohe:\nProjekti käivitamisel esitatakse teile hea väljanägemisega halltoonide teema leht.\nMe muudame lehe index.html (veebisaidi projekti avaliku kataloogi all), et anda sellele professionaalne ilme.\nAllpool on ülevaade veebisaidi projektist pärast muudatuste tegemist lehel index.html. Oleme just pilte muutnud ja osa tekstist redigeerinud, et see oleks konkreetsele isikule sobiv.\nSaate muuta index.html ja halltooni.CSS vastavalt oma soovidele. Nüüd oleme valmis oma veebisaidirakenduse Herokusse juurutama.\nKoodi sisestamine Githubi:\nEnne rakenduse juurutamist Herokule peame oma koodi Githubi kaughoidlasse saatma. Selleks vajate Githubi kontot. Kui teil pole Githubi kontot, minge ja looge see aadressil www.github.com .\nSamuti peate oma Windowsi installima Githubi. Laadige Githubi Windowsi jaoks alla aadressilt https://windows.github.com/ .\nKui olete Githubi oma arvutisse alla laadinud ja installinud, avage Githubi rakendus ja konfigureerige oma Githubi mandaadid ning valige vaikekooriks Git Bash kest (saate valida ka mis tahes muu võimaluse, nagu soovite) ja seejärel salvestage muudatused.\nPeate Githubis looma hoidla, kuhu salvestame meie veebisaidi projekti eemalt. Hoidla loomiseks logige sisse Githubi ja klõpsake rohelisel nupul kuvatud uue hoidla valikut.\nNimetage oma hoidla (antud juhul oleme selle nimetanud railtoherokuks) ja klõpsake loo hoidla linki, nagu allpool näidatud.\nGithub pakub kaug-URL-i ( https://github.com/eMahtab/railtoheroku.git antud juhul) railtoheroku hoidla jaoks, mida on vaja koodi kohalikult masinalt Githubisse tõukamisel.\nNüüd oleme valmis oma veebisaidi projekti koodi Githubi saatma. Järgige alltoodud samme, et lükata kood Githubi.\nAvage Giti kest ja kasutage Git init käsku veebisaidi kataloogi lähtestamiseks, nagu allpool näidatud:\nNüüd lisage kõik veebisaidi kataloogis olevad failid versiooni kontrolli all, käivitades Git add.\nSisestage kõik failid, käivitades Git commit - m “Final Commit”\nLisage kaughoidla, nagu allpool näidatud:\nNüüd viimane samm, mis tõepoolest tõukab koodi Githubi hoidlasse:\nOleme Githubiga läbi. Järgmine osa on rakenduse tegelik juurutamine Herokule.\nRakenduse juurutamine Herokule:\nLooge Heroku konto aadressil https://www.heroku.com/\nMärge : Heroku rakenduse juurutamiseks peame tegema mõned muudatused. Heroku ei toeta SqLite 3, selle asemel on sellel PostgreSQL andmebaas. Seega peame sqlite3 sõltuvuse gemfailist eemaldama. Heroku nõuab rails_12factor gem, mida Heroku kasutab staatiliste varade, näiteks piltide ja stiilitabelite teenindamiseks. Kaks Gemfile'is nõutavat muudatust on kokku võetud allpool:\nEemaldage Gemfile'ist rida gem ‘sqlite3’\nLisage Gemfile'i järgmised read\nrühm: arendus,: test tee #<<<< not in production gem 'sqlite3' end group :production do gem 'pg', '0.17.1' gem 'rails_12factor', '0.0.2' end\nKontrollime pärast Gemfile'i muudatuste tegemist, kas kõik töötab hästi. Salvestage Gemfile ja käivitage kimpu installima spetsiaalse lipuga (ilma tootmiseta), et vältida mis tahes tootmiskalliste kohalikku paigaldamist.\nVõimaldab Gemfile'is tehtud muudatused Githubi kaughoidlasse viia:\nGithubi kaughoidla muudatuste sisestamine:\nUue rakenduse loomine Herokul:\nLogige sisse Herokusse ja looge uus rakendus. Olen oma rakenduse nimetanud railtoherokuks. Võite seda nimetada mis iganes soovite. Nimetatud rakenduse loomiseks klõpsake nuppu Loo rakendus.\nGithubi hoidla ühendamine Heroku rakendusega:\nJärgmine samm on oma Githubi hoidla linkimine Herokuga.\nAllpool oleme ühendanud oma Githubi hoidla railtoheroku\nKui oleme oma Githubi hoidla ühendanud Herokuga, oleme valmis oma rakenduse juurutama. Rakenduse juurutamiseks kerige käsitsi juurutamise suvandini ja klõpsake käsku Haru juurutamise valik.\nKui klõpsate käsul Käivitada haru, hakkab Heroku Gemfile'i kalliskive tootmisse installima:\nKui kõik kalliskivid on installitud ja rakendus juurutatud, näete Heroku õnnitlusteadet: „Teie rakendus on edukalt juurutatud.”\nJuurutatud rakenduse nägemiseks klõpsake lihtsalt nupul vaade ja näete oma rakendust edukalt juurutatuna.\nKui teil on ülaltoodud toimingute järgimisel probleeme, palun kommenteerige allpool. Loodetavasti teile meeldis see postitus.\nXML-failide sõelumine SAX-parseri abil\nKuidas rakendada Java-sordi valiku sortimist?