Kohalike omavalitsuste portaal 12. oktoober – 16. oktoober 2015 a. nr 28\n12. oktoober – 16. oktoober 2015 a. nr 28\n1. Euroopa Liidu Regioonide Komitee Avatud Päevad - Open Days 2015 Brüsselis 13.-15.oktoobril\n2. Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 114. Istungjärk 12.10. - 14.10\n3. Uno Silbergi koostatud arvamus Regioonide Komitees, teemal „Euroopa Liidu 2016. aasta eelarve projekt“\n4. Andres Jaadla sõnavõtt Regioonide Komitee täiskoguistungil\n1. Open Days (Regioonide Komitee Avatud Päevad) Brüsselis on Euroopa Liidu regionaalpoliitika kõige suurem sündmus igal aastal. Sel aastal tuli sellele üritusele umbes 7000 osalejat – eksperdid, akadeemikud, linnade ja regioonide juhid, et vahetada kogemusi ja teadmisi. Toimus üle 100 seminari ja töötoa, mis keskendusid kõik nii või teisiti EL reginaalpoliitikale. Üritustel osalemine on tasuta. Vt http://ec.europa.eu/regional_policy/opendays/od2014/doc/factsheet/od_factsheet_et.pdf\nKa Eesti Maaomavalitsusteliidu liikmete esindajad osalesid üritustel.\nEesti omavalitsusliitude Brüsseli esindus pakkus Eestist Regioonide Komitee Avatud Päevade üritustele tulijatele 12.oktoobril Omavalitsuste ja Regioonide Majas ühe lisaürituse järgmiste ettekannetega:\n„EU Institutions in Brussels and how they are related“, Lina Sabatiene, Regioonide Komitee Leedu delegatsiooni koordinaator, Leedu omavalitsusliidu esindaja Brüsselis.\n„Regioonide Komitee Eesti delegatsiooni tööst“, Mihkel Juhkami, Regioonide Komitee Eesti delegatsiooni liige, Rakvere linnapea\n„Eesti üleriigiliste omavalitsusliitude esindamisest Brüsselis“, Tiiu Madal, Eesti üleriigiliste omavalitsusliitude Brüsseli esindaja\n2. Regioonide Komitee täiskogu 114. istungjärgul avati ametlikult üritus OPEN DAYS 2015. Avasõnad ütlesid regionaalpoliitika volinik Corina Cretu ja Euroopa Regioonide Komitee president Markku Markkula. Esimese päeva põhiteema oli Euroopa Liidu arukas ühtekuuluvuspoliitika.\nTeise päeva täiskogu istungjärk algas president Markku Markkula sõnavõtuga, millele järgnes Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini kõne piirkondlike ja kohalike omavalitsuste rolli teemal Euroopa Liidu välistegevuses. Järgnes arutelu Regioonide Komitee liikmete aktiivsel osavõtul. Federica Mogherini pani kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatele südamele, et keerulises migratsiooniolukorras oleme me kõik koos, see probleem ei peatu, see jätkub, ning me peame selle lahendama koos ja eurooplastena. Küsimus on vaid selles, kuidas keerulistel aegadel eurooplased olla. Euroopa Liidu juhid loodavad , et regioonide ja kohalike omavalitsuste esindajad annavad head nõu.\n13. ja 14.oktoobril toimus järgmiste arvamuste arutamine ja vastuvõtmine:\nEuroopa kodanikualgatus. Raportöör: Luc Van den Brande BE/EPP (omaalgatuslik arvamus)\nEuroopa Liidu parema õigusloome tegevuskava. Pearaportöör: Spyros Spyridon EL/EPP (arvamuse eelnõu)\nPiiriülese koostöö tugevdamine: vajadus parema õigusraamistiku järele? Pearaportöör: Nikola Dobroslavic HR/EPP (arvamuse eelnõu)\nÜhise põllumajanduspoliitika lihtsustamine. Raportöör: Anthony Gerard Buchanan UK/EA ( omaalgatuslik arvamus)\nEuroopa vesiviljeluse tulevik. Raportöör: Jesus Gamallo Aller ES/EPP (omaalgatuslik arvamus)\nGeneetiliselt muundatud toidu ja sööda suhtes kohaldatav otsustusprotsess. Raportöör: Mark Weinmeister DE/EPP (arvamuse eelnõu)\nDigitaalne ühtne turg. Raportöör. Helma Kuhn-Theis DE/EPP (arvamuse eelnõu)\nAudiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbivaatamine. Raportöör: Jean-Francois Istasse BE/PES ( omaalgatuslik arvamus)\nRahastamisvahendid territoriaalse arengu toetamiseks. Raportöör: Adam Struzik PL/EPP ( omaalgatuslik arvamus)\nEuroopa Liidu 2016.aasta eelarve projekt. Pearaportöör: Uno Silberg EE/EA\nMaksustamise läbipaistvuse pakett. Raportöör: Hicham Imane BE/PES\nÜlemaailmse kliimakokkuleppe poole Pariisis. Raportöör: Annabelle Jaeger FR/PES (arvamuse eelnõu)\nOokeanid energiapotentsiaali arendamine. Raportöör: Rhodri Glyn Thomas UK/EA (omaalgatuslik arvamus)\nEnergialiidu pakett. Raportöör: Pascal Mangin FR/EPP (arvamuse eelnõu)\nLisaks nimetatud arvamustele võtsid sõna Euroopa Komisjoni volinikud järgnevalt :\nPõllumajanduse ja maalu arengu volinik Phil Hogan ÜPP lihtsustamise teemal;\nDigitaalmajanduse ja –ühiskonna volinik Günther H. Oettinger digitaalse revolutsiooni teemal;\nKliimameetmete ja energiapoliitika volinik Miguel Arias Canete teemal COP 21 ning selle mõju Euroopa Liidu energiapoliitikale;\nVt lisaks http://cor.europa.eu/en/events/Pages/114th-cor-plenary-session.aspx\n3. Euroopa Liidu Regioonide Komitee võttis täiskoguistungil 14.oktoobril vastu Uno Silbergi koostatud arvamuse teemal „Euroopa Liidu 2016. aasta eelarve projekt“. Tegemist on omaalgatusliku arvamusega, milles avaldatakse komitee seisukohad Euroopa Liidu järgmise aasta eelarve osas.\nRegioonide Komitee rõhutab arvamuses, et Euroopa Liidu eelarve koostamine peab olema kooskõlas lähimuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega, sest see mõjutab nii otseselt kui ka kaudselt kohalike omavalitsuste eelarveid.\nEuroopa Liidu Regioonide Komitee on arvamusel, et 2016. aasta Euroopa Liidu eelarve peab võimaldama uute töökohtade loomist ja tööpuuduse leevendamist, eriti noorte hulgas. Euroopa Liidus on endiselt probleemiks ka majanduse elavdamine ja ettevõtluse arendamise võimalused. Regioonide Komitee rõhutab, et ELi eelarvel on oluline roll investeeringute soodustamises – see täiendab riikliku ja piirkondliku erasektori ja riigi rahandust ning aitab tugevdada konkurentsivõimet. See aitab tagada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust Euroopa Liidus.\n„Oluline on, et 2016. aasta eelarve projektis nähakse ette piisav varu kulukohustuste assigneeringute ja mitmeaastase finantsraamistikuga kehtestatud ülemmäära vahel, mida saab kasutada mitmete meetmete rahastamiseks,“ rõhutab raportöör.\n„Rändekriisi põhjustega võitlemiseks peab Euroopa Liidu eelarve toetama eesmärki olla rahvusvaheliselt aktiivsem ja usaldusväärsem osaleja, kellel on nii kohalikud, piirkondlikud ja globaalsed huvid kui ka kohustused“, ütleb Uno Silberg.\nEdasiste sammude osas toonitab komitee valmisolekut aidata kaasa aruteludele Euroopa Liidu omavahendite reformi üle. “Reform selles osas on vältimatu. Olemasoleva süsteemi puudused on juba põhjustanud ummikseise eelarveläbirääkimistel,” lisab raportöör.\nKose Vallavolikogu liige Uno Silberg on juba viiendat korda Regioonide Komitees raportööriks. Ta on Euroopa Liidu Regioonide Komitee liige aastast 2004. Eksperdiks selle arvamuse koostamisel oli Eesti Maaülikooli professor Rando Värnik.\n4. Regioonide Komitee täiskoguistungil 14.oktoobril toimus arutelu Euroopa Komisjoni kliimameetmete ja energiapoliitika voliniku Miguel Arias Canetega. Volinik tegi avalduse seoses detsembris 2015 toimuva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsiga (COP 21) ning rääkis selle mõjust Euroopa energiapoliitikale.\nArutelus osales sõnavõtuga Andres Jaadla, Rakvere linna volikogu liige, Regioonide Komitee Eesti delegatsiooni asendusliige.\nAndres Jaadla väljendas rahulolu Euroopa Komisjoni seatud ambitsioonikate eesmärkidega kliimameetmete ja energiapoliitika osas, kuid nentis, et rohkem tuleks ära teha, kui soovime saavutada seatud eesmärke.\n„Kliimamuutustest ja ektreemsetest ilmastikuoludest tulenevad negatiivsed mõjud suurenevad järk-järgult ja põhjustavad kaost meie infrastruktuurides.\nEnergia arukam kasutamine ja võitlus kliimamuutustega on investeeringud meie endi ja meie laste tulevikku, mis loovad ka uusi töökohti ja edendavad majanduskasvu. Eesti kohalikes omavalitsustes oleme seisukohal, et elamusektoril on energiatõhususe seisukohalt otsustav roll. Praegu ei ole 75% ELi elamufondist energiatõhus. Olemasolevate hoonete renoveerimisel on oluline roll olukorra lahendamisel, kuid olemasolevatest investeeringutest jääb vajaka, eriti pealinnast kaugemale jäävates linnades ja piirkondades.\nSeetõttu peame oluliseks üle vaadata hoonete energiatõhususe direktiivid ning hõlbustada juurdepääsu olemasolevatele rahalistele vahenditele, arvestades regionaalseid aspekte, samuti innovaatiliste ja tarkade lahenduste kasutamist renoveerimisel, nutikaid terviklahendusi, et muuta elamufond ja hooned energiatõhusamaks.\nKütmine ja jahutamine on jätkuvalt suurim energiavajaduse allikas Euroopas. Me näeme, et ühelt poolt vähendavad talvekuude soojemad ilmad täiendava energiatarve vajadust. Teisalt jälle suurendavad suvekuude tõusvad temperatuurid vajadust hooneid jahutada, mis omakorda suurendab energiatarvet,“ rääkis Andres Jaadla.\nLõpetuseks palus Jaadla Euroopa Komisjonil kaardistada oodatud kliimamuutuste mõju ning pakkuda sobivad kuluefektiivsed kohanemismeetmed. Ja veel rõhutas Andres Jaadla, et liikmesriikide valitsused ja Euroopa Liit peaksid toetama eelkõige kohaliku tasandi projekte, sest kliimamuutuste negatiivsed mõjud on tunda eelkõige kohalikes infrastruktuurides.


EL võib investeerida gaasihoidlatesse Ukrainas - Tööstusuudised\nAutor: Tiit Elner • 28. mai 2009\nOmaenda uute gaasihoidlate rajamise asemel võib Euroopa Liit investeerida nendesse Ukrainas, kui riik täidab selleks teatud tingimusi.\nEuroopa Komisjoni energiapoliitika ja -julgeoleku osakonna juhi Jean-Arnold Vinois' sõnul on tingimuseks Ukraina ettevõtete lahutamine nendeks, kes korraldavad maagaasi ladustamist ja nendeks, kes korraldavad transporti, vahendas RIA Novosti.\nTänavu jaanuarikuine Vene-Ukraina gaasikriis tõi välja vajaduse uute gaasihoidlate järele EL territooriumil. "Kõik sõltub nüüd ukrainlastest, kel tuleb tagada kindlad tingimused selleks, et gaasisüsteem toimiks kooskõlas EL läbipaistvuse reeglitega ning et gaasi transpordi ja hoidmise funktsioonid oleks selgelt lahutatud," kommenteeris Vinois Ukraina gaasihoidlate perspektiive väljaandele EUobserver.\nUkrainal on gaasimahutite infrastruktuur, mis suudaks peaaegu täielikult katta EL vajaduse gaasi ladustamiseks. Praegu korraldab Ukrainas nii gaasi tootmist, transporti kui hoidmist ettevõte Naftogaz. Avalikkuse ette on jõudnud infot salapärase, et mitte öelda hämara taustaga ärimeeste osalusest gaasiäris Ukrainas.


19. september 2017 – Jutulind\nTäna mängisid üheskoos Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasiumi ja Valga Gümnaasiumi õpilased.\nOi, see oli vahva päev! Meil oli koos nii tore 🙂 Juba Õpetajate majas kogunedes oli mõne minutiga selge, et kõik läheb suurepäraselt. Valga Gümnaasiumi õpilased olid kohal varakult. Eks kaugelt tulijad jõuavad tavaliselt ikka varem kohale. Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasiumi õpilased käisid hommikul veel usinalt koolis ja tulid otse koolimajast jooksuga. Ega väike soojendus ei tee paha!\nSiis vaatasime ära etteasted – Valga noored esitasid meile oma rebaste tantsu ja Tallinna noored laulsid alustuseks koolihümni. Mõlemad etteasted võeti soojalt vastu.\nSeejärel jagasime välja varustuse, tegime selgeks reeglid, moodustasime võistkonnad ning algas orienteerumine munakividega sillutatud Tallinna vanalinna tänavatel. Esimesest hetkest peale nägime kõikide võistkondade 100-protsendilist koostööd. Mitte keegi ei jäänud kõrvale, kõik ülesanded lahendati ära, teekonnapunktid leiti üles, kuulati lugusid vanalinna kohta, tehti üheskoos pilti, suheldi linnarahvaga ja tunti seiklemisest mõnu. Muuhulgas juhtusime pealt nägema, kuidas üks võistkond kohtus vanalinnas lasteaiarühmaga, kellega nad vahvasti jutu peale said. Ja juttu jätkus kauemaks… 🙂\nPärast orienteerumist oli kõht muidugi tühi. Esmalt jõimegi sooja teed (sest vaatamata kalendrisuvele oli ilm ikkagi sügisene) ja sõime pisut. Siis üritasid võistkonnad laegaste tabalukud avada. Kõik lukud avanesidki 🙂 Edasi lahendati mitmeid ülesandeid ja tehti edukalt ära viktoriin.\nKõik noored olid ülitublid – liialdamata. Sõbralikud, rõõmsameelsed, energilised, teotahtelised, loomingulised, viisakad, abivalmid jne. Seda kõike oli väga tore kõrvalt vaadata. Niiviisi koos tegutsedes kogutigi kõikide tegevuste ja ülesannete eest hulgaliselt punkte. Tänane võistlus oli enneolematult tasavägine. Esimest ja teist kohta näiteks lahutas ainult 1 punkt ning kolmaski võistkond oli kohe kannul. Siiski, parimatest parimaks osutus täna võistkond nt 3 “Vanalinn”, kes kogus kokku 99 punkti. Palju-palju õnne teile!\nÕnne ja edu kõigile teistelegi!\nMeie tundsime üheskoos tegutsemisest suurt rõõmu 🙂 Aitäh teile, noored, ilusa päeva eest! Loodame, et kohtume kunagi veel…\nI koht – võistkond nr 3 “Vanalinn” (99 punkti)\nII koht – võistkond nr 2 “Fantastilised Kahed” (98 punkti)\nIII koht – võistkond nr 1 “EV” (95 punkti)\nIV koht – võistkond nr 4 “Vanalinn” (82 punkti)\nV koht – võistkond nr 6 “Nimetud” (81 punkti)\nVI koht – võistkond nr 5 “Viis” (80 punkti)\nVII koht – võistkond nr 8 “Lõvid” (79 punkti)\nVIII koht – võistkond nr 7 “Puma” (61 punkti)\nSelle päeva videoklipp asub siin: https://youtu.be/Tp1xb2fGU9s


Eesti rattapoed kaardil - velo.clubbers.ee\nPostitus Postitas siim_s » 10. 04. 2012. 19:15\nTekkis selline idee, et kaardistaks google mapsi peale kõik Eesti rattapoed. Rattapoe all pean silmas sellist kohta, kus rataste müük on üks olulisemaid valdkondi ja kus saab ka enam-vähem asjalikku hooldust. Näiteks Maximaid ei ole mõtet kaardile lisada, kuigi ka seal rattasarnaseid tooteid pakutakse. Samas mõned sellised Rademarid ja Sportlandid võiks lisada, kus pädevam valik on.\nSelleks, et kaart võimalikult täielik ja väärtuslik saaks, oleks mul teie abi vaja. Kui soovid mõnd poodi kaardil näha, siis on kaks võimalust:\n1) Kirjuta mulle PS või e-mail (saksing@gmail.com) ja pane sinna kirja enda e-maili aadress, millele ma teen ligipääsu kaardi täiendamiseks.\n2) Puntkis üks mainitud kontaktide abil saada mulle poe nimi, täpne aadress ja soovitatavalt ka pakutavad brändid ja koduleht.\nMis selle asja eesmärk on? Mõte tuli mul sellest, et plaanin uut ratast osta ja tahaks erinevaid poode läbi käia. Sageli aga pole kõik meeles ja kõiki kindlasti ei teagi. Selline kaart annaks hea ülevaate poodidest ja ka sellest, mis marki rattaid või muud kraami sealt leida võib. Võõras linnas olles võib ka sellest abi olla: saad kiirelt teada, kus on asjalik rattapood, mis vääriks külastamist või kust saaks kiirelt abi ootamatule probleemile. Esialgu lisasin kiirelt lihtsalt mõned poed, mida tean/olen külastanud ja nende müüdavad brändid. Tulevikus tekivad sinna loodetavasti ka kodulehtede aadressid, kontaktnumbrid ja lahtiolekuajad.\nKõik ideed ja tagasiside oodatud.\nViimati muutis siim_s, 18. 05. 2015. 18:56, muudetud 1 kord.\nPostitus Postitas Tr11 » 10. 04. 2012. 21:44\nPirita velodroomil on ka juba vene ajast saati tegutsev rattapood, seda nagu ei leidnud kaardilt (kannab praegu nime Team rattapood http://www.rattapood.ee/index.php?page= ... nt=kontakt). Hawaii Express Pirita ikoon on vales kohas.\nPostitus Postitas pirn » 10. 04. 2012. 22:22\nPostitus Postitas siim_s » 11. 04. 2012. 06:26\nNagu ma aru olen saanud, siis vana Pirita HE pannakse kohe-kohe kinni, nii et seda pole mõtet vast enam kaardile panna. Muus osas lisasin vahepeal mulle saadetud poed ja mõne veel. Väga oodatud on info väljaspool Tartut ja Tallinna asuvate poodide kohta.\nPostitus Postitas erikr » 11. 04. 2012. 07:29\nKakuka selveri juures bensukas on ka Team Rattapood\nPostitus Postitas charlie » 11. 04. 2012. 07:35\nTartus Turu tänavas on Fixuse kauplus, mis samamoodi mingis tagasihoidlikus valikus müüb rattaid ja rattatarvikuid.\nPostitus Postitas KaupoR » 11. 04. 2012. 07:37\nsiim_s kirjutas: Selleks, et kaart võimalikult täielik ja väärtuslik saaks, oleks mul teie abi vaja. Kui soovid mõnd poodi kaardil näha, siis on kaks võimalust:\n1) Kirjuta mulle PS või e-mail (siim@mobi.ee) ja pane sinna kirja enda e-maili aadress, millele ma teen ligipääsu kaardi täiendamiseks.\nPostitus Postitas andresle » 11. 04. 2012. 08:31\nsiim_s kirjutas: Tekkis selline idee, et kaardistaks google mapsi peale kõik Eesti rattapoed. Rattapoe all pean silmas sellist kohta, kus rataste müük on üks olulisemaid valdkondi ja kus saab ka enam-vähem asjalikku hooldust. Näiteks Maximaid ei ole mõtet kaardile lisada, kuigi ka seal rattasarnaseid tooteid pakutakse. Samas mõned sellised Rademarid ja Sportlandid võiks lisada, kus pädevam valik on.\nVäga kõva asi! Ise me end teame, aga Sinu lahendusest hakkavad abi saama ka välismaalased. Selle eest tule (kui ära tunned) poest läbi ja ma teen Sulle ühe toote maksimaalse võimaliku allahindlusega.\nPostitus Postitas suuroja » 11. 04. 2012. 09:08\npane Rocca Extreme ka - viimasel ajal väga hea tööd teinud ning liikunud oma kvaliteedilt kui teadmistelt kui kaubavalikult jõudsalt edasi. soovitan.\nExtreme Sport Rocca\nTel 665 9130, rocca@extreme.ee\nPostitus Postitas Rivo » 11. 04. 2012. 09:47\nsiim_s kirjutas: Tekkis selline idee, et kaardistaks google mapsi peale kõik Eesti rattapoed.\nSiim, jõudu ja jaksu Sulle asjaga tegelemiseks ! Väga tore, et meie seas on mitmeid ja mitmeid hobisportlasi, kes vaatavad üldpilti vähe laiemalt ning edendamiseks on nõus ohverdama oma vaba aega !\nPostitus Postitas KaupoR » 11. 04. 2012. 09:55\nJärgmine samm, kui ratas on ostetud, oleks kaardile kanda huvitavamad singlid, laskumised, tõusud jms. Ühesõnaga radade kaart\nPostitus Postitas DeeJott » 11. 04. 2012. 10:05\nRadade kaardistamisega keegi veloclubbersi foorumi liige tegeles juba.\nPostitus Postitas SHOXi » 11. 04. 2012. 11:16\nPostitus Postitas Martino » 11. 04. 2012. 20:59\nKaupoR kirjutas: Järgmine samm, kui ratas on ostetud, oleks kaardile kanda huvitavamad singlid, laskumised, tõusud jms. Ühesõnaga radade kaart\nSellise info kogumiseks on sobivaim vahend Openstreetmap, mille kaudu kogutud andmetest on olemas hulk erinevaid erivaateid, OpenCyclemap, OpenSeamap ja OpenPistemap sealhulgas. Siim leiab selle ala spetsialisti oma töö juurest, ehk küll minu teada teisest majast\npuutub kah nats asjasse\nPostitus Postitas siim_s » 11. 04. 2012. 22:09\nLisasin vahepeal mulle saadetud või siin teemas mainitud poed. Siiski on veel mitmeid linnu/maakondi katmata - hea oleks ka nende kohta infot saada.\nPostitus Postitas siim_s » 11. 04. 2012. 22:13\nTänud positiivse tagasiside eest! Käisin täna Veloplusist läbi, aga kahjuks sobivat maantekat sealt ei leidnud. Jätan aga pakkumise meelde, ehk saan MNT pedaalid või jooksud sealt võtta kui järgmisel korral Tallinnasse satun.\nPostitus Postitas grishasport » 13. 04. 2012. 20:15\nTabasalus Rimi toidupoes on mingi ...\nVelikud olid olemas ja rehvid ka.\nPostitus Postitas maanus » 14. 04. 2012. 22:15\nPostitus Postitas DeeJott » 15. 04. 2012. 08:41\nKeilas http://www.keilarattapood.eu/ Paldiski mnt 17\nPostitus Postitas Kuldar » 15. 05. 2012. 19:33\nRademari rattamaailm on Laki tn.lt ära kolinud\nIlmselt enamusel kipub selle tänavanime puhul kinni kiiluma, siis abiks - Õismäe šašlõkiputka taga.\nPostitus Postitas erikr » 15. 05. 2012. 19:49\nKuldar kirjutas: Rademari rattamaailm on Laki tn.lt ära kolinud\nJa kus on Õismäe šašlõkiputka?\nKadaka selveri ja Neste vahel.\nPostitus Postitas Rom » 15. 05. 2012. 22:01\nja kus on Neste?\nja ma orgunnisin ennast just TÄNA sinna, ehk Laki tänavale ja jõllitasin pikalt silti " avame kl.16.00 Meistri22 " my ass..aega mul polnd muidugimõista.\nehk siis kui jõuad juba kadaka Selverist mööda Haabersti ringi poole siis vaata aga paremale ja näed mingi Tehnoülevaatuse maja taga rohelist silti. Noh ja mingi tankla jääb ka sellele mahakeeramisele:)\nPostitus Postitas Kuldar » 16. 05. 2012. 07:51\nPostitus Postitas siim_s » 16. 05. 2012. 20:01\nmaanus kirjutas: Kärdlas peaks olema selline pood nagu Kertu Sport,Põltsamaal oli ka seal Selveri kõrval miskne madal majake ,kus pood oli rattaid täis, vähemalt eelmisel suvel oli.Nime ei mäleta paraku.\nKas keegi oskab nende poodide kohta täpsemat infot anda? Aadress, nimi näiteks.\nPaar uut kohta lisatud, Laki Rademar liigutatud.\nPostitus Postitas erikr » 16. 05. 2012. 20:12\n2 min Googeldamist siin esitatud andmete alusel\nSadama 15, Kärdla\nJaekaubandus, Sporditarbed, Riided, jalatsid\nSporditarvete müük-remont-laenurus. Jalgrataste müük-remont-laenutus.\nE-R 10-18; L 10-15; P-suletud\nJa siis BANG!\nlendasin sellise asja otsa:\nPostitus Postitas siim_s » 16. 05. 2012. 20:20\nerikr kirjutas: 2 min Googeldamist siin esitatud andmete alusel\nSeda listi olen uurinud, aga paistab kahjuks olevat tükk aega uuendamata. Sisaldab poode, mida juba paar aastat ei eksisteeri, mistõttu ei julge sealt pimesi ka kõiki kaardile kanda.\nPostitus Postitas ahti » 16. 05. 2012. 20:56\nPõltsamaal Kesk tänav 1 OÜ Stiigen Põltsamaa rattapood.\nmob. 52 87173\nPostitus Postitas siim_s » 16. 05. 2012. 21:05\nVäga hea, Põltsamaa pood ka märgitud. Kusjuures Streetview abil on ka päris mõnus rattapoode vaadata ja neid täpsemalt positsioneerida.\nPostitus Postitas sk8erboi » 18. 07. 2012. 22:44\nPostitus Postitas Tupsu » 16. 09. 2012. 20:41\nKui juba väikeseid kohti ka kaardile kantakse, siis Võru külje all Väimelas on selline asi nagu RattaJaan.\nMüüvad uusi ja kasutatud jalgrattaid ja samuti remondivad-ehitavad.\nIsiklikult leidsin sealt uue esihargi pikenduse (kasutamiseks siis, kui toru on ühe raami jaoks liiga lühikeseks lõigatud ja ei ulatu uuest raamist läbi )\nPeale selle on Võrus vähemalt 2 rattapoodi (mõlemas tegeletakse ka remondiga), kaardilt leidsin ainult ühe. Kahjuks sadula toru 7mm keermega polti polnud pakkuda kummalgi (aga rattajaanis kasutatuna oli )\nPostitus Postitas siim_s » 17. 09. 2012. 08:30\nRattaJaan lisatud, aga oleksin tänulik, kui selle teise Võru rattapoe kohta keegi veidi rohkem infot saadaks. Loomulikult ka kõigi teiste poodide kohta, mis veel kaardilt puuduvad.\nPostitus Postitas Lapeteus » 17. 09. 2012. 09:10\nRaplas on rattapood nüüd uuel aadressil. Viljandi mnt 4A Livisport OÜ. Ühtlasi ka fixuspordi rapla edasimüüja. http://www.fixussport.ee/?id=646&pid=14 ... t/Raplamaa . Fixuse lehel on kirjas nende poe vana aadress. Telefoni 485 6831. Pood avatud tööpäeviti 10:00-18:00, laupäeviti 10:00-14:00\nPostitus Postitas mikulaine » 17. 09. 2012. 09:18\nPärnus Riia mnt 95 on ka mingisugune rattapood juba ammusest ajast.\n"Pakume kvaliteetseid jalgrattaid suurtootjatelt Panther, Minerva, Author ja Kross. Tegeleme jalgrataste remondi, hoolduse ja komplekteerimisega"\nPostitus Postitas siim_s » 17. 09. 2012. 09:38\nRapla ja Pärnu poed lisatud.\nPostitus Postitas kaarelk » 17. 09. 2012. 11:00\nLiitunud: 15. 08. 2011. 09:50\nPostitus Postitas Prriit » 21. 09. 2012. 16:01\ngrishasport kirjutas: Tabasalus Rimi toidupoes on mingi ...\nSelle rattapoe nimi on Kreisi Spordirõõm\nPostitus Postitas Jaagu » 23. 10. 2012. 20:09\nRakveres on ka RixRatas\nPostitus Postitas siim_s » 23. 10. 2012. 20:19\nJaagu kirjutas: Rakveres on ka RixRatas\nPostitus Postitas Mirka » 01. 11. 2012. 09:54\nViljandis Hawaii uues kohas: Tallinna tn 41\nLiitunud: 23. 09. 2012. 14:11\nPostitus Postitas laurlumpre » 02. 11. 2012. 21:36\nPärnus on veel kaks arvestatavat pleissi:\nRattaäri Merimetsa tänaval, http://www.rattaari.ee, aadress Merimetsa 15a\nA2K Sport, http://www.a2k.ee, aadress Papiniidu 5, Sillakeskuse 1. büroomaja (sillapoolne).\nPostitus Postitas mikulaine » 02. 11. 2012. 21:47\nlaurlumpre kirjutas: Pärnus on veel kaks arvestatavat pleissi:\nKaarti ka vaatasid ennem kui postituse tegid?\nPostitus Postitas siim_s » 02. 11. 2012. 21:56\nMõlemad olid juba kaardil olemas. Viljandi HE tõstsin ümber.\nPostitus Postitas Jaagu » 06. 01. 2013. 01:35\nKaks aastat tagasi sain oma lapsele ilusa punase jalgratta Lasnamäelt, Betooni tänavalt. Igapäevaselt sinna kanti asja pole, aga kodulehe järgi on nad seal tänini.\nPostitus Postitas citybike » 06. 01. 2013. 08:25\nsee koht ka Pantheri maaletooja ja lisaks müügile tegelevad ka hooldusega. 2012.a. mais oli asi nii.\nPostitus Postitas -common- » 24. 02. 2013. 20:46\nTartu maantee ja K.Türnpu nurgal (K.Türnpu 6, E-R 10-18, L 10-16 ja P - suletud) on miski Jalgrattakeskus. Sees ei ole käinud aga täna sõitsin mööda ja meenus kohe see teema siin.\nPostitus Postitas andre170 » 25. 04. 2013. 06:46\nLasnamäele saab veel ühe kirja: Author esinduskauplus, Smuuli tee 43 (endine Peterburi tee 62a) Maksimarketis.\nPraegu on kaardil Lasnamäe täiesti tühi veel, kuigi Polaver Gaasi 6A on juba mainitud.\nPostitus Postitas siim_s » 25. 04. 2013. 07:53\nandre170 kirjutas: Lasnamäele saab veel ühe kirja: Author esinduskauplus, Smuuli tee 43 (endine Peterburi tee 62a) Maksimarketis.\nMõlemad poed lisatud.\nPostitus Postitas Jaagu » 27. 04. 2013. 19:08\nKui juba jutt Lasnamäe peale läks. Sees pole kahjuks käinud, ilusa nimega pood.\nPostitus Postitas kapuuts » 03. 05. 2013. 21:23\nPostitus Postitas maatriks » 04. 05. 2013. 01:19


23. november 2017, 8:45\nPraegu on õige aeg enne maa külmumist juuri korjata ja neist ravimit teha. Talvel traumade korral hea võtta ning aitab liigese- ja seljavalu vastu. Varemerohtu on kasutatud ka troofiliste haavandite ja gangreeni ravis.\nVaremerohi on siniste õitega lopsakas karedate lehtedega taim, mis õitseb mais-juunis. Kui pärast õitsemist niita, kasvatab ilusad suured lehed. Sobib pinnakattetaimeks, kraavikallastele ja metsa äärde. Ei soovita keset aeda või lillepeenrasse istutada, sest varemerohi kipub vohama. Paljuneb ka seemnetega. Kui on soov kasvu ohjeldada, tuleb taim pärast õitsemist ja enne seemnete valmimist maha niita.\nVaremerohu ladinakeelne nimi tähendab „kokku kasvatama”, taimel ongi raku uuenemist toetav, vereringet soodustav, paistetust ja valu vähendav toime. Bakterivastase mõju tõttu on varemerohutõmmiste ja -leotistega haavu loputatud, paiseid määritud, luukoepõletikke, traumasid ja põletushaavu ravitud. Eestis on taime luukudujaks nimetatud.\nVaremerohusalv sea-, palmi- või kookosrasvaga. Varemerohust salvid ja õlileotised aitavad traumade, närvipõletike ja veenilaiendite korral. Välja kaevatud, pestud ja mustast koorikust puhtaks kaabitud varemerohujuured tükeldage 1–2 cm tükkideks, pange sulatatud rasva sisse, hautatage umbes 90kraadises rasvas 6–8 tundi, kuni varemerohu juur muutub klaasjaks. Kurnake ja pange purki. Kui on radikuliit, sundasendist või traumadest tingitud õla- või seljavalu, võib varemerohujuurele lisada soopihlajuurt. Sel juhul kurnake, lisada võib nulu ja lavendli eeterlikku õli, liitri salvi kohta 30–40 ml. Eeterliku õli asemel võib hautamise ajal lisada männipungi, lavendlioksi, kadakamarju.\nVaremerohujuure õlileotis. Õlileotis aitab liigesevalude ja traumade korral. Tükeldage juur ja valage viinamarjaseemneõliga üle. Lisada võib männipungi, nulu- ja lavendlioksi. Laske toas üks päev seista, seejärel pange külmkappi. Mina hoian külmas umbes nädala, siis sügavkülma ja sealt võtan portsudena välja. Kui on toores taim ja kuumutamata õli, kipub leotis ruttu hallitama ja käärima, seepärast tulebki seda külmas hoida. Rääsumist ja käärimist hoiab ära lavendli, nulu ja kadaka eeterlike õlide lisamine.\nVeenilaiendite raviks võib varemerohujuurest tehtud salvile lisada saialille, kollast mesikat, kastaniõisi, -pungi, -vilju või -koort, majoraani ja rosmariini. Taimede ürdid lisage hiljem, lehtedele ja õitele piisab kuumas õlis 1–2 tunnist. Rosmariini, majoraani ja lavendlit võib lisada eeterliku õlina nii salvile kui ka õlileotisele.\nVaremerohi värskena. Luumurru või põrutuse korral tehke toorest juurest või lehtedest putru, aga mähist tuleb hoida peal ainult seni, kuni nahk hakab kipitama. Siis tuleb mähis eemaldada ja nahk puhastada. Kasutada võib kohe pärast kipsi või lahase äravõtmist. Mida kiiremini pärast traumat tarvitada, seda paremini vigastatud koht taastub ja tüsistusi on vähem. Värske varemerohumahla või -tõmmisega on peatatud ninaverejooksu ja kaotatud verevalumeid.\nVaremerohu viinatõmmis. Tükeldage juured ja valage viinaga üle. Laske 1–2 nädalat pimedas seista, loksutage aeg-ajalt. Saab kasutada valutava selja ja liigeste korral. Ise olen kasutanud juba esimisel päeval, kui häda käes (trauma, nihestus), ja olen abi ikka saanud.\nKarepa Ravimtaimeaias oleme varemerohule lisanud kuusevaigusalvi selle haavu parandava toime tõttu ning seganud selja- ja veenisalvi sisse.\nKasutage välispidiselt ja mitte üle kolme nädala! Ainult erandjuhul jooge teena, näiteks maohaavandi kokkukasvatamiseks, kopsutuberkuloosi või limaskesta kahjustuse korral. Siis ainult kümnepäevase kuurina, sest taim sisaldab mürgiseid alkaloide, mis kahjustavad maksa ja paralüseerivad pikaajalisel kasutamisel kesknärvisüsteemi.\nVäetis. Veel on varemerohtu kasutatud väetisena: kaaliumisisalduse tõttu sobib hästi tomati, kurgi, kabatšoki, kõrvitsa, kartuli väetamiseks vesilahusena ja kompostina. Vesilahust saab teha ka kuivatatud taimest, lisage 200 g sooja vett ja laske päev-paar tõmmata, lahjendage vahekorras 1 : 5 või kuiva maa korral 1 : 10.\nKui teha toorest taimest kääritatud väetist, siis umbes l kg taimi 10 liitri vee kohta, laske tõmmata 7–10 päeva ja lahjendage 1 : 5 või 1 : 10.\nVaremerohu lehtedega saab ka lõnga kollaseks värvida.\nMelon sobib küpses eas naisele Loe artiklit\nTaimetark: Metsamarjad ootavad noppijat Loe artiklit\nGladiool sünnib ka patta panna Loe artiklit\nSuvelõpu metsaannid Loe artiklit\nGurmaanid hindavad noort soomustorikut Loe artiklit\nJuba on marjaaeg Loe artiklit\nLavendel ravib aroomiga Loe artiklit


Hotel Syariah Aceh House Wahid Hasyim Medan Indoneesia - Hotellide suurimad allahindlused\nJl. Wahid Hasyim 39, Medan Baru, Medan, Indoneesia - Vaata kaardil\nMaimun palee - 2.9 km majutuskohast\nArvustuste tulemus 4,7 (1 arvustus)\nArvustuste tulemus 5,5 (8 arvustust)\nNaabrus Medan Baru Medan Baru Medan Selayang Medan Baru Medani kesklinn Medan Polonia Medan Baru Medan Baru Medan Petisah Medan Baru\nAsudes Medan Baru südames, on Hotel Syariah Aceh House Wahid Hasyim ideaalne punkt, millest avastada Medan. Hotell ei ole liiga kaugel kesklinnast - vaid 5. Km eemal; ja keskmiselt võtab lennujaama jõudmine 60 minutit aega. Neile teist, kes tahavad välja minna, on Vina Estetica haigla, Sumatera Eye keskus, Rsu Bunda Thamrin vaid mõned külalistele saadaolevad vaatamisväärsused.\nKasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Medan hotellis. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell 24-tunnine toateenindus, tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, WiFi , parkla, pesuteenus.\nHotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavust ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida lameekraanteleviisor, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, konditsioneer, laud. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Hotel Syariah Aceh House Wahid Hasyim on tark valik Medan reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.


David Alvarado vihkab kõige enam snobismi – Rada7.ee\nDavid Alvarado vihkab kõige enam snobismi\nSel laupäeval, 21. septembril, tähistab USA DJ ja produtsent David Alvarado koos Heiko Lauxiga, klubis Studio, agentuuri AD Bookings 10. sünnipäeva. David Alvarado on ise mänginud legendaarsetes klubides üle maailma, alustades Ministry of Soundist Londonis kuni Tresorini Berliinis. Tema Tallinnasse saabumise puhul otsustasingi uurida, mida arvab ta praegusest elektroonilise muusika skenest ja mida võib talt Tallinnas oodata.\nTähistate AD Bookingsi 10. sünnipäeva. Saad sa äkki välja tuua mõned kõrghetked, mis viimase kümne aastaga toimunud on?\nNeed kümme aastat on olnud täis muutusi ja üleminekuid – põhiliselt küll vinüülilt digi peale, aga ka täieliku paradigma muutust muusikatööstuses üldse. Mul oli õnne olla üks esimesi, kes mängis 2002. aastal Final Scratchiga, millest nüüd on saanud Traktor. Vaadates DJ-dele mõeldud tehnika, tarkvara ja kontrollerite arengut, on see kindlasti muutnud meie loomisviise ja mõtlemisprotsesse. Olen väga elevil, et näha, kuhu me jõuame järgmise kümne aasta jooksul.\nSa alustasid oma karjääri 90ndate alguses Los Angeleses. Kirjelda veidi tolleaegset skenet.\nSkene, kust ma tulin, oli väga underground gay/straight latiino skene. See põhines DJ sound system’ite omavahelisel võistlusel ja väga eklektilise muusika kokkusobitamisel. Los Angeles hakkas kujunema USA reiviskene keskuseks, mis oli omakorda tugevalt brittide poolt mõjutatud, kelle kogukond oli tol ajal LA’s kasvamas. Enamjaolt olid meie skened väga eraldiseisvad. Juba meie vanavanemate aegadel olid undeground muusika ja vastandkultuuri skened, mis olid samuti väga eraldihoidvad. Meie skene oli alati progressiivse mõtlemisega ja avangardilik, sest see ei üritanud midagi jäljendada, see oli alati uus ja värske.\nKes oli sinu karjääri suurim mõjutaja?\nPean ütlema, et mu ema. Ta tutvustas mulle juba varases eas erinevaid muusikastiile ning tal endal oli ka suur armastus muusika vastu. Piltlikult öeldes, tema külvas need seemned, millest siiani inspiratsiooni saan.\nMida sa arvad viimaste aastate EDMi plahvatuslikust tõusust USAs?\nMul ei ole erilist arvamust. Enamjaolt toimub sama, mis minu karjääri algusaastatel – seesama eraldatuse mentaliteet. Naljakas, et promootorid on aastate jooksul samaks jäänud. Seda võib võrrelda sellega, mida nägin Euroopas kümme aastat tagasi, kui kuumad nimed olid Scooter, Marusha ja muu kommertsmuusika. Metafoorselt: lapsed tahavad alati kommi ning alati on keegi, kes neile seda pakub. Nad söövad magusat, kuni neil paha hakkab ning alles siis mõistavad, et nad vajavad ka midagi toitvamat ning see on koht, kus minul on midagi pakkuda. EDM on hea alustamiseks, kuid õnneks on alati olemas minusugused artiste, kes pakuvad midagi enamat ja täiskasvanulikumat.\nSa oled öelnud, et pooldad tehnoloogia arengut, mis teeb DJ-de ja produtsentide elu kergemaks. Mis arenguid sa lähitulevikus ootad?\nCD-mängijate kaotamist – need on täiesti kasutud. See süsteem oli loodud jäljendamaks tavalist vinüülimängijat ja arvan, et selle „parim enne“ on ammu möödas. See lohutab ainult neid, kes unistavad, et nad ikka endiselt mängitavad vinüüle. Panevad lugusid järjekorda, teevad beatmatchingut jne. Mulle pole kunagi CD-de pealt mängida meeldinud, kuid millegi pärast inimesed hoiavad ikka neist kinni, nagu oleks palju üllam mängida midagi CD või mälupulga pealt, kui otse läpakast. Kontrollerid on arenenud palju kaugemale tavalise vinüüli- või CD-mängija setupi jäljendamisest ning ma usun, et see aitab kaasa palju huvitavamatele etteastetele.\nKumba sa pigem eelistad: olla DJ või produtsent?\nMa olen alati olnud DJ, juba 16. eluaastast saadik. Ma arvan, et tänu olemasolevale tehnoloogiale saan mõlemad omavahel ühendada.\nMillise loo üle oled kõige uhkem?\n„Blue“. Seda teatakse vist siiamaani kõige paremini. DJ-d alates Laidback Luke’ist kuni Nina Kravizini ikka mängivad lugu, mille kirjutasin 14 aastat tagasi. Mul on ka teisi lugusid, mille üle uhke olla, kuid see tundub olevat kõige populaarsem.\nMis häirib sind tänapäeva klubide juures kõige rohkem?\nSnobism. Klubimaastikul on väga palju muusikasnoobe ning ma süüdistan selles DJ-sid. Enamik tahavad ainult teistele meeldida ning on nõus selle nimel ohverdama oma individuaalsuse ja oma käekirja arendamise. Ma arvan, et ollakse väga kinnise mõtlemisega, mis lugu kuulub ühte kindlasse žanrisse ja mis mitte. Liiga palju DJ-sid on omas mullis ning ei julge ega tahagi sellest kaugemale uurida ning eksperimenteerida, mis viib selleni, et klubimaastik on kuiv ja mage. Ma arvan, et on aeg muutusteks.\nMillist setti võime sinult laupäeval Tallinnas oodata?\nTumedat, sügavat, toorest.\nTraditsiooniliste küsimuste aeg: mida kuulad praegu?\nMoritz von Oswald ja Juan Atkins „Borderlands“.\nMis on su lemmik rada number 7? Kui sa ei suuda ühtegi välja mõelda, siis mis on su lemmik 7-tolline?\nEcho and the Bunnymen „Heads will roll“.


Anoodplaadi - leiti 3 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "anoodplaadi" leiti 3 faili\nTöö koosneb kolmest etapist: 1. Valkude lahutamine SDS-polüakrüülamiid geelektroforeesil. 2. Valkude ülekandmine membraanile.  Pärast elektroforeesi hoiame geeli bloti puhvris umbes 10 min.  Valkude ülekandmine geelist membraanile bloti aparaadis. Selleks, et seda teha, paneme bloti aparaadi anoodplaadi peale puhvris olnud filter, siis puhvis olnud membraan, siis geel ja jälle filter. Rullime kõik mullid välja ja paneme katoodplaat peale.  Ülekanne toimub 15-25min, 10-15V.  Pärast ülekannet, tuleb blokeerida membraani vaba osa, selleks asetame membraani 3% BSA , 0,05% TBSTween-20 lahusele üheks tunniks.  Edasi toimub primaarse antikeha sidumine ja inkubeerimine 4 kraadi juures üleöö....


Rotid joonistavad ringe sabaga - Lemmikloom\nRotid koduloomana võivad tekitada nii mõneski inimeses kerge kõhedusvõdina. Kuid sageli äratavad väikesed närilised just lastes soovi neid oma sõbraks võtta. Kui rott lebab oma pisikese perenaise avatud pihul, joonistab ta meelsasti palja pika sabaga võluvaid maagilisi ringe.\nEsmalt sai Kristel Rjabov (9) oma kuuendaks sünnipäevaks hamstri, kelle nimeks pandi Niki. Tänasel päeval soovitab ta hamstrit teistelegi lastele, sest see pisike loom ei ole ülivilgas ega lippa laste eest ära. Hamstrile meeldib rahulikult mängida, aga veelgi meelepärasem on salaja oma põskedesse peidetud toidupoolise krõbistamine.\n“Kutsusime oma hamstrit laohoidjaks,” muigab Kristeli ema Sirje Vaask. “Hamster kogub toitu, korjab saagi põskedesse ja siis ajab toidu oma põskedest välja.”\nKristeli sõnul pistab hamster pärast mõnda aega toidu säilitamist selle ilusasti ka nahka. “Niki põsed olid nagu kotid, kus ta toitu kaasas kandis. Ja olid oma kindlad peidukad, kuhu toidu põskedest välja ajas. Toast ta ei julgenud välja minna, tal olid oma kohad, kus talle meeldis olla, kus ta oli julge.”\nKristelile meenub seegi, et kui hamster juhtus nägema koera, jäi pisiloom alati kivistunult seisma. Isegi nende pere taksikoer Udu mõjus Nikile hirmu tekitava kollina. Kristel: “Kui hamster kardab, siis ta seisab pikalt paigal, ei tee äkilisi liigutusi.”\nNiki elas kaks aastat, nagu on hamstrite keskmine eluiga. Kristel meenutab teda lapseliku heldimusega. “Mulle meeldis teda väga pildistada, sest ta jäi fotodele väga armas. Tore oli, et kui ta magas mu kõrval, võtsin ta kaissu ja siis koos uinusime. Peale Nikit tahtsin võimalikult ruttu uue looma võtta, et oleks lõbusam. Isa soovitas rotti, et rotid on targad loomad, elavad kauem kui hamstrid. Siis võtsimegi rotid, kelle nimeks panime Tipp ja Täpp.”\nEi tohi kohe kokku panna\nTallinna külje alt Laagrist ostetud vennakesed rotid olid aga kummalised tegelased: mõlemad isased, ühel arenes välja ainult üks munandikott, teisel aga oli valehambumus mistõttu tekkis põletik. Mõlemad kirjukarvalised tegelased olid täiesti erineva iseloomuga, ent omavahel seltsisid hästi. Kuid Tipp leidis oma lõpu kiiresti, ta jäi põletiku tõttu väga haigeks ning pandi magama.\nPärast Tipi surma põrutas Kristel kohe järgmisel päeval loomapoodi nimega “38 papagoid”. Sest rotid on seltsivad loomad ning Täpp vajas seltsilist. Nende perre tuli valgekarvaline, punaste silmadega Käpp. “Rotte ei tohi kohe kokku panna,” teab rääkida Kristel, sest ta on seda tarkust ja teisigi rottide kasvatamisega seotud tarkusi uurinud pisinäriliste veebilehelt www.pisi.ee.\nRotte tuleb üksteisega enne tutvustada, harjutada teineteise lõhnaga, see võtab aega. Täpp ja Käpp harjusid üksteisega paar nädalat. Käpp kui rahumeelsem ja uimasema olekuga uustulnukas oleks ammu seltsinud, aga vilgas ja kiire Täpp, igavene aktivist ja kerge kraakleja, kippus valgekesele liiga tegema.\nKuid kord oli vaja Kristelil kiiresti suvilasse tõtata. Ta tahtis mõlemad pisikesed kaasa võtta. Ja sel korral ta nad ühte puuri automaatselt, järele mõtlemata pistiski.\nEma Sirje: “Mina poleks seda sel hetkel veel julgenud teha.”\nKristel: “Kui ema seda nägi, et olin kaks rotti, kes seni omavahel vaid kakelnud, ühte puuri pistnud, ütles ta seitse korda järjest: “Uskumatu!””\nKuid sellest päevast peale elasid seltsilised koos õnnelikult. Käpp kui suure söömaga tegelane näris kõik söögipoolise Täpi eest ära. See, mis vähegi võimalik, leidis tee tema kõrist alla. Kirju Täpp aga oli valgekesega võrreldes tunduvalt enam vilgas, kiire ja aktiivne. Täpp tegi jooksus isegi noorele perenaisele Kristelile ära.\nHiljuti Täpp kukkus ja suri, Kristel pidi taas võtma ette tee loomapoodi “38 papagoid”. Sealt leidis pisikese tumehalli rotipoja nimega Näpp. Temast on saanud tänasel päeval suure ja valge paksukese Käpa puurikaaslane.\nEi pane kohe plehku\nNeed kaks täiesti erivärvi karvkattega tegelast, Käpp ja Näpp, on praegu erimasti mõõtugi. Sest Käpp juba aastane ja kaalub 400 grammi. Näpp alles mõnekuune ja kaalub 100 grammi. Mõlemad rotid on selgeks õppinud perenaise süles, toas ja läheduses rahumeelse askeldamise. Kui Kristel teeb puuriukse lahti, ei ole tal vaja peljata, et rotid plehku panevad. Ei nad lippa kusagile. Nokitsevad rahumeelselt edasi.\nToiduks sobib neile pea kõik, mida perenaine annab. Isegi piparkoogid, värskelt küpsetatud koogid, pisikesed kalamaimud, igasugune liha, nii toores kui keedetud, nii pehme kui kondi ümbert näsitav. Kristelile meeldib vaadata, kuidas loomakesed toidupoolise kätte saades selle oma käpakeste vahele haaravad ning siis pisikeste hammaste vahel näksivad. Kui on krõbe küpsis, siis nende krõbistamine kostab kaugele.\nSelgeks on õpitud isegi toiduhääl. Kui nad toiduaega tähistavat keele liikumisest vastu suulage tekkivad kutset kuulevad, tõttavad õhinaga kasvõi teisest toa otsast kohale.\nJa selgeks on õpitud (või on see hoopis rottidele loomupärane anne?!), et kui perenaine nad oma peopesade vahele võtab ja rotid selja peale asetab, hakkavad mõlemad tegelased palja sabaga suuri ringe joonistama. Seda vaadates tekib tsirkusetriki efekt, mis mõjub nii ehedalt.\nEma Sirje: “Ega rottide saba ei näe eriti ilus välja, mõned kardavad neid just selle saba pärast, kuid nad on tõeliselt sõbralikud olendid.”\nTore pisike kaaslane\nKristel: “Osad rotid on aeglasemad. Kui lased nad lahti, siis nad rahumeelselt uurivad ümbrust, seisavad paiga peal, enne kui liikuma hakkavad. Osad rotid on jälle kiirustajad. Lased nad lahti ja kohe lippavad minema, kui vähegi saavad. Aga nad ei hammusta üldse. Üks mu sõber moe pärast kardab neid. Mõned sõbrad kiusavad rotte, väntsutavad. Aga tavaliselt rotid meeldivad mu sõpradele väga.”\nEma Sirje: “Rottide tegemisi on nii põnev jälgida. Oleme nende eluviise päris palju tundma õppinud.”\nKristel: “Tore on, kui mul on väike sõber. Mulle rotid meeldivad. Nad on pehmed ja armsad loomad, kes istuvad meelsasti süles. Naljakas on neid vaadata vahel. Aga nad mitte kunagi ei solvu ja ei vihastu, nagu mõned mu sõbrad. Nad on alati armsad ja lahked, seltskondlikud.”\nÕnneliku lõpuga ekstreemjuhtum\nKord juhtus selline lugu, et Kristel läks koos ema ja hamstriga toidupoodi. Seal pääses väike hamstrike korvis asuvast kandepuurist lahti ja kergesse paanikasse sattudes pistis mööda toidupoe põrandat jooksu. Ema ja Kristel otsisid teda taga. Hamster oli nii väike, et talle oleks võinud keegi kergesti toidukäruga otsa sõita või peale astuda, kuid õnneks loom sellisest saatusest pääses. Juhulikult nägi Kristel teda ühe leti juures maas ja sai kätte.\nKui rotile anda sibulat, siis on Kristel tähele pannud, et mõni rott hakkab sibula peale silmi kissitama mõni aga mitte. Punaste silmadega valgekarvaline rott on kõige tundlikum. Tumedate silmadega rotile ei mõju sibul aga üldse.\nRottidel ja üldse närilistel on komme kõike närida. Kristel: “Kord näris hamster mu telefonijuhtme läbi. Mu rottidele Täpile ja Käpile meeldis ka juhtmeid närida. Kord saigi Käpp särtsu. Olin sel ajal vannitoas, kui see juhtus. Tulin kööki ja nägin isa vihasena mööda tuba kõndimas. „Mis viga“? küsisin ma isalt. Isa oli roti peale pahane, sest too oli juhet närinud ning särtsu saanud! Isa vaatas parajasti telekat, kui kuulis pauku. Kui ta ehmunult rottide poole vaatas, nägi poolikult näritud juhet ja rotti, kes minema jooksis. Õnneks ei olnud rotiga midagi juhtunud, vaid ülahammas oli natuke aega mustem. See oli õnnelik õnnetus!


Tütarlaps linnast: "Goncourt'i auhind mõrvarile"\nKirjastus Eesti Raamat. Tallinn 1965.\nTõlkinud Ott Ojamaa.\nKaane kujundanud Endel Palmiste.\nLahe prantsusepärane krimka, mille lugeja põnevusega ühe ööga alla neelab. Seda esmakordselt lugedes ei teadnud ma veel, et Ott Ojamaa halbu raamatuid ei tõlgi ja et temast saab ülikoolis auväärse professor Villem Alttoa kõrval mu väliskirjanduse õppejõud.\nAlustuseks teatab autor, et "kõik järgnevas romaanis kujutatud sündmused ja isikud on välja mõeldud. Goncourt'i nime on kasutatud ainult sellepärast, et tegemist on kirjandusauhinnaga, mis on laiadele lugejatele paremini tuntud kui ükski teine. Seda võiks ilma igasuguste raskusteta asendada ükskõik missuguse kirjanduspreemia ametlik või mitteametlik nimetus."\nNii võib armas lugeja näiteks ette kujutada, et taoline sündmustik võib areneda Eestiski mõne romaanivõistluse auhindade jagamisel, sest kuulus žürii on koos. Auhind antakse välja. Laureaati ei leita kuskilt.\n""Et mõni meie romaanikirjanikest kirjutaks geniaalse teose ja nõustuks jääma tundmatuks, jääma mõistatuseks?... See on võimatu!"\n"Mine sa tea? Tuleb ette ka tagasihoidlikke kirjanikke.""\nSalapärane lugu läheb veelgi keerulisemaks. Mõrvar on täiesti olemas ehkki teda kuni romaani lõpuni ära ei aima.\n"Keegi ei aima halba. Kellelegi ei tule pähe, et koridori lõpus poe tagaukse juures lamab laip.\nMõrvar kadus vilistades öhe.\nTuul aina vingus."\nLisaks kirjanikele tegutsevad Gamarra romaanis ka ajakirjanikud:\n"Amet oli juba kord niisugune. Sellal kui korralikud inimesed oma voodites magasid, pidid teised kõige võimatumatel kellaaegadel ringi kihutama, jooksu pealt mõne võileiva alla kugistama, kus aga juhtus, ülepeakaela telefoneerima, sõiduplaane sirvima, märkmikulehti täitma, et kiiresti teateid edasi anda, hästi kiiresti, veel kiiremini, et ainult ladujad saaksid linotüüpide klahvistiku kohale kummarduda, rotatsioonimasinad mürinal pöörelda ja trükimustast lõhnavaid ajalehepatakaid välja paisata."\n* Pierre Gamarra (10. juuli 1919 - 20. mai 2009) oli Prantsuse kirjanik ja kirjanduskriitik. Noorena kirjutas ta luuletusi, töötas õpetajana, sõja ajal osales Vastupanuliikumises, seejärel sai ajakirjanikuks ja kirjanikuks. 1951-1974 oli ta kirjandusajakirja Europe peatoimetaja. Tema loomingust on kaalukaimad kümmekond romaani, nende seas eriti tuntud nn Toulouse'i triloogia.\n(Foto raamatu ümbrispaberilt.)\nPierre Gamarra "L'assassin a le Prix Goncourt" (1951).\nLabels: Endel Palmiste, krimka, Ott Ojamaa, Pierre Gamarra, prantsuse, romaan


Õigusalane teave | SEB\nVeebileht www.seb.ee kuulub AS-ile SEB Pank (SEB).\nVeebilehe sisu on informatiivse iseloomuga. SEB on teinud omalt poolt kõik võimaliku, et veebilehel sisalduv informatsioon oleks täpne ja täielik, kuid ei anna mingeid garantiisid veebilehe ega sellel leiduva info sisu õigsuse kohta. SEB ei ole vastutav kahju eest, mis tuleneb veebilehe kasutamisest isegi juhul, kui SEB oli veebilehel leiduva vea olemasolust teadlik.\nVeebilehel sisalduv teave (sh ülevaated, kommentaarid, seisukohad ja prognoosid) ei ole käsitatav investeerimisalase nõustamisena, investeerimissoovitustena ega muu investeerimis- või investeerimiskõrvalteenuse osutamise või pakkumisena SEB poolt, kui ei ole otseselt teisiti sätestatud.\nKogu veebilehel sisalduv informatsioon, sealhulgas lehe kujundus ja tarkvara on kaitstud autoriõigustega vastavalt autoriõiguse seadusele. Veebilehel sisalduvat informatsiooni võib kasutada ainult mitteärilistel eesmärkidel ning selles sisalduva teabe reprodutseerimine, levitamine ja muul viisil kolmandatele isikutele üle andmine ilma SEB eelneva kirjaliku loata on keelatud.\nVeebileht sisaldab linke kolmandate isikute veebilehtedele, mille omanik ei ole SEB ega SEB gruppi kuuluv juriidiline isik. Lingid on avaldatud kliendi mugavust silmas pidades ja SEB ei anna hinnangut lingitud veebilehtede sisu kohta. SEB ei oma kontrolli lingitud veebilehtede üle, vastuta nende kasutamise ega nendel sisalduva teabe õigsuse eest.\nVeebilehel on kasutatud kaubamärke, mille omanikuks on SEB või samasse gruppi kuuluv juriidiline isik. Kaubamärgid on kaitstud kaubamärgiseaduse kohaselt ning nende kasutamine ilma eelneva SEB kirjaliku loata on keelatud.\nLoa saamiseks veebilehel sisalduva informatsiooni kasutamiseks palume ühendust võtta SEB klienditoe telefonil 66 55 100.\nVastutust piirav teade\nKõikide käesoleval veebilehel nimetatud toodete ja teenuste suhtes kehtivad nende kasutamist reguleerivad vastavate lepingute tingimused, mida aeg ajalt võidakse muuta. On oluline märkida, et siin veebilehel nimetatud tooted ja teenused ei pruugi olla kättesaadavad teatud riikide residentidele. Seega ei kujuta siin veebilehel kirjeldatud finantsteenused endast pakkumist tehingu sõlmimiseks üheski jurisdiktsioonis, kus sellist pakkumist võidakse lugeda ebaseaduslikuks. Käesoleval veebilehel toodud teave ei kujuta endast pakkumist ega üleskutset mistahes pangateenuse, väärtpaberi, investeerimisfondide, investeerimisalase nõu või muu toote või teenuse ostmiseks või müümiseks isikutele jurisdiktsioonis, kus selline pakkumine või reklaam ei ole lubatud või seda ei saa seaduslikult teostada või isikutele, kellele sellise pakkumise või reklaami tegemine oleks ebaseaduslik. Kui te olete otsustanud seda veebilehte külastada, siis te teete seda omal algatusel ja riisikol ning vastutate kõikidest teie suhtes kohaldatavatest seadustest, eeskirjadest ja määrustest kinnipidamise eest.\nTeenused, mis võivad olla kättesaadavad SEB grupi internetipanga teenuste kaudu, on mõeldud nendele isikutele või ettevõtetele, kes on teenust osutava SEB grupi liikme asukohariigi residendid. Muude riikide residendid võivad internetipanga kaudu osutatavaid teenuseid kasutada ainult juhul, kui see on nende residendiriigis kohalduvate seaduste alusel lubatud, järgides kohalduvate seaduste nõudeid ja võimalikke piiranguid. Konkreetsemalt ei ole internetipanga vahendusel eraisikutele kättesaadavaks tehtavad teenused mõeldud isikutele, kes on nende jurisdiktsioonide residendid, kus sellised teenused on väärtpaberi-, pangandus- ja kindlustusseadustega keelatud (ja seda eriti Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Jaapanis).


Käsipagasi valiku 10 sammu | MATKaBLOGI - matkajutud matkajalt matkajale\nEsileht/Kotid, Päevamatka kotid, Reisikotid, Seljakotid/Käsipagasi valiku 10 sammu\nLennureisile minnes pole pääsu käsipagasi teemast ja sellele mõeldud nõuetest. Tihtilugu teema ka nõuete jälgimisega piirdub, sest lubatud kaal ja mõõtmed tunduvad nii mõttetult väikesed. Päris nii see siiski pole. Miks tasub käsipagasiga pisut vaeva näha?\nLennupiletite hinnad langevad, kuid nõuded registreeritud pagasile lähevad pigem karmimaks. Ja pagasi kaasavõtmine kulukamaks. Oleneb muidugi reisist, kuid tihti selgub, et korralikult läbi mõeldes ja pakkides käsipagasist täiesti piisab.\nKäsipagasiga on asjad pidevalt lähedal. Mida rohkem asju saad enda juures hoida, seda parem. Lugusid ja kogemusi kaotsiläinud pagasist on palju. Mis vahel kadunuks jääbki. Teadmisest, et enamik asjadest ehk hüvitatakse, pole sihtkohta jõudes suuremat kasu. Eriti, kui kotti jäi peale riiete veel midagi hinnalist või hädavajalikku.\nPagasi liigutamine lennujaamades käib juba kord sellisel viisil, et kott saab kõvasti väntsutada. Määrdumised, rebendid, lõhutud rihmad, pandlad ja lukud pole just haruldus. Mis jäävad kõik olemata, kui kott enda juures on.\nKuidas valida endale hea käsipagasi kott?\nVaata mõõte, kaalu ja mahtu\nIgal lennufirmal on omad lubatud käsipagasi mõõdud-kaalud ja neid on kasulik järgida. Vahel vaadatakse pisut läbi sõrmede aga pigem võib ületamisel oodata hinnaüllatust.\nKott, mis on mõõtudega 55 x 40 x 23(20) cm ja kogukaaluga 7-10 kg, vastab enamike lennufirmade nõudmistele. Aga kontrolli alati järgi, sest on erandeid.\nSobiva koti maht jääb sõltuvalt disainist u. kuni 40l juurde.\nKott või kohver?\nKui hea reisikott kaalub u. 1 kg ja alla selle, siis sama mahuga kohver 2-3 kg. Vaadates levinud kaalulimiite on osa vastusest olemas. Teine ja mitte vähemtähtis osa on oma pagasi kandmine. Isegi hästi planeeritud linnapuhkuse puhul tuleb ette kõndimist. Tänavatel, mis pole nii siledad kui lennujaama põrand. 1-2 kg käe otsas on aga väga suur vahe. Seljakotil on siin selge eelis, rihmad jaotavad koormuse ühtlaselt ja kott tundub kergem. Mõnda seljakotti saad kanda ka õlakotina ja rihmad üldse ära peita.\nEt oleks Sinu keha järgi\nIga inimese kehaehitus on erinev. Nii nagu ka seljakottide disain. Proovi selga, õlale ja võta käe otsa. Oma reisikoti tunned kindlasti ära.\nJälgi materjali ja detailide kvaliteeti. Tähtsad on erineva suuruse ja otstarbega lahtrid ning panipaigad. Mis peaks tehnika ja väärisesemete jaoks olema tugevdatud või polsterdatud. Oluline on võimalus asju hästi organiseerida. Kasuks võib tulla teatud sahtlitele eraldi väljast ligi pääseda. Samuti teevad nutikad lisad elu kergemaks. Alates pudeliavajast kuni võimaluseni märgi riideid eraldada ning akulaadija juhtmeid peita.\nKuidas ja mida pakkida?\nKuna koti maht täitub sageli enne, kui kaal, tuleks õhk asjade vahelt välja saada. Nutikuse ja mõningase jõu abil. Kindlasti tuleks ära täita kõik õõnsused (nt. sokid jalatsitesse). Kasu on riiete tugevast rullimisest. Samuti sellest, kui riided voltida kokku kihiti, näiteks nagu siin. Käsipagasisse võib ikka päris palju kraami mahutada.\nÕiged asjad kaasa\nKui Sa liiga tihti ei reisi, siis vähemalt pool esialgu plaanitust võib rahulikult maha jääda.\n„Aga äkki läheb vaja” on siin kurja juur. Enamasti ei lähe. Mõtle kriitiliselt läbi, mida kaasa võtta. Kasuta universaalseid riideid ja jalatseid, mida saad kergesti kombineerida. Samuti vali vähe- või mittekortsuvad ja kiiresti kuivavad riided.\nJälgi lennujaama nõudeid\nKõiksugu kummalistel nõuetel on enamasti põhjus ja neid jälgitakse hoolega. Selleks tasub neid lennujaama lehelt ikka ja jälle üle vaadata. Isegi kui tihedamalt reisid. Näiteks suurt hambapastat, multitööriista ega sinise leegiga tulemasinat ei tasu endiselt kaasa võtta. Tühi pudel joogivee jaoks on aga täiesti lubatud.\nKäsipagasisse sobiv seljakott Jack Wolfskin TRT 22.\nMahukas, mitmekülgne igapäeva ja reisiseljakott.\nKäsipagasisse sobiv seljakott Thule Subterra 15″ 30L.\nSuur ja vastupidav reisiseljakott, mis kaitseb elektroonikaseadmeid\nAutor MATKaSPORT| 2018-12-21T10:41:39+00:00\tdetsember 20th, 2018|Kotid, Päevamatka kotid, Reisikotid, Seljakotid|#käsipagas|0 Kommentaari


Haiget oige liigese ola õlavalu | Reumatoloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - monatupperware.ee\nHaiget oige liigese ola, Miks põlves krigiseb: taastusraviarst selgitab liigeshaiguste tekke ja õige ravi tagamaid - Tervis\nOn soovitatav, et vähemalt korra päevas ajad selja täiesti sirgeks nii, et seisad, selg, kannad ja kukal vastu seina. Niisiis tunneb inimene pärast magamist hästi. Äge põletik põhjustab samuti naha paikse punetuse ja kuumenemise.\nLabajalgade ja hüppeliigeste valu ei lase hommikul hästi Haiget oige liigese ola pärast kõndida,» räägib dr Eve Sooba, Ida-Tallinna Keskhaigla taastusarst. FOTO: Shutterstock Nagu kogu keha, ei jää ka liigesed sageli aastatest puutumata. Artikkel on kuulatav digipaketi tellijatele Tellijale «Kui tervis on väga hea, siis on esialgu raske aktsepteerida, et mõni asi hakkab natukene «logisema»,» tõdeb dr Eve Sooba, Ida-Tallinna Keskhaigla taastusarst.\nLiigesehaigused jagatakse laias laastus arsti sõnul ägedamateks, põletikulisteks liigeshaigusteks ja nö rahulikult kulgevaks ehk artroosiks, mis süveneb aastatega ja on seotud elukaare muutustega. Kui me õigesti ei treeni või oleme hoopiski passiivsed — olgu need siis selja- kaelalülid, ranne, õlg või põlved — siis muutuvad lihased nõrgaks ja Haiget oige liigese ola kulumine kulgeb kiiremalt.\nKui lihased, sidemed on nõrgad ja liigest ei toeta, siis hakkavad kõhreservad üksteisele lähenema Kasi kaevorud artriidi teineteise vastu rohkem hõõruma,» kirjeldab arst. Igasugused anatoomilised muutused ja traumad võivad olla põhjuseks, et üks liiges saab suurema koormuse — mis liigub rohkem või on rohkem koormatud, võib kiiremini kuluda,» selgitab dr Sooba.\nSamuti võivad rolli mängida kunagised traumad või selja skolioos, mille tulemusena on inimene toetub veidi enam ühele jalale ja ka koormus liigestele jaguneb ebaühtlaselt. Seepärast on oluline nende muutuste korral või kui on varem olnud radikuliiti, hakata keha teadlikult treenima, et vaagen, tuharapiirkond, jalad ja selg oleksid vastupidavad, ning et ka erinevus jalgadega maha toetumisel Haiget oige liigese ola koormaks liigselt põlve, puusa või labajalga.\nArtroosi valu on artriidi Haiget oige liigese ola algfaasis tuimem ja kaasnev kangus ei kesta kaua, liikuma hakkamisel see möödub. Lisaks suurtele liigestele poeb artroos vahel ka kätesse.\nPõletikuliste liigeshaiguste ravi on erinev artroosi omast. Kui artroosi raviks jääb peaasjalikult valu ravi, taastusravi, Haiget oige liigese ola harjutused ja füüsiliselt aktiivne eluviis, siis põletikuliste liigeshaiguste raviks kasutatakse erinevaid nn haigust modifitseerivaid ravimeid. Põletikuliste liigeshaigustega inimesed vajavad samuti taastusravi.\nKaugelearenenud artroosiga aga võib vaja minna Haiget oige liigese ola tugevatoimelisi valuvaigisteid. Kui artroosi valu ja jäikustunnet leevendavad sageli igasugu soojendavad vahendid nagu soojakott, parafiin, muda, soe vann, siis ägedalt põletikuga kulgevaid haigusi pole mõtet sooja- ja tihti ka elektriraviga ravida, need võivad põletikku isegi ägestada, seega vastupidi — tuleks vältida kõiki asju, mis võivad haigust ägestada. Tagasi üles.


Salme muinaslaeva esemete konserveerimiseks saadi eraldi ruumid – Külauudised\nSalme muinaslaeva esemete konserveerimiseks\nsaadi eraldi ruumid\nSpetsialistide hinnangul ületab Salme muinaslaev oma tähtsuselt Eesti piire, mistõttu Tallinna ülikooli Eesti ajalooinstituudi bioarheoloogia ja muinastehnoloogia labori majas eraldati tööruumid konservaatoritele ja inim- ning loomaluid uurivatele spetsialistidele – antropoloogidele-osteoloogidele.\nKuivamise aeglustamiseks oli suvel vaja luustikke ja muid leide niisutada. Arheoloogiadoktor Jüri Peetsi “kompressitamist” jälgib pikaajaliste välitöökogemustega harrastusarheoloog ja -ornitoloog Andrus Ojamets. Foto: Priit Rauniste\n“Salme asjade konserveerimiseks saime kaks eraldi ruumi ja nüüd otsime võimalusi, et saaksime ühe inimese sinna tööle võtta kuni Salme ekspeditsiooni lõpetamiseni,” oli Salme muinaslaeva leiu ekspeditsiooni juhtinud arheoloogiadoktor Jüri Peets optimistlik.\nTema hinnangul paigaldatakse sel nädalal konserveerimiseks vajalikud seadmed ruumis üles, vajadusel hangitakse uusi tarvikuid lisaks ja järgmisel nädalal algavad konserveerimistööd.\n“Näiteks kilbikuplad on suhteliselt halvasti säilinud ja nende konserveerimine on mõneti komplitseeritud ning võtab palju aega. Kõikidele esemetele tuleb kindlasti individuaalselt läheneda. See ei ole masstöö. Konservaatori tööd võib võrrelda arstitööga. Kui midagi on halvasti tehtud, siis seda ümber teha enam ei saa. Iga eksimus maksab valusalt kätte, igal juhul tuleb vigu juba eos vältida. Tuleb teha üks kord ja korralikult,” manitses Peets.\n2008. aasta, Salme esimese muinaslaeva leidude konserveerimisega ongi juba tekkinud probleeme, kuna seda tehti kiirustades. “Ma ei tea, mis põhjusel kiirustati, kuid nüüd Saaremaa muuseum palus mul need leiud üle konserveerida. Mõlemat leidu tuleb võtta ühe kompleksina, need on ühe sündmuse jäljed.\nMiks nad just sellised välja näevad, see on veel arutluse objekt. On igasugu poolt- ja vastuväiteid kuni sinnamaani välja, et esimene alus võis olla enne “sündmust” kaldal olnud sõidukõlbmatu paat. Mitmed märgid viitavad sellele. Kaasa arvatud see, et luustike all laeva põhjas oli liivakiht. Või oli seal kunagi randumise koht? Sellele tuleb jälile jõuda ja saada võimaluse korral kas jah või ei vastus.”\nLeiukoht on korralikult kinni kaetud\nLeiukohas Salme koolimaja juures jäi ekspeditsiooni liikmetel tänavu sügisel laeva kontuuri põhjakiht läbi uurimata. Seda tahetakse järgmisel aastal jätkata ja seetõttu kaeti leiukoht põhjalikult kinni. Pandi mitu kihti liivakotte, nende vahele lauatahveldised. “Väga kaua peab vaeva nägema, et meie läbiuuritud kihini jõuda ja loodame väga, et selliseid pahatahtlikke inimesi Saaremaal ei ole,” sõnas teadlane.\nJüri Peets sai oma ametnike käest nahutada isegi selle pärast, et andis ajakirjanikele teada, et üks leid oli kullatisega mõõk. “See puhuti nii üles. Aga kuidas ma siis ütlen? Et hõbepaber on seal peal või? Kõik näevad isegi, et see kullatis on. Aga inimesed lähevad lolliks, kui kuulevad sõna “kuld”.”\nInimluud huvitavad ka Soome ja Rootsi teadlasi\nSalme muinaslaevadest leitud inimluude vastu on huvi tundnud ka teadlased Soomest ja Rootsist. “Teen konserveerimiseks ja uurimistööde jaoks Põhjamaade ministeeriumile abitaotluse osaliseks rahastamiseks. Soome Rahvusmuuseumi juures oleva labori konservaatoritega on mul aastatepikkused head kontaktid ja ega nad nüüdki abist keeldu. 16. novembril sõidan sinna neid huvitavates muinasmetallurgiaga seotud küsimustes, eks siis pean ka läbirääkimisi Salme leidu puudutavate probleemide osas,” rääkis Peets.\nAntropoloog Raili Allmäe ütles, et luude kallal on palju tööd vaja teha. “Luud on ikka küllaltki katkised, neid tuleb ka restaureerida,” selgitas Allmäe. Tema on esimesel võimalusel koos oma kolleegi Liina Maldrega nõus Salme muinaslaeva ekspeditsioonis tööd jätkama.\nAllikas: Veljo Kuivjõgi, Meie Maa\nPostitatud 03/11/2010 03/11/2010 Autor Elina AllasRubriigid Salme vald,Tartu linn,TartumaaSildid arheoloogia,Salme muinaslaev\nEelmine Eelmine postitus: Järgmine nädal on energiasäästunädal\nJärgmised Järgmine postitus: Peagi algab hiidlaste pikett oma muuseumi kaitseks


Parimad asenduslamburid jaoks mitte-väga-nicsete seinte jaoks? - puhastamise korraldamine - 2019\nParimad asenduslamburid jaoks mitte-väga-nicsete seinte jaoks?\nK: Minu pere ja mina hiljuti kolisime uude rendikorterisse. Linnamaja on peaaegu täielikult valgustatud kahepoolmelise tuuletõmbeseadmete tuledega ja mõne ventilaatoriga / kerge kompostiga, mis kõik sisaldavad marmorist valge klaasist toonid ja kõik need on varustatud kompaktluminofoorlampidega. Ehkki me hindame energiatõhusust, on valgustus väga kollane ja muudab kõik nägematuks ja üsna masendavaks öösel või loodusliku valguse piirkonnas ...\nMe kavatseme olla siin kaks aastat, mitte kauaks, et õigustada 15 uue lisakinnitusseadme ostmist, ja väikelapse ja ruumi piirangud piiravad meie võimet hõõguma lampide hulgast. Millised on mõned lambipirnid (kaubamärgid ja eripära, palun!), Mis heledaks ja rõõmustaks neid piirkondi, ilma et meid saaksid kätt ja jalga maksta (kuna me vajame nii palju?) - salvestame kompaktlampidesse uuesti välja\nPS Me kasutasime oma vanas korteris GE Reveal lampide kasutamist, kuid lõpetasime ostmise, kuna nende töökindlus ja eluea kukkusid ... - Saadud Sophia\nRedaktor: Mulle meeldib see küsimus, sest valguskvaliteet mõjutab minu tuju / energia taset dramaatiliselt; jah, ma olen printsess "Ja hobune" kuulsus. Palun jagage oma lemmik lambipirnid, aga ka teie kõige vähem lemmikud!


Amara – Sea Your Only View ™ - Limassol - Hotels.com\nAmara – Sea Your Only View ™, Limassol, Küpros\nAmathuse rand – 33 min jalgsi\nCastella rand – 43 min jalgsi\nGalatexi rand – 8,2 km\nKorter läbi kahe korruse, privaatbasseiniga, vaade merele (Rooftop, Adults Only)\n95 Amathus Avenue, Limassol, 4533, Limassoli ringkond, Küpros\nDasoudi rand – 9,7 km\nLimassoli arheoloogiamuuseum – 11,9 km\nAgios Athanasiose raekoda – 12,3 km\nPanagia Sfalaggiotissa klooster – 13 km\nSpaas The SPA on 12 protseduuride tuba, sh toad paaridele.\nMatsuhisa Limassol on pidulik restoran, mille spetsialiteet on sushi . Saadaval on ainult õhtusöök. Külastajad saavad nautida jooke baaris. Vajalik on laudade ettetellimine.\nRistorante Locatelli on restoran, mille spetsialiteet on Itaalia toidud ning seal on saadaval lõunaeine ja õhtusöök. Külastajad saavad nautida jooke baaris. Vajalik on laudade ettetellimine. Avatud iga päev\nArmyra by Papaioannou on mereandide restoran, mille spetsialiteet on Kreeka toidud ning seal on saadaval lõunaeine ja õhtusöök. Vajalik on laudade ettetellimine. Avatud iga päev\nThe Dining Room - bufee-restoran. Avatud iga päev\nThe Breakfast Room - bufee-restoran. Avatud iga päev\nHiline sisseregistreerimine on võimalik ajavahemikus 14.00 kuni 12.00 eritasu eest (määrad erinevad)\nKas Amara – Sea Your Only View ™ võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Amara – Sea Your Only View ™ pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Amara – Sea Your Only View ™ ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Amara – Sea Your Only View ™ pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nJah, olemas on 2 välibasseini ja sisebassein. Külastajad saavad basseini kasutada ajavahemikus 9.00 kuni 19.00.\nKas Amara – Sea Your Only View ™ lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Amara – Sea Your Only View ™ kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nSisseregistreeumine toimub 14.00 – 13.30. Väljaregistreerumine toimub 12.00. Saadaval on kontaktivaba väljaregistreerimine.\nJah, kohapeal on olemas 5 restorani, mis pakuvad võimalust sushi . Lähiümbruse söögikohti: Molly Malones (4 min jalgsi), Embers (8 min jalgsi), Fico (3,2 km majutuskohast).\nhoward, 6 ööd, reis, 8. okt 2020\nMarkHurley, 7 ööd, romantikareis, 8. okt 2020\nFatima, 1 öö, reis, 22. sept 2020\nBK, 1 öö, reis perega, 3. sept 2020\nChristos, 1 öö, reis perega, 30. aug 2020\nC, 1 öö, reis, 27. aug 2020\nCosta, 1 öö, reis sõpradega , 18. aug 2020\nMichael, 1 öö, reis, 14. veebr 2020\nJimmy, 1 öö, romantikareis, 24. jaan 2020


ROBOOTIKA AJALUGU - ARTIKLID\nTäna reisivad nad erinevatesse planeetidesse, teevad tutvustamist, teevad kirglikult kirurgilisi operatsioone, levitavad toitu, patrullivad tänavaid ja täidavad autosid. Nad on kuulsate filmide ja populaarsete arvutimängude kangelased. Täna räägivad Diletant.media ja Rostec sellest, kuidas robotid inimestega koos eksisteerivad.\nRobot tegeleb kaevandamisega Aafrikas\nLoodud fantastilise mängu lehekülgedelt ...\nKummalisel kombel tulid robotid mitte teadlase ja mitte leiutaja juurde. Esmakordselt ilmusid vene keele tõlkijate nimega "töötajad" tšehhi kirjaniku Karl Čapeki "R.U.R." fantastilises mängus. Aastal 1917 sai maailma teada "robotitest", mille nimi on pärit Tšehhi "robotast" - sunnitööst.\nPoster teatri lavastamiseks "R.U.R."\nJa muutuda asendamatuks reaalses elus\nJuba pikka aega jäi kirjaniku fantaasia lihtsalt muinasjuttuks, mida vaevalt usuti. Robotide tegelik töö ilmus 20. sajandi keskel, kui mees hakkas radioaktiivseid materjale valdama. On tekkinud tõsine probleem - loomulikult on radioaktiivsete elementidega otsene töö tervisele ohtlik. Seega võttis see seade, mis võis inimese liikumist reprodutseerida: see ilmus nii, nagu ilmus “käekell”, kaugjuhtimisega videokaameraga seade, mikrofon ja manipulaatorid, mis võimaldasid teha kõik vajalikud toimingud.\nAlates 1968. aastast on Jaapanit peetud “robotite pealinnaks”\nJuba sel ajal sai Jaapanist „robotite pealinn”, kus 1968. aastal algav firma Kawasaki tembeldab neid ükshaaval, laiendades rakendusvaldkondi.\nPaljud inimesed teavad Kawasaki mootorrattaid, kuid XX sajandil on ettevõte spetsialiseerunud tööstusrobotide tootmisele\nSellest ajast alates on robotid muutumatult ümber kujunenud: käest koosnevatest kärudest on nad kasvanud väga reaalseteks humanoidseteks androidideks. Sel juhul on kaasaegsete robotite funktsionaalsus kõige keerulisematest tootmisülesannetest kuni ketšupi valamiseni plaatidesse. Lisaks naljadele kasutatakse tänapäeval kulinaarseid roboteid, tantsu-roboteid ja looma-robotid (üks populaarsemaid on automaatne ja mule). Ja näiteks Jaapanis on muutunud moes kutsuda elektroonilisi viiuldajaid ühiskondlikesse sündmustesse, kes mõnikord hakkavad toime tulema nii otseste vastutustega kui ka algsetega.\nToyota viiuldaja on välja töötanud Toyota\nRobotide jaoks loodi isegi spetsiaalsed võistlused, nagu olümpiamängud, - DARPA Robotics Challenge. Neil paljastavad erinevate ülikoolide ja robotite organisatsioonid oma palatid. Robotid läbivad kiirusepiirangu, konkureerivad erinevates valdkondades, kus disain võimaldab neil osaleda.\nJaapanis on moes kutsuda sündmustele elektroonilisi viiuldajaid\nKõige ebatavalisemad robotid\nTänapäeval on robootika tohutu tööstus, mis areneb ja aasta-aastalt enam ei hämmastanud meid. Lisaks kõige kasulikumate juhtumitega tegelevatele robotitele - demineerimine või näiteks abi kirurgilistes operatsioonides - hakkasid masinad hiljuti ilmuma, eeldades, et neid kasutavad tavalised inimesed igapäevaelus.\nNii ilmus roboti mannekeen, mis kujutab endast absoluutset isikut. Sellist mannekeeni saab kaasa võtta kauplustesse ja riideid üles võtta, proovides kõike, mis ei ole kabiinides, vaid otse oma raua vastasele.\nRoboti mannekeen on absoluutne isik\nBristoli ülikoolis ei ole nii kaua aega tagasi loodud hirmuäratava nimega auto - sööja lendab. "Lendab ei püüa" - see pole kindlasti tema kohta. Kui ta ei lenda kärbseid, siis hakkab ta energiat minema, sest seda toidavad väikesed putukad. Püütud kärbsed töödeldakse robotis suhkruna, millele ta töötab. Samal ajal ei vaja ta palju võimu: robot saab kaheksaks päevaks töötada kaheksa lennuga 12 päeva jooksul.\nKas järgmisel nädalavahetusel leiti viiuldaja robot või osta mehaaniline mannekeen? Siiani on varajane - robotika Venemaal areneb täiesti erinevas suunas.\nHuvitav arendus - veealune robot\nUnited Instrument-Making Corporation, mis on osa Rostecist, tegeleb peamiselt robotite arendamisega, mida saab kasutada sõjalise ja luuretegevuse ajal. Automaatseadmete turu juhtiva tootja üks hiljutisi arenguid on robootiline soomussõiduk URP-01G, mis näitab ennast hästi lahingus, ning lisaks võib ta tegeleda tulekahjude kustutamisega, demineerimisega või Arktika ekspeditsiooniga. Platvorm liigub kiirusel 40 km / h, see võib kanda 2 tonni kasulikku koormust, see töötab 10 kilomeetri kaugusel kontrollpunktist.\nTeine huvitav areng on veealune robot „Glider-T” vete jälgimiseks. Seade on orienteeritud vee alla ilma GLONASSi abita ja määrab laeva tüübi, mis kulgeb üksi. Glider-T võib töötada iseseisvalt ka kuus kuud, mis muudab vaenlase seadmete töö raskeks. Samal ajal on seda peaaegu võimatu jälgida - kaasaegsete avastamisvahendite puhul liigub see tähelepanuta.\nGlider T võib määrata ka reostuse ja vee taseme ning pildistada objekte.\nÜks kõige uuenduslikumaid valdkondi, kus OPK tegutseb, on intelligentse roboti juhtimissüsteemi loomine. Probleem on selles, et nüüdseks on robootika juhtimine põhimõtteliselt „üks operaator - üks robot”. Ettevõtte uue arengu unikaalsus on see, et see võimaldab teil hallata terve rida erinevaid roboteid. Robotid õpivad tegema intelligentseid otsuseid oma enda kohta ja jagavad rühmas ülesandeid. Nüüd katsetatakse tehnoloogiat, kuid arendajate sõnul saab seda varsti üle viia reaalsesse tehnoloogiasse.\nVaadake videot: Ajalugu - Metsavendade punkritüübid (Jaanuar 2020).


Uue aasta resolutsioonid teie ettevõtte jaoks | Erinevad - 2019\nAvaldatud: Erinevad • Vaatamisi: 1931\nNüüd on aeg mõelda mõnede konstruktiivsete uue aasta resolutsioonide tegemisele teie ettevõtte jaoks.\nNüüd, kui möödunud aasta on keeruline üles ehitama ja 2010. aasta kangestab lubaduse ja potentsiaaliga, on aeg mõelda mõnede konstruktiivsete uue aasta resolutsioonide tegemisele ja säilitamisele teie ettevõttele. Siin on mõned ideed, mis aitavad teie ettevõttel saavutada edukat ja jõukat uut aastat:\nSuhtle. Ettevõtluses ei saa ülehinnata tipptasemel suhtlemisoskus. Iga telefonivestluse, e-kirja, kohtumise või töökaaslasega vestluse puhul peaksite mõtlema sellele, mida te tegelikult üritate öelda ja kuidas seda kõige paremini sõnastada. Tegur kasutatavas andmekandjal ja isikul või grupil, kellega tegelete. Hoidke oma punktid selgelt ja sihtmärgina. Kvaliteeti ei ole tööandjal - ega töötajalt - rohkem kui head kommunikatsioonioskused. Kui tunnete, et te ei saa oma sõnumit piisavalt, kaaluge koolitust või juhendamist, et õppida, kuidas olla parem ja tõhusam suhtleja.\nHarida. Teie töötajad peaksid pidevalt õppima uusi asju, arendama praktilisi oskusi ja kasvatama uusi võimalusi. Sel aastal otsustage, et haridusel on ettevõtte kasvustrateegias keskne roll. Heitke pilk igale oma töötajale ja kujutage neid ette poole sammu kaugemale, kui nad on vastutuse ja oskuste poolest. Siis aru saada, mida ta võtab, et nad seal sinna pääseda. Võimalused oma töötajate edasiliikumiseks on loendamatud: kas on olemas asjakohased konverentsid? Kas on olemas kursusi, mida saab võtta oma oskuste taseme tõstmiseks? Kas saate kasvatada mentorlusvõimalusi, mille kaudu teie töötajad saavad õppida sama töökohal saavutatud inimestelt? Lugege kindlasti kümmet töötajat käsitlevat nõuandeid mõne hea viite kohta, kuidas alustada.\nKoostöö. Koosoleku võimaluste kindlakstegemine on peamine viis uue aasta edu tagamiseks. Koostööd on võimalik saavutada strateegiliste liitude kaudu või partnerluses oma tööstusharu teiste ärimeestega, kelle pakkumised võivad teie ettevõtte ümardamise (ja vastupidi). Kuid ärge unustage: tihti jäetakse tähelepanuta koostöövõimalused oma tagahoovis - see tähendab teie enda töökohal. Millised teie osakonnad võiksid üksteisega rohkem koostööd teha ja kuidas? Kes teie töötajatega võib koos oma kolleegidega istuda ja luua uusi ideid eesmärkide saavutamiseks ja eesmärkide saavutamiseks? Oma töötajate julgustamine uute rühmade ja osakondade vaheliste suhete leidmiseks on kindel viis stimuleerida vähese kuluga edusamme ja avastamisvõimalusi, kuid potentsiaalselt suure kasumiga.\nInvesteeri. Iga ettevõtte alumine rida on oluline, kuid oma inimestesse investeerimine on ka kasumi suurendamise viis. Veenduge, et teie töötajatele hüvitatakse nii, et nad tunnevad, et ettevõte tegutseb nende nimel õiglaselt. Võimaluse korral ära tunda saavutused boonustega või struktureerige boonussüsteem, mille kaudu saavad positiivsed tulemused. Tee eesmärgid kvantifitseeritavateks ja kinnitage oma töötajatele, et neid hinnatakse regulaarselt nende tulemuste alusel. Määra agressiivsed eesmärgid, kuid asetage tasud käeulatuses. Teie investeering teie töötajatesse tasub ära kogu äritegevuse kasuks.\nInvesteeri. Iga ettevõtte alumine rida on oluline, kuid oma inimestesse investeerimine on ka kasumi suurendamise viis. Veenduge, et teie töötajatele hüvitatakse nii, et nad tunnevad, et ettevõte tegutseb nende nimel õiglaselt. Võimaluse korral ära tunda saavutused boonustega või struktureerige boonussüsteem, mille kaudu saavad positiivsed tulemused. Tee eesmärgid kvantifitseeritavateks ja kinnitage oma töötajatele, et neid hinnatakse regulaarselt nende tulemuste alusel. Määra agressiivsed eesmärgid, kuid asetage tasud kätte. Teie investeering teie töötajatesse tasub ära kogu äritegevuse kasuks.\nKuidas kaitsta oma sisu võrgus


Game Maker – Vikipeedia\nSee artikkel on esitatud liitmiseks artikliga GameMaker Studio. Lisateavet artikli arutelust\nGame Maker (GM) on Windowsile ja Mac OS X-ile Delphi programmeerimiskeeles kirjutatud programm, mille abil saab välja töötada arvutimänge, tundmata keerulisemaid keeli nagu C++ või Pascal. Game Makeri algne looja on Mark Overmars, praegune arendaja ja avaldaja on YoYo Games – tarkvaraettevõte, kus Overmars töötab. Game Makeris on sisseehitatud skriptimiskeel GML (Game Maker Language). Lihtsamaid toiminguid saab teha pelgalt ikoonide lohistamisega, mis on algajatele kergem, kuigi kogenumad programmeerijad seda tavaliselt ei kasuta. Viimane Game Makeri väljalase on 8.1.\nProgrammi abil loodud mänge võib levitada tasuta või raha eest EXE-failidena. Game Makerist on olemas tasuta Lite-versioon ja tasuline Pro-versioon. Tasulise versiooniga saab teha osakeste süsteeme (particle systems), 3D-mänge, näidata videot, kasutada internetiühendust mitme mängijaga (multiplayer) mängude loomiseks ja palju muud. GML-iga on võimalik luua juba üsna keerulisi ja ilusaid mänge.\nEndine ametlik koduleht\nEesti mängumeisterdamise kommuun\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Game_Maker&oldid=4888880"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:34, 21. jaanuar 2018.


Enne kui alustada rühmatreeningutega - Fitnesskool\nPaljud inimesed arvavad, et rühmatreening on parim viis kaalu langetamiseks ning jõusaalitreening kehamassi lisamiseks. Just sellise loosungiga minnakse spordiklubisse. Paraku selline teadmine pole päris õige.\nAlustame peamisest – mida tähendab aeroobne? Aeroobne koormus on füüsilise aktiivsuse tüüp, mille jooksul lihaste energiavarustus toimub rakusisese rasva „põletamisega” hapnikku kasutades. Selline koormus on madala (aeglase) intensiivsusega. Suurendades kehalise intensiivsuse aktiivsust organismis, energia vajadus kasvab ja organismil ei ole aega oksüdeeruda rasvhappeid (kuna see on aega nõudev protsess) ning seega läheb keha üle süsivesikute tarbimisele. See tähendab, et kui treenida väga intensiivselt, siis te rasva reserve väga palju EI KASUTA treeningu ajal. Mida kõrgem treeningu intensiivsus, seda vähem kasutatakse energiaks rasvhappeid ! See on teaduslik fakt.\nKui algaja läheb rühmatreeningusse, siis :\n1. Ei oska ta koormuse intensiivsust kontrollida ning see osutub treenimata inimesel üldjuhul liiga kõrgeks. Rasv nii ei kao !\n2. Rühmatreener viib tundi läbi kõva häälega mis lisab psühholoogilist entusiasmi ning algaja motiveerib ennast “ära jää teistest maha” ning füüsilise töö tegemise kiirus suureneb uuesti. Rasv nii ei kao!\n3. Algajale keha pole kohanenud koormusega toime tulema ning tal töötavad valged lihaskiud (need, mis on piisavalt tugevad kuid mitte vastupidavad). Valged lihaskiud ei talu pikaajalist tööd ning selle tulemusena lihaskoe kao tõttu hakkab kaal langema. See selgitab esimesi nähtavaid tulemusi rühmatrennides käijatel. Kehakaal küll langeb aga rasv ei kao !\n4. Algaja ei tunne ka harjutuste sooritamise tehnikat, mille rohkust pakutakse juba esimeses tunnis. Paraku rühmatreener ei saa seda trenni andes õpetada selliselt nagu vaja. Samuti harjutuste tempo võib olla tihti liiga kiire. Seega, tekib psühholoogiline ebamugavus ja ebameeldiv tunne (kogu grupp näeb seda peegli peegeldusest). See on tavapärane klassikaline algus, palju pingutust, vähe kasu!\nAlgaja ei tea oma südame- ja veresoonkonna võimekust. Isegi üksainus allpool loetletud ilming näitab, et rühmatreening võib olla ka ebameeldiv ja ohtlik. Väga sageli esinevad sellised nähud: liiga kõrge pulss, õhupuudus, iiveldus, peavalu, pearinglus, valutavad põlved jne. Ei minda ju sealt sellist naudingut saama? Mitte just parim debüüt alguseks.\nKas kõik on siis nii halb? Lõppude lõpuks tahaks tunda rühmatreeningute eeliseid – kollektiivset tunnet ja positiivset emotsiooni.\nOn väljapääs – alusta oma fitnessi sporditeed tervise kontrollist, võimaluse korral koormustesti analüüsist. Jäta paar nädalat, et veidi südame-veresoonkonna süsteemi ette valmistada. Mõistlik oleks selleks algul treenida end kardiotrenazööridel, kus saab koormust reguleerida vastavalt oma võimekusele. Lisaks vaja omandada jõusaalis harjutuste õige sooritustehnikat. Selleks on mõistlik pöörduda jõusaalitreeneri poole kes aitab teid nii teooria, kui ka praktilise poole pealt. Uskuge, selliselt toimides ennetate võimalike vigastusi. Ja ärge unustage, et kui soovite kehakaalu rasva arvelt langetada, siis peamine on oma toitumine viia vastavusse energia kulutusega. Kui te kõik need teadmised omandate, siis saate kindel olla, et rühmatreeningus ka keharasv kaob.


Pulmafotograaf Sten Priisalu - Unistuste pulmapildid\nTeie unistuste pulmapildid kogu eluks!\nKirjutage mulle ning leiame just teie unistuste pulmale parima lahenduse selle jäädvustamiseks - parimad pulmafotod.\nKirjuta mulle ning leiame just teie unistuste pulmale parima lahenduse selle jäädvustamiseks – parimad pulmafotod.\nAbielud on nagu sõrmejäljed, igaüks neist on erinev ja igaüks omamoodi ilus. Ma armastan jäädvustada elus just neid kõige siiramaid ja ilusamaid hetki – mida kirjeldavad pulmapildid. Iga pulm on minu jaoks omamoodi eriline ja imeline. Pulmafotograafina on minu jaoks kõige olulisem, et Teie päev saaks jäädvustatud pingevabalt ja täpselt nii, nagu Teie sellest alati unistanud olete. Olen Teiega terve päev ning taban kõik tipphetked ja emotsioonid. Pulmapäev on täis väga palju erinevaid imeilusaid hetki ning seda jäävad meenutama peale Teie omavahelise armastuse ja pulmakülaliste, ka fotod. Professionaalsed pulmafotod on hindamatu väärtusega. Need on need pildid, mida sa näitad oma lastele, lastelastele, et rääkida neile lugu oma armastusest!\nPulmafotograaf – Sten Priisalu\nKirjuta ning kirjelda mulle oma unistuste pulma. Kus see toimub? Milline on meeleolu? Kui palju on inimesi? Millised on unistuste pulmafotod? Mida täpsemini kirjeldad, seda parema lahenduse leiame.\nVALIME PARIMA LAHENDUSE\nLoome kogu kujutluspildi juba enne teie pulmapäeva. Otsime parimad lokatsioonid, parima valguse, parimad poosid ning kõik muu, mis on ainulaadseks jäädvustamiseks vajalik.\nNAUTIGE OMA PARIMAT PÄEVA\nLeiame viisi, kuidas hiljem meenutada oma pulmapäeva nii, nagu oleks see olnud justkui eile. Aitame muuta sinu kõrgekvaliteedilised pulmapildid albumiks, fotokapaks või isegi kingituseks kõige lähedasemale.\njätke pildistamise ajal kõik mured meie hoolde, kasvõi teie šampusepokaali hoidmine!\nKirjuta ning kirjelda mulle oma unistuste pulma. Kus see toimub? Milline on meeleolu? Kui palju on inimesi? Millised on sinu unistuste pulmafotod? Mida täpsemini kirjeldad, seda parema lahenduse leiame.\nVaata nende elu ilusaimat päeva\nSusanna & Virgo\nMarit & Ragnar\nAina & Kristjan\nOtsid pulmavideo tegijat?\nMeie teame, kuidas jäädvustada teie pulm ka video näol. Oleme loonud pulmavideoid juba aastaid ning teame, milline üks romantiline pulmavideo olema peab.\nKirjuta mulle ja leiame parima lahenduse\nKodu • Pulmavideod• Pulmapildid • Videod • Pildid • Kontakt\nPriisalu Productions © 2022 Kõik õigused kaitstud


Paanika? Või nüüd alles läheb mänguks? - Tänane leht\nReformierakonna toetus sööstis kõrgusse (72)\nKohaliku turvateenuse hind lõi Nolani tiimi pahviks (46)\nProkurörid on muutunud rahulolematumaks\nTaani Margrethe II äratas punavalge lipu legendi ellu (2) TALLINN\nKohaliku turvateenuse hind lõi Nolani tiimi pahviks (46) MAJANDUS\nPoed jätavad toidu puhtuse tootja vastutusele (1) MAAILM\nTaani Margrethe II äratas punavalge lipu legendi ellu (2)\nPoolik järeleandmine ärritas Hongkongi protestijaid\nSaksa juudid tajuvad kohust takistada natside unistuse täitumist ARVAMUS\nJuhtkiri: panus ringkondadele\nEvelyn Kaldoja: kas nigeerlane on venelasest võrdsem? (22)\nAndi Hektor: kas meie tulevikuelekter tuleb tuumajaamast? (13)\nAndres Herkel: riigikogu – kas vähem tööd ja rohkem lõbu? (2)\nKalevi Kull: miks on poliitik, kes teadusest ei pea, populaarne? (17) KULTUUR\nVilnius võõrustab tipptegijaid, pakub tuumaturismi ja kasseerib miljoneid (1) SPORT\nPM Sardiinias. Seitse valulist kilomeetrit\nPaanika? Või nüüd alles läheb mänguks? (1) Meelelahutus\nPaanika? Või nüüd alles läheb mänguks?\n17. juuni 2019, 7:30\nTüüpiline pilt üleeilsest: Eesti jäi duellis Hispaaniaga kõikjale hiljaks. FOTO: Gertrud Alatare/Cev.lu\nEesti võrkpallimeeskond on mõni päev enne hooaja esimese poole kulminatsiooni, kodust Euroopa Kuldliiga finaalturniiri halastamatu küsimuse ees: kas mõõn suudetakse ületada ja kokkumäng leida või mitte?\nSinisärgid teenisid kuuest alagrupiheitlusest kaks võitu – kodus alistati 3:2 nii Horvaatia kui Holland –, kuid viimasest kohast need ei päästnud. Tõsi, meie peamine löögirusikas lõpetas puhkuse alles mai lõpus, samuti oli ette teada, et finaalturniirile pääseme võõrustajana niikuinii.\n«Oleme täiesti uues olukorras. Tean meie tegelikku tugevust ning ka seda, et kui mäng jooksma hakkab, saab päris tore olema. Aga kui oleme väljakul nagu täna, polegi mingit vahet, kes meile poolfinaalis vastu tuleb,» lausus koondise kapten Kert Toobal pärast üleeile Tartus Hispaanialt saadud 0:3 sauna. Mõni päev varem jäädi sama tulemusega alla ka Hollandile.


Miks uriin mõnikord mudane uriin. Tumepruuni uriini põhjused\nSeda käsitletakse meie artiklis. Tugev dehüdratsioon janu sooja ilmaga või treeningu ajal suureneb soolade ja pigmentide kontsentratsioon uriinis, mis suurendab värvi intensiivsust.\nUriini värvus sõltub selles sisalduvate pigmentide sisaldusest - urobiliin, urokroom, bilirubiin, samuti erinevad lisandid näiteks valk või verimis esinevad erinevate haiguste korral organismis. Patoloogia kujunemisega võib uriini värv omandada väga erinevaid toone, kuid selles artiklis käsitleme valge uriini ilmnemise põhjuseid.\nEnamikul juhtudel annab fosforhappe soolad fosfaadidvalk, põrn, suured kogused leukotsüüdid, lipiidid ja mõned muud ained uriinist uriini valge värvusega. Mõnikord näete isegi valgeid helvesid uriinis, mudas valkjas settis. Kui need nähtused ilmuvad üks kord, siis peaksite olema tähelepanelik, kuid kui selliseid muutusi on täheldatud mitu päeva, siis peate kindlasti konsulteerima arstiga ja proovima. Võimalikud põhjused Kõige sagedasem põhjus on kuseteede haigused. Need võivad olla põie, neerude või kuseteede haigused.\nSamuti põhjustab sageli suguelundite põletikulist haigust. Sellistel juhtudel muutub uriin valgeks mitte üheks päevaks, vaid pikemaks ajaks. Kui märkate, et uriin on lühikese aja jooksul omandanud valge värvuse, võib see põhjustada teatud kaltsiumi ja fosfaatide rikastumise, hüpotermia, märkimisväärse kehalise koormuse, stressi jms kasutamise.\nKõikidel nendel juhtudel läheb tavaliselt päeva pärast uriini värvi tavaliste kollaste varjunditega. Kuseteede haiguste seas on enamasti valge uriini põhjus: Miks uriin mõnikord mudane uriin, püelonefriit - glomerulonefriidiga avastatakse suurtes kogustes valku uriinis, mis annab sellele valge värvuse.\nNefroos, neerude rasvkoe degeneratsioon, amüloidoos, neeru tuberkuloos. Ureetra, tsüstiit, prostatiit. Urotiiaas - kui fosfaatkivid moodustuvad uriinis, ilmub valge sade.\nSelleks, et teada saada, millises kuseteede piirkonnas on haigus lokaalne, võib läbi viia kolmekihilise katse. Iga proovi maht peab olema vähemalt 10 ml. Mida täpsemalt materjal kogutakse, seda usaldusväärsem on valimi tulemus. Kui uriin on esimeses konteineris rohkem hägune ja valge, siis patoloogia lokaliseerub kusejuhi ja võib olla põhjustatud põletikulistest protsessidest, kui valge sade leitakse ainult urineerimise lõppedes, siis tähendab see prostatiiti.\nAga kui uriin on kõigis paakides valge - on tegemist neerude patoloogiaga näiteks püelonefriit või põiega näiteks tsüstiit.\nLisaks pöörata tähelepanu muudele sümptomitele, mis võivad aidata selle nähtuse täpse põhjuse kindlakstegemist. Näiteks uretriidi ja tsüstiidi korral on urineerimisel urineerimisel, valu, põletustunne, urineerimine urineerimisel sagedane urineerimine ja piima värvimine uriiniga.\nKui uroetiia tekib valu alakõhus, alaseljale, kubemekindlalt, võib välja tulla liiv või kivid, millega kaasneb valu ja tugev valu.\nKui neerupõletik suurendab märkimisväärselt temperatuuri, on selja- ja alaseljavalu, võib esineda iiveldus.\nValge uriini põhjused naistel Nagu teate, on naistel tihti kalduvus ranged dieedid, näiteks piim, keefir jne Suur osa kaltsiumi ja fosforhappe sooladest küllastunud toitude kasutamisest kogu päeva dieedil võib põhjustada palju muutusi kehas, sealhulgas muutusi uriini värvides.\nSeda nähtust võib täheldada ka rasedate naiste puhul, sest nende kehas esineb mitmeid muutusi ja valku võib leida uriinis. Naistel, kellel on urineerimine, võib vagina valge verejooks siseneda uriiniga. Sageli on see tingitud suguelundite põletikulise haiguse olemasolust. See haigus võib olla vulvovaginiit, punetus, salpingo-oophoriit, endometriit, tsertsviit, adnexiit, emakakaela põletik jne. Seetõttu tuleb enne biomaterjali kogumiseks tupe eemaldamist moonutada analüüsi tulemust, siis peate pesema või kasutama puuvillatüve.\nPõhjustab mehi Sageli meestel muutub uriin hommikul või vahetult pärast vahekorda valkjas. Selle põhjuseks võib olla seemnerakkude sissetungimine, mõnikord võib täheldada isegi valgeid trompe. See on sperma jäänused, tavaliselt päeval, mil see nähtus läheb.\nKui muutused uriinis ei kao mõne päeva pärast, võib see olla tingitud eesnäärmeprobleemidest, enamasti prostatiidist. Lisaks võib mehel olla ka põletikuliste nakkushaiguste põhjustatud tühjenemine, näiteks klamüüdia, gonorröa jne Et kindlaks teha uriini valge värvuse täpne põhjus, peate konsulteerima arstiga ja andma uriinianalüüsi, et määrata leukotsüütide arv ja valgu olemasolu.\nKui kõrvalekaldeid on võimalik tuvastada, võib määrata süvaanalüüse: analüüs Nechiporenko järgi, Kakovsky-Addis-meetodi järgi läbiviidud uuringud, samuti täiendav uurimine - ultraheli, tsüstograafia, uretrograafia. Naised võivad vajada günekoloogi, meeste poolt uroloogi poolt uurimist. Kuna valge uriini põhjused võivad olla väga tõsised, peaksid diagnoosimise ja ravi kõik meetmed diagnoosi andmiseks läbi viima arst, lähtudes läbiviidud katsete tulemustest, mitte laskma ühelgi juhul oma tegevust jätkata ja ennast mitte ravida, kuna see võib olla väga ohtlik.\nValge uriin. Vere uriini biopsia Inimese keha on üles ehitatud nii, et elundite töö häireid saab diagnoosida iseseisvalt, eritumisega hoolikalt jälgides.\nKõik elundite häired mõjutavad vere ja uriini omadusi. Ainult siis, kui vereanalüüs tuleb teha laboratoorsetes tingimustes, siis võib kodus näha uriini seisundit.\nMis põhjus on, miks uriin on valge ja millised on sellise näitaja puhul organismi ohud? Kuna neerudes on vere filtreeritud, näitab uriin müügikohas toksiine või kahjulikke aineid organismis. Seega on võimalik haiguse esinemist või arengut vältida raskemates vormides näiteks kroonilisesjälgides kodus uriini värvust ja lõhna.\nMõnikord juhtub, et uriin muutub valgeks. Valge uriin võib osutada inimeste haigustele nagu: diabeet kui glükoos on olemas muddy uriin kui ravi neerude, neerude kanalite kahjustus tingimusel, et esineb uriiniproteiin ; suguelundussüsteemi probleemid tingimusel, et seal esineb ebatavaline vallandamine ; maksa- ja ajuhaigused kui uriinis on atsetooni kõrgenenud tase ; fosforaat kui proovite määrata fosfaadi esinemist uriinis kodus, saate seda kuumeneda või äädikhapet lisada, kui valge uriin annab miks uriin mõnikord mudane uriin tulemuse, mis võib viidata nakkuse esinemisele kuseteedis või neerude soolade sadestumisele ; Chüuria, see tähendab parasiitne või mitteparasiitne infektsioon lülihoogude tõus uriinis, mis ilmneb filariasis.\nUriini väärtused Ideaalselt peaks uriin olema helekollane - rikas kollane värv.\nSel juhul muutub uriini värvus sõltuvalt selle vajalike elementide olemasolust või puudumisest uroretriin, urokroom, värvipigmendid. Ärge paanitsege, et kui te võtate teatavaid ravimeid nt atsetüülsalitsüülhape, C-vitamiinid jneon uriini värvus muutunud.\nSellisel juhul võib see omandada värvi rikkaliku punase kuni sinist rohelist värvi. Lisaks võib toit mõjutada ka: kui sa sööd peet, muutub uriin burgundi või roosa-punaseks. Kuid kui eespool nimetatud punktide puudumisel kaotab uriin oma läbipaistvust, siis see näitab maksa, kuseteede kõige sagedamini või vere haigusi.\nMida teha Ära paanitse, kui: Kui mees urineerib hommikul, muutub uriin valkjas. Enamasti näitab see sperma sisenemist põie sisekanalitesse.\nTeisisõnu, valge uriin on antud juhul normiks. Päeva lõpus märkate, et teie uriin on selline värv. Mäletad, kui sa sõid midagi kogu päeva?\nKui ei, siis kõik ebavajalikud ja kahjulikud ained väljuvad organismist uriiniga. Kui terve päeva jooksul ei satu toitu kõhule, hakkab organism räbu sellest eemaldama. Sellises olukorras on normaalne valge uriin.


SPORDINÄDALA PATROON: Allar Levandi: Venitusharjutused on tervise säilitamiseks väga olulised - Liikumine\nSPORDINÄDALA PATROON: Allar Levandi: Venitusharjutused on tervise säilitamiseks väga olulised\nAutor, video ja fotod\n27.september 2019 06:00\nJuba viiendat korda tähistataksee üleeuroopalist Spordinädalat. Calgary taliolümpia pronksmedalimees kahevõistluses Allar Levandi on ka käesoleval aastal üks Spordinädala patroonidest. Läksime Allariga taas Järve metsa, et vestelda, mis ühe aasta jooksul muutunud on. Allar on oma missiooniks võtnud sel aastal julgustada inimesi, kel aastanumbrid peale tulevad, sest igale vanusegrupile on olemas sobivad liikumisvormid.\nSpordinädala patrooni Allar Levandi sõnul on venitusharjutused väga olulised hea tervise säilitamiseks: „Mida aasta edasi, seda enam tunnen omal nahal venitusharjutuste olulisust, keegi meist ei jää igavesti nooreks, kuid saame õigete liikumisvormidega ja venitusharjutustega oma tervelt elatud aastate hulka, välimust ja elukvaliteeti oluliselt tõsta.”\nSee, mis sobib lastele ja noortele, ei ole sama, mis sobib 50-aastastele, peame liikumisvormi valikul arvesse võtma ka aja faktorit, liigeste ehitust ja inimese anatoomiat.\n“See, mis sobib lastele ja noortele, ei ole sama, mis sobib 50-aastastele, peame liikumisvormi valikul arvesse võtma ka aja faktorit, liigeste ehitust ja inimese anatoomiat. On alasid, mis sobivad sisuliselt igavesti: uisutamisel liugleme ja see ei ole liigestele koormav, sama kehtib suusatamise ja ujumise puhul: koormust saab südame veresoonkond ja kehast vabanevad mürgid. Samas aitab venitamisharjutuste lisakstegemine otseselt säilitada tervist ja vabaneda pingetest nii kehas kui meeltes,“ rääkis Levandi.\nKogu sportliku pere pilt\nAllar Levandi erakogu\nKeegi meist ei jää igavesti nooreks, kuid saame õigete liikumisvormidega ja venitusharjutustega oma tervelt elatud aastate hulka, välimust ja elukvaliteeti oluliselt tõsta.\nLevandi rõhutas, et liikumisharrastus ja tippsport on kaks ise asja: „Spordis on väga konkreetne, on võitjad ja on kaotajad ning see treenib iseloomu. Isegi, kui osutud kaotajaks, võidad tegelikult kogemuse ja spordiga tegelemine kingib tugeva iseloomu ning see võib osutada vajalikuks nii äri tegemisel kui muudes eluvaldkondades, sest see on kindel, et tagasilöögid ja raskused tulevad kindlasti iga inimese teel ette varem või hiljem ja selleks on sport hea abimees.\nSpordinädalal toimub Eestis üle 1000 spordisündmuse, mille eesmärgiks on inspireerida inimesi rohkem liikuma ja tervislikult elama. Tutvustatakse erinevaid liikumisvorme, korraldatakse harivad loenguid, infopäevi, toimub avatud uste päevi spordiklubides ja stuudiotes ning palju teisi inimeste terviseteadlikkust tõstvaid üritusi.\nAllar Levandi koos legendi Toomas Ubaga\nOn alasid, mis sobivad sisuliselt igavesti: uisutamisel liugleme ja see ei ole liigestele koormav, sama kehtib suusatamise ja ujumise puhul: koormust saab südame veresoonkond ja kehast vabanevad mürgid.\nSpordinädala patroon Allar Levandi:\nMehed 50 pluss, ärge tehke enam saavutussporti, palun liikuge ja tegelege oma kaalu jälgimisega, sest sellest algab elu kvaliteet edasisteks aastateks.\nMida oled õppinud oma säravalt abikaasalt Anna Levandilt?\nPühendumust ja sihikindlust, mida mul endal võiks pisut rohkem olla.\nKäid Järve metsas meelt puhkamas ja keha treenimas?\nKui mõtted on hangunud, siis on parim ärataja jooks või aktiivne liikumine, mis paneb vere ringlema ja täidab aju hapnikuga. Enamus vastuseid oma küsimustele saab liikudes. Üksi ja ilma lisavidinateta on see parim. Pean silmas erinevaid nutividinaid, mis minu arust võtavad ainult tähelepanu ega anna midagi juurde kui silmas pidada mõttetegevust ja looduse nautimist.\nMida pakub Sulle jäähoki?\nKõike,... olema meeskonna osa. Higistamist, sõpru, adrenaliini. Jäähoki on minu jaoks emotsionaalne vaheldus argiellu, mis ühendab sõbrad, vaba aja ja pingutuse. Kindlasti ei soovi ma seda ala harrastada saavutuslikel eesmärkidel.\nMiks venitusharjutused on niivõrd olulised?\nVajume oma tööl kokku, eriti puudutab see õlavööd, reie tagaosa ning selga. Lihtsad igapäevased harjutused aitavad oluliselt enesetunnet parandada. Viska paar korda päevas ennast selili ja veni!\nKui oluline on laste puhul perede eeskuju?\nSee on ilmne, sest ka lõvipere õpetab oma lapsi matkimise ja eeskuju kaudu. Vaadake Discoveryt ja tõmmake enda ellu paralleele, sest oleme osa loodusest.\nSu kolme poja valitud alad on jalgpall, tennis ja iluuisutamine. Millised on sinu kogemused lapsevanemana?\nSee, mida ise teed mõnu ja entusiasmiga, kandub edasi ka lastele. Harrastan ise hästi palju erinevaid spordialasid ja seda oleme suutnud ka lastesse süstida. Liikumisharrastus kui selline on neis olemas. Kindlasti olen neid viinud erinevate liikumisvormide juurde, sest mitmekesisus on sporti harrastades väga tähtsal kohal.\n2 tippsortlast Allar ja Arlet!\nMida on õpetanud Sulle Sinu pojad?\nIga laps õpetab midagi imelist! Näen ka, kuidas nad kuulavad ja jälgivad meid ja olen pidanud olema eeskuju. Õpime vastastikku!\nKuidas on seotud füüsiline tervis ja vaimne tervis?\nKuidas hoiad ise tasakaalu?\nTasakaal ongi kogu elu alus, äärmused ei toimi üldjuhul. Nagu ka Singer Vinger laulab : “ Keskmikud on vahvad vennad, kõik nemad koju tulevad…” Seda laulu katkendit võib muidugi mitmeti tõlgendada, aga mingi iva on seal olemas.\nTasakaal kõiges. Töö tasakaalus puhkusega ja vaba aeg (nt pidu) tasakaalus trenni tegemisega!\nMis on Sinu enda suurimad taipamised, mida oled saanud sportlase teel?\nTippsport on mingil määral maksimalism ja äärmus. Tean, mida see nõuab ja mida selleks tuleb ohverdada. Tore, kui see kogemus oleks kõikidel, et hoida elus tasakaalu.\nKuidas saada üle raskest hetkest?\nOlen enda sees vait ja ootan, kui raskus ise üle läheb. Aeg annab arutust.\nLumi on muinasjutt - hei hei ( Ago Markvardt ja Allar 1994 )\nMis on sinu soovid Spordinädala Eestimaa inimestele?\nMeil on vaba maailm ja inimesed otsustavad ise, mis neile meeldib, millega nad tegelevad ja mis annab neile eluks jõudu ja sära. Sport on ülene nii loome - kui muude valdkondade inimestele. Olles heas füüsilises vormis, oled ka oma töös aktiivne ja loominguline. Eraldage spordile rohkem aega oma igapäevastest tegemistest!\nSpordinädala patroon Allar Levandi, 2019 Järve metsas\nDELFI VIDEO | Konstantin Vassiljev: Spordinädal on suurepärane võimalus laiendada oma silmaringi 23.09.2019\nDELFI VIDEO| Gerd Kanter: Spordinädal võib muuta Sinu elu! 19.09.2019\nDELFI VIDEO | Allar ja Anna Levandi: Lapsevanema eeskujust sõltub lapse liikumis- ja spordiarmastus! (3) 23.09.2019\nOTSEPILT DELFI TV-s | Anett Kontaveit kohtub Doha turniiri avaringis tugeva lõunanaabriga (38)\nTherese Johaug: olen väsinud kuulmast, et tegelen suusatamise hävitamisega (45)