2007 nr. 5 TOIMETAJAVEERG SISUKORD ARHIIV\nKui hakkasime kokku panema Tallinna Keskraamatukogule pühendatud ajakirjanumbrit, soovitas Põlva pearaamatukoguhoidja Külli Ots mul toimetajaveerus kindlasti rääkida keskraamatukogust seoses raamatukoguhoidjate koolitamise, eriti kirjandusliku harimisega. Sealsed järjepidevad arenguvestlused aitavad määrata iga töötaja koolitusvajaduse ning seeläbi paremini kavandada seminare ja töö kõrvalt õppimist. Ja mida teeksid rahvaraamatukogud, kui poleks sealseid toimekaid raamatukogude õiguste eest seisjaid nii riigihankega komplekteerimise kui audio-visuaalsete kogude autorikaitse küsimustega tegelemisel? – tunnustavad nende tööd teisedki. Jah, tõesti. Meenutagem kas või Kaie Viigipuu kirjutisi muusikateenindusest ja auvistest meie varasemates ajakirjanumbrites.\nTallinna Keskraamatukogu hakkab oma tegevuse haardelt üha enam sarnanema Aleksander Sibula aegsele. Raamatukogu laiendamine, töö reorganiseerimine meie aja nõuete järgi, harukogude võrgu arendamine on vaid osa sellest tööst. Raamatukogul pole praegu avalike raamatukogude seadusega pandud riikliku keskraamatukogu kohustusi, nagu tal oli kolmekümnendail aastail, ometi mõjutavad tallinlaste arendusideed ning positiivne energia vähemal või suuremal määral kõiki Eesti raamatukogusid.\nNäpunäiteid, kuidas lahendada igapäevaprobleeme, on jätkunud ka “Raamatukogus” avaldamiseks. Nii on Kaie Holm üles kirjutanud mõtteid kirjandusürituste läbiviimiseks, andnud soovitusi, mis on kasulikud kõigile, kel tuleb tegelda ehituse või remonditöödega. Käesolevas numbris lisandub temalt personalitöö korraldamise ülevaade, samas pajatab Pirita ja Merivälja raamatukogu juhataja Kai Idarand oma kogemustest venekeelse lugejaskonna teenindamisel. Teema aktuaalsuselt ja käsitlusviisilt on need kirjutised võrreldavad Aleksander Sibula ja tema kolleegide tegevusega ajakohaste tööviiside tutvustamisel ja raamatukoguhoidjate harimisel.\nÕnne ja edu teile kõigile!\nRaamatukogulaps - Doris Kareva\nMõtisklus lugema õppimisest, esimestest raamatutest, olulistest raamatukogudest ja raamatukoguhoidjaist. Raamatukogu seostub luuletajale Koguja raamatuga – nii üks kui teine kätkeb endas avali saladust, ligipääsu kokkuvõetud kogemusele.\nTALLINNA KESKRAAMATUKOGU – 100\nTagasivaade juubeliaastal - Triinu Seppam, Reelika Punab\nSel sügisel tähistab Tallinna Keskraamatukogu 100. tegutsemisaastat. Artiklis antakse ülevaade Tallinna Keskraamatukogust ja haruraamatukogudest viimastel aastatel. Tallinna linna elanike teenistuses on keskraamatukogu ja 18 haruraamatukogu, kuid kahjuks jääb seda väheseks. Alustatud on raamatubussi ehitusega, mis hakkab sõitma piirkondadesse, kus kohalik raamatukogu asub liiga kaugel või puudub üldse. Tänaseks on arvutilaenutusele üle läinud kõik Tallinna Keskraamatukogu harukogud. Veebilehed arenevad pidevalt, aprillis avati oma Lasteleht, väljatöötamisel on veebipõhine arvutite broneerimissüsteem, tegemisel muusikaleht.\nPersonalitöö Tallinna Keskraamatukogus - Kaie Holm\nTallinna Keskraamatukogu on muutnud oma tööd personaliga varasemast süsteemsemaks ja põhjalikumaks. Alates 2005. aastast on loodud personalijuhi ametikoht, mis on võimaldanud keskenduda personalidokumentatsiooni väljatöötamisele, personalitöö töötajale lähemale viimisele ning atraktiivse tööandja maine tõstmisele potentsiaalsete uute töötajate parema informeerimise kaudu.\nSeni on Tallinna keskraamatukogu tööjõu värbamisel kandidaadi haridustaseme nõudeks olnud erihariduse olemasolu. Üksikute muu kõrgharidusega töötajate tööleasumisel läbib töötaja kutsekoolituse. Soositud on töö kõrvalt õppimist.\nOluliseks saavutuseks personalitöös peab Kaie Holm arenguvestluste läbiviimist alates 2005. aastast. Arenguvestlused on aidanud paremini määratleda personali koolitusvajadust, mis omakorda on toonud kaasa varasemast süsteemsema koolituste planeerimise.\nTänapäeval teenindame täiskasvanuid ja lapsi koos - Ülle Kuuse\nNii Tallinna KRK-s kui kõigis haruraamatukogudes teenindatakse ka lapsi. Artiklis antakse ülevaade lasteteeninduse ajaloost ja tänapäevast.\nElav muusika elavas majas - Kaie Viigipuu\nTallinna Keskraamatukogu muusikakogu saatus on läbi aastakümnete olnud üsna heitlik. Renoveeritud peamajas loodi taas muusikaosakond, mille uksed avati lugejatele 2002. aasta algul. Täieõiguslikuks muusikaraamatukoguks saamist kinnitati Eesti Muusikakogude Ühenduse (EMKÜ) liikmeks astumisega samal aastal.\nTänane muusikaosakonna kogu sisaldab muusikaalast kirjandust ja perioodikat eri keeltes, noote ning heli- ja videosalvestisi (hetkel kokku ca 14 000 eksemplari). Kogu on sisult universaalne pakkudes võimalusi nii õppetööks, huvitegevuseks kui ka meelelahutuseks. Viimaste aastate painavam probleem muusikakogu jaoks on olnud autoriõiguse seaduse sätted, mis teevad auviste kojulaenutuse praktiliselt võimatuks.\nKaasaegne muusikaraamatukogu pole ainult muusikateavikute kollektsioon, vaid kui „muusikaliste tegevuste ruum“. Selline „ruum“ läbi kahe korruse peaks lähiajal sündima aadressil Liivalaia 40. Eesmärk on senisest osakonnast välja arendada muusika- ja filmikeskus, kus oleks mõnus keskkond nii töö tegemiseks, hobidega tegelemiseks kui vaba aja veetmiseks. Lisaks traditsioonilistele raamatukoguteenustele hakatakse pakkuma pilliharjutuse ja -laenutuse, esinemise, filmivaatamise, vaba lava, heli-videostuudio ja mitmeid muid võimalusi.\nIntegreerumine ja integreerimine - Kai Idarand\nMuukeelne elanikkond moodustab Tallinna rahvastikust ligi poole ning vene keel on teiste võõrkeelte hulgas nii suures ülekaalus, et seda lugejaskonda peab arvestama oma soovide, vajaduste ja teenindamise eripäraga. Artiklis vaadeldakse, milline on raamatukogu vene lugeja, kas ta erineb eestlasest ja kas ta on pakutuga rahul?\nKalamaja raamatukogu kolis Kotzebue tänavale - Heli Kivi\nPõhja-Tallinna neljast raamatukogust vanemaid on 1929. aastal Graniidi 1 avatud Tallinna IV haruraamatukogu, nüüdne Kalamaja raamatukogu. 2006. aastal sai r aamatukogu uued ruumid Kotzebue 9/11. Kuigi endine lastepolikliinik ei ole raamatukogule ideaalne lahendus – pikad kitsad koridorid ja palju kandvaid vaheseinu – on tulemus eeldatust parem. Uues ruumikas raamatukogus on teavikud avariiulil, lapsi teenindatakse eraldi ruumiosas, raamatukogus on eraldi saal, kus saab lugejaid segamata üritusi korraldada. Liikumispuudega lugejate sissepääsuks raamatukokku on paigaldatud invatõstuk.\nAnne-Marie Ivask: käia tuli ka võlglaste uste taga - Anneli Kengsepp\n2007. aasta suvel täitus Anne-Marie Ivaskil 45. tööaasta raamatukoguhoidjana Kopli raamatukogus. Mis seljataha jäänud tööaastatest Anne-Mariele meelde on jäänud, tahtsid teada kolleegid Torupilli, Sääse, Pirita, Paepealse, Männi, Laagna ja Pääsküla haruraamatukogust. Juttu tehakse lugemisest, raamatukogust ja raamatukoguhoidja rollist minevikus, olevikus ja tulevikus.\nÕppereis Tšehhoslovakkiasse - Piret Lotman\n1920. aastail paistsid Eesti raamatukogunduses silma kaks andekat ja töökat noort naist – Mall Jürma ja Helene Johani. Mõlemad raamatukoguhoidjad avaldasid lisaks erialastele artiklitele ka kirjutisi lugejapsühholoogiast ning naise rollist ühiskonnas. Nad ise olid ühiskondlikult aktiivsed kuni surmani kõrges eas. Teatav rivaliteet nende suhetes muutus poliitiliseks vastasseisuks, kui Nõukogude väed okupeerisid Eesti. Ameerika Ühendriikidesse emigreerunud Mall Jürma töötas “Ameerika Hääles”, tutvustas Eesti kirjandust inglise- ja saksakeelsele lugejale ning tegutses Eesti vabastamise nimel innukalt pagulasorganisatsioonides. Helene Johani töötas Eesti NSV-s nomenklatuursetel ametikohtadel, juurutades oma kodumaal nõukogulikku raamatukogunduspraktikat.\nUusi Eesti standardeid - Endla Sandberg, Margit Jõgi\nTutvustatakse standardeid: EVS-EN ISO 3166-1:2007 “Maade ja nende jaotiste nimetuste tähised. Osa 1: Maatähised” ja EVS-ISO 2789:2007 "Informatsioon ja dokumentatsioon. Rahvusvaheline raamatukogustatistika", mis asendab seni kehtinud standardi EVS-EN ISO 2789:2003.\nStandardijad kohtusid Hispaanias - Janne Andresoo\nÜlevaade 7.-10. maini 2007 Santiago de Compostelas, Hispaanias peetud Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) tehnilise komitee 46 “Informatsioon ja dokumentatsioon” plenaaristungist ning alamkomiteede 4, 8, 9 ja 11 aastakoosolekutest ja nende töörühmade koosolekutest.\nStatistikanäitajate ja teenuste kvaliteedi uuringute tulemuste seostamine - Margit Jõgi, Kate-Riin Kont\nArtikkel püüab otsida võimalusi, kuidas raamatukogu statistilistele näitajatele tuginevaid objektiivseid andmeid ja lugejaküsitlustel saadud subjektiivseid hinnanguid ühendades on võimalik saada omakorda uusi andmeid raamatukogu tegevuse efektiivsuse hindamiseks. Analüüsitavateks objektideks on valitud Eesti Rahvusraamatukogu kogud ja nende kättesaadavuse tagamine. Võrreldud on 2004., 2005. ja 2006. aasta komplekteerimiskulusid (s.h. elektroonilistele teavikutele), raamatukogu kogude kasutusstatistikat, raamatukogu külastusstatistikat ning RVLi tellimuste esitamise ja täitmise näitajaid lugejate antud hinnangutega erialakirjanduse ja puuduvate teavikute kättesaadavusele (RVL), juurdepääsule e-ajakirjadele ja andmebaasidele 2006. aasta sügisel toimunud lugejaküsitlusel.\nEesti keskraamatukogude efektiivsuse hindamine DEA meetodil - Konrad Kikas, Peep Miidla\nLineaarse programmeerimise andmepiiramise analüüsiga (Data Envelopment Analysis; DEA) määrati kahekümne Eesti avaliku keskraamatukogu töö suhteline efektiivsus. Efektiivsust määratletakse seeläbi, kas raamatukogu suudab tasakaalustatult vähendada kasutatavaid sisendressursse ja saavutada sama väljundi. Analüüsis mõõdeti sisenditena komplekteerimis- ja tööjõukulusid, kogu suurust ja hoone ruumikust ning väljunditena lugejate ja laenutuste arvu. Kasutatud on 2002.–2005. aasta statistikaandmeid.\nUuringutulemuste põhjal võib öelda, et nelja aasta lõikes oli 40% avalikest keskraamatukogudest efektiivsuse näitaja 1,0 ehk kaheksa uuritud raamatukogudest kasutasid oma ressursse tõhusalt. Ülejäänud kaheteistkümne raamatukogu efektiivsuse näitaja jäi 0,740 ja 0,979 vahele. Nelja aasta andmed näitavad efektiivsuse vähenemist. Nimetatud kaheteistkümne raamatukogu keskmine efektiivsuse näitaja langes 0,947-lt 2002. aastal 0,847-le 2005. aastal.\nKuidas minust sai bibliofiil - Küllo Arjakas\nMõtisklus koduraamatukogust ja bibliofiiliast. Autor räägib ka mõne konkreetsete bibliofiilse raamatu saamisloost.\nOksjonikataloogide olulisusest - Ilmar Vaaro\nTaasiseseisvunud Eestis toimunud raamatuoksjonite kaudu on välja ilmunud ligi viissada uut, varem mitte kohatud trükist, mõnikord väga unikaalset, trükist, mida pole esmaregistreeritud ei eesti raamatute üldnimestikus ega teistes nimestikes. Esimesed uue aja raamatuoksjonid peeti 1988. aastal. Oksjonite korraldamisega on tegelenud erinevad institutsioonid, praegu kannab Tallinna oksjonite põhiraskust Tarmo Kolk, kelle 12. mail 2007 toimunud oksjon kandis järjekorranumbrit 38. Tartu Ülikooli Raamatupoe 2006. aasta novembris toimunud oksjon oli kümnes.\nEesti Vabariigi ajal ilmunud eestikeelsete raamatute võimalikuks koguarvuks saame 36 887 ehk ümardatult 37 000.\nSisekommunikatsioon – võti töötaja südamesse - Triin Soone\nÜlevaade 11.-12.septembrini toimunud teadusraamatukogude suveseminarist. Seminaril arutatisisekommunikatsiooni rolli üle raamatukogu organisatsioonis ning käsitleti info juhtimise, liikumise ja infomüra vältimise võimalusi.\nArvutiajastu head ja vead - Piia Selge\nÜlevaade 15.-17. augustini toimunud kooliraamatukoguhoidjate suveseminarist, mille teema valiku tingis vajadus analüüsida arvuti kasutamise plusse ja miinuseid.\nKirjanduslikud sügismatkad Nõmmel - Maie Eisma\nÜlevaade Tallinna Männiku raamatukogu kirjanduslikust matkast Erika Auliku raamatu "Viru tänav ja teised" tegevuspaikadesse Nõmmel.\nTallinna Linnvalitsus autasustab teenekaid raemedaliga\nTallinna Keskraamatukogu 100. aastapäeva puhul annab Tallinna Linnavalitsus raemedali neljale Tallinna Keskraamatukogu töötajale: Anne-Marie Ivask, Reet Artemjev, Katrin Paalme, Ljudmilla Kapatsõna.\nTallinna Keskraamatukogu andis välja oma 100.aastapäevale pühendatud tervikasja. Selleks on margiga postkaart, millele lisandus esimese päeva tempel.\nAurika Gergeležiu valiti IAMLi asepresidendiks\n1.-6. juulini Austraalias peetud Rahvusvahelise Muusikaraamatukogude Assotsiatsiooni aastakonverentsil valiti järgmiseks kolmeks aastaks IAML-i uueks presidendiks Eesti Rahvusraamatukogu kunstide teabekeskuse peabibliograaf Aurika Gergeležiu.\n2007 - 4, 3, 2, 1


Isamaalased ihkavad Ropka katlamaja vana korstent säilitada - Maaleht\nIsamaalased ihkavad Ropka katlamaja vana korstent säilitada\nDissident Enn Tarto abikaasa ja kohalik poliitik Piret Tarto püüab viimasel hetkel kuulsa Ropka katlamaja korstent lammutamisest päästa.\nVabaerakonna ja valimisliidu Isamaaline Tartu Kodanik liige Piret Tarto meenutas, et augustis möödus 40 aastat Helsingis USA, Kanada ja Nõukogude Liidu osavõtul peetud Euroopa julgeoleku- ja koostöökonverentsist, mis tema mõtted viis Ropka katlamajale ja selle korstnale. Korsten pidi esialgsete plaanide kohaselt linnapildist kaduma, et ruumi teha Fortumi uue katlamaja kompleksile.\nKuidas võiks küll katlamaja korsten Helsingi protsessiga seotud olla?\nTookord 37-aastane Enn Tarto töötas Ropka katlamajas vahetusmeistrina.Samuti töötas samas katlamajas vahetusmeistri ametis, aga ühtlasi jagas dissidentlikku infot Ülo Keskküla, hilisem õigeusu preester. „Katlamajad olid ju üldse tookord ühed neist kohtadest, kus saadi kokku, vahetati informatsiooni, peeti jõule ja tähistati Eesti Vabariigi aastapäeva,“ kinnitas Piret Tarto.


Gibraltari Väin: Kui Atlandi Maandub Vahemerel - 2019 | Planeta Maa\nGibraltari Väin: Kui Atlandi Maandub Vahemerel\nAvaldatud: Planeta Maa • Vaatamisi: 4174\nLainete vastandvooludest saab kosmosest radarilt näha.\nGibraltari väin, mis asub Hispaania lõunarannikul ja Maroko põhjarannikul, on ainus koht, kus Atlandi ookeanist pärit vesi seguneb Vahemere veega.\nKui vesi voolab Vahemere ja väljapoole, moodustatakse väina kaks voolu. Atlandi vee pealmine kiht ulatub ida suunas mere äärde alumise kihi sooldumate ja raskemate Vahemeri vee äärde, mis lääne suunas ookeani, tuntud kui Vahemere väljavooluvett.\nKuna Vahemere väljalaske vesi lahkub merest, voolab see üle järsu merepinna tõusu, tekitades seeläbi sisemisi laineid, mida võib sellel pildil näha Euroopa kosmoseagentuuri Envisat satelliitside radari abil. Pilte tehti sama ala 12. augustil 2010, 1. oktoobril 2009 ja 27. augustil 2009. aastal. Värvid on fotode pinna muutuste tagajärjel.\nVaatlejate jaoks ei ole sisemised lained hõlpsasti nähtavad, sest nad ei põhjusta suurte lainete ilmumist; Selle asemel tekitavad nad horisontaalse pinnavoolu, mis mõjutab merepinna karedust. Ruumis saab avastada sisemisi laineid väga tõhusalt, kasutades seda radaritehnikat, mis on tundlik muutuste suhtes ookeani väikeses pinna kareduses.\nSelles pildis olevad sisemised lained esinevad poolringikujulises ripplitud joonest ida pool väina sissepääsu Vahemeres. Atlandi ookeanis tekkinud sisemiste lainete täiendavad komplektid on nähtavad kui väinade läänerannikul tumedad roosad jooned.\nSee väin on ainus ühendus Atlandi ookeani ja Vahemere vahel ning sadamad laevad läbivad seda iga päev, mistõttu on see üks maailma kõige populaarsemaid laevateid. Peamised laevateed saab näha laevade kontsentratsioonist - värvilised punktid - erinevates kanalites.\nImpordis on mitu linna Hispaanias (kõik on helepruuniks), sealhulgas Briti üle Gibraltari territooriumi (Gibraltari väina sissepääsu poolring), Malaga (umbes 62 miili või 100 rannikul) kilomeetrit Gibraltari ida pool), Granada (Malaga kirdepool) ja Sevilla (vasakul keskel asuvast tipust).\nMiks on ookeanid soolased?


Noortejuhid said kokku Rannamõisas - Eesti Kirik\n25.12.2019 | Rain Soosaar | Rubriik: Kirikuelu\nHetk Rannamõisa seminarilt. Esineb Joel Reinaru. LNÜ Facebooki-leht\nEELK laste- ja noorsootöö ühenduse (LNÜ) üheks viljakaks ja õnnistusrikkaks töövormiks on kujunenud noortejuhtide seminarid.\n„Seminaride eesmärk on tuua kokku EELK noortejuhid, et neid varustada ning julgustada,“ selgitas LNÜ tegevjuht Triin Salmu Eesti Kirikule. Teine seminar neljasest sarjast toimus 22.–24. novembrini EELK Rannamõisa koguduse majas. Sedapuhku olid teemaks vaimuannid. „Meie meeskonna arvates on tegemist olulise teemaga, millest võib-olla üldkiriklikult väga palju ei räägita,“ kinnitas Salmu. Kutsus ju ka Paulus üles endale vaimuande nõutama.\nEsinejateks olid Rannamõisas kohalik õpetaja Aare Kimmel, EELK noortetöötegijad Joel Reinaru ja Linda Sakala ning Ivo Unt ja Jaan Lorens nelipühi kirikust. Kohale tuli 31 noort, neist suurem osa luterlased. Ent osavõtjaid oli ka baptistikirikust ja Valguse Tee kogudusest.\nViljandi Jaani koguduse noortejuht Elsbet Helena Tiitus tõstis seminarist esile Reinaru ettekannet kuulvast palvest ning ühist palvetamist ja Jumala ülistamist. „Kuid nende päevade üks ilusamaid osasid minu jaoks oli laupäevaõhtune palve- ja ülistusteenistus „Isa juurde“ Nõmme Lunastaja kirikus, mis liigutas mind pisarateni,“ lisas ta.\nSeminaridelt on Tiitus õppinud uusi mänge, laule ja üldse palju kasulikke teadmisi noortetöö arendamiseks oma koguduses. Samuti on seminaridel sõlmitud tutvused viinud ühiste üritusteni teiste koguduste noortega, mis on kõigile alati meeldinud.\nTriin Salmu kinnitab, et noorterühmade vahelised kontaktid on tõepoolest viimasel ajal tihenenud. Tema sõnul püüab LNÜgi olla kontaktis võimalikult paljude noortetöö tegijatega, mis tänu seminaridele ja iga-aastasele JäPe festivalile on ka õnnestunud.\nNoortejuhid on Salmu sõnul meie kirikus sageli vabatahtlikest teismelised. Nende panusega on põhjust igati rahul olla: „Noored on motiveeritud ja tunnevad Jumala kutset seda tööd teha. Nad on innukad, tublid ja Kristuses kinni.“ Samas kinnitab LNÜ tegevjuht, et noortetöös on oluline ka järjepidevus ja uute noorte pealekasvamine.\nEelmine: Praostkonna aastakiri võtab kokku aasta\nJärgmine: Lakewoodi eesti kogudus on 70 aastat võõrsil tegutsenud


Mesilassülem maja voodrilaua all | mesindus.ee\nMesilassülem maja voodrilaua all\n13. juuni 2015 - 11:23 — Viktoria\nPaar päeva tagasi lendas üks mesilassülem maja voodrilaua alla. Eile sai neid tundmatu mürgiga tundmatus koguses mürgitatud, täna keeb elu endiselt voodrilaua all.\nKüsimus: et kuna see sülem on kord juba mürgitatud, kas on veel mõtet vaeva näha selle seltskonna päästmisega? Ning kas sel juhul leidub siin keegi kes on sellest päästmisest huvitatud? Koht asub Harjumaal, Kiilis.\n‹ miiu-järkamissaag Mesilaspere varastaja ›\n14. juuni 2015 - 17:36 — ivar1\nTere!Ikka on mõtet, ema jäi\nIkka on mõtet, ema jäi mürgitamata ja mesilased puhastavad nii või naa pesa halvast puhtaks.\nOlen alustav mesinik ja tegelikkuses väga huvitatud antud pakkumisest, vahemaa oleks ainukeseks probleemiks.\nAsun Paides ja käin nädala sees tööl, pärast tööd saaksin sóbivuse korral tulla.\nOlen ühest seinast omale pere juba saanud..\nVälismaal pakutakse täitsa teenusena sellist asja ja väga edukalt päästetakse mesilasi.\n555 77 null viis viis\n15. juuni 2015 - 8:44 — metsamesinik\nHuvitav variant küll, kui keegi koera või kassi ära tapab, siis on see karistatav ja kogu Eesti ajakirjandus pasundab - loomatapja. Kui aga mesilassülemile tundmatus koguses tundmatut mürki anda, siis on nagu Ok või? Inimene on looduse kuningas, kas sedasi? Ebasoovitavasse kohta elamise sisse sättinud mesilaste korral võiks algatuseks mõne mesinikuga konsulteerida!\n15. juuni 2015 - 18:25 — Viktoria\nHiljaks jäin oma murega - täna ei sumise seal enam keegi.\nTegemist ei ole kahjuks minu enda majaga ning omanikku ei huvita mesilaste päästmine. Ta oli küll nõus, et kui ma kellegi leian, et võib neid ära viia, kuid see ei pannud teda ootele mürgitamise suhtes.\nJa mul kahjuks pole tuttavat mesinukku, ma ei söö mettki ise eriti :)\nSeepärast ma siia pöördusingi, ma tänan tähelepanu eest ning vabandan häirimise pärast.


TonyBet kasiino - miks on see kasiino üks mängijate lemmikuid?\n7.6 Kogu skoor\nTonyBetis on küll suur osa panustamisel ja pokkeril, kuid mänge on teisigi.\nTonyBet on nimi, mis pole just kõige tuttavam Eesti mängijatele, kuid on aeg seda trendi muuta, kuna TonyBet pakub kõike, mida üks kasiinosõber ihaldada võib. Kasiino on loodud kunagise professionaalse pokkerihai Tony G poolt, kes on kusjuures Baltimaade juurtega. Seega kui arvasid, et TonyBet on väga võõramaine kasiino, siis tegelikult on see meie jaoks kodusem kui arvata võiski.\nTonyBet – 100% boonus kuni 100€ + 100 tasuta spinni\nKui teed Tonybeti esimese sissemakse, võid saada 100% kuni 100 eurot tasuta mänguraha ning pealekauba ka 100 tasuta keerutust Starbursti jaoks. Boonuse saamiseks kasuta kindlasti ka boonuskoodi ning jälgi läbimängimisnõuet.\nTonyBeti boonustel on ainult üks viga: neid võiks olla rohkem. Kasiinos ei toimu väga palju roteeruvaid boonuskampaaniaid, kuid kui sa viskad pilgu peale nende püsiboonustele, taipad, et polegi rohkemat vaja.\nKõige magusam on TonyBeti tervitusboonus, mis on sisuliselt tavapärane sissemakseboonus. Kasiino annab tervituseks 100% boonust 100 euro ulatuses ja kingib lisaks ka 100 tasuta spinni Starburst slotikale, mis on teadupärast üks NetEnti legendaarsemaid slotikaid. Boonuse läbimängimistingimused on küll üsna ranged – tasuta keerutuste puhul 25x – kuid Starbursti olemus on seda tõenäoliselt väärt!\nTonyBetil on ka VIP-programm, millega saad end tunda väga erilisena. Kasiino valib mängijaid välja VIP-programmi jaoks – igaüks sinna niisama ei saa. Põhilised kriteeriumid VIP-programmi saamiseks on iganädalane deposiidi tegemine ja lihtsalt aktiivne mängimine. VIP-id võivad saada iga nädal cashbacki, iga nädal saab lausa 100 tasuta keerutust ning hüvesid on teisigi.\nKuigi TonyBetis pole just kümneid erinevaid boonuseid pidevalt, võid olla kindel, et aktiivse ja lojaalse mängijana tasustatakse sind heldelt, rääkimata erinevates deposiidiboonustest, mis kasiinol on pakkuda.\nTonyBetis on üle 300 erineva kasiinomängu, seega saad mängida kas või terve aasta iga päev midagi erinevat.\nTonyBetis on rohkelt makseviise, nende seas ka Bitcoinid.\nMis on veel kirsiks tordil on Tonybeti rikkalik mänguvalik, kvaliteetne tarkvara ja mitmekülgsed makseviisid. Kuigi klienditeenindus ei ole eestikeelne, on see-eest abikeskuse leht põhjalik. Kasiino disain on sõbralik ja mõnus navigeerimiseks igal seadmel. Peale boonuste vähesuse pole peaaegu mitte midagi, mille üle saaks nuriseda. Kui sa otsid professionaalset mängukohta, mis on loodud kirest mängimise vastu, on TonyBet õige koht.\nTonyBet kasiino on lõbujanuline, adrenaliinirohke ja täisväärtuslik mängukoht\nTonyBet pole küll paljudele eestlastele tuttav, kuid tegemist on eesrindliku kasiinoga, mis pakub kõike, mida hing ihaldada võib – siin on kasiino mõned plussid ja miinused.\nKasutaja hinnang: 3 (1 votes)\n6 juuli 1147585250928812032\nHave Fun With Tony 👊\n#OnlineCasino #TonyBet @TonyBet\n(T&C Apply, 18+, https://t.co/4wjQIAuipK)\nReply on Twitter 1147585250928812032Retweet on Twitter 1147585250928812032Like on Twitter 1147585250928812032Twitter 1147585250928812032\n8 juuni 1137434230751932417\n⚡𝟏𝟎𝟎% 𝐖𝐄𝐋𝐂𝐎𝐌𝐄 𝐁𝐎𝐍𝐔𝐒 𝐔𝐏 𝐓𝐎 £/€ 𝟐𝟎𝟎 𝐟𝐫𝐨𝐦 @TonyBet ⚡\n@bettingmetrics always gives you the best.\nJust visit : 💰 ▶ https://t.co/1OHpbKkJ0F ◀💰\n#welcome #bonus #play #for #fun\nReply on Twitter 1137434230751932417Retweet on Twitter 1137434230751932417Like on Twitter 1137434230751932417Twitter 1137434230751932417\nCasino Online Casino@casinoonlinecas·\n3 juuni 1135545079618310145\nTonyBet - https://t.co/0mYW32AEzA #tonybet #tonybetcasino\nReply on Twitter 1135545079618310145Retweet on Twitter 1135545079618310145Like on Twitter 1135545079618310145Twitter 1135545079618310145\n1 juuni 1134702670097334272\nCanadian Rapper #Drake Got His Customized Private Jet, Air #Drake, For Free\n#AirDrake #Aircraft #Boeing767 #Cargojet #TMZ #TonyBet\nReply on Twitter 1134702670097334272Retweet on Twitter 1134702670097334272Like on Twitter 1134702670097334272Twitter 1134702670097334272\n28 mai 1133440442652139520\n100% WELCOME BONUS UP TO £/€ 200 from @TonyBet only from @bettingmetrics .\nReply on Twitter 1133440442652139520Retweet on Twitter 1133440442652139520Like on Twitter 1133440442652139520Twitter 1133440442652139520\nTonyBeti Monster Millions: kasiinoboonused täiesti uuel tasandil\nTänavu juulis avaldas TonyBet kasiino täiesti uudse boonuspakkumiste paketi nimega Monster Millions, mis koosneb neljast erinevast tasandist, igaüks neist mõeldud erinevat tüüpi mängijatele. "Monsterlikud" pakkumised toovad kasiinomaailma suure uuenduse ning muudavad ka TonyBeti taaskord üheks kõige võimsama pakkumiste valikuga kasiinoks. Mida iga "Monster" pakkumine endast kujutab, saad lugeda alljärgnevalt. Monsters Alive Kui naudid live-kasiino mänge, on see boonus sinu jaoks. Monsters Alive boonus koosneb 3 boonusest: 1000€ live-diileri boonus; 10€ boonus NetEnt live-mängudele; Rahatagastus ehk Cashback. Cashback on neist kõigist ilmselt kõige põnevam. Nimelt, sul on võimalik saada NetEnt laudadel mängides tagasi 20€. Selleks, et saada Cashback, pead NetEnti live-ruleti mängudes panustama vähemalt 100 korda vähemalt 1€ panusega. Seejärel võidki tagasi saada 20 eurot puhast raha. Kui 10€ boonus on\nTonyBeti kevadine tervituspakett annab sulle täiesti tasuta keerutused\nKui sa pole kunagi TonyBet kasiinos mänginud, on aprill selle jaoks paras aeg, kuna kasiino kevadine pakkumine on niivõrd helde, et sellesarnast ei leia kusagilt mujalt. Tegemist ei ole ka täiesti uudse pakkumisega, sest sarnaseid kampaaniaid on TonyBet teinud varemgi. See tähendab ühte - kui sa naudid tasuta keerutusi (ning olgem ausad, kes siis ei naudiks), on TonyBet üks parimaid kohti mängimiseks. Mida aga käesolev kampaania endast kujutab? Räägime sellest kohe lähemalt. TonyBeti kevadine tervituspakett - millest see koosneb? Sarnaselt varasematele TonyBeti kampaaniatele, on ka selle puhul kampaania kolmeosaline: Kui laadid oma telefoni TonyBeti mobiiliäpi, antakse sulle koheselt 10 tasuta keerutust Finn and The Swirly Spin slotika jaoks. Need keerutused on täiesti tasuta ning ei nõua eelnevat sissemakset! Pead lihtsalt laadima äpi\nTonyBeti live-kasiino fantaasiamaailma preemiad pakuvad rikkalikke võimalusi\nTonyBet kasiino, mis on peamiselt kuulsaks saanud spordiennustuste ja pokkeri poolest, üllatas hiljuti mängijaid oma hämmastavalt heade live-kasiino pakkumistega. Sellega kehtestab internetikasiino end ka live-kasiinode maailmas ning pakub mängijatele võimalust nautida autentset kasiinokogemust otse arvutiekraani vahendusel. Uudne live-kasiino pakkumine on mitmeastmeline, sobides seega erinevatele vajadustele. Esmalt on võimalik saada 100%-ne live kasiino boonus kuni viiesaja euro ulatuses. Selle saamiseks tuleb kindlasti kasutada boonuskoodi BOOST500 ning võid kanda oma kasiinokontole ka vaid 10 eurot selleks, et boonus kätte saada. Teise boonusena on võimalik saada tasuta keerutusi. Kui mängid nädalavahetustel NetEnti live-ruletilaudade taga ja teed vähemalt 20 panust pärisrahaga, antakse sulle 20 tasuta keerutust NetEnti fenomenaalse slotimängu Starburst jaoks. Keerutusi võid saada igal nädalavahetusel ja korra päevas. Kui tahad mängida hoopis nädala keskel,\nInternetirulett vs reaalne rulett - kus võidab rohkem?\nKokku skoor 7.6\nBetsafe – kuni 550 tasuta spinni ja 200% boonus\nGrandX – kuni 1000 eurot boonust + 250 tasuta spinni\nKingswin – kuni 555 eurot tasuta boonust sissemaksel + 50 tasuta spinni\nMaria Casino – 100€ + 100 tasuta keerutust\nOlyBet – 100% boonus kuni 300€ + 300 spinni\nOptibet – 100 läbimängimisnõudeta tasuta keerutust\nPaf – saa 25 tasuta keerutust ja 10€ pärisraha\nNetEnt avaldas uue futuristliku (ja päris pöörase) slotika\nKingswin kasiino eksklusiivne boonus: kas oled valmis võitma tasuta keerutusi?\nGrandX uus tervituspakett: suurem, parem ja igati vinge\nOled lihavõttepühadeks valmis? Koksi munasid Pafis ja võida vingeid auhindu\nBook of Dead slotikas annab terve nädala vältel sadu tasuta keerutusi\n© 2018 Playin.ee. Võta ühendust - Vastutustundlik mängimine


Mulgi kama ehk Eesti kama | Just Kama\nMeil on kama kirja pandud juba 18. sajandi alguses eesti-saksa sõnaraamatus ja see tähendas «keedetud kaertest jahu».\nTänapäevane kama on tuntud kui segakama, mis sisaldab erinevaid teravilju ja ka kaunvilja. Segakama sai alguse Mulgimaalt ja levis hiljem üle Eesti.\nTänapäevaks on raskest käsitööst saanud tööstuslik protsess.\nKama söömiseks segati seda algselt veega, hiljem juba rõõsa või hapupiimaga.\nÜldiselt peeti kama siiski kergemaks suvesöögiks või vahepalaks, mida oli hea lännikutega metsa ja põllule kaasa võtta. Paksemast kamast sai pigistada ka palle, mida sõid peost enamasti lapsed ja mida anti kaasa karjapoistele.\nTavaliselt süüakse kama segatuna keefiri, hapupiima või jogurtiga ning kes soovib, lisab ka suhkrut. Kama sobib hästi kokku ka meie metsas kasvavate marjadega. Kellele aga kama jahune maitse ei meeldi, võib kamajahu täiendavalt pannil üle röstida.


Tüdrukud riided suurused Internetis kalkulaator\nTüdrukud riideid suuruses Internetis kalkulaator\nTüdrukud riided suurused Internetis kalkulaator võimaldab teil leida ja muuta tüdrukud riided suuruses Ameerika, Briti, Euroopa, Venemaa suurused, laius rinna ja kõrgus sentimeetrites, või tüdruku vanus.\nTüdrukud riideid suuruses Internetis kalkulaator võimaldab teisendada tüdrukud riided suuruses Ameerika, Briti, Euroopa, Venemaa suurused, laius rinna ja kõrgus sentimeetrites, või tüdruku vanus. Näiteks teisendada riideid suuruses tüdrukutele American Euroopa, Briti Venemaa jne Samuti näed tüdrukut riided suurused skeem, suured ja väikesed suurused.\nVanus Kõrgus Laius rinna Vene Euroopa Inglise (UK) Ameerika (US)\nLaste riided suurused Internetis kalkulaator\nTeisendada erinevaid laste riided suuruses erinevates riikides.\nLaste kingad suurus Online kalkulaator\nConvert lapsed kinga suurused eri riikides, nagu Euroopa, Briti, Ameerika (USA), Jaapani suurused või sentimeetrit.\nLaste sokid suuruses Internetis kalkulaator\nConvert lapsed sokid suurused eri riikides, nagu Ameerika, Briti, Euroopa, Venemaa suurused, kinga suurus või pikkus jalg sentimeetrit.\nSisaldab suured ja väikesed tüdrukud riideid suuruses diagramm erinevates riikides.


Metec - Tootmistöölised\nSind ootab võimalus panustada valdkonna arengusse ja lai tehnoloogiline baas kodumaise tööandja juures, kus Sa oma tuleviku pärast muretsema ei pea.\nKandideerimise tähtaeg 17.03.2020\nMis ettevõte on Metec?\nMetec on Tartus asuv Eesti juhtiv metallitööstusettevõte. Arendame ja valmistame tooteid autotööstuse, meditsiinitehnika ja masinaehituse valdkonnas. Ekspordime 95% oma toodangust, mille teevad meie 250 suurepärast töötajat.\nOma ala tugevaimad spetsialistid\nMeil on väga lai tehnoloogiline baas ja igal aastal lisandub uusi, tipptasemel seadmeid. See annab Sulle võimaluse oma silmaringi avardada ning tööalaselt areneda.\nMetecis töötab 250 oma ala spetsialisti. Töötamine Metecis annab Sulle võimaluse töötada koos oma valdkonna tegijatega ning neilt õppida. Sisseelamisel on Sulle toeks samas valdkonnas kogenud juhendaja ning otsene juht.\nIga inimene on meile oluline. Julgustame oma meeskonnaliikmeid ennast teostama ning pakume omaltpoolt toredaid ühis-ettevõtmisi ja ettevõttesiseseid soodustusi nagu näiteks Sport ID, jõulukingitused, massööriteenus ja palju muud.\nSinu tööks on lõike- ja painutuspinkide seadistamine ning nendel detailde valmistamine.\nMõõte- ja tööriistade tundmist\nTehnilist haridust või varasemat operaatoritöö kogemust\nPalk: 1200-1600€ bruto\nTIG või MIG/MAG keevitaja\nSinu tööks on valmistada erinevaid detaile auto-, meditsiini- ja ehitustööstusele.\nEelnevat keevitustöö kogemust\nPalk: 1400-1800€ bruto\nSinu ülesanneteks on metalldetailide töötlemine ja viimistlemine vastavalt joonistele.\nEelnevat kogemust lukksepana (kasuks tuleb ka keevitusoskus)\nPädevust lugeda tehnilisi jooniseid\nSinu ülesandeks on detailide keemiline pinnatöötlemine elektropoleerliinil. Meil on kohapeal kogemuesga asjatundjad, kes Sulle väljaõppe teevad.\nPalk: 1000-1500€ bruto\n"Meil on kaasaegne töökeskkond ja olmetingimused. Pakume Sulle vaheldusrikast tööd, täitmaks paljude rahvusvaheliste klientide ootusi. Ootame oma meeskonda teotahtelisi uusi kolleege, kellel on huvi tehnika vastu ning soov oma kätega midagi väärtuslikku luua."\n"Metecis ei hakka kunagi igav, kuna seadmed, tehnika ja protsessid pidevalt uuenevad ja arenevad.\nVäärtustame Sinu teadmisi, oskusi ja kvaliteetset tööd ning panustame omaltpoolt Sinu välja- ja täiendõppesse.\nKorraldame oma meeskonnaga meeleolukaid ühisüritusi, näiteks perepäev ja jõulupidu. Tunnustame töötajaid erinevate tähtpäevade puhul."\nAvar ja puhas töökeskkond koos saunakompleksiga\nVõimalus kujundada enda edulugu\nLihtsasti ligipääsetav töökoht Tartu linnas\nVõta julgelt ühendust Meteci personalijuhiga\nMetecil aitab tootmisvaldkonna spetsialiste leida ainulaadne tööandja turundus- ja värbamisagentuur Brandem.


Camper jalanõud meestele\n42 45 46 42 43 44 46 42 CAMPER Pelotas Peu Rambla Vulcanizado 18869 73,09 € 85,99\talates 73,09 € 85,99\t76,49 € 89,99\talates 73,09 € 85,99\n43 44 45 Camper Peu Touring K100479 alates 76,99 € 109,99\talates 65,99 € 109,99\n45 46 43 44 45 Camper Brutus Sandal Men's K100777 alates 115,59 € 135,99\talates 108,79 € 135,99\n42 43 44 45 +1 Camper Cameleon 1975 K100674 76,99 € 109,99\n44 45 Camper Peu Cami K100300 141,09 € 165,99\n43 44 45 46 46 CAMPER Peu Cami 17665 alates 135,99 € 159,99\talates 111,99 € 159,99\n42 43 44 45 Camper Brutus Sandal Men's K100778 alates 119,99 € 149,99\n42 43 44 45 43 44 45 Camper Brutus Sandal Men's K100775 alates 100,79 € 125,99\talates 107,09 € 125,99\n42 46 42 42 Camper Peu Cami K100249 115,59 € 135,99\t135,99 € 135,99 €\n42 43 45 46 43 44 45 46 Camper Peu K100668 103,99 € 129,99\t103,99 € 129,99\n43 44 Camper Brutus K300427 alates 118,99 € 169,99\n43 44 45 Camper Peu Touring K100596 alates 79,99 € 99,99\n42 44 Camper Together K100679 83,99 € 119,99\n41 43 Camper Twins K100626 alates 97,99 € 139,99\n37 Camper Brutus K201071 alates 60 € 149,99\n41 Camper Courb K100432 alates 52 € 129,99\n42 43 44 45 +1 Camper Peu Cami 17665-014 141,09 € 165,99\n43 Camper Peu Touring K300305 129,99 €\n45 Camper Brutus K300177 alates 84 € 209,99\n42 Camper Drift K100528 179,99 €\nIgal hooajal püüabCamper avastada uuesti klassikalisi disaine, täiendades neid ja muutes mõningaid detaile, et säilitada originaalsust. Camper peab tihti silmas seda, et et igaks elustiiliks on olemas Camper stiil.\nIsegi sõna “vabaaeg” algus tähendab meile midagi erilist. Camper loob rafineeritud, kuid ilma rangete raamideta jalatseid. Säilitatav on suurepärane tasakaal rangete klassikaliste joonte ja sportliku disaini vahel.\nCamaleón – on CAMPER esimesed jalatsid, mis kajastavad Vahemere pärandit, selle lihtsust, leidlikkust ja igapäevast meeldivust. Inspireeritud vanaaegsetest kohalike põllumeeste jalavarjusid, sai sellest joonest CAMPER ikooniline jalats.\nPelotas, üks meie poolt kõige enam tunnustatud siluette. Alates 1995. aastast on seda mudelit müüdud enam kui 11 miljonit paari. See on spordiliidritest inspireeritud Camper sari. Nende jalatsite taldadel on 87 palli meenutavat kumerust, mis ühenduvad unikaalseks amortiseeruvaks süsteemiks ja on samas erilise väljanägemisega.\n1988. aastal vaidlustas CAMPER selle, et jalatsipaar peab olema ühesugune. Nii algaski "TWINS" ajalugu. Twins – on jalatsipaar, mille parem pool erineb vasakust poolest. Sellest ajast on Camper loonud palju erinevaid variante, mis tõestavad, et individuaalsus on tõeline paari võimsus.\nSee sari paistab silma patenteeritud, kokkuvolditava konstruktsiooni poolest – uuendus, mis annab kerguse tunde ja muudab jalatsid lihtsalt kantavateks. 2010. aastal hakati "Beetle" sarja jalatseid müüma kauplustes. Sellest ajast on need saanud tuntuks ja populaarseks tänu enda anatoomiliselt vormitud tallale ja elastsetele saapapaeltele.


iKal karikatuuride valik\nVaadake, laadige ning jagage sõpradega parimaid karikatuure poliitilistel teemadel, mida on isiklikult loonud ja kogunud ülemaailma tuntud Kevin KAL Kallaugher!\nSee rakendus smartphone’i jaoks kingib Teile üle 150 KAL’i parima töö, sealhulgas 29 värvilist kaant ning illustratsiooni, mis olid loodud tema poolt „The Economist“ ajakirja jaoks. Nüüd te saate hoida neid oma iPhone’is, laadida neid Facebook’i või saata pilte sõpradele.\n- Rakendus sobib iPhone ja iPod Touch jaoks\n- On vajalik operatsioonisüsteem iPhone OS 3.0 või hilisem versioon\nKui Teile meeldivad kõrgekvaliteetsed lõbusad ja teravmeelsed karikatuurid poliitilistel teemadel, siis Kevin KAL Kallaugher’i – ülemaailma tuntud toimetaja-karikaturist, kes on mitu aastat töötanud „The Economist“ ajakirja kasuks – viimati valminud uus rakendus iPhon\nKui Te soovite näidata kellegi, et tema on TÕEPOOLEST tähtis Teie jaoks – siis „Kingitust ei saa osta raha eest“ on Teie parim valik!\nSellest iPhone rakendusest Te leiate 46 suurepäraselt illustreeritud ideed selle kohta, kuidas teha inimesele tõepoolest omapärane kingitus ning omapäraselt meelde tuletada oma tundeid.\nUnustage ära kommid, ehted ja teised kõiki ära tüüdanud kingitused, mida on nii lihtne osta ja mis maksavad vahel üsna palju.\nMina armastan iPhone\nNimetatud iPhone tarkvara sisaldab 72 lõbusat koomiksit ning seda peab kindlasti ostma igaüks, kes on armunud oma iPhone’isse.\nRakendus „Mina armastan iPhone“ on uus osaliselt sarkastiline pilk XXI. sajandi kõige populaarsema asja peale. Nimetatud iPhone tarkvara sisaldab 72 lõbusat koomiksit ning seda peab kindlasti ostma igaüks, kes on armunud oma iPhone’isse.\nÜksnes esimese mitme kuu jooksul peale ilmumist iPhone on levinud kogu maailmas miljonites eksemplarides ning saanud üheks kõige nõutumaid ja tuntumaid asju maailmas. Seejuures tema populaarsus pidevalt kasvab ja juba hakkab muutuma kultuseks.


Ministeerium tahab suurendada sihtkaitsevööndis asuva erametsamaa toetust\nVastavalt maaelu arengukavale on Natura erametsatoetuse määr praegu piiranguvööndis ja hoiualal 60,08 eurot hektari kohta ning sihtkaitsevööndis 109,93 eurot hektari kohta aastas.\nMitmed Natura erametsamaa omanikud on keskkonnaministeeriumile kurtnud, et täielikult piiratud majandustegevusega alal ehk sihtkaitsevööndis on toetuse määr erakordselt madal ega kata saamata jäänud tulu. Seetõttu on maaomanikud vastu ka kaitstavate alade kaitsekorra rangemaks muutmisele, ehkki liikide paremaks kaitsmiseks tuleks seda teha.\n2007. a Natura toetusmäärade väljaarvutamisel saadi sihtkaitsevööndi keskmiseks tootluseks hektari kohta 160 eurot. Seega moodustab toetuse määr praegu 69% saamata jäänud tulust. Arvestades asjaoluga, et Natura erametsatoetust on siiani taotletud vähem kui poolele toetusalusest pinnast, on keskkonnaministeeriumi hinnangul eelarvevahendeid piisavalt sihtkaitsevööndi toetusmäära suurendamiseks 150 euroni. Samuti tuleks mõelda võimalustele, kuidas järgmisel, 2014–2020 eelarveperioodil suurendada Natura erametsatoetuse eelarvet.\nPõllumajandusministeeriumi põllumajanduskeskkonna büroo juhataja Katrin Rannik ütles, et keskkonnaministeeriumi ettepanek laekus seoses kevadiste toetuste määruste ettevalmistamisega. Ettepanekud koondatakse 1. oktoobriks ja nende rakendamine sõltub analüüsi tulemusest. “Praegu ei saa lubada ühte- ega teistpidi,” märkis Rannik.\nLisatud: 25.09.2011 / 08:04\nNäete milline vägi on ettevõtjatel ja samas ka toetusimu. Olen alati mõelnud, miks on nii, et kel kõige enam vaba raha see ka kõige maiiam toetuste järgi.\nParaku on see nii, oli ja jääb.\nOlulised sihtkaitsevõõndid tuleb osta riigile ja asi jokk. Toetused ei ole targad ja head.\nVahel tundub, et Euroopa majandus toetuste abil koos seisabki. Eesti puhul on näha, et toetused ei liigu õiges suunas. Miks inimesed lahkuvad? Miks ei elata endale? Majandus on kui nõiaring, oled kui orav rattas. Harjud ja Sinu vaim on surnud ja pilk tuhm! Kas on võimalik toetustevaba maailm?\nVaatasin üht eelmise aasta hanget. Masina müügihind koos kasumiga oli ca 500 000. Tehin aga toimus hinnaga 1 500 000. Kuna masina soetas riigiasutus ja taustateadmised puudusid, siis tehingult võitis edasimüüja hetkega 1000000 EL maksumaksja arvelt.\nMiks on riigihanked öhku täis, miks toetustepõhine EL majandus on õhku täis? Ikka see lõpmatu anonüümsus ja segadus see põhjus.\nSeega soovitan sihtkaitsevööndi maad osta riigile. Odavaim ja kindlam!


Helga-Johanna Kuusler “Verevalla varandus” | Lugemissoovituse blog\n« Kadri Hinrikus „Katariina ja herned“\nAnu Jänes “Õuekummelist kaduvikku” »\nPosted 26 aprill 2018 by sulepuru in 2018, Kuusler, Helga-Johanna, Neemre, Ädu.\tTagged: maavallast, noortele, ulme.\tLisa kommentaar\nVerevalla küla lugu saab autori tahtel alguse aastal 1889 õõvastava veretööga. Järsku on käes aasta 2016 ja nüüd on segamini tänapäev ja teispoolsus. Tänast päeva esindab Ivo, kes on koos ema ja õega kolinud Verevallale. Teispoolsus ootab neid siin ees: hullunud olekuga Luukas, aeg-ajalt öökulliks moonduv Mardo, erakordselt siniste silmadega Taavet, Hanna, kes ilmselt ajaviiteks rotiks moondub ja nõnda oma otsa leiab, Eerik ja veel teisigi veidraid tüüpe. Ivo hakkab pikkamööda aru saama, et selle külaga on midagi imelikku lahti, inimesed on eraklikud ja enamasti on kõigil külaelanikel ühtmoodi sinised silmad. Ivo saab veidraid hoiatavaid märke, tuleb välja, et nende uue maja eelmised omanikud on selle ülepeakaela maha müünud justkui nendesamade sinisilmsete külaelanike tõttu, et sellest neetud paigast kaugemale saada. Tegevusse sekkuvad haldjad, poolhaldjad, mardused, zombid ja muud üleloomulikud jõud. Tundub, et Ivo satub pooljuhuslikult mingite süngete jõudude omavahelisse arveteklaarimise keskpunkti. Meie peategelase vaim ja füüsis saavad vatti, elu on pidevalt ohus, kannatused on üüratud. Mängu tuleb salapärane raamat, mis justkui teeks asjaolud selgemaks aga raamat on kadunud, selle otsimine läheb aina ohtlikumaks. Lõpuks saavad Ivo ja Luukas kadunud üriku kätte ja lõpplahendus pole enam kaugel kuid selgub, et pimeduse jõud valmistuvad Ivot endi hulka vedama…\nLugege ja imestage lõpplahenduse ja kogu loo tähenduse üle!


Mida lähemale jõuab hääletus abielu kui mehe ja naise liidu üle, seda kõvemaks muutub hammaste kiristamine - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Mida lähemale jõuab hääletus abielu kui mehe ja naise liidu üle, seda kõvemaks muutub hammaste kiristamine\nMida lähemale jõuab hääletus abielu kui mehe ja naise liidu üle, seda kõvemaks muutub hammaste kiristamine\nAjaloo paradoks – tundub, et mingi väärastunud osa inimkonnast on hakanud kartma Looduse kinnitatud mehe ja naise liidu seadustamist. Pilt on illustratiivne.\nERR-is palub Indrek Kiisler jätta “kodurahu huvides abielureferendum ära” – ainult et ta haugub vale puu all.\n“Nii rahval kui ka valitsusel ja poliitikutel on lähiaastatel terve hulk muid muresid ja sisulisi küsimusi, mida lahendada, selle asemel, et korraldada abieluranna defineerimise näidislahingut,” väidab Kiisler. Sisuliselt tähendab see kooseluseaduse ümber käiva võitluse edasilükkamist – ehk lootuses, et homoseksualismi jaoks tulevad kunagi paremad ajad?\nIndrek Kiisler kirjeldab 2014. aastal toimunut, üritades seda enda sõnutsi neutraalselt vaadata, kuid ei tee seda teps mitte. Esiteks toob ta mängu sotsiaalmeedia, kus “järsku said kõik inimesed ise arvata, kaasa rääkida ja üsna varsti ka avalikult sõimata ja verbaalselt haavata”.\nSeega paneb Kiisler põhirõhu “halbadele inimestele”, mitte aga taustale – näiteks sellele, kui räigelt suruti kooseluseadus Riigikogus läbi.\n“Teisalt oli ühiskond liikunud mitu aastakümmet liberaalsuse suunas, ja iga pendel saavutab enne tagasikukkumist oma kõrgpunkti. Vaikselt ja kindlalt kasvas rahulolematus arusaamatute ja harjumatute kommete ja tavadega, mis tulid meile põhiliselt liberaalsetest Lääneriikidest. Samadest Lääneriikidest imbus sisse ka ultrakonservatiivne võitlev maailmavaade, mis lisas vastaseisule organiseeritud tulisust,” kirjutab Kiisler.\nTema kirjelduse esimene osa on õige – liberaalsetest lääneriikidest sadas järsku kaela laviin uusi “euroopalikke väärtusi”, mis nüüd sooneutraalsuse, sugude olemasolu mittetunnistamise, erinevate seksuaalsete suundumuste esilekerkimise ja muu taolise näol traditsioonilist ühiskonda lammutavad.\nAjada vastupanu sellele hullusele “ultrakonservatiivse võitleva maailmavaate” kaela on selge vassimine – õigus on pigem neil, kes ütlevad, et mehe ja naise suhte kui eluandja normaalsus oli ühiskonnas sedavõrd loomulik, et seda polnud kunagi vaja olnud kaitsta. Järsku väljailmunud ideoloogia, mis kergitas homoseksuaalsuse tähesärasse, oli inimestele lihtsalt liig.\nKiisleril on õigus, et praegu on patiseis ja mõlemad pooled ootavad lahingukäsku – aga selle edasilükkamine ainult pikendab kaevikusõda. Pealegi on võitlus marksismi kalduva liberalismi ja traditsioone hoidva konservatismi vahel käimas kogu maailmas, vaherahu pikendamine ei muuda midagi.\n“Ma ei taha võtta positsiooni, kas Eesti vajab kooseluseadust või abielluda võiksid ka samasoolised inimesed. /…/ Aga mulle ei meeldi valitsusliidu plaan panna rahavahääletusele ettepanek, et abielu on vaid mehe ja naise vaheline liit. See on lihtsalt poliitiline mürgikarikas, millest pritsitakse meie avalikku ruumi terve järgmise suve ja sügise. Mürgikarikast ammutavad endale abipisaraid nii pooldajad kui vastased.”\nVõib-olla on see mingil määral tõesti mürgikarikas (mille täitsid vasakliberaalid), aga Kiisler unustab oma multikalikus soovis “ребята давайте жить дружно” selle, et tegu on maailmavaatelise küsimusega. Seda ei saa lahendada sellest mitterääkimisega. Pigem antakse sellega geiagendale aega edasiimbumiseks – kogu selle suunitluse taktika seisnebki ühiskonna harjutamises nende elulaadiga, kuni see omaks võetakse, ja kindlad vastuseisjad ühiskonna toel elimineerida saab.\nKiisler paneb rõhku sellele, et rahvahääletus korraldatakse samal ajal kohalike volikogude valimisega ja polevat vaja seda keerukaks ajada. See, et EKRE soovib hääletust ja valimisi kokku viia, oli ammu teada, ja mida lähemale see aeg tuleb, seda rohkem ujuvad välja seda vaidlustavad kiislerid. Ilmselt kardetakse tulemust, mida see hääletus võib anda.\nOn ju veelgi üks “võit”, mida sellega loodetakse saavutada – kuna koalitsioon ei soovinud võtta suunda kooseluseaduse tühistamisele, mis oli EKRE sooviks, sai kompromissina paika pandud just see variant, rahvahääletus kohalike volikogude valimistega koos. Kui see nüüd ära jäetakse, saab rahvuskonservatiividele veel ühe hoobi anda – näe, nad ei suuda oma valimislubadusi täita.\nSeda tunnistab ka Kiisleri öeldud lause “See on koht, kus nii Keskerakond kui Isamaa saavad selja sirgeks lüüa.” Mis mõttes? Koalitsioonilepet eirates?\nJa nagu näha, on EKRE ja tema valijate seisukoht Kiislerile ümmargune null. Seega ei maksa “palun” Kiisleri jutus suurt midagi, see on kalkuleeritud soov.\nTeemad: abielu esilugu hääletus kuum mehe ja naise liit


Vooremaa Vahejuhtumid talvisel Peipsil\nVahejuhtumid talvisel Peipsil\nKäesoleva aasta kolme kuuga on politsei- ja piirivalveameti lõuna prefektuuri piirivalvurid viinud Peipsi järvel läbi 10 pääste- ja otsinguoperatsiooni, abi vajas 10 inimest. Neist viis õnnestus piirivalvuritel päästa, kolm said ise kaldale ning kaks hukkusid.\nEsimene traagiline vahejuhtum leidis aset 20. jaanuaril, kui Peipsi jäält avastati teadvuseta mees. Meedikute pingutusest hoolimata ei õnnestunud 1946. aastal sündinud meest elule tagasi tuua. Surm saabus tõenäoliselt terviserikke tagajärjel.\nKolmapäeva, 4. aprilli õhtupoolikul kella 15.30 paiku avastati Peipsil Smolnitsa küla lähedal 75aastane elumärkideta mees. Piirivalve tõi mehe hõljukiga kaldale, paraku ei õnnestunud meedikutel tema elu päästa. Surnukeha saadeti täpse surmapõhjuse selgitamiseks lahangule, kuid esialgu võib arvata, et meest tabas terviserike.\nPäästejuhtumite arv vähenes\nVõrreldes mullusega, on päästejuhtumite arv piiriveekogul umbes poole võrra vähenenud.\nMustvee kordoni juht Jalmar Ernits soovitas, et võimalusel tuleks järvele minna mitmekesi. „Kaaslastega järvele minnes võiks hoiduda üksteise nägemisulatusse, et kui keegi seltskonnast peaks hätta sattuma, saavad kaaslased kas ise kiirelt appi tulla või abi kutsuda,” rääkis Ernits.\nÜhtlasi tuleks kalastajatel enne järveleminekut kriitiliselt oma tervislikku seisundit hinnata. „Talvisel ajal on külmakraadid tihti liiga krõbedad, suvel on suuremaks ohuks lauspäike. Kuna tihti võetakse ette pikem teekond kaldast järvele, tuleb kaaluda, kas tervis on piisavalt hea, ning mitte endale liiga teha,” soovitas ta.\nPolitsei kodulehel olev kaardirakendus on hea abimees kaluritele, et saada enne järvele minekut teada, millised on jääolud. Sel aastal on kaarti uurinud üle 880 000 kalastushuvilise. „Hea meel on, et kalastajad viivad end jääoludega kurssi ning jälgivad operatiivselt muutusi. Jääolud võivad muutuda päevaga, mistõttu on eluliselt oluline, et teataks, kus on ohtlikumad kohad, et neid vältida,” sõnas Mustvee kordoni juht Jalmar Ernits.\nJääolude kaarti uuendavad piirivalvurid iga päev vastavalt jääluure käigus kogutud infole, märkides kaardile jää paksuse kõrval ka praod, lahvandused ja muu kalastajale olulise info. Piirivalvurid soovitavad kõigil enne järvele minekut oludega tutvuda ning vajadusel küsida lisainfot juurde ka lähimast kordonist.\nKolme kuuga on piirivalvurid avastanud piiriveekogul 12 ebaseaduslikku piiriületust, milles osales kokku 23 inimest. Samal ajal tuvastati 26 piirirežiimi rikkumist, milles osales kokku 40 inimest.\nPiirirežiimi rikkumisi sama palju\nErnits ütles, et mullusega võrreldes on ebaseaduslike piiriületuste ja piirirežiimi rikkumiste arv jäänud samale tasemele. „Kui mootorsõidukiga järvel liikudes on navigatsiooniseadmete olemasolu täna pigem juba reegel, siis samamoodi võiksid järvejääl jalgsi liikujad oma asukoha määramisel täiendavalt tehnika tuge kasutada. Piiriveekogul olles on tähtis hoida navigeerimisvahendite jälgimise kõrval pilk ka hoiatussiltidel, mis aitavad kontrollida oma asukohta piirijoone suhtes,” lisas Mustvee kordoni juht.\nPeamiselt on kontrolljoone ebaseaduslike ületuste taga tähelepanematus või vähene teadlikkus. „Piirivalvurid püüavad igal juhul selliseid vahejuhtumeid ennetada. Suhtleme kohalikega ja külalistega, et nende teadlikkust tõsta, teeme piirialal patrullkäike ja vaatlusi ning sekkume kohe, kui inimene kontrolljoonele liiga lähedale satub. Eksituste vältimiseks tasub piiriäärsel alal liikudes kindlasti enne selgeks teha, kust kulgeb ajutine kontrolljoon, ning jälgida tähelepanelikult ka hoiatussilte,” soovitas kordonijuht Jalmar Ernits.\n2017 I kvartal 2018 I kvartal\nPäästejuhtumid/neis abivajajaid 20/27 9/9\nEbaseaduslikke piiriületusi piiriveekogul/neis isikuid 14/22 12/23\nPiirirežiimi rikkumisi/neis isikuid 22/50 26/40


Kasuta RSS Kanaleid oma äri edendamiseks! – Muud Kasulikku – Äri.ee | Räägime ärist!\nKasuta RSS Kanaleid...\nKasuta RSS Kanaleid oma äri edendamiseks!\njaan. 15, 2021 1:02 e.l.\nLiitunud: 1 aasta tagasi\nPaljud kindlasti ei tea, et enamus lehtedel on olemas selline (tavaliselt oranz) nupp mille peal on kirjas RSS. Tegemist on 1999 aastal välja töödeldud standardiga (RDF Site Summary) mis on tänase päevani väga kasulik tööriist.\nKuidas seda kasutada ja milleks see mulle hea on?\nRSSi saab kasutada selleks mõeldud tarkvaraga, meie siin kasutame vabavara Mozilla Thunderbird kus all vasakus servas saab väga kergesti luua uusi RSS kanaleid. Kuna meil, arendus ettevõttena, on väga tähtis olla kursis viimaste ja tulevaste uuendustega siis oleme seadnud RSS readeri lugema kõiki meie huviorbiidis olevaid vendoreid.\nAga ma ei leia seda RSS nuppu seal facebooki lehel!\nTõsi ta on, et igal pool RSSi võimalust ei anta. Seda kõiksugustel kahtkalstel (harva ka tehnilistel) põhjustel. Küllaga saab enamus huvipunktid ikkagi RSS Feed readeri jaoks tõlgendada. Selleks on loodud selline tarkvara nagu RSS-Bridge. Rakendage see kasvõi kohalikku arvutisse ning sillake vajalikud huvipunktid RSSi jaoks loetavaks.\nRSS kanalite abil loobute vaevast käia ringi mööda internetti, et veenduda ega keegi kusagil midagi uut pole siutsunud. Te ei pea andma kellegile oma e-posti aadressi kartusega, et ehk see sealt lekib ja hakkab suuresti spämmi sisse sadama. RSS on hea, puhas viis info saamiseks.\nVõlu peitub optimeerimises!\nrss thunderbird veeb\nTeema Täägid: rss (1), thunderbird (1), veeb (1),\nKasutame küpsiseid. Kui arvate, et see on ok, klõpsake lihtsalt nuppu "Nõustun". Samuti saate valida, milliseid küpsiseid soovite, klõpsates nuppu "Seaded".\tPrivaatsus Poliitika\nValige, milliseid küpsiseid aktsepteerida. Teie valikut salvestatakse üheks aastaks.\tPrivaatsus Poliitika\nNeed küpsised ei ole valikulised. Neid on vaja veebisaidi toimimiseks.\nSelleks, et saaksime parandada veebisaidi funktsionaalsust ja struktuuri, lähtudes sellest, kuidas veebisaiti kasutatakse.\nJagades oma huvisid ja käitumist meie saiti külastades, suurendate võimalust näha isikupärastatud sisu ja pakkumisi.


Horvaatia politsei ründab ja röövib Bosniast saabuvaid põgenikke - Uudised - Maailm - Postimees.ee\nHorvaatia politsei ründab ja röövib Bosniast saabuvaid põgenikke\nBosnia ja Hertsegoviinast on saanud põgenike oluline peatuspunkt teel Lääne-Euroopasse.\nFOTO: Amel Emric / AP / Scanpix\nPõgenikud süüdistavad Horvaatia politseid rünnakutes ja röövimistes, mille käigus on neid löödud, varastanud või lõhutud nende vara ja ässitatud neile kallale koeri.\nPõgenike ja vaatlusgruppide tunnistuste kohaselt rakendavad Horvaatia politseijõud süstemaatilist vägivalda ja vargusi Lääne-Euroopasse suunduvate migrantide ja põgenike vastu.\nAjaleht Guardian vestles mitmete põgenikega Bosnia ja Hertsegoviina ning Horvaatia piirilinnades, kes tunnistasid, et nad on piiriületuse käigus langenud Horvaatia politsei rünnaku alla. Väidetavalt on rünnatud eelkõige mehi. Mitmed põgenikud tõdesid, et Horvaatia politsei lõhkus või varastas nende telefoni, samuti teatati rahavargustest.\n«Kümne päeva eest võtsid nad kogu meie raha,» ütles 30-aastane Chouaïb Alžeeriast. «Rohkem kui 1000 eurot. Nad rebisid katki minu passi ja seejärel hakkasid meid kumminuiadega peksma. Mägedes riskime oma eluga. Me ei maga. Me võime saada surma. Hästi, politsei püüab meid kinni ja saadab meid tagasi, see on normaalne. Ent miks nad meid peksavad? Miks nad meid alandavad?»\n«Viimasel korral võtsid nad meie grupilt neli telefoni ja ühe akupanga, nad lihtsalt varastasid need,» ütles 48-aastane naine Afganistanist. «Nad peksid mehi, aga mitte naisi. Ent kui ma karjusin, et nad annaksid tagasi mu telefoni, lõid nad vastu selga ja pead ka mind.»\nKõigi nende vägivallajuhtumite tõestamine ei ole kerge, ent vaatlusorganisatsioonid tunnistavad, et olukord piiril on halb.\nEelmisel aastal saabus Bosnia ja Hertsegoviinasse vähem kui tuhat põgenikku, tänavu on neid saabunud vähemalt 9000. Peamiselt on tegemist Afganistani, Iraania ja Süüria päritolu põgenikega.\nPutin: Ungari on üks Moskva tähtsamaid partnereid Euroopas 1 Loe artiklit\nKonstantinoopoli patriarh lubas Ukraina kirikule peatset iseseisvust Loe artiklit\nVideo: 85-aastane iirlane astus vastu kolmele relvastatud röövlile 1 Loe artiklit\nÜRO uurija: Birma sõjaväe jõhkrust on raske mõista 1 Loe artiklit\nPutin: sõjalennuki allatulistamine oli traagiline juhus Täiendatud 16.43 14 Loe artiklit\nDanske Banki rahapesuvastase võitluse juht Rehele: miks on meil nii keeruline saada ligipääsu dokumentatsioonile Lisatud kirja koopia Aivar Rehele 2 Loe artiklit\nOtsepilt: vaata telemagasini «Radar» Algus kell 20.00 Loe artiklit Vaata videot\nSaksa valitsus tagandas siseluurejuhi 1 Loe artiklit\nEndine Eesti pokkerimängija räägib, kuidas ta 30aastaselt miljonäriks sai ja millisest Eestist unistab Loe artiklit\nMihkel Mutt: traumeeritud Ida-Euroopa trots 1 Loe artiklit\nEelarve on põhimõtteliselt koos: aktsiisilangetusi oodata pole Lisatud Jevgeni Ossinovski kommentaar 17 Loe artiklit\nNoor eestlane Austraalias: ajaga kustub ka raba- ning lumeigatsus 2 Loe artiklit


Postitatud: 04-07-2009 19:03\nHetkel polegi sellist telefoni turul, mille disain meeldiks. Praegu K510i, ajab asja ära, peaasi et saab helistada ja sms-e saata, muu jura jätab täiesti külmaks.\nPostitatud: 04-07-2009 19:08\nMeeldib see et on sammulugeja ja kalorikalkulaator peal :) ja lisaks on ta ROOSA...:D\nPostitatud: 04-07-2009 19:14\nmul on Sony Ericsson\nPostitatud: 04-07-2009 21:11\nmul on präegult selline, kunagi sünnipäevaks sai tahetud. päris hea on, ilus ka muidugi aga nüüdseks päris tüdinud sellest juba. ainuke vastik asi et eesti keelt pole peal .\nPostitatud: 13-07-2009 13:32\nTäiesti nõus kuid mul juba näiteks garantiis käinud kuna aju jooksis kokku ja peegel pealt puruks ja värv maas..tean veel inimesi kellel sama telefon ja samad mured.Välimus supper kuid värvi ja muude asjade kvaliteet annab soovida:(\nPostitatud: 13-07-2009 13:38\nMul siis selline, sony ericsson K350i, ei ole just kõige uuem, aga mulle väga meeldib.\nPostitatud: 13-07-2009 13:39\nPostitatud: 13-07-2009 13:49\nnokia 5313 , olen rahul, mõnusalt peenike ja lihtne.\nPostitatud: 13-07-2009 14:11\nMinul on IPhone. Ülirahul!\nPostitatud: 13-07-2009 14:16\nROOSA SONY ERICSSON\n< 1 2 3 4 ... 32 33 34 35 36 ... 134 135 136 >\n15.00€ Kristall küünlaalus klaasist küünla hoidja


Specchia vanalinnSpecchia vanalinn on rajoon, kus leidub paljugi huvitavat nagu Chiesa Madre kirik ja Palazzo Risolo.\nChiesa Madre kirikKirikutest võib külastajatele huvi pakkuda Chiesa Madre kirik (asukoht – Specchia vanalinn).\nChiesa dei Domenicani kirikKirikutest võib külastajatele huvi pakkuda kesklinnapiirkonnast 1 km kaugusele jääv Chiesa dei Domenicani kirik.\nPalazzo RisoloSpecchia vanalinn paistab silma mitmete huvitavate paikade poolest, kus tasuks igal juhul ära käia. Olgu mainitud näiteks Palazzo Risolo. Kultuurihuvilisele reisijale pakub Specchia teisigi huvitavaid võimalusi nagu lähiümbruses asuvad Chiesa Madre kirik, Tonino Bello sünnikodu muuseum ja Maria Ausiliatrice kirik.


GiannaMiller profiil | seksi cam - Suomen kuumin webcam chat\n18, Skorpion, colombia, Venezolana\nViimase sisselogimise aeg: 11.06.21 12:00:55\nKlõpsates nupul, tõstad GiannaMiller esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. GiannaMiller hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nBefore stream ♥ 4 fotot 4 photos\nSexy in white 4 fotot 4 photos\nkitty Gianna 3 fotot 3 photos\nOluline info kasutaja GiannaMiller kohta\nKasutaja GiannaMiller tööaeg\nKasutaja GiannaMiller amatöörvideod


Rullrätik automatiseeritud dispenserile\nAutomaatsed kätepaberi hoidikud\n5 L kanistrid\nHarjad ja mopid\nCar Max- Kontaktivaba pesu: Piserdada lahus pinnale vahu või spreyna. Lasta toimida. Loputusvesi kanda pinnale kõrgsurvepesuriga ( 130-150 bar, 12 liitri vee kohta minutis) Töö lahus 1:10-1:15.Käsipesu: Kanda lahus pinnale, lasta toimida ja pesta pind pehme svammiga. Loputada puhta veega. Kareda vee puhul pind kuivatada.Töö lahus 50ml/10l vee kohta.\nPakiautode, busside, traktorite ja offroad autode pesuks\nSuper Green Specjal- Kontaktivaba pesu: Kanda lahus pinnale vahu või spreyna, lasta toimida.Loputsvesi kanda pinnale kõrgsurvepesuriga (130-150 bar, 12 liitri vee kohta minutis). Toimib ka kareda veega. Töö lahus 1:30-1:50. Käsipesu:Kanda lahus pinnale ja lasta toimida, pesta pind pehme käsnaga ja loputada puhta veega. Töö lahus: 25ml/10l vee kohta.\nVeokite ja eriotstarbeliste sõidukite pesu\nTruck Clean- Kontaktivaba pesu: Kanda lahus pinnale vahu või sprayna, lasta toimida. Loputusvesi kanda pinnale kõrgsurvepesuriga(130-150bar, 12 l vee kohta minutis). Töölahus 1:80 kuni 1:100.\nPutukate eemaldamiseks auto kerelt ja klaaspindadelt\nMosquitos- Enne pinna pesemist kanda aine pinnale spray meetodiga. Peske peale aine toimimist pind kas käsitsi või kontaktivabalt. Loputada jooksva veega. Kasutada lahjendamata.\nAlumiinium velgede puhastamiseks\nAlux- Süvapuhastuseks mõeldud aine. Kanda peale spray meetodil, lasta toimida, pind loputada survepesuriga.\nTöölahus: 1:3 kuni 1:5 .\nMetall ja alumiinium velgede ning plastikust ilukilpide puhastamiseks\nEn-Jee- Igapäevaseks pesuks. Kanda aine pinnale spray meetodiga. Laske toimida ja loputage maha survepesuriga. Töölahus: 1:3-1:5.\nKroom elementide ja velgede puhastamiseks\nPRIX- Kanda pinnale spray meetodil. Oodata kuni aine muudab värvi pinnal, seejärel loputada survepesuriga. Kasutada lahjendamata.\nSõiduautode ja väikebusside käsipesuks\nShampo Neutro- Enne pesemist loputada pind puhtaks liivast. Kandke lahus nuustikuga pinnale. Peske käsitsi ja loputage. Töölahus: 100ml/10 l vee kohta.\nAuto kere hooldamiseks ja poleerimiseks\nCar Shine- Kanda sprinkleriga puhtale pinnale. Töödelge pinda mikrofiiber lapiga. Jätke kuivama. Kasutusvalmis aine.\nAuto kere hooldus poleerimisega\nTenzon 2-Kanda puhtale ja kuivale pinnale aplikaatoriga väheses koguses ainet. Hajutada pinnal ühtlaselt. Jätta kuivama tunniks ajaks kuskil 20C juures. Poleerida käsitsi mikrofiiber lapiga, kuni pind on ühtlane ja läikiv. Kui pind vajab tugevamat töötlust kasutada Tenzon 3. Valmis segu, kasutada lahjendamata.\nPC-1- Kanda pinnale nuustikuga ja hajutada pinnal ühtlaselt.3-5 minuti pärast poleerida mikrofiiber lapiga pind läikima. Kasutusvalmis, mitte lahjendada.\nRollex- Kanda sprinkleriga puhtale pinnale. Kand pinnale koheselt peale auto pesemist ja loputamist. Loputada hästi veega. Töölahus 1:500, 20ml/10l veekohta.\nRehvide ja plastikpindade läigestuseks nii auto välis kui ka sisepindadel\nGUM Extra- Peale pinna pesu kanda väike kogus ainet lapiga pinnale.Kasutada lahjendamata. Toodet saab kasutada temperatuuril alla nulli.\nGumlax- Kanda lahus plastik või kummist pinnale. Ooodake kuni lahus kuivab. Korrake kui vaja. Töölahus 1:3-1:5.\nIgapäevaseks kokpiti , kontrollpaneeli ja plastikpindade hoolduseks\nTopEfekt KOK GT- Kanda pinnale nuustikuga, pühkige ja oodake kuni pind kuivab. Kasutada lahjendamata.\nSilKok GT- Kanda pinnale nuustikuga, pühkige ja oodake kuni pind kuivab. Muudab pinna läikivaks. Kasutada lahjendamata.\nAPC IN- Kanda aine määrdunud pinnale.Kuivatada mikrofiiber lapiga. Eemaldab tõhusalt õli, rasva ja saaste plekid.\nTekstiil istmete ja polstrite puhastus ja hooldus\nAntystat- Elektrostattiliste laengute neutraliseerimiseks. Piserdada õrnalt pinnale enne tolmuimejaga puhastamist. Kasutada lahjendamata.\nTexwash-Kanda lahus pinnale spray meetodil. Hõõruda harjaga. Loputada. Kuivatada pind veeimuriga. Töölahus: 50-500ml/10l vee kohta. Kui pinnal esineb plekke kanda neile puhast kontsentraati või APC IN GT ja siis pind pesta.\nTextil PROT NANO- Kanda lahus puhtale, plekkideta tekstiil pinnale.Lasta kuivada soojas ja kuivas ruumis tund aega. Võib kuivada ka päikese käes. Vajadusel korrata toimingut. Kasutada lahjendamata. Loksutada enne kasutamist.\nAkende ja peeglite puhastamine\nTop Glass GT- Piserdada 1 ml ainet 1ruutmeetriselepinnale. Põhkige pind kuivaks. Kasutada lahjendamata.\nRoostevabade elementide, plastiku ja klaasi süvapuhastus\nGran Milk-Peale auto pesemist kandke lapiga aine pinnale ning poleerige. Eemaldab pinnalt plekid ja rooste.. Kasutada lahjendamata.\nKonditsioneeri õhu värskendamiseks, eemaldab suitsu lõhna ja kopitanud lõhna\nSani Plus- Piserdada aine puhastatud mattidele. Seejärel lülitada sisse konditsioneer ja jätta see tööle 15 minutiks.Kasutada lahjendamata. Valikus on lõhnadena kohvi, eksootilised puuviljad, roheline tee, metsa ja mere lõhnad.\nKleebiste, tõrva, tahma, vaigu, asfalti, parafini, plastiliini, värvipliiatsi, markeri, tindi, närimiskummi plekkide eemaldamiseks auto kerelt, plastik elementidelt ja tekstiililt\nTG Cleaner- Kanda otse puhtale pinnale, lasta ainel toimida, seejärel puhastada pind niiske lapiga. Enne aine kasutamist katsetada varjatud kohas pinna vastupidavust ainele.Tähelepanu! Mitte kasutada kummist, pehmest plastikust ja pleksiklaasist pindadel. Kasutada lahjendamata.\nDS1 GT-Kanda peale sprinkleriga ja pühkida lapiga. Lasta ainel toimida 60 sekundit. Kasutada lahjendamata.\nEhitajate tee 110B, ladu 8\nTallinn Estonia, 12915\nKMKR: EE100179187 Reg nr. 10091021\n+372 5554 4814


Club-renault.ee - Juhtpaneel - Privaatsuspoliis\nClub-renault.ee - Privaatsuspoliis\nSee privaatsuspoliis seletab, kuidas “Club-renault.ee” koos partneritega (edaspidi “me”, “meie”, “meid”, “Club-renault.ee”, “https://club-renault.ee/foorum”) ja phpBB (edaspidi “see”, “selle”, “phpBB tarkvara”, “www.phpbb.com”, “phpBB Limited”, “phpBB meeskond”) kasutab saadud informatsiooni sinu külastus sessiooni ajal (edaspidi “sinu informatsioon”).\nSinu poolt saadud informatsiooni kogutakse kahel. Esimene neist on: Sirvides “Club-renault.ee”, siis lubad phpBB tarkvaral luua küpsiseid. Küpsised (ehk ingl. k “cookie”) kujutab endast väikest tekstikujulist andmeplokki, mille veebiserver saadab teie veebilehitsejale ja mis salvestatakse teie arvuti kõvakettale. Esimesed kaks küpsist sisaldavad ainult kasutaja identifitseerimise tunnust (edaspidi “kasutajanimi”) ja anonüümse sessiooni identifitseerimise tunnust (edaspidi “sessiooni-id”), mis on automaatselt teie jaoks määratud phpBB tarkvara poolt. Kolmas küpsis luuakse alles siis, kui oled oma veebilehitsejaga sirvinud “Club-renault.ee” teemasi ja kasutatakse, et teada saada millised teemad on juba loetud, tehes veebilehe külastuse lihtsamaks.\nMe võime ka sirvimise ajal luua phpBB-tarkvara väliseid küpsiseid “Club-renault.ee”, kuigi need on väljaspool seda dokumenti, mis on mõeldud ainult phpBB tarkvara loodud lehtede katmiseks. Teiseks viisik, kuidas me kogume sinult saadud informatsiooni on see mida oled sisestanud meie foorumisse. See võib olla, ning mis ei ole piiratud: postitades anonüümse kasutajana (edaspidi “anonüümsed kasutajad”), registreerudes “Club-renault.ee” liikmeks (edaspidi “sinu konto”) ja postitades peale registreerumist ja/või sisselogimist (edaspidi “sinu postitused”).\nSinu kasutajakonto sisaldab ühte unikaalset, ning teistest eristavat nime (edaspidi “sinu kasutajanimi”), personaalset parooli mida kasutad oma kontole sisselogimiseks (edaspidi “sinu parool”) ja personaalset, ning kehtivat e-postiaadressi (edaspidi “sinu e-postiaadress”). Sinu poolt antud informatsioon “Club-renault.ee” leheküljele on kaitstud selle riigi andmekaitse seadustega, kus kohas oleme majutanud antud foorumi. Igasugune informatsioon, peale sinu kasutajanime, sinu parooli ja sinu e-postiaadressi, mis on nõutud lehekülje “Club-renault.ee” registreerimislehel on kas kohustuslik või vabatahtlik “Club-renault.ee” äranägemise järgi. Kõikidel juhtudel on Sul alati võimalus valida, millist informatsiooni soovid näidata avalikult. Peale selle on Teil võimalik lubada või keelata phpBB süsteemi poolt automaatselt genereerituid e-kirju (nt. “telli teema” jms).\nSinu parool on šifreeritud (ühesuunaline räsi) nii, et see oleks turvaline. Siiski, on soovitatav, et Sa ei kasutaks ühte ja sama parooli üle mitme hulga veebilehtedel. Sinu parool on mõeldud selleks, et saaksid ligipääsu oma “Club-renault.ee”, kasutajakontole. Seega palun hoia oma parooli hoolikalt, ning mitte mingil juhul ei küsi Teie käest kunagi parooli, olgu ta “Club-renault.ee”, phpBB või mõne muu kolmanda osapoole tegelane. Juhul, kui Sa peaksid unustama oma kasutajakonto parooli, siis saad kasutada phpBB tarkvara funktsiooni “Ma unustasin oma parooli”. Antud toiminguga küsitakse sinu kasutajanime ja sinu e-postiaadressi, ning peale seda phpBB tarkvara genereerib sulle uue parooli, et saaksid oma kontole uuesti siseneda.


Kuidas talgutel mõelda Eesti Vabariik 100. sünnipäevale - Järva Teataja\nKuidas talgutel mõelda Eesti Vabariik 100. sünnipäevale\n1. Mida saaksime oma kogukonnas tänavusel Teeme Ära talgupäeval ühiselt ära teha, et Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva väärikalt tähistada?\nEV100 korraldustoimkond toimetab igapäevaselt, et meie riigi juubel saaks vahvalt ja väärikalt peetud. Minu jaoks on peamine see, mis sellest juubeldamisest järele jääb: loodan, et nendeks on rõõmsamad inimesed, suurem ühtehoiutunne ja hulk kestvaid algatusi. Kui ma enda kodukandi peale mõtlen, siis mind rõõmustaks väga, kui Tallinnasse Veerenni kanti tekiks mõni uus laste tegevus- või mänguväljak ja Koidu tänava parki pandaks püsti lipumast.\nEesti Külaliikumine Kodukant, ühiskingituse “EV100 igas külas” koordinaator\nTegelikult saab sellele küsimusele ainsa ja õige vastuse anda vaid iga kogukond ise. Ainult nemad teavad kõige paremini, millest nende külas unistatakse, millest puudust tuntakse või mille üle uhked ollakse. Just nüüd, meie Eesti suurel sünnipäeval, ongi aeg see üheskoos ära teha ja kinkida endale, oma kogukonnale, oma rahvale. Kas selleks ühiselt tehtud kingiks saab oma küla lipuplats, mälestuspaik, korrastatud pärimus- või loodusväärtuslik paik, viljapuuaed, külakiik, kogukonna kroonikaraamat või midagi sootuks muud, otsustab külarahvas üheskoos. Tähtis on, et see oleks ühiselt ja südamega tehtud, et see jääks väärikalt püsima ka pikaks ajaks pärast pidu ning et sellest saaksid rõõmu nii omakülarahvas kui ka külalised.\nLipuvabrik , tegevjuht\nJuba pikemat aega on Eestile otsitud oma märki. Samas on meil olemas üks kindel ja kogu rahvast ühendav sümbol – meie lipp. See on võidu sümbol. Vabaduse sümbol. Ühtsustunde sümbol. Nii võiksimegi enda kodukandis ringi vaadata: kas meil on olemas koht, kuhu saame tähtpäevadel uhkelt heisata enda riigi lipu, mille alla oma kogukonnaga koonduda. Kui ei ole, siis Lipuvabrik on hea meelega valmis õla alla panema ja aitama.\n2. Mida võiksime Teeme Ära talgupäeva raames ise ära teha, et olla loodusõnnetuseks paremini valmis?\nPäästeamet, ennetustöö osakonna ekspert\nEsmalt tasuks igal inimestel läbi mõelda, mis teda piirkonnas ohustab ehk teha oma kodukoha riskianalüüsi. Sellega inimene teadvustab endale, mis teda ees võib oodata ning milliseid samme oleks vaja astuda ohtude ennetamiseks ja nendega toimetulekuks. Inimene, kes ei sõltu ainult elutähtsatest teenustest (nt elekter ja vesi) ning on varunud toitu, vett ja hädapäraseid vahendeid, tuleb toime ka tõsisemate loodusõnnetuste korral.\nTamrex Ohutus, personali- ja kommunikatsioonispetsialist\nSoovitan alustada oma kodu ja ümbruse riskide hindamisest, et mõista, millised hädaolukorrad on võimalikud ning kui kaugel on abi. Hädaolukorras eluspüsimiseks on vajalikud söök, jook, esmaabi, soojus, side ja valgus. Varuge oma perele joogivett, samuti kuivaineid, näiteks kaloririkkaid herneid, ube, halvaad ja muud omal valikul, aga ka soola ja suhkrut. Tähtis on ka hea esmaabikomplekt valuvaigistite, sidemete jm vajalikuga, samuti on oluline varuda tikke ja küünlaid, mis annavad ju üheaegselt nii valgust kui ka soojust. Lisaks peaksid kodus olema veel patareid ja raadio ning taskulamp.\nAllikas: Teeme Ära talgupäeva meeskond, www.teemeara.ee


Tartu Postimees: Vaataja seatakse rakkesse kõrvadest jalataldadeni — Tartu Uus Teater\nTartu Postimees: Vaataja seatakse rakkesse kõrvadest jalataldadeni\nLaura Porovart, Tartu Postimees, 17.09.2019\nInimesel on märksa enam mälestusi, kui ta arvata oskab. Tihti meenuvad seigad minevikust ootamatult, nende käivitaja näikse olevat täiesti juhuslik lõhn, valgus või heli. Mälestused on sageli oma luuderohuna ronivad väädid pununud ümber naabermaja palkoni või ajanud juured sügavale kõnniteeprakku nagu kesksuvine võilill. Teisisõnu, mälestuste vardjaks saab pealtnäha argine ja ehk isegi esmapilgul märkamatu ümbrus.\nLinn platsid, ehitised ja tänavad on mälestuste seimiseks vaat et parim paik – parajalt juhuslik ja igapäevane, aga nüanssides piisavalt muutuv, et rutiin ei saaks tuhmistada iga mäletamist vääriva seiga kirkust.\nKahe eelneva, mäletamise ja linnaga eksperimenteerib sõna kõige paremas tähenduses lavastaja Jaanus Kaasik, kes viib «Fantoomvalu» vaataja Tartus kureeritud teekonnale. Ehkki täpsem oleks siinkohal öelda, et vaataja viiakse teekonnale läbi mälestuste.\nNiisiis, olgu selgituseks öeldud, et «Fantoomvalu» on kohaspetsiifiline rännaklavastus või, nagu teatri kodulehel kirjutatakse, helietendus ühele inimesele. See audioreaalne teos toimub sõna-sõnalt vaataja kahe kõrva vahel: lavastuse alguses ulatatud kõrvaklapid juhivad vaatajat mööda kavandatud marsruuti. Kõrvaklappidest pärit ruumiliselt lindistatud heliriba loob veenvalt lavastatud ruumi, mis on mööduvate maamärkide või ehitistega sünkroonis.\nParatamatult tekib «Fantoomvalus» ulmefilmilik tunne, nagu kõnnitaks samal ajal kahes erinevas Tartus. Võib tunduda uskumatu, kui vähesest piisab kujutlusvõimele, et silme ee luua terviklik stseen tegelaste ja dialoogiga. Klapid peas kõndijal tekib lisaks paranoiline kihk enda ümber ringi kiigata, kontrollimaks, et tõesti ollakse üksi – nii tõetruuna kõlab heli.\nTeekonnal planeeritud peatuspunktides siginevad osalise ümber häältena nähtamatute rääkijate mõed. Vaataja seisab sõpruskonna keskel justkui üks nendest, ent on samal ajal üksiku kõrvaltvaataja rollis. Selline seisund meenutab tunnet, mis võib vallata inimest, kes viibib täiesti võõras seltskonnas – paradoksaalsel kombel tuntakse end rahvast täis ruumis siiski ihuüksi.\nNähtamatute kaaslaste jutuvada puudutab osavalt argiteemadesse põimitud filosoofilisi küsimusi mälestuste ja muutuste kohta. Mälestustest rääkima asudes adutakse muutuste ületamatut barrikaadi, mis seisab mälestuse ja oleviku vahel.\nLinn muutub, majad vahetavad värvi ja omanikke, kõige tähtsam aga on see, et inimesed muutuvad. Võibolla kohati nostalgiasse ja sentimentaalsusesse kalduv tekst ärgitab vaatajatki mõtlema mööduvale, tunnistama hetkede haprust.\n«Fantoomvalu» (meditsiinis on see tuntud kui viirastusvalu) viirastuslikkus seisneb eeskätt, nagu ennist öeldud, viirastuslike tegelaste ilmumises ja kadumises. Teisalt viirastuvad kuuldud mälestuste taustale iga vaataja isiklikud mälukillud, sestap on kuuldu veidi naha ligi. Tuavlikkuse tõu, sest kes meist poleks kogenud muutuste paratamatut laastamistööd harjumusliku ja omase kallal, jääb hing võõraste mälestuste pärast ikka veidi kipitama, viirastuslikku valu põdema.\nTartut kutsutakse puidust linnaks. Sama hästi sobiks seda nimetada hoopiski mälestustest linnaks. Ülikoolilinnaks olemine rõhutab seda veelgi, põlvkondade jagu nooruspõlvemälestusi matab linna endasse nagu sügisene udu. «Fantoomvalu» oskab jääda siiski nii neutraalseks, et ka neil, kellel ei ole (veel) Tartuga seotud mälestusi, on võimalik teost nautida.\n• 13. septembril esietendas Tartu Uus Teater Draama festivalil oma majas, Toomel ja kesklinnas «Fantoomvalu». • Teos on kohaspetsiifiline helilavastus korraga ühele vaatajale.\n• Autor ja lavastaja Jaanus Kaasik.\n• Helimeister Hannes Einpaul.\n• Muusika Bizarre.\n• Audionäitlejad Maarja Jakobson, Maarja Mitt-Pichen, Siim Angerpikk ja Helgur Rosenthal.\n• Järgmised etendused 27. ja 28. oktoobril.


TERVIS JA HOOLDAMINE - berna ajab karva\nLoetud: 7661 korda\n04.02.2010 14:47 (marika1957 )\nPole siin ammu suhelnud aga nüüd kerkis esile üks küsimus: nimelt avastasin, et mu pisike bernapoiss, kes on kohe-kohe aastaseks saamas, on hakanud karva ajama. Täna hakkasin teda harjama ja karvu tuli maha ikka päris palju. Sööki ei ole vahetanud, muud nagu ei ole ta ka saanud...mõtlesin, et küsin, et võibolla ongi mingi aeg karvaajamiseks ...aga millal, seda ma ise küll ei tea..\nRE: berna ajab karva\n04.02.2010 18:07 (rotipoeg )\nVarane kevad ehk.. Sel aastal on minul ajanud karvu nad enamuse aastast ja kõik kolm korraga. Ei saa olla söögist või muust. Vahepeal korraks jäi vähemaks, kuid no siis taas. Taksil on näiteks alt uus tihe karv hoopis kasvanud, kuid bernadel on nüüd ka päris lahti visanud.. ju siis kevade ootuses:P\n04.02.2010 20:03 (Piret )\nKevade poole kipub ikka karv lahti olema, selline tunne tekib et koeral kukuvad absoluutselt kõik karvad maha. Sõltub suht palju ikka toidust ka- enne ei näegi erinevust kui kevadel karvavahetuse aegu. Väga hästi aitab järgmine toidulisand:\nJa kohad kust osta saab:\n05.02.2010 13:26 (SIIRI )\nIgal aastal on minu koertel karva lahti löönud just kõige külmemal ajal, kummaline. Sel aastal aga mõtlesin ehk välja - suure külmaga on vaja soojemat ja tihedamat karvkatet, aga et uut kasvatada tuleb enne vanast lahti saada. Minu jaoks tundub see päris loogiline, kas aga on nii, ei tea. Sest praeguseks on mu 8 aastasel palju paksem ja ilusam kasukas kui jaanuari alguses. Ja ei ole ka toitu vahetanud ega kunagi mitte ühtegi toidulisandit andnud. Isegi natsa pelgan neid, ei söö ise ega anna ka koertele.\nSaadan vastuse (TERVIS JA HOOLDAMINE - berna ajab karva) teemale


Olümpiapäevik. 2. voor\nSissejuhatuseks veidi poliitilist möla. Batumis on oodata ilmselt kõigi aegade kõige ägedamat võitlust FIDE presidendi tooli pärast. FIDE juhtkond (Makropoulos, Azmaiparašvili jt) võttis hiljaaegu maha presidendi (Eetikakomitee otsus!) Kirsan Iljumžinovi, sest kalmõkk sattus Lääne sanktsioonide alla (tundub, et tal on üks põhiärisid juba pikka aega olnud konfliktipiirkondades nagu Liibüa ja Iraak naftamüügi vahendamine). Peamine konkurent on Arkadi Dvorkovitš, Venemaa (Medvedjevi) valitsuse üks põhimehi – mälu järgi ütleks, et asepeaminister. Dvorkovitš on Venemaa maleelus juba pikka aega üks tegelastest, ent kevadel võeti vahi alla tema ammused äripartnerid – miljardäridest vennad Magomedovid (Zijavudin ja Magomed). Kunagi ammu püüdis Dvorkovitš neist ühte panna ka Venemaa Maleföderatsiooni etteotsa, kuid see ei läinud läbi. Kohtuprotsess nende üle pole alanud – ilmselt tahetakse lihtsalt nende osalust Novorossiiski sadamas... Pärast nende vahistamist ennustati Dvorkovitši langust, kuid ei – esialgu püsib ta sadulas. Dvorkovitš sai kokkuleppele ka Iljumžinoviga toetuse osas, mis on väga tähtis, sest Iljumžinov püsis võimul peamiselt kolmanda maailma riikide häälte abil.\nÜhesõnaga – Makropoulos + Batumi maleolümpia peakorraldaja Azmaiparašvili vs Dvorkovitš ja Iljumžinov. On ka kolmas kandidaat – inglise endine tippmees Nigel Short, kuid vaevalt kolmanda maailma riigid tema poolt hääle annavad.\nArkadi Dvorkovitš Foto: Vikipeedia\nSaabumispäeval ajasidki korraldajad meeleheitlikult taga kõiki FIDE delegaate – igal häälel võib olla kulla kaal. Ilmselt kuuleb edaspidi asjade arengust veel mõndagi.\nJa tänane voor. Mehed kohtusid Tšiiliga, naised Slovakkiaga. Põhimõtteliselt üsna võrdsed vastased, oodata oli ägedaid lahinguid.\nSalinas Herrera, Pablo\nGarcia Cardenas, Pablo\nEesti läks 1-0 ette, kui Ilja Siroš mängis kindlalt üle oma vastase, ent ülejäänud laudadelt tuli vaid pool punkti. Kaido Külaots pole esimeste partiide põhjal kuigi heas vormis. Tšiili kogenud 55-aastane suurmeister Morovic aga mängis silmapaistvalt hea partii ning tema etturikett lammutas tsentris musta kaitse.\nOttomar Ladva tegi avangus positsioonilise etturiohvri, hoidis initsiatiivi, ent ajapuuduse eel see hajus – õnneks sai ta etturi tagasi. Viga – ja valge jäi taas etturita. Vastasel oli varsti võimalus võita, lõpus magas Henriquez maha veel ühe võitva löögi ja lugu lõppes viigiga.\nAleksander Volodin sai avangust seisu, mis olnuks ideaalne, kui oleks käimata kuningatiiba nõrgestanud käik h7-h5. Seisu võis pidada dünaamiliselt võrdseks. Kahjuks Volodin rikkus selle, tehes endale vabaetturi c3-le. Paraku polnud see tugev, vaid nõrk – vastane kombineeris ähvardusi kuningatiival ja piiras etturit. Mäng kahele nõrkusele tõigi edu – 40. käigul must eksis ja jäi oma seisu uhkusest, vabaetturist c3, ilma. Vastane realiseeris ülekaalu eeskujulikult.\nJa vaatame partiid ka laual üle.\nMorovic Fernandez – Külaots Grünfeldi kaitse D85\nLadva - Henriquez Villagra Kataloonia avang E04\nSalinas Herrera - Ladva Lipugambiit D35\nSiroš - Garcia Cardenas Kataloonia avang E04\nVastaste tiitlid on kõvemad, kuid muidugi pole mõtet väga palju aukartust ka tunda.\nMai Narva mängis endise Vladimir Kramniku pruudi Eva Repkova üle, ent ... ohjah, natuke jäi õnnest puudus. Käik vale vankriga ja vastane võitis kvaliteedi. Õnneks oli seis nii hea, et vastasel polnud võidulootusi.\nMargareth Olde ei tundnud valitud avanguvariandi peensusi, käis ühe mõtlematu käigu (pealtnäha igati loogiline c7-c6) ja vastane kasutas seda kohe ära. Peab ütlema, et kunagi kiirmales eksisin ma ise samamoodi Olav Sepa vastu... aga mingi ime läbi õnnestus kaelamurdvas lõppmängus isegi võita. Oldel käisid käbarad kehvemini...\nMonika Tsõganova valgetega püüdis ilmselt mängida kindla peale, et viik oleks kogu aeg olemas. Riske ta tõesti ei võtnud, vahetati nuppe ja tehti punkt pooleks. Aga tegelikult oli ka häid šansse vastase mängu karistada (Cibickova viis oma ratsu ise mängust välja).\nTriin Narva mängis mustadega aktiivse plaaniga ja ühel hetkel tundus, et liiga optimistlikult. Ent etturiohvri järel haaras ta ise initsiatiivi ja murdis tsentris etturitega edasi. Kahjuks oli ta aga ajapuuduses ja kriitilisel hetkel ei leidnud õiget lahendust.\nNarva, M – Repkova Sitsiilia kaitse 3.Ob5+\nStockova - Olde, M\nTsõganova - Cibickova Slaavi kaitse vahetusvariant.\nMotycakova – Narva, T Sitsiilia kaitse Maroczy variant.


Maris Lauri: kahju, et rahanduskomisjon Reformierakonna sisulisi muudatusettepanekuid ei toetanud | Reformierakond\n09. Aprill 2020 16:00\nRiigikogu rahanduskomisjoni aseesimees Maris Lauri avaldas pärast tänast komisjoni istungit kahetsust, et saadikud ei toetanud Reformierakonna tehtud sisulisi muudatusettepanekuid kriisimeetmete paketti lisaeelarves.\n"Rahanduskomisjon toetas küll mõnd Reformierakonna ettepanekut, mille eesmärgiks oli kriisimeetmete kasutamise avatus, kuid suuremad ja olulisemad ettepanekud jäid toetuseta," ütles Maris Lauri.\nTema sõnul võis oodata, et koalitsioon jääb toetama aktsiisilangetusi ja pensioni II samba maksete peatamist, kahjuks ei toetanud valitsuserakonnad aga ka neid Reformierakonna ettepanekuid, mille mõte oli pakkuda lisatuge mikro- ja väikeettevõtetele kriisi akuutses faasis toimetulekuks.\n"Me soovisime kahekordistada EASi abimeetmeid mikroettevõtetele ja turismile ning samuti luua lühiajaliste laenude garantiimeetme mikro- ja väikeettevõtetele Kredexis, sest viimane keskendub eelkõige keskmise suurusega ettevõtetele. Need ettepanekud hääletati maha," märkis Maris Lauri.\nTa lisas, et komisjoni aruteludes tuli ikka ja jälle teemaks, et meetmed peavad olema lühiajalised ja olema täpselt sihitud ning tulemuslikud. "Mitte kõikide täna toetust leindud meetmete juures ei ole meil sellist veendumust." lõpetas rahanduskomisjoni aseesimees.


Arnold Rüütel 90! Peeter Ernits meenutab presidendi elu kõige dramaatilisemaid hetki: sõim, ähvardused, Moskva suunistest möödavaatamine - kommentaare 1-10\nKus see toimus?\nidi jutt ernitsal\nkes sellisel kohal moskva suuniseid ei täitnud, sai kuuli, mitte lenini ordeni. kummaline mälukas sel mehikesel ikka.\nRüütel = Eve Kivi, mõlemal on luulud tekkinud!\nsöör von Krants\nTule ma avan teil kõigil tšakrad. India kunsti meetodil.\nKas nüüd on see NLKP kõrge ametnik suisa vabadusvõitleja? Tulge maa peale tagasi.\nOlen maa peal, mitte tagasi, vaid kogu aeg. Siis vist ei olnud, kui olid need üliärevad ajad ja sai loodetud, etkui sellest läbi tuleme ja ellu jääme, teeme köikidest hooliva riigi, mille puhul igaüks aitab jöudu- ja vöimalustmööda kaasa. Vigu teeme ka, neid saab andestada, kui nad ka parandamata jäävad. Ning kui palju sai laulva revolutsi lapsi. Stabiilsus, kindlustunne homse ees tähendavad väga palju. Siis oli täiesti vöimalik, et köik läheb halvasti, ent lootus oli suur.\nTa on seda igal juhul rohkem kuipaljud teised. Viimastest viimasem on THI, resident, mitte president. Ka praegusest ei saa lugu pidada.\nTeda polegi vaja rehabiliteerida, tal pole pöhjust vabandada, kahetseda, häbeneda.\nLoomulikult on hr. Rüütel rohkem vabadusvõitleja kui Tunne Kelam\nÄra ka ei väsi!!!\nHakkab jälle peale see ülistus laul. Varsti jöuame monumendi avamiseni. Kommunist jääb kommunistiks.\nEi väsi. See poleks sugugi liiast, ehkki monumente püstitatakse manalateele lahkunuile.\nNii on ka Jeltsin bareljeefi väärt, sest tema äkkvisiidita tol talvel poleks paljud meist elus.\nMa ei astunud vaid mind vormistati parteisse\nKommuniste oli ka mitmesuguseid, oli ka neid, kes oleks mõnuga koeri kallale ajanud ja oli ka selliseid, kes tegelikult iseseisvuse tõid. Nurgataga plärtsujad olekski nurgataha plärtsuma jäänudki, peaegused-mikserisugused poliitkalkunid suudavad vaid kulpi lüüa.\nJaa-jah, rüütel oli partei seestpoolt õõnestaja. Oleme kuulnud sellistest ka.\nvana kommunisti suust.\nSklerootiline vanamees hakkas unistama.\nKoos enda "kannatanud" kaasaga, kes sõid kogu elu Partei Buffetist ostetut. Neil raiskadel ei ole ka piinlik sellist sokki ajada.\nMis näitab et neile IQ ja intellektuaalsus ja eetika on tundmatud asjad.\nAga noh , nad on ju endised kommunistid ehk siis debiilikud ja nende kaest pole mote kysida, mis on eetika.\nAga rahast nad oskavad raakida, kuigi sitasti.\nTeenimatult vähe on kajastatud Väljase osa Eesti uuesti iseseisvumisel.Võib eeldada, et potensiaalsed arveteõiendamised Moskva poolt jäid ära tänu Väljase sidemetele Gorbatshoviga\nVäljas on ise avameelselt tunnistanud, et tema tegutses viimase momendini Lenini rajatud ühtse ja jagamatu liidu püsimise eest. Et Väljas jättis ära Gorbatšovi planeeritud arveteõiendamised Eestis on küsitav, sest meil puuduvad vastavad faktid. Tõsi arveid suudeti piisavalt õiendada Leedus, Lätis, Gruusias ja rahvuslikku viha õhutades Bakuus. Gorbi võimalused olid siiski lagunevas impeeriumis piiratud.\nOli mis oli, peaasi, et ta sai va Karla asemele. Karla aeg sai ümber.\nto täielik möla\nesindab bandet, kes on Eesti inimesed omavahel tülli ajanud\nTõsiselt või mõtled seda\nkes sa kaitsed vana kommunisti?\nSa ei tunne mind ega saa mind tundma.\nOlen sinust targem , parem\n,loodan et see ajab sinu ajunappuse juures sind põlema.\nOled üks neist kes siin poeb kommude ees vanast harjumusest.\nOleks aeg uute tavadega harjuda, arenematus tundub see kiitus punastele ,kelle partei tappis nii palju eestlasi,\nVähe sellest ,need kes parteisse astusid, õppisid kah partei ajalugu , seega nad teadsid kui palju bolshevikud tapsid inimesi.\nJa neid sa harimatu kiidad, seega oled samasugune nagu nemad - seega eesti vaenlane.\nEnesekiitus haiseb. Labasus veel rohkem.\nParteisse astuti ka selleks, et teatud, isegi paljudel kohtadel selleta ei saanud. Nt keegi konkreetne koolidirektor. Ning esimehed, keda punaparuniteks söimati, said esimeestena töötada just tänu parteiliikmelisusele. Igal juhul parem asjalik majandijuht kui pohimötetes kinni olev katlakütjaks jäänu.\nMullegi tehti ettepanek astuda parteisse, ma ei läinud. Ei kiida ennast kangelaseks ega häbene sedagi, et olen olnud oktoobrilaps, noor pioneer ja komsomol. Meil oli komsomoliklass ja ehkki me polnud keegi kotis kasvanud ja teadsime üsna paljut, astusime komsomoli niiöelda inertsist, kambavaimust, vahest veel milleski, nt suurematest vöimalustest reisida (üks käis koguni Kuubas). Minu puhul küll karjäärihimu polnud, selle puudumist on puhuti ettegi heidetud, mönel vöis see olla, aga teiste eest otsustajad me ei saa olla.\nNt Polütehnikumis aga jäi vöi jäeti üks igavest lahe sell, kel oli väga hea öppeedukus, tehnikumi komsomolisekretäriks, ehkki vöinuks minna erialasele tööle, milleks jukoolitati.\nSellist juttu ei saa tösiselt vötta, kui möni seletab, et oli parteis selleks, et seda seestpoolt öönestada. Liiga läbinähtav hädavale.\nRyytel ei ole omakasu taga ajanud. Laulvat revolutsiooni sai teha ainult tánu selle,et eesti rahvas tegelikult riskeeris oma positsiooniga ja ka eluga. Næiteks viidi kòik koos oma sójavàe piletid rajoonikeskusesse, tòmmati katki ja prygikasti. Tegelikult oli see ju vastuhakk sójavàele ja keegi ei teadnud,millega see lòpeb. Kui Eesti laulu ajal yle lauluvàljaku helikopter lendas, kàis minust kyll ehmatus låbi,,et olen siia toonud kòik oma lapsed. Tolleaegne ylemus pobises habemesse, et eitea,mis saab ja pysis igasugusye kettide ajal kenasti kodus. Hiljem vòttis muutustest kòige rohkem kasu ja muutus vàga isamaaliseks. Sydamlikud ònnesoovid austustvàárivale presidendile. Ta on inimene,keda saan nii austada kui armastada.\nÕpi enne eesti keeles kirjutama, ära solgi emakeelt. Täpitähed on igal klaviatuuril olemas kui viitsid natuke uurida. Nende mittekasutamine näitab suhtumist keelde.\nRüütli presidendiks valimine oli nõukaaegsete nostalgia väljendus oli ta inimesena, kes oli, aga presidendina...kohatäide.\nTead, Kalev , kui sul on raske aktsepteerida minu nutitelefoni vòimalusi,siis pyyad ehk óeldu sisu tàhtsamaks pidada kui neid ònnetuid tåppe.


Raikküla Raamatukogu ajaveeb: 2018\nRaamatukogu 20 august suletud\n„Raamatute hilinenud tagastamise eest on päris karmid trahvid. Kümme piitsahoopi päevas ja seda ainuüksi pehmekaaneliste raamatute eest.“ Sellised olid reeglid Vanakuradi Aakri raamatukogus Ransom Riggsi raamatus „Hingede raamatukogu“. (lk 94 ) Meie raamatukogul reeglid nii karmid ei ole.\nPalun tagastage tagastamistähtaja ületanud raamatud, neid ootavad teised lugejad.\nSoovitav on seda teha veel sellel kuul sest järgmisel on raamatukogu suvepuhkuseks suletud.\n8. mai kell 8.00 – 23. mai kell 8.00 – rahvahääletus\nRahvahääletusel saab osaleda iga vähemalt 16 aastane isik, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel rahvahääletuse väljakuulutamise kuupäeva seisuga Rapla vallas. Hääletada saab elektrooniliselt valla kodulehel või isiklikult, identifitseerides ennast isikut tõendava dokumendiga Rapla Vallavalitsuses, teenuskeskustes ja kõigis Rapla valla raamatukogudes. Iga rahvahääletusel osalev isik saab hääletada kuni kolme erineva endale meelepärase idee poolt. Rahvahääletuse tulemusena reastatakse ideed vastavalt saadud häälte arvule, alustades enim hääli saanud ideest.\nLaekunud ideedega saate tutvuda http://rapla.kovtp.ee/kaasaveelarve2018\nTäiendav info: Heiti Vahtra, tel 5340 4797, heiti.vahtra@rapla.ee.\nSelleks, et antud dokument kajastaks objektiivselt kõigi piirkondade vajadusi, soovime läbi piirkondlike (ehk „kantide”) vestlusringide uurida, mis on seni positiivset toimunud ja tehtud, kus king kipub enam pigistama ning millised on peamised arengu vajadused ja võimalused.\n25. aprill – Alu kant (Alu Spordihoone aula)\n3. mai – Järlepa kant (Järlepa Hakuke)\n7. mai – Hagudi kant (Hagudi Põhikool)\n8. mai – Juuru kant (Juuru Rahvamaja)\n9. mai – Kabala kant (Kabala Põhikool)\n10. mai – Kaiu kant (Kaiu Rahvamaja)\n15. mai – Kodila kant (Kodila Raamatukogu)\n16. mai – Kuimetsa kant (Kuimetsa Rahvamaja)\n17. mai – Kuusiku kant (Kuusiku Päevakeskus)\n22. mai – Mahtra kant (Mahtra Seltsimaja)\n23. mai – Raikküla kant (vabaaja keskus Lipal)\n24. mai – Purku kant (Purku koolimajas)\n29. mai – Rapla kant (Rapla Keskraamatukogu)\n30. mai – Vahastu kant (Vahastu Trehavmise tare)\nKoosolekul osalevad Rapla vallavalitusest arendusnõunik Heiti Vahtra ja võimalusel ka vallavanem Piret Minn.\nRõõmsat kevade algust\nKui kelku pole, pane kilekott tasku.\nAja kada välja: viska kodust või kontorist välja kõik ebameeldiv.\nTäna on naisteõhtu. Helista, kellele vaja!\nKammi täna 7 korda pead ja mine juuksurisse. Kasvab korralik jõhv.\nVali ilus kont ja uurista keskele auk. Saad vastlavurri.\nHomme algab paast. Küpseta kiiresti hiigelsuured vastlakuklid.\nRapla valla piirkondlikud vestlusringidKätte on jõ...


Kuidas veenda ennast ootamatu elu eest. Seitse müütist bakalaureuse elust (1 foto), Rasva kadu ja lihastoon\nTeise lõua põhjused\nRasva kadu ja lihastoon.\nPeritoniit Seejärel tekivad õõnsate siseorganite struktuuride rikkumised ja võõrkehade väljaheide kõhuõõnde. Top-5 ravimid puhituseks: kirjeldus, vastunäidustused, hinnad Söest valmistatud sorbent imab toksilisi ja toksilisi aineid nagu käsn. Dieet ratsutamise põlvpükside vastu Me pöörame minimaalset tähelepanu toitumisomadustele, kuna teised teemad on pühendatud sellele teemale nii meie riigis kui ka muudel ressurssidel. Lisaks tasub arvestada, et tervisele piisab 40 grammist rasvast, 60 grammist valgurikkast toidust ja grammist süsivesikutest. Mis on põlvpuude tsoon Enne kui vastate küsimusele, kuidas puhastada põlvpüksid kodus, peate mõistma, mis see on. Aktiivsöe hinnalipik on 10—25 rubla standardi kohta.\nShell on keeruline Ratsutamise põlvpüksid Pakume teile 3 valmis treeningplaani, mis aitavad teil püksid eemaldada.\nNad on soovitatavad pärast kardio treeningut. Korrake neid harjutusi kahes ringis: esimeses voorus teostatakse harjutusi paremal jalal, teisel ringil vasakul jalal. Kui harjutus toimub mõlemal jalal, korrake seda esimeses ja teises voorus. Kui oled algaja, vali minimaalne korduste arv, suurendades järk-järgult nende arvu. Teil on võimalik valida üksteisega kolm võimalust, valida ainult üks võimalus või moodustada iseseisvalt harjutuste plaan.\nAja jooksul harjuvad teie lihased koormusega ja isegi suur hulk kordusi lõpetab tulemuste esitamise. Sellisel juhul soovitame alustada jalgade kaalumist.\nVähemalt esimest korda piisab jalgadele liikumiseks 0, kg kaalude kaalust. Elastne lint aitab ka koormust suurendada. Kui ratsutamise põlvpükside probleem on teie jaoks terav, saate seda ala koolitada 2 korda nädalas, ühendades kardioõppusi ja lihastoonuse harjutusi.\nFüsioterapeut valib protseduurid individuaalselt, võttes arvesse haiguse etappi, patsiendi allergilisi reaktsioone. Meditsiiniline võimlemine ja massaaž Liikuvuse taastamiseks ja selja paindlikkuse arendamiseks on ette nähtud füsioteraapia harjutused ja massaažid. Võimlemist teostatakse ainult arsti järelevalve all haiglas.\nKui põlvikute eemaldamise eesmärk ei ole võti, siis on kaalulangus lukustamata harjutus piisav 1 kord nädalas.\nIdeaaljuhul peaks koolitus olema järgmine: 20—30 minutit teete südameõppusi, seejärel jätkake harjutusi ratsutamine põlvpükside vastu minutit. Võite ka treenida ümmarguse mustriga: 10 minutit südant; 10 minutit treeningut sisemise reie jaoks; rasva kadu ja lihastoon minutit kardio; 10 minutit treeningut sisemise reie jaoks. Videod, mis aitavad püksid eemaldada Pange tähele, et varem oli meil juba suurepärane valik: 20 valmis videot reie välisküljele.\nSeetõttu saate alati tegeleda tõhusa väljaõppega, mis aitab teil püksid eemaldada. Blogilates: parim välise reie treening 10 minutit 3.\nRebecca Louise: Inner Väline reie treening 17 minutit 4. FitnessBlender: reie harjutus 20 minutit 5.\nLinda Wooldridge: reie harjutus 20 minutit Need, kes soovivad püksid eemaldada, peate meeles pidama kahte peamist tegurit, mis aitavad teil oma eesmärki saavutada: kalorite puudujääk ja regulaarne treening.\nSamas peate meeles pidama, et reie väliskülje korrigeerimine on üsna töömahukas protsess, kus on võimatu saavutada ultrafasti positiivset tulemust. Eemaldage "ratsutamine põlvpüksid": treening, mis pingutab tuharad ja puusad Kindlasti on paljud teist kohanud või näinud oma puusade külgedel kole bulge.\nNeid nimetatakse ka naissoost "kõrvadeks" või "põlvpüksideks", kuna seda tüüpi rasvapõletid on omased ainult naistele. Ja kõik oleks hea, aga kui sa saad need oma puusadesse vähemalt üks kord, siis ei ole neist lihtne vabaneda. Aga mitte kõik on nii kurb! Millised harjutused on tõhusad? Põlvede vastu võitlemiseks on muidugi vaja teha harjutusi, mis mõjutavad seda ala. Kuna lihaste töö parandab vereringet selles piirkonnas.\nMuide, "kõrvad" koosnevad enamasti tselluliidist - kõige rasva kadu ja lihastoon kahjuritest. Ja see juhtub seal, kus on halb verevool. Aga nagu te teate, on rasva põletamine ühes piirkonnas võimatu. Kuna rasva põletamist aktiveerivad hormoonid ei saa valida, kus nad oma laevadel liiguvad, ja kus mitte. Need, kes kirjutavad, et rasva on võimalik selle all olevates lihastes - lihtsalt amatöörides - üle minna. Mis puudutab dieeti, siis võin teile soovitada süüa murdosa korda ja väikestes portsjonites.\nJa juua 1,5—2 liitrit vett päevas. Kogu keha on vaja koolitada. Kasutades nii põhiharjutusi squats, thrusts kui isoleerides, mille eesmärk on välja töötada ratsutamiseks mõeldud püksid. Harjutused, et töötada välja püksid kodus Jalad küljele Lie oma poolel.\nEksmned põsed, rasva voldid submandibulaarse piirkonna on klassikaline esteetilised defektid. Sageli tekivad sellised probleemid ülekaalulisusega inimestel või selle tulemusena aeglane slimmingsamuti loomuliku vananemise protsessis. Keegi on otsustanud probleemi vastu võtta, teised lähevad radikaalsetele meetmetele ja kuuluvad plastkirurgi nuga alla ja kolmas paraneb välimus läbi lihtsad meetodid. Uurime välja, kuidas teise lõua ja põskede eemaldamiseks kodus eemaldada.\nKinnitage keha käega stabiilsesse asendisse. Tõstke jalg üles.\nPärast kordust, pöörake ja korrake teisel jalal liikumisi. Lunges küljele Jalg tuleb kõrvale tõmmata, samal ajal veidi kükitades ja ettepoole kaldudes, nagu fotol Seisev jalg küljele Seisa sirgelt ja asetage käed vööle.\nLiigutage aeglaselt ühe jala külge. Tehke kordust ja muutke oma jalga. Squat - plié Pane jalad oma õlgadele laiemaks ja levita oma sokid laiali.\nSquat, hoia oma seljataset. Käsi saab panna vööle. Täiendava koormuse eest saate kükitada palli või fitballiga, tõstes selle pea kohal Puhastame jõusaalis ratsutamise põlvpüksid Jalgade tagasitõmbumine plokil Selle harjutuse eelis oma koduvõrgu versioonis on võime lisada kaalu.\nReeglina on saalidel spetsiaalsed pahkluu rihmad, mille abil saate vertikaalsest plokist oma jala külge kinnitada köis Lunges küljega barbelliga Arvestage hoolikalt treeningu tehnikat.\nKuna vale täitmine on karistatav vigastusega. Liikumine peab toimuma aeglaselt, sujuvalt üle ühe jala teisele. Vaadake kindlasti fotosid ja videoid!\nAretusjalad simulaatoris Hea harjutus, et välja töötada tuharad ja põlvpüksid Ülejäänud treeningut saalis saab kasutada kogu "kodu" arsenali liikumist. Ülaltoodud harjutusi saab lisada jalgade treeningule või pärast südamet, teostades komplekti kordust.\nPea meeles, et kõige rohkem rasva põletamine on põhiliikumine. Proovige vähemalt kord kuus lisada oma kompleksile midagi uut. Muuda harjutusi kohtades või kasutada erinevaid kaalusid käsipuud, kaalud, pallid, barbellid. Maapinnale Igal naisel on kõik õigused, et ta tahaks üldse vaadata Kuid kahjuks ei pruugi kõigil geneetikatel olla sihvakas talje ja pikad jalad.\nSellest hoolimata on absoluutselt igaühel võimalus vaadata atraktiivseks ja silma paista silmatorkava väärikuse vastu! Kui te otsustate alustada oma figuuri ümberkujundamist unenäo kujuga, siis olge valmis keeruliseks teeks.\nNädala jooksul saavutate tulemuse, mida sa lihtsalt ei tööta. Aga ärge heitke meelt, sest tulemus on nii väärtuslik, et seda pole kerge saavutada!\nLoodan, et täna saadud teave on piisav, et alustada kindlat teed sihvakas jalgadele, mis meelitavad meeste seisukohti. Ma ütlen teile hüvasti. Telli blogi uuendused ja jaga artikleid sõpradega sotsiaalsetes võrgustikes. Näeme varsti! Ootan teie kommentaare!\nKui sulle meeldib artikkel, salvestage endale ja jaga sõpradega! Puhastame puusadel ratsutamise põlvpüksid ja kõrvad Et naine saaks terviklikuks bioloogiliseks organismiks, peab ta läbima vanuseastme, mida nimetatakse üleminekuperioodiks.\nSelle etapi jooksul hakkab ta moodustama rasva kadu ja lihastoon rasva- koguseid, mis osalevad aktiivselt menstruaaltsükli kohandamises ja hormonaalsete tasemete tekkimises.\nLooduslik keha sale