-- Vali --Mustasõstra\n"Manninen Nutraceuticals Oy tooted on farmatseutilise puhtusega, mis\ngaranteerib kvaliteetseima koostise , mida hetkel on võimalik saada."\nSoome toidulisandite ja eritoitude turundaja Manninen Nutraceuticals Oy on lasknud turule ühe kõige tõhusama jõulisaja. MANIA! koostis on teaduslikult välja töödatud, ta parandab erksus, takistab lihaste hapestumist ja kiirendab rasvavarude muutumist energiaks. Lisaks MANIA! -preparaadi aminohapped mõjutavad soodsalt füüsilisest koormusest põhjustatud hormonaalseid häireid ja takistavad immuunsuse halvenemist. Toode ei sisalda kunstlikke lõhna-ja maitseaineid või värvaineid. MANIA! on magustatud sukraloosiga ja maitseks on mustsõstar. Nagu kõik teisedki Manninen Nutraceuticals Oy: tooted on MANIA! valmistatud GMP sertifitseeritud farmaatsialaboratooriumis ELis toodetud toorainetest.\nAktiivained ühe annuse (20 g) kohta:\nArginiin-alfa-ketoglutaraat 3 000 mg\nSuurendab lämmastikoksiidi tootmist organismis. Arginiin-alfa-ketoglutaraat on arginiini ja glutamaathappe ühend. Need ained stimuleerivad tugevalt NO tootmist ja tõhustavad tänu sellele lihaste vereringet. Lisaks sellele toetab arginiin hormoonide tootmist (efektiivse anaboolse toimega), mis soodustab lihasmassi kasvu.\nSitrulliinimalaat (CitruPure) 2 600 mg\nTsitrulliin on aminohape, mis ei osale valgusünteesis. Tsitrulliin on uurea tsükli keskne vaheprodukt; uurea tsükkel on reaktsiooniahel, kus ammoniaak muudetakse uriini-aineks ehk uureaks. Arginiin võib muutuda tsitrulliiniks ja vastupidi. Suu kaudu võetud arginiin läbib ulatusliku esmase metabolismi soolestikus ja maksas, mistõttu suukaudselt manustatud arginiinist ainult väike osa jõuab vereringesse. Selle asemel tsitrulliin ei metaboliseeru sooltes või maksas ning muutub kiiresti neerudes ja sooltes arginiiniks.\nTsitrulliini teine eelis võrreldes arginiiniga on see, et tsitrulliin ei indutseeri arginaasi ensüümi, vaid pigem pärsib selle aktiivsust. Arginaas ehk arginiini muutumine ornitiiniks ja uureaks. Seega ei ole üllatav, et suu kaudu võetud tsitrulliin suurendab vere arginiini sisaldust tõhusamalt kui arginiin ise.\nSportlaste toidulisanditele lisatud tsitrulliin on tavaliselt sitrulliinmalaat (L-sitrulliin-DL-õunhappe, vahekorras 2:1). Malaat on sidrunhappe tsükli vaheprodukt, mis tegutseb tõenäoliselt sünergistlikult koos tsitrulliininiga. Tsitrulliinmalaati on juba pikemat aega kirjeldatud teaduslikus kirjanduses, kui väsimust takistavat ühendit. Näiteks Hispaanias on tsitrulliinmalaat müügil apteekides, manustamaks suukaudse ravimina (Stimol), näidustuseks asteenia (väsimus, jõuetus, nõrkus). Jalgpalliklubi Sevilla kasutatab seda ravimit.\nTsitrulliinimalaadi toimemehhanism ei ole täpselt teada, kuid tema ergogeenne mõju kajastub järgmiste mehhanismide kaudu:\n1. Tsitrulliini võib vähendada ammoniaagi kontsentratsiooni tõusu (hüperammoneemiat) füüsilise koormuse ajal. Nagu juba eelnevalt mainitud, tsitrulliini on uurea tsükli oluline vaheprodukt. Titrulliini koguse tõus kiirendab uurea tsüklit ning tõhustab seeläbi ammoniaagi eemaldumist organismist. Raske füüsiline koormus võib tõsta hetkeks vere ammoniaagisisalduse kõrgemale kui maksahaigetel, mis toob kaasa ammoniaagi suurenenud sisenemise ajju. Hüperammoneemiast põhjustatud ajutegevuse häireid vähendavad füüsilist jõudlust, samuti kahjustab hüperammoneemia jõudlust ka perifeersete mehhanismide kaudu.\n2. Malaat võib parandada sidrunihappe tsüklit. Sidrunihappe tsükkel on rakkude mitokondriois toimuv mitmefaasiline protsess, mille käigus vabaneb palju energiat (aeroobne energiatootmine). Malaat on sitruunahappe tsükli viimane vahetoode. Sitruunahappe tsükli viimases reaktsioonis muutub malaat oksalatsetaadiks, mille kontsentratsioon on üks peamine aeroobse energiatootmise määratlevatest mõjuritest.\n3. Tsitrulliini võib suurendada NO tootmist. Nimelt käivitab tsitrulliin organismis veresooni lõdvendava aine tootmise, mis tagab parema verevoolu ja hapniku ning toitainete trantspordi lihastesse.\nBeta-alaniin (BetaPure) 2 000 mg\nAminohape beeta-alaniin on lihaskoe karnosiini sünteesi lähtematerjal. Loomsetes kudedes esinev dipeptiid karnosiin (beeta-alanüül-L-histidiin) on oma olemuselt antioksüdant, pärssides organismisiseseid oksüdatsiooni ja glükatsiooniprotsesse. Lihaskoes on karnosiini põhiülesandeks puhverdada intensiivse lihastöö käigus tekkivaid vesinikioone, mis aitab aeglustada lihaskoe ph langust (happe-leelise tasakaalu nihet happelise suunas), lükates edasi väsimuse teket.\nL-türosiin 1 000 mg\nTürosiin on üks peamistest aminohapetest, millest moodustatakse neuromediaatorid – dopamiin, norepinefriin ja epinefriin. Aitab säilitada kontsentratsiooni füüsilise treeningu ajal ja parandab vaimsete funktsioonide füüsilist energiat. L-türosiini kasutatakse muu hulgas ka USA sõjaväes, et säilitada sõdurite mentaalset jõudlust.\nKofeiin 75 mg\nKofeiini positiivne mõju nii vaimse kui ka füüsiliste tulemuste parandamiseks on hästi dokumenteeritud. Kofeiin on üks olulisemaid ergutusaineid karbohüdraatide (peamised energiaallikad intensiivse treeningu ajal) tõhusamaks kasutamiseks. See aktiveerib närvisüsteemi, tänu millele paraneb treeningu ajal koordinatsioon ja reaktsioonivõime. Kofeiin vähendab lihasvalu ning vähendada füüsilise koormuse poolt põhjustatud hellust.Tuleb märkida, et kohvil ei ole sama mõju füüsilisele näitajatele kui puhtal kofeiinil. Kofeiin põhjustab juba suhteliselt väikestes kogustes üledoosi ja võib põhjustada tõsist mürgitust, nii et kofeiini toodete kasutusjuhendit tuleb järgida.\nL-tauriin 1 200 mg\nTauriin on aminohapetele sarnanev ühend, mida kasutatakse, et aidata põletada rasvu ja imendada rasvlahustuvaid vitamiine. Tauriin aitab reguleerida pulssi, säilitada raku membraani stabiilsust ning vältida raku ületegevust.\nTauriin takistab ka serotoniini moodustumist, mis eritub füüsilise aktiivsuse korral ja põhjustab väsimust. Toimib ka antioksüdandina. Samuti tõhustab tauriin kofeiini ergutavat mõju.\nL-glutamiin 2 200 mg\nGlutamiin on tähtis aminohape sportlase toiduvalikus toimides effektiivselt lihaste valgusünteesis ja antikataboolselt - takistades lihaskoe kaotust. Lisaks tugevdab L-glutamiin organismi stressisituatsioonides.\nL-lüsiin 1 000 mg\nGuaraanaekstrakt 500 mg\nGuaraana (Paullinia cupana) on Lõuna-Ameerikast pärit olev väike puu või põõsas. Taime nimi tuleb guaranii-sugukonnast, kes on kasutanud seda, et suurendada oma jõudlust jahiretkedel. Guaraana sisaldab lisaks kofeiinile veel teofülliini ja teobromiini. MANIA-s! Sisalduv guaraanekstrakt sisaldab 22% kofeiini (110 mg / annuse kohta).\nSiberi ženžen 500 mg\nD-glükoos 4 901 mg\nNaatriumtsitraat 200 mg\nKaaliumbikarbonaat 67 mg\nSega kaks triiki mõõdulusikatäit pulbrit umbes 2-3 dl veega ja naudi 30 minti enne trenni.\nMuud võimalikud koostisained: looduslik must sõstar, lõhna-ja maitseaine, magusaine (sukraloos), värvaine (peedipulber).\nHOIATUS: Kõrge kofeiinisisaldus (185 mg / annuse kohta). Ei soovitata lastele, rasedatele ja kofeiinitundlikeile isikutele.


Esiliiga liider BGM Ehitus jätkab võidulainel\nBGM Ehitus Esiliiga Järva-Jaani Gümnaasium/Peetri kool\nPärast Ilves Transpordi kaotust Vinni Tammedele esiliiga ainuliidrina jätkav BGM Ehitus jätkas oma võidukat teekonda Järva-Jaanis, kus alistati kohalik meeskond kindlalt 92:61.\nKülalismeeskond haaras ohjad enda kätte kohe algusest ning võitis esimese veerandaja 23:16. Teisel perioodil pandi veel üks käik juurde ning kasvatati pikaks puhkepausiks eduseis juba 20-punktiliseks 50:30.\nTeisel poolajal mäng rahunes ning kolmanda veerandaja suutis 16:14 enda kasuks kallutada kodumeeskond. Kohtumise lõpus BGM Ehitus midagi juhuse hooleks jätta ei tahtnud ning võttis kokkuvõttes kindla 31-punktilise võidu.\nVõitjate parimateks kerkisid Taimo Tiimus 21 ning kuus kaugviset tabanud Mairold Silberfeldt 20 punktiga. Väga ühtlaselt skoorinud Järva-Jaani Gümnaasium/Peetri kool mängijatest tegi enim skoori 16 punkti visanud Martin Kasemetsa, kolm mängijat lisas 12 punkti.\nKõik seni peetud 5 mängu võitnud BGM Ehitus on esiliiga ainuliider, kuue mängu järel endiselt võiduta püsiv Järva-Jaani võistkond on turniiritabeli eelviimasel real.\n← Tööriistamarket nahutas “meie toidukaubad” meeskonda\nVIDEO | Kristo Saage: maa-ala kaitse viis meid edasi →


BH RuZZland - Toomas Alatalu: miks tuleb president Putinile tänavune 9. mai teisiti kui tavaliselt?\nKuni 1991. aastani peeti sõjaparaade 7. novembril\nTegelikult oli nii, et aastani 1991 toimusid sõjaväeparaaadid Moskvas alati 7. novembril ehk siis punaimpeerium lähtus teisteski riikides kehtivast kombest „näidata“ oma relvajõudude võimsust teistele riigi sünnipäeval (bolševike võimuvõtmine toimus 7.11.1917). Teatud sõja võitmise päeva muutmist oma ajaloo kesksündmuseks ja seda vastavalt tähistada oli „uudis“ isegi XX sajandil ja pole juhus, et NSVL tegi seda alles 20 aastat hiljem, ehk siis see, mis kohe jälle rulluma hakkab, sai esmakordselt teoks 9. mail 1965.\nArusaadavalt oli ettevõtmine mõeldud vaeses riigis unustusehõlma jäänud veteranidele (seni ainuke võiduparaad oli toimunud 24. juunil 1945), kelle jaoks sünnitati ka vastav medal („20 aastat võidust“). Samas – tegu oli külma sõja kõrgperioodiga, kuid kaks sama sõja vastalist Saksamaa ja Prantsusmaa olid 1963. aastal hakanud minevikku teadlikult trotsides suhteid teineteisega parandama ehk alustanud tänase Euroopa Liidu loomist. Kuna Kremli ideoloogia tugines vaid jõupoliitikale, mille koostisosaks on pidev võitmine ja võidult võidule marssimine, siis tuleb sõjaväeparaadi 9.05.1965 võtta ka vastusena Läänes alanud leppimis- ja koostööpoliitikale – ei, meie eelistame olla võitjad ja nõuame endi arvestamist säärastena.\nKuna Nõukogude Armee sooritas peomarssi jätkuvalt 7. novembril, siis teine ja viimane 9. mai paraad Punasel väljakul NSVL ajaloos toimus 1985. aastal ehk siis meenutamaks 40 aastat võidust. Järgmine peeti juba 1995. aastal, kuid hoopiski Poklonnaja mäel Moskvas. Aastast 1996 marsitakse iga-aastaselt Punasel väljakul. Seega läks see tänane traditsioon käiku veel Jeltsini päevil ja üllatuda ei maksa, sest mäletatavasti, kui Jeltsin üritas USA valimissüsteemi üle võtta, oli nii temal kui ka kõigil teistel pretendentidel asepresidendikandidaadiks armee esindaja (Jeltsinil kindral Rutskoi). Loogiline oli seegi, et kui riik vajus kriisi, eelistas Jeltsin kohe jõustruktuuride pakutud valikuid peaministri kohale – algul Sergei Stepašini, kes jagas paremale ja vasakule „oma kindrali sõna“ ja seejärel polkovnik Vladimir Putini, kes lihtsalt hakkas oma grupi plaane realiseerima. Läbimõeldult ja, kui vaja, vahendeid valimata (tema esimesest võimuööst näidatud kaadreist oli küllalt kõnekas pussnugade jagamine Tšetseeniasse siirdunud eriüksuslastele).\n1992-1994 sõjaväeparaade ei peetud ja kadus ka 7. novembri ametlik tähistamine. Selle asemele kehtestas Jeltsin rahvusliku ühtsuse päeva tähistamise 4. novembril, päev, mida tsaari-Venemaal tähistati 1613-1916 kui „Moskva Poola vallutajatest vabastamise päeva.“ Ehk siis – see tänagi tähistatav päev on igal juhul erimaiguline päev, sõltumata sellest, et selle taasäramärkimist alustati Nižni Novgorodis, kus tuli kokku rahvavägi (opolchenije – nimi, mis täna osavalt ja paljutähenduslikult kasutuses Donbassis), kes 1612 vabastas Moskva ja Kremli.\nJeltsin taastas tsaari hümni\nJeltsin võttis veel 1989. aastal Venemaal kasutusele nn tsaari hümni, mida pidi presidendina kuulama ka Putin 9. mai 2000 paraadil. Viimast korda, sest detsembris 2000 taastas Riigiduuma NSVL-aegse hümni. Läänes ei tehtud sellest mingeid järeldusi, ehkki samaaegselt oli Venemaa juba seisanud Jeltsini viimase lubaduse Läänele (detsembris 1999 Istanbulis) – tuua 2-3 aastaga ära väed Gruusiast ja Moldovast – täitmise. Sama rida jätkates – kas ikka oli juhus, et 9.05.2008 läksid esmakordselt pärast 1991. aastat üle Punase väljaku ka lahngutehnika ja sõjalennukid!? (Ronald Asmuse memuaaride põhjal oli niigi šokeeritud president Bush aprillis 2008 lihtsalt vait, kui Putin rääkis oma kavadest Gruusias).\n2005., 2010. ja ka 2015. aasta juubeliparaadidele on eelnenud kogu riiki hõlmavad kampaaniad, tähistamaks olulisemate lahingute (Stalingrad jne.) võitmiste ümmargusi daatumeid. Teisisõnu 9. mai üksnes lõpetas(b) 2003-2005, 2008-2010 ja 2013-2015 toimunud kampaaniad. Seekordse finaali eripäraks saavad manifestatsioonid sõjas hukkunute fotosid kandes – vaieldamatult mõjukas ja ülendav ettevõtmine. Tasub lisada sedagi, et patriotismi kasvatamise huvides korraldatakse 2011. aastast alates 7.11.1941 Punasel väljakul toimunud paraadi kordamist „elava ajaloo“ etendusena.\nEsimesena mainitud suurkampaania raames saavutas Venemaa ÜRO Peaassambleel 24.11.2004 resolutsiooni vastvõtmise, mis kuulutas nii 8. kui 9. mai „mälestamise ja leppimise päevadeks.“ Ehk siis – Stalini algatus (pärast Saksamaa kahekordset kapituleerumist) – meil on oma, teil oma võidupäev – sobitati võrdsete pooltena ühise katuse alla, ent saadi ka õigustus jätkuvalt eraldi tähistamiseks.\nKülalismarssijad alati peole ei saabu\nÜRO otsusest johtuvalt ja selgelt vastukaaluna Euroopas toimuvatele Teise maailmasõjaga seotud üritustele hakati Moskvas 2005. aastast peale tähelepanu pöörama ka külaliste tribüünile ja kutsuma külalismarssijaid. Kohe ilmnes ka mõra, sest 2005. aasta üritusest jäid demonstratiivselt kõrvale Eesti, Leedu ja Gruusia presidendid.\nPõhjusteks Kremli muutumatult agressiivne käitumine, retoorikast rääkimata, Lääne soovimatus mõista hukka kommunismi kuriteod (vastavad otsused hakkasid sündima alles 2006) ja Euroopa Liidu ootamatu „vastuvõtukingitus“ Balti riikidele – Venemaale anti eriõigus oma kaasmaalaste hooldamiseks EL-is.\nAugustis 2008 avas Kreml täielikult oma poliitika Gruusias, ent võiduparaadil 2010 olid SRÜ (üheksa riiki) ja Euroopa (Ida-Euroopast puudu Leedu, Rumeenia) n-ö kuhjaga kohal. Ja kuidas sa ei tule, kui oma üksused on marssima saatnud USA, Suurbritannia, Prantsusmaa, Poola. Barack Obama ja Gordon Brown jäid siilmatorkavalt tulemata ja viimasel hetkel tegid sama Nicolas Sarkozy ja Silvio Berlusconi. Kohaletulnuil tuli aga leppida Abhaasia ja Lõuna-Osseetia nukujuhtide viibimisega endi seltskonnas.\nSelle aasta 15000-meheline paraad – millest Venemaa kaitseministri Sergei Šoigu sõnul pidavat osa võtma üheksa riigi sõjaväelased – toimub pärast Krimmi vallutamist ja sõda Ida-Ukrainas. Ometi – ja täielikus vastavuses Kremli retoorikaga stiilis „pole ju juhtunud midagi“ – oli välisminister Lavrovi sõnul (17.03) kutsed saadetud 78 riigile. Maailm on siiski selgelt märku andnud, et midagi ikka juhtus ja kui 2010. aastal ilmus kohale 28 riigijuhti, siis sedapuhku tuleb selgelt vähem. Viimaste loobujate hulgas olid Norra, Holland, Soome ja Moldova. Iisrael aga teatas, et presidendi asemel tuleb keegi teine.\nKäigult sündis plaan tähistada võidupäeva 28 linnas\nEuroopast on kindlad tulijad vaid Valgevene, Armeenia, Serbia, Tšehhi, Kreeka, Küpros ja mõned eks-Jugoslaavia riigid veel. Sestap annavad kogunemisele näo Aasia, Aafrika ja Ladina-Ameerika kommunistid – Kazakhstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani, Hiina, Mongoolia, Põhja-Korea, Vietnami, Lõuna-Aafrika ja Kuuba juhid. Selge see, et kohal on ka kõik nukurežiimide juhid.\nKuna maailm „meid ei austa“, sündis käigult plaan tähistada võidupäeva samaegselt ka 28-s kangelas- või Venemaa sõjalise kuulsuse linnas. Viimase tiitli sai märtsis 2010 huvitaval kombel ka Viiburi, mille vallutamisega nägid Stalini väed kurja vaeva veel siis, kui ta tegi seda Hitleri liitlasena 1939-1940 ja uuesti 1944-1945. Aga eks niisugused otsused ole ka osa Kremli poliitikast – teha üllatav jõukäik ja vaadata – kas neelatakse alla või mitte. Need, keda säärased käigud otseselt puudutavad, on mõistagi häiritud, eemalasujatele on see aga kõigest üks episood suurriikide enesekehtestamise mängudest, mida tänane Kreml tegevat nende asevälisministri sõnul „viisakate inimeste“ kätega ja „väga elegantselt“.\n* Lühidalt - 31.03.2015 (täiendatav)\n... Kirgi kütab Püha Andrease Orden. Identiteediotsingutes vaevlenud venemaa on tuvastanud oma "jumaluse" ja riigi keskse "vaimuhoidja" staatusse tõstnud vene inimeste ühtsust sidu ...\n* Karmo Tüür Putini ajalookäsitlusest: Venemaa jaoks on Teine maailmasõda identiteedi keskne osa\n... ei saa ega taha lasta murendada enda kui Teise maailmasõja suurima ohvri ja kangelase müüti," ütles Tüür. Tegemist on Venemaa jaoks alusmüüdiga, peamise identiteeti loova konstruktsiooniga ja seetõttu ...\n... üldse ära. Selgituses põhjendati seda loomulikult erilise olukorraga riigis, kuid sisu on vaatlejatele selge - identiteet vajab muutmist ja seisukohad ümbervaatamist, sest see nn Võidupäev on naturaliseeritud ...


Seoses kutsehariduskeskusega - NeoNet\nPostitatud 18 oktoober 2008 - 15:44\nSooviksin siis erinevate inimeste poolt informatsioone -\nMis on Teie arust kõige sissetoovam ala, mida õppimiseks valida?\nMis on Teie arust kõige huvitavam ala, mida õppida?\nKas on suur tõenäolisus, et kui hästi õpin, saan ka Ülikooli minna sama kutset õppima?\nPostitatud 18 oktoober 2008 - 15:51\noleneb kuhu sa lähed?\nTKHK soovitan Infotehnoloogiat või Veebi spetsjalistiks.\nkindlasti saaksid ülikooli edasi.\nPostitatud 18 oktoober 2008 - 16:05\nAusaltöeldes jäi mainimatta, et tahaksin Eesti parimasse kutsehariduskeskusesse.. ning isiklikult ei soovi IT õppida, kuna mul silmanägemine niigi perses tänu arvutile. Sooviks midagi huvitavat.\nÕppimisega on kõik korras.\nPostitatud 18 oktoober 2008 - 17:03\nKas sa pole mitte see vend, kes tegi teema, et gümnaasiumis on liiga raske õppida jne? Sel juhul ei soovitaks küll parimasse kutsekasse minna.\nPostitatud 18 oktoober 2008 - 17:20\nLiitus:22 apr 2008\nAsukoht:tallinn , haapsalu ja järvamaa.\nSex is a temptation caused by a sensation. When a guy puts his destination in a girls location. To increase the population for the next generation. Do you understand my explanation or do you need a demonstration?\nPostitatud 18 oktoober 2008 - 17:30\nMa ei soovita üldse valida eriala selle järgi, millega kõige rohkem teeniks.\nIga alaga annab palju teenida, kui sa selles kõva tegija oled. Ning usu mind,\nmida meelepärasema eriala sa omale valid, seda kergemini lööd sa ka KHK-s\nläbi. Kui sa ei vali eriala, millega sulle ka vabast ajast tegeleda meeldiks ja\nmillega varem kokkupuuteid pole, siis läheb sul raskeks ja sa ei viitsi eriti\npikalt õppida. Peagi lööd käega asjale. Aga valides õige eriala võtad sa hiljem\nkõige seda kui silmaringilaiendust, mitte kui õppimist ja saad ka kergemini\noma hinded kätte. Pärast ülikooli mineku võimalus on sul täiesti olemas, kuid\nsa pead selleks sooritama gümnaasiumi eksamid. Aga tõenäosus on suur, et\nomandades kutsekeskhariduse, sa neid eksameid ära ei tee, seega soovitaks\nvõtta peale eriala lõpetamist veel ühe aasta lisaks KHK täiskasvanute gümnas.\nJa siis riigieksamid sooritada ja siis ülikooli.\nPostitatud 18 oktoober 2008 - 18:55\nEhitus , Kokk , IT hea töökoht = hea palk\nkokk kuna see kõige kasulikum kuna kutsud naise ntx õhtust sööma teed ise söögi jne\nPostitatud 18 oktoober 2008 - 19:20\nS@X, 18 okt 2008, 19:55, kirjutas:\nSelleks, et süüa teha peab kokaks õppima või?\nPostitatud 18 oktoober 2008 - 19:23\nPostitatud 18 oktoober 2008 - 19:52\nkanakukk jr, 18 okt 2008, 21:20, kirjutas:\nei pea aga kasulik oleks ju tegelt . koit kui sa naise jaoks midagi ei viici teha kohtamisel oled ju veits halva suhtumisega kuid siiski koka amet hea .\nPostitatud 18 oktoober 2008 - 20:02\nRolleh, 18 okt 2008, 18:03, kirjutas:\nPostitatud 18 oktoober 2008 - 20:06\nLiitus:05 märts 2007\nHuvitab kuna filmis nägid, et nad saavad suuri palkasi.\nPostitatud 18 oktoober 2008 - 20:23\npalun, kallis kaaskodanik ... kui sul midagi tarka peale "offtopicu" rääkida pole, siis vaju oma lollaka mõttemaailmaga kusagile koplisse.\nPostitatud 19 oktoober 2008 - 08:06\nLiitus:24 märts 2007\nVali ala, mida sa ISE tahaksid õppida, mitte mida keegi teine huvitavaks peab.\nPostitatud 19 oktoober 2008 - 08:40\nPostitatud 19 oktoober 2008 - 20:27\nLiitus:28 okt 2004\nAdvokaadiks saamise puhul mängivad kuradi suurt rolli veel tutvused jne. Juristiks võid saada sellist teed minnes, aga mind see ei rahuldaks.\nPostitatud 20 oktoober 2008 - 09:10\nLiitus:30 dets 2003\nAsukoht:Tartu Viljandi Tallinn\nPostitatud 20 oktoober 2008 - 09:58\nKassu, 19 okt 2008, 01:05, kirjutas:\nMingid kokad-müüriladujad küll hetkel eriline tulevikuperspektiiv pole...\nIga kolmas mats, kes kutsekasse läheb, valib ühe neist kahest, mis te arvate, et kõik neek 10k kokka saavad kuskile tööle??\nJah, tõesti, aga sellest igast kolmest lõpetab vaid healjuhul 1/2 kui mitte 1/3. Kõik te gümnanistid, arvate et kutsekas on lakke sülitamine, paraku päris nii see ka ei ole. Ma ei hakka väitma, et kutsekooli raskustase oleks võrdväärne gümnaasiumi omaga, seda et see nii ole ole teab ka iga loll. Btw kokkadel, ehitajatel jms on hetkeseisuga turgu küllaltki.\nS@X - restoranidest oled midagi kuulnud? Koju tööd kaasa tuua on ju veits nõme või mis.\nPostitatud 20 oktoober 2008 - 11:11\nPmst kõikge sissetoovam ala minu arust ning juttude järgi on metallitöö. Vähemalt Eestis, sest metallitöö peale on jäänud meil ainult vanad kõbid, ning uusi tuleb ainult Eestist TTHK-st ja see arv on ka väga väike, ning palgad Eestis ulatuvad 50 000-deni ja Soomes võid selle töö eest saada 60 000 + . Ma olen ise ka selle ala peal ja mitte ainult selle pärast, et see tulevikus kõvasti sisse hakkab tooma vaid ka sellepärast et minuarust on see tõsiselt huvitav eriala\nEhitus võib küll palju sisse tuua, kuid seda oskab iga teine mats, proffe on küll vähe aga jah...\nPostitatud 20 oktoober 2008 - 11:23\nPeadki minema seda õppima, millega viitsid vabal ajal ka tegeleda(endal läks 2 aastat raisku ülikoolis sellepärast, et valisin vale ala, aga noh eks väga paljudel juhtub seda, et nad ei tea täpselt mida õppida tahavad).\nNeed kes arvavad, et müüriladumine mingi väga kerge amet on, siis mõelge uuesti.


Politsei puistas metallikokkuostjaid - Tööstusuudised\nAutor: Anne Oja • 30. mai 2012\nPolitsei puistas metallikokkuostjaid\nPolitsei ja keskkonnainspektsioon kontrollisid möödunud nädalal 12 metalli kokkuostupunkti üle Eesti, mille käigus avastati mitmeid jäätmekäitlusnõuete rikkumisi.\nKumbki ametkond kontrollis metallikokkuostjaid eelkõige oma kohustustest lähtuvalt: politsei võimalike metallivarguste avastamiseks, keskkonnainspektsioon jäätmeseaduse nõuete täitmist silmas pidades. Kogemused näitavad, et seal, kus on probleeme jäätmekäitlusnõuetega, ollakse ka altid kokku ostma varastatud metallesemeid, nagu kaevukaaned, vaskkaablid ning elektri- ja kommunikatsiooniseadmete vaskdetailid.\nMitmes kokkuostukohas tuvastati, et erinevaid jäätmeid võeti vastu käitlemisloata. Nõutavat luba omamata käideldi näiteks romusõidukeid ja akusid. Ühes kohas avastati jälgi jäätmete põletamisest, mis on samuti keelatud. Puudusi leiti ka arvestuse pidamises jäätmete üle.\nKeskkonnainspektsiooni keskkonnakaitse osakonna juhataja Silva Prihodko hinnangul läks ühisreid korda. "Kontrollitavad objektid valiti välja eelinfole tuginedes ning seetõttu olid tulemused üsna ootuspärased," ütles Prihodko.


Tartu linnamaraton liigub uue rekordi suunas - Tartu Postimees\nTartu linnamaraton liigub uue rekordi suunas\nTartu linnamaraton möödunud aastal. FOTO: Kristjan Teedema/Tartu Postimees\nOktoobri esimesel nädalavahetusel toimuvale Tartu linnamaratonile on esimest korda oodata üle 8000 osaleja.\nKaheksandat korda tulev Tartu linnamaraton on viimastel aastatel aina kasvanud. Mullu võttis põhidistantsidest osa rekordarv – 3754 – tervisesportlasi ning lasteüritustest 2873 last. Päev varem on linnamaratoni programmis kavas meelelahutuslik Friday Night Run, eelmisel aastal nautis neljakilomeetrist rada 1243 inimest.\nKa sel aastal algab Tartu linnamaratoni programm Friday Night Runiga, mis toob Raekoja platsile umbkaudu 1500 osalejat. Tänavune uhiuus rada kulgeb lisaks kesklinnale esimest korda ka Emajõe kallastel ja Supilinnas. Kolmandat korda aset leidev üritus algab 4. oktoobri õhtul kell 20 Genka ja Paul Oja kontserdiga, kell 21 kõlab stardipauk ligi neljakilomeetrisele distantsile.\nLaupäeva, 5. oktoobri hommikul Taaralinna südames peetavatele lasteüritustele on tulemas ligikaudu 3000 väikest jooksusõpra. Samal päeval toimuvatele põhidistantsidele (42, 21 ja 10 km) võib esimest korda oodata üle 4000 jooksja ja kõndija. Muu hulgas viivad 42, 21 ja 10 km rajad osalejad taas armastatud kohtadesse Karlovas, Supilinnas ja Toomemäel.


GALERII ⟩ Eesti kaitseväelased harjutasid raketisüsteemilt MLRS laskmist - Galeriid - Virumaa Teataja\nEesti kaitseväelased harjutasid raketisüsteemilt MLRS laskmist\nGALERII ⟩ Eesti kaitseväelased harjutasid raketisüsteemilt MLRS laskmist\nEesti kaitseväelased harjutasid raketisüsteemilt MLRS laskmist. Kohal oli ka kaitseväe juhataja kindralmajor Martin Herem (paremal).\nEesti kaitseväelased harjutasid laskeharjutuse Rail Gunner Rush raames koostöös liitlasvägedega kaitseväe keskpolügoonil laskmist Ameerika ühendriikide mitmikraketiheitja süsteemilt MLRS.\nKaitseväe juhataja kindralmajor Martin Herem ütles, et Eestile on oluline, et NATO liikmesriigid panustaksid regiooni julgeolekusse oma üksuste kohalolekuga ja siinsetel õppustel osalemisega.\n"Samuti on liitlaste jaoks oluline oma üksuste siirmis- ja lahingvõime arendamine. Nii on mõlemapoolsete eesmärkide saavutamiseks ja vastastikuse koostöö tugevdamiseks Ameerika ühendriikide kaudtuleüksus korraldamas lahinglaskmisi Eestis kaitseväe keskpolügoonil raketisüsteemilt MLRS, kuhu on integreeritud ka tulejuhtimise ja sihtmärgistamise harjutused," rääkis Herem, lisades, et säärased ühisharjutused annavad osalevatele üksustele häid koostöövõimalusi ning õpikohti.\nKaitseminister Jüri Luik lausus, et Ameerika ühendriikide tipptehnoloogilise relvasüsteemi Eestisse toomine ning sellega harjutamine koos Eesti kaitseväe ja liitlasvägedega saadab kindla sõnumi, et Ameerika ühendriikide pühendumus Balti riikide kaitsele on vankumatu. "Samamoodi näitab Venemaa kriitika õppuste kohta, et meie idanaaber jälgib väga hoolsalt selliseid õppuseid, mistõttu ma ei kahtle, et nad ka selle sõnumi kätte said," ütles Luik.\nAmeerika ühendriikide Euroopa vägede 41. suurtükiväebrigaadi 6. suurtükirügemendi 1. pataljoni laskemoonaohvitser nooremleitnant Devin Pratt nentis, et laskeharjutuse Rail Gunner Rush raames koos eestlastega harjutamine võimaldab tugevdada omavahelist koostööd ja suhteid. "Lubades treenida meil süsteemidel ning harjutada meetodeid, kuidas liikuda mööda maismaad, õhku või merd," ütles Pratt.\nNimelt saabusid Ameerika ühendriikide Euroopa vägede 41. suurtükiväebrigaadi sõdurid, nende varustus ja sõidukid Eestisse kolme nädala jooksul ning selle tarbeks kasutati nii maanteed, raudteed kui ka lennutransporti.\n4.–7. septembrini toimunud laskeharjutus Rail Gunner Rush oli üks suuremaid rahvusvahelisi õppusi Eestis sel aastal, mida oli planeeritud viimased viis kuud. Õppusel osalesid liitlased Eesti ja Läti NATO lahingugrupist, kokku osales õppusel 200 kaitseväelast Ameerika ühendriikidest, Eestist, Suurbritanniast, Taanist, Montenegrost, Hispaaniast ja Tšehhist. Ühisharjutuse käigus toimus tulejuhtide, relvameeskondade ja juhtimispunktide väljaõpe ning harjutati tuleülesannete täitmist MLRS (Multiple Rocket Launch System) üksuse poolt.\nMitmikraketiheitja MLRS süsteemi kasutatakse lase-ja-liigu-tüüpi taktikalistes laskmistes, et vältida vastase vastutuld. Süsteem annab võime iga ilmaga rünnata suurt piirkonda ning on mõeldud suure väärtusega objektide ründamiseks. Relvasüsteem kasutab muu hulgas suure laskeulatusega täppismoona. Selle põhilisteks ülesanneteks lahinguväljal on vastase allasurumine ja hävitamine ning võimalike ohtude elimineerimine enne nende avaldumist.\nRaketisüsteemi laskemoonaks on nii raketid kui ka ballistilised raketid. Süsteem on võimeline laskma 12 raketti 40 sekundi jooksul või kaks ballistilist raketti kümne sekundi jooksul.\nAmeerika ühendriikide Euroopa vägede 41. suurtükiväe brigaadi (FAB) kodubaas asub Grafenwöhris Saksamaal. Tegemist on ainsa Ameerika ühendriikide suurtükiväebrigaadiga Euroopas, mis toetab kogu USA Euroopa väejuhatust strateegilise ning taktikalise taseme tulega.


Beebid - FORME ilukaubamaja\nMaht : 60ml 240ml\nKerge ja pisaratevaba šampoon / pesugeel, mis puhastab ja hooldab õrnalt beebi keha ning juukseid. Sisaldab B5- ja E-vitamiini, mis niisutab ning kaitseb beebi nahka. MIKS ME SEDA ARMASTAMEPisaratevaba, pealaest jalatallani toode. Õrnad, mitteärritavad, vahtu tekitavad ained, mis sobivad suurepäraselt tundlikule nahale. Kreemipõhine šampoon / pesugeel,...\nMaht : 60ml 180ml\nPehmetoimeline kehakreem, mis niisutab ja kaitseb beebi õrna nahka. Sobib igapäevaseks kasutamiseks. MIKS ME SEDA ARMASTAMEKiire imenduv, mitterasvane koostis. Ülimalt niisutav kogu päevaks. Suurepärane kogu kehale, sealhulgas kätele, jalgadele ja näole. BPA / ftalaadivaba otsik võimaldab hõlpsat ühe käega doseerimist. PEAMISED KOOSTISOSAD...\nMaht : 13g\nHügieeniline palsam, mis on ideaalne lõhenenud huulte, põskede ja kuivade nahalaikude jaoks. Valmistatud mesilasvahast ja jojoba seemneõlist, mis niisutab ja hooldab beebide ning laste nahka. Avokaadoõli ja õhtune priimulaõli rahustavad ja kaitsevad suviseid ning talviseid nahaärritusi. MIKS ME SEDA ARMASTAMEKiiresti imenduv, mitterasvane koostis. Ei...\nRahustav külmakott, mida saab kasutada muhkude, verevalumite ja putukahammustuste korral. Hoidke külmakotti, ebamugavustunde leevendamiseks, mitu minutit. Hoidke külmakotti külmkapis. Pärast kasutamist peske seebi ja veega. Kuivatage hoolikalt.\nPesukinnas, mis on tehtud 100% puuvillast.\n100% puuvillast kapuutsiga rätik hoiab teie beebi pärast lõõgastavat vanni kuiva ja soojana.


Vägev eneseületus: soomlanna jooksis iga päev ühe maratoni - Kergejõustik - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nVägev eneseületus: soomlanna jooksis iga päev ühe maratoni\n4. november 2018, 9:55\nIina Puskala tegutseb igapäevaselt hobufarmis\n43-aastane Iina Puskala lõpetas 31. oktoobril täpselt aasta kestnud väljakutse – nimelt läbis ta aasta jooksul 366 maratoni ehk ühe maratoni iga päev (pluss lisaks veel üks maraton).\nMaratonidistantsi pikkuseks on 42,195 km ehk teisisõnu kogunes Puskala aastaseks jooksukilometraažiks 15 443,37 km. Suure osa maratonidest jooksis Iina Puskala oma kodutalu ümber rajatud 2 km pikkusel jooksuringil, vahendab Marathon100.com.\nKuivõrd talvine ilm ja paks lumekate ei võimaldanud alati maratoni õues joosta, tuli vahel 42,2km läbida ka jooksulindil. Kuna igapäevane maratonijooksmine on organismile suureks koormuseks, hoidis soomlanna jooksutempo tavaliselt üsna aeglase. Mitmed maratonid võtsid aega 7 ja enam tundi. Kõige kiirem maraton lõppes tulemusega 3:51.\nPuskala on esimene soomlanna, kes sellise väljakutsega hakkama on saanud. Ta kinnitas Helsingin Sanomatile, et esimesed nädalad olid kõige raskemad, kuid siis harjus keha sellise jooksukoormusega ära.


Elanikke 21 võrra rohkem\nRahvastikuregistri andmetel suurenes Saare maakonna elanike arv maikuu jooksul 21 inimese võrra.\nSaare maavalitsuse teatel oli maikuu rändesaldo erinevalt aasta eelmistest kuudest selgelt positiivne (+ 25), loomulik iive aga endiselt negatiivne (– 4). Viimastel aastatel ongi suvekuude rändesaldo maakonnas reeglina plussis olnud.\nMaikuu jooksul registreeriti Saare maakonnas 25 sündi ja 29 surma. Mais registreeris maakonda oma elukoha 65 inimest. Uus elukoha aadress väljaspool maakonda tekkis registrisse 40 endisel maakonna elanikul.\nAasta esimese viie kuuga on maakonna rahvaarv vähenenud 288 inimese võrra. Suurimad kaotajad on Kuressaare linn (–150), Leisi vald (– 26) ja Orissaare vald (– 24). Elanike arv on suurenenud vaid kahes omavalitsusüksuses: Kaarma (+ 20) ja Ruhnu (+ 7) vallas.\n1. juuni seisuga oli Saare maakonna rahvastikuregistri järgne elanike arv 34 941.\nLisatud: 06.06.2013 / 12:05\nPalju moslemeid ja neegreid tuli?\nLisatud: 07.06.2013 / 10:01\nMiks need moslemid ja neegrid siis näiteks slaavlastest erinevad? Üks arst, kes tuli, oli ju minu mäletamist mööda slaavi päritolu.\nParem lähtu ikka konkreetsest inimesest ja mitte tema päritolust, eks?\nLisatud: 06.06.2013 / 16:38\nPaar arsti tuli juurde oma peredega vast jne\nLisatud: 07.06.2013 / 08:32\npaar kuud panevad suvelised end saarele kirja , siis algab jälle tühjenemine


Augusti TantsuFestival ja Colina Lab Tallinnas\nPühapäeval, 30. juulil algas tänavune Augusti TantsuFestival, mille raames esitavad oma töid ka rahvusvahelisel Colina Labil osalejad. Seitsmendat korda korraldatav festival on aastatega muutunud rahvusvaheliselt hinnatud sügise alguse tantsufestivaliks Põhjamaades ja kogu Euroopas. Selleaastasesse kavva kuuluvad Euroopa noorte lootustandvate koreograafide tööd. See on vahelduseks 2005. ja 2007. aasta festivalidele, mis pakuvad tantsumaailma tipptegijaid.\nFestivali alustab Horvaatia noor, kuid tunnustatud kollektiiv BADco. lavastusega "Fleshdance" Tallinna Kunstioones. 2000. aastal Zagrebis loodud kooslus BADco. on sealse kaasaegse tantsu uue põlvkonna üks silmapaistvamaid tegijaid. Trupi töös ei osale mitte ainult koreograafid-lavastajad-esitajad, vaid ka dramaturgid, filosoofid, muusikud, kunstnikud ning kunstiteadlased. BADco. esines üliedukalt ka 2004. aasta Augusti TantsuFestivalil.\nSaksamaa traditsioonilist tantsuteatrit esindab noor Nürnbergist pärit kollektiiv co>labs sotsiaalselt terava lavastusega, mis räägib "supiköögi-inimestest". Belgias resideeruv noor Soome koreograaf Nada Gambier on viimasel aastal kogunud kuulsust oma sooloetendusega. Belglase Peter Fol’i ja iisraellanna Shani GranotÂ´i humoristlik duett on pungil tõsiseid teemasid.\nEesti tegijatest on kutsutud festivalile Philip Morris Eesti 2005. aasta parima lavastuse preemia saanud Kaja Kanni soolo "There are Laika dogs living in Estonia" ning Katrin Essensoni ja Mari Savitski duett "Sündmuste Horisont". Festivali lõpetab 12.augustil kauaaegne Meg Stuarti tantsija Simone Aughterlony oma humoristliku etendusega „Performers on Trial".\nColina Lab Tallinn toob kaheks nädalaks Kanuti Gildi SAALi kokku 19 etendamiskunstidega seotud noort inimest Eestist, Saksamaalt, Portugalist, Taanist, Inglismaalt, Prantsusmaalt ja mujalt. Tallinna labori kuraatorina tegutseb Viinis elav sakslanna Silke Bake.\nCOLINA (Collaboration in Arts) on erinevate kunstiliikide mänguväljak, koht spetsiifiliste keelte vaheliseks ristumiseks, eesmärgiga suhestada ja ümber mõtestada "kunstilise objekti" ideed kaasajas.\nCOLINA võrgustik loodi 2004. aasta varasuvel tuntud Portugali koreograafi-lavastaja Rui Horta eestvõttel. Võrgustikku kuuluvad Rui Horta / Centro CoreogrÃ¡fico de Montemor-o-Novo (Montemor-o-Novo), DanceCity (Newcastle), TanzHaus NRW (Düsseldorf), GRAN (Aarhus), ThÃ©Ã¢tre les Bernardines (Marseille) ja Kanuti Gildi SAAL.\nCOLINA on mõeldud nii juba tuntud loojatele kui noortele kunstnikele, tuues kokku inimesi, kes soovivad teadmiste vahetust ning piireületavaid eksperimente. Teadlased ei tule kunagi välja lõplike lahendustega teaduslikele probleemidele ilma tõsise ning hästi finantseeritud uurimustöö ning arengutööta. Korraldajad usuvad, et kunstnike töö on ära teeninud samasugused investeeringud.\nCOLINA põhimõte on investeerida inimestesse.\nLaboris toimuvat saab igapäevaselt jälgida: www.colinatallinn.com ning 5. augustil, kell 16:00 Kanuti Gildi SAALis saab Augusti Tantsu Festivali raames tasuta vaadata valikut valminud töödest.


Trump andis rahvuskaardi vägedele korralduse Washingtonist taanduda - Delfi\nTrump andis rahvuskaardi vägedele korralduse Washingtonist taanduda\nUSA president Donald Trump teatas pühapäeval, et käskis rahvuskaardil Washingtonist taanduda, olles need hiljuti sinna kutsunud vastusena pealinnas puhkenud meeleavaldustele, mis tõid kohati kaasa vandalismi, rüüstamise ja kokkupõrked politseiga.\n"Andsin just meie Rahvuskaardile korralduse alustada Washingtonist taandumist - nüüd, kui kõik on täiusliku kontrolli all," säutsus Trump. "Nad lähevad koju, kuid saavad vajadusel kiiresti tagasi tulla. Eile õhtul ilmus kohale palju vähem protestijaid, kui algselt arvati!"\nUSA linnades puhkesid kahe nädala eest meeleavaldused pärast mustanahalise pereisa George Floydi surma, kes jättis elu, kui Minneapolise politseiametnik hoidis oma põlve pea üheksa minutit tema kaelal. Trump on nõudnud protestidele karmi reageeringut, tagamaks "tänavatel domineerise", ja ähvardanud kutsuda kohale tegevväed, et vaigistada rahutusi linnades, kus kohalikud võimud seda teha ei suutnud.\nTrumpi kritiseeriti laialdaselt pärast seda, kui rahvuskaardi väed ja teised föderaaljõud ajasid esmaspäeval Valge Maja ümbrusest jõuga minema rahumeelsed meeleavaldajad - seda selleks, et Trump saaks minna lähedalasuva, rahutustes kahjustada saanud kiriku ette Piibliga pilte tegema.\nJustiitsminister William Barr ütles, et tema andis välja korralduse ala protestijatest puhastada, ent väitis, et tema otsus ei olnud seotud Trumpi kirikusse jalutamisega mõnikümmend minutit hiljem.\n"Kui ma esmaspäeval tööle tulin, oli mulle selge, et me peame (Valge Maja ees asuva) Lafayette'i pargi sellel küljel julgeolekuperimeetrit suurendama ja ühe ala välja lõikama," ütles Barr pühapäeval telekanali CBS saates "Face the Nation".\nWashingtoni linnapea Muriel Bowser lükkas tagasi teiste osariikide pakkumised abi saatmiseks ning oli ka Rahvuskaardi sinna saatmisele ilma linnapoolse vastavasisulise palveta vastu.\n"Oleme hästi varustatud, tegelemaks suurte meeleavaldustega," ütles Bowser neljapäeval Trumpile saadetud kirjas, lisades, et föderaalsete korrakaitseametnike ja rasketehnika massiline lähetamine Washingtoni "sütitab" demonstratsioone, mitte ei muuda neid turvalisemaks.\n"See jõudude paljusus võib tekitada ohtlikku segadust," sõnas Bowser.\nBarr ütles pühapäeval, et Trumpil oli igasugune õigus saata föderaalväed osariikidesse 1807. aasta mässuseaduse alusel isegi juhul, kui kuberner või muud kohalikud võimud neid ei palunud, tuues näitena kodusõja.\n"Ameerika riikide konföderatsioon oli vastu föderaalvägede kasutamisele korra taastamiseks ja ülestõusu mahasurumiseks. Nii et mõnikord föderaalvalitsus ei kuula teatud olukordades kubernere," märkis Barr.


Pensioni teine sammas - kas raha põleb? – Kuldreegel\nPensionisüsteemi kohustusliku teise samba osas on viimasel ajal olnud palju nurinat: haldustasud liiga kõrged, sissemaksed ei peaks olema kohustuslikud, pensionifondidesse paigutatud raha põleb suure leegiga jne. Äsja lõppenud Riigikogu valimiste reklaamides kutsuti ülesse külastama internetipanka tuvastavamaks, mis seisus pensioni teine sammas on. Võtsin üleskutset kuulda ja tegin analüüsi. Avalikustan oma kontrollarvutused, sest ainult nii on võimalik näidata, mis olukord meil tegelikult teise sambaga valitseb. Analüüs baseerub pensionifondil, mille kliendiks alates 2006.aasta algusest olen. Tahtmata teha reklaami konkreetsele pangale ja fondile jätan vastavad nimed siinkohal avalikustamata, kuid tegu on rahaliselt mahult suurima fondiga Eesti pensionifondide valikus. Fondi varade väärtus on tänaseks üle ühe miljardi euro, varadest kuni 50% moodustavad aktsiariskiga instrumendid ja ülejäänu võlakirjad, rahaturuinstrumendid, hoiused, kinnisvara jms.\nTänaseks ehk 13 aastaga on mul teise sambasse koos riigipoolse kaaspanusega sissemakseid tehtud 31230 eurot, millega on mulle ostetud 28445 pensionifondi osakut. Internetipangas kuvatakse portfelli kogutootluseks ca 14,9% ja samba väärtuseks 35898 eurot. Rahaliselt olen hetkel võidus 4668 euroga. Tundub positiivne tulemus, kuid enne lõppjärelduste tegemist kergitame veidi kaant nendelt numbritelt.\nEsmalt tuleb mõista, et panga poolt kuvatav kogutootlus ei võta arvesse elukalliduse muutust. Statistikaameti kodulehel olev THI kalkulaator näitab, et alates 2006.a algusest kuni 2019.a alguseni ehk 13 aastaga on meie elu läinud 48,6% kallimaks.\nViga, mis nüüd aga tehakse, seisneb selles, et omavahel pannakse kõrvuti pangapoolne kogutootlus 14,9% ja THI muutus 48,6% ning tehakse automaatne järeldus, et raha põleb, sest elukalliduse muutuse protsent on ju suurem kui pangapoolne kogutootlus. Tegelikult tuleb aga iga sissemakse puhul THI mõju eraldi välja arvutada, sest sissemaksete ajahetkede ja tänase päeva vahel on THI muutused olnud erinevad. Avalikustan mõned enda sissemaksed koos riigipoolse kaaspanusega ja liidan juurde THI mõjud. Nii on parem mõista, kuidas seda arvutust teha:\nSissemakse suurus eurodes\nTHI muutus alates sissemakse kuupäevast kuni 2019.aasta jaanuarini\nSissemakse aegväärtus tänasel päeval eurodes võttes arvesse THI muutust\n57,5 eurot + 47,9% = 85,04 eurot\n92,8 eurot + 22,8% = 113,96 eurot\n70,3 eurot + 16,3% = 81,76 eurot\n153,4 eurot + 7,7% = 165,21 eurot\n247,7 eurot + 8,4% = 268,51 eurot\n78,0 eurot + 1,8% = 79,40 eurot\nKokkuvõtvalt öeldes liitsin igale teise sambasse tehtud sissemaksele THI kalkulaatori kaasabil elukalliduse mõjuprotsendid ning THI mõju arvesse võttes peab minu teise samba rahaline väärtus olema tänasel päeval minimaalselt 34967 eurot, siis ma saaksin öelda, et fondi paigutatud raha ei põle. Eespoolt viitasin, et minu teise samba väärtuseks on hetkel 35898 eurot. Järeldus: vaatluse all oleva teise samba fondi tootlus on olnud piisav, et katta ära nii elukalliduse muutus kui ka fondihaldustasud ning kuuldused raha põlemise kohta ei vasta tõele. Kokkuvõttes on minu teise samba puhastootlus 931 eurot ehk 2,98%, mis ei ole küll suur, aga kõige olulisem on ikkagi teadmine, et teise sambasse paigutatud raha ei põle, vaid säilitab oma ostuvõime ja selle tootlus on suurem kui elukalliduse tõus. Ohuna tuleb siin aga selgelt välja öelda, et kui majandus peaks jahtuma ja aktsiaturud langusesse sattuma, siis need arvutused annavad sootuks negatiivsema tulemuse. Lahendusena võiksime mõelda sellele, kas oleks võimalik pensionifondides olevaid rahalisi vahendid majanduslanguse vastu (riiklikult) kindlustada vältimaks olukorda, kus pensionile jäämise ajahetkel võibolla ongi majandus langusfaasis, mis muudab aastakümnetega kogutud säästud väiksemaks. Kindlustamine on küll täiendav lisakulu, kuid aitaks suuri riske maandada.\nMis mulle seda analüüsi tehes veel silma jäi? Internetipangas kuvatakse rasvases kirjas lubadust, et minu pensionifondi hallatakse aktiivselt. Seda sõnumit lugedes eeldan, fondihaldurid kasutavad aktiivse haldajana minu raha parimal võimalikul viisil ja ostavad mulle minu raha eest parima hinnaga pensionifondi osakuid suurendades seeläbi minu teise samba väärtust. Teatavasti pensionifondi osakute hinnad on volatiilsed (maakeeli öelduna: hinnad igapäevaselt kõiguvad ülesse-alla) ning siin peab igal päeval tegema tarku otsuseid, millisel ajahetkel on õige hetk osakuid osta.\nTuvastasin ajavahemikul 2006-2018 iga kalendrikuu fondiosakute minimaalse hinnataseme ja maksimaalse hinnataseme ning arvutasin välja ka iga kuu keskmise hinnataseme. Seejärel kõrvutasin neid hindasid selle päeva hinnaga, mil mulle reaalselt osakuid osteti. Tulemuseks sain, et mulle on osakuid ostetud keskmisest kõrgema osakuhinnaga. Teemasse rohkem sisse minnes sain aru, et kahjuks pangapoolsed fondihaldurid ei saagi ise siin väga midagi teha, sest see, millal mulle osakuid ostetakse, see sõltub sellest, millal minu palga pealt makstavad maksud jõuavad maksuametisse ja sealt edasi on see juba maksuameti protsess, millal rahad lõpuks fondihalduriteni jõuavad, mille eest siis fondiosakuid igakuiselt ostetakse. Seega tuleks siin riigi poolt seda maksude liikumise ajalist protsessi hinnata ja muuta nii, et pensionifondide osakuid oleks võimalik edaspidi osta paremate hindadega võrreldes senitehtuga. Muide, seda analüüsi tehes hakkasid mulle silma teatud mustrid. Näiteks on pensioniosakute ühikuhinnad sageli madalamad kalendrikuu esimesel poolel ja kõrgemad kalendrikuu teisel poolel. Kui aga vaatasin, millal mulle on osakuid juurde ostetud, siis on nendeks kuupäevadeks valdavalt kuu teise poole kuupäevad. Siin ongi põhjus, miks mulle on keskmisest kõrgema osakuhinnaga pensionifondiosakuid ostetud. Arvutuslikult võiks minu portfellis täna olla 409 pensioniosakut rohkem juhul, kui mulle oleks ostetud keskmisest madalama hinnaga osakuid ja korrutades selle koguse tänase osakuhinnaga läbi, saan, et minu teine sammas oleks ligi 500 eurot suurem. Võibolla ei olegi see suur kaotus, aga see on vaid ühe inimese analüüs. Kui sarnased mustrid ilmnevad ka teistel, siis me räägime siin kümnete miljonite eurode suurustest summadest, mille võrra võiksid meie isiklikud pensionisambad täna suuremad olla.\nTäiendavalt püüdsin internetipangast välja võtta teise samba haldustasude rahalised kulud eurodes, et hinnata, kas kuuldused väga suurtest tasudest vastavad tõele. Kahjuks aga sellist kuluaruannet paraku ei pakuta. Pensionivara haldustasu ehk valitsemistasu on fondivalitsejale makstav tasu fondi valitsemise eest. Valitsemistasu arvestatakse fondi turuväärtusest maha igapäevaselt ning selle võrra väheneb osakute väärtus ja seeläbi väheneb ka fondi tehtud sissemaksete ehk investeeringu koguväärtus. Samas, kui suured need haldustasud mul reaalselt ikkagi on olnud, seda ma internetipangast ei leia ning ka pangast üle küsides sellele küsimusele vastust ei saanud. Püüdsin seejärel enda teise samba fondivalitsemise kulud ise välja arvutada ja sain tulemuseks, et praeguseks hetkeks kogutud summa pealt on minu igapäevane fondihalduskulu 80 senti päevas. Jah, need kulud võiksid olla ju väiksemad, kuid samas olen olukorraga üldjoontes rahul, kuna teise sambasse paigutatud raha aegväärtust on suudetud hoida ja veidi ka kasvatada.\nKokkuvõtvalt peamised järeldused ja ettepanekud pensionisüsteemi arendamiseks:\nTeise sambasse paigutatud raha oma väärtust ei kaota ning väited, et raha põleb suure leegiga, ei vasta tõele. Fondi tootlus on katnud ära elukalliduse tõusu, fondihaldustasud ning kokkuvõttes on fondi puhastootlus väikeses plussis.\nÜle tuleks vaadata teise sambasse suunatavate rahaliste vahendite liikumise riiklik protsess ja leida paindlikumad lahendused, mille tulemusena oleks võimalik pensionifondi osakuid soodsamatel tingimustel osta ja teise samba tootlikkust seeläbi kasvatada.\nFondihaldurite teenustasud võiksid olla seotud fondide tulemuslikkuse ja tootlikkuse näitajatega. Mida väiksem tootlus, seda väiksem võiks olla ka haldustasu määr. Nii tekitaksime fondihalduritele kohese motivatsiooni teise samba kvaliteeti ja tootlust meie jaoks veelgi rohkem kasvatada. Täna maksame haldustasu sõltumata sellest, missugune on teise samba tootlikkus. Riik peaks siin pankade ning fondihalduritega nõudlikum olema.\nTeise samba aruandlust tuleks täiustada, lihtsustada ning paremini selgitada. Internetipangas võiks näha olla, kui suur on minu pensionivara puhasväärtus ja -tootlus arvestades ka elukalliduse mõju ning kui suured on minu teise samba haldustasud nii protsentides kui ka eurodes.\nTasub mõelda, kas ja kuidas pensionifondides olevaid rahalisi vahendid kindlustada ennetamaks olukorda, kus pensionile jäämise ajahetkel on majandus sattunud langusesse ja see muudab aastakümnetega kogutud säästud väiksemaks. Kindlustus aitaks seda riski maandada. Võimalus on ka pensioniea lähenemisel vahetada oma pensionifond väiksema riskisusega fondi vastu. Sellele teemale tasub igal juhul tähelepanu pöörata.\nPensionifondidesse regulaarset kogumist tuleks kindlasti jätkata ning sissemaksete suurused võiksid teise sambasse olla veidi suuremadki – ikka selleks, et kindlustunnet tuleviku ees suurendada. Riiklikult võiks edaspidi olla kaks paketti. Tänane pakett: kodanik 2% ja riik lisab 4% ehk kokku 6%. Aga lisaks võiks olla ka selline valikuvõimalus, et kodanik panustab 5% ja riik lisab samuti 5% ehk kokku 10%. Igaüks saaks valida, kumma paketi ta omale teise samba kasvatamiseks valib.\nLõpetuseks kutsun ülesse säilitama rahu, sest pensionifondid on ikkagi väga pikaajaline projekt ja siin ei saa tõmbetuulte käes umbropsu otsuseid teha. Meie pensionifondide ajalugu on väga üürike ja täna öelda, et see projekt on omadega läbikukkunud või vastupidi, taevani kiita – ei ole kummaksi otsest põhjust. Vaatame konstruktiivselt sellele teemale otsa ja arendame hoopis süsteemi edasi, sest kontrollarvutused näitavad, et teisel sambal on täitsa jumet.\nArtikkel ilmus ka Eesti Päevalehes 12.03.2019\nKuhu on kadunud konkurents prügiveoteenuste turult?


Vihmasemal - 3 õppematerjali - Annaabi.ee\n"vihmasemal" - 3 õppematerjali\n„Üksteisest pimesi me mööda käime\n" ( Marie Under) Pimesi mööda käime? Kas me oleme pimedad või tihti peale ei tahagi teada mis või kes meid ümbritsevad. Inimesed on erinevad. Igal ühel on enda ,,maailm". Kõigil on omad mõtted, tegemised, toimetused ja tunded, mida järgitakse ning mille alusel seatakse eesmärke. Tavaliselt me ei tea kuidas vahet teha olulisel ja ebaolulisel. K...\nMaardu järve tekkimine\nVanamees jälgis kogu seda asja ja tal tuligi pähe suurepärane idee. Järgmisel vihmasel päeval kogunes rahvas turuplatsile et arutada linna uppumist. Siin vanamees pakkuski enda idee – kaevata välja suure augu. See idee meeldis kõikidele, kuid oli suur prombleem. Keegi ei viitsinud seda kaevata. Vanamees mõistis et üksinda ta seda välja ei kaeva ja läks nukralt koju. Järgmisel veel vihmasemal päeval läks vanamees metsa jalutama. Siis ta märkas kuidas ühe puu juures seisid kaks meest. Üks palus teist et see suure tammepuu maha saeks. Teine alguses ei tahtnud, kuid kui esimene pakus talle selle eest ühe kana, hakkas teine kohe usinasti puud raiduma. Vanamees sai aru, mida ta pidi tegema et kõik koos kaevaksid seda auku. Kolme päeva pärast toimus järjekordne kogunemine. Tal oli taskus üks hõbe münt, ta näitas se...


REPLIIK: Vallamaja asukoht pole tähtis\nSaaremaa üheks omavalitsuseks ühendamine ei ole läbi kukkunud. See, et üks vald otsustab mitte liituda, ei muuda teiste valdade tahet saada üks suur Saaremaa vald. Kahju on ei ütlevate valdade kodanikest.\nEga pisivald iseenesest paha ole, ent tänases Eesti majandus- ja kohalike omavalitsuste süsteemis pole pisivaldade jätkusuutlikkus tagatud. On tagatud eksisteerimine, kuid süstemaatiline ja järjepidev areng jätab soovida.\nPeame mõtlema oma inimestele, et nad ei hääletaks jalgadega. Vaadates, kuhu inimesed liiguvad – kahjuks praegu me kõige konkurentsivõimelisemad ei ole. Eesmärk on ikkagi, et kogu Saaremaal oleks parem haldus ja suurem võimekus, parem konkurentsivõimekus. Peame praegu mõtlema pikemas perspektiivis, mitte tegema reformi ainult tänase päeva nimel ja kramplikult säilitama praegust olukorda.\nArvan, et Ida-Saaremaa sellest hoogu juurde küll ei saa, et Pöide ei taha Saaremaa vallaga liituda. Mu isiklik seisukoht on, et Orissaare vallale tervikuna on kõige kasulikum liituda Saaremaa vallaga. Minu esmavalik on Suur-Saaremaa. Alles variant B on Ida-Saaremaa. Seda tagavaravarianti on vaja selleks, et juhul, kui ei tule Suur-Saaremaad, on alternatiivne võimalus elu siin piirkonnas parandada. Piirkonnale tervikuna on kasulikum Ida-Saaremaa, kui praegused pisikesed vallad.\nOlen veendunud, et kodaniku silmis põhimõtteliselt ei oma tähtsust, kus asub vallamaja. Tähtis on, et oleksid tagatud teenused, oleks olemas lasteaed, koolimaja, ühistransport, teed-tänavad oleksid hooldatud, lumi lükatud, kultuurimaja-rahvamaja avatud, kalmistud korras jne. Ja et kodanik ei peaks muretsema, et see on ju naabervalla lasteaed, koolimaja, spordikool – kas minu laps sinna ikka saab või tohib minna (st kas minu “koduvald” maksab). Tähtis on, et oleks tagatud teenuste valiku vabadus (nt lasteaed, huviring), et inimesed saaksid ise teha otsuseid, sest need otsused tehakse ju enda, oma laste jaoks.\nLoomulikult peab igas praeguses vallakeskuses olema tagatud, et sotsiaalprobleemid saaksid lahendatud. Inimestega tegelevaid sotsiaaltöötajaid tuleb veel tööle juurde võtta. Igas suuremas külakeses ei pea aga olema oma valda ja oma vallavanemat.\nLisatud: 23.04.2016 / 10:23\nTõeliselt sisutühi koogutamine mehe suust kes võiks tubli ametnikuna suurte poiste sabas sörkimise asemel oma peaga mõelda ja selgroogu näidata. Täna ei ole Orissaare vallas toimunud arutelu ega tegevust ei inimeste tagasitoomiseks valda, ei ettevõtjatega arutlusi mis ja kuidas teha vallasisesteks tööliste trantspordiks. Viimane Illiku põhine koosolek oli lausa piinlik.Otsustamine lükatakse malbe pugejalikkusega ikka teiste kaela viidates et ega vald midagi teha ei saa.. mannetu. Nagu ta oma rtikliski ütleb siis sellise pehmo puhul ei jää tõesti midagi muud kui kolhoosioks liituda ja paguneid teenida ja käsku kuulata .EI – hoian pöialt neile kes täna tahavad ja jaksavad Ida saaremaa poolt võidelda ja loodan et uues vallas ja uues vallamajas saab olema uus juht kel silmad säravad ja kes suudab suurelt mõelda ja midagi ka ära teha.\nLisatud: 23.04.2016 / 18:04\naga Vellol on ju õigus\nLisatud: 24.04.2016 / 19:47


Viimase sisselogimise aeg: 07.06.19 13:05:48\nKlõpsates nupul, tõstad WendyDarling esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. WendyDarling hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja WendyDarling kohta


HI-viirust avastatakse üha enam naiste ja vanemaealiste hulgas | Tervis\nHI-viirust avastatakse üha enam naiste ja vanemaealiste hulgas (5)\nSilja Paavle, 1. detsember 2015, 15:52\nKui HI-viiruse leviku alguse aastatel võis öelda, et tegemist on valdavalt noorte narkomaanide ja meestega seksivate meeste seas leviva nakkusega, siis tänaseks on olukord muutunud.\nSellel aastal on Eestis Terviseameti andmeil novembri lõpu seisuga registreeritud 247 uut HI-viirusesse nakatunut, neist 61,5 protsenti on mehed.\nSuurem osa sel aastal HIV-nakkuse saanutest või nakkusest teadlikuks saanutest on olnud vanuses 25-39 ning 50 aastat ja vanemad – need vanusrühmad moodustavad ligi 74% kõikidest käesoleval aastal Eestis registreeritud HIV-nakkustest.\nPerearst: praegune rahastussüsteem ei võimalda kõigile HIV-testi teha (2)\n18. detsember 2015, 09:48\nHaruldased juhtumid, kuidas Eestis on HIV-i nakatutud (18)\n1. detsember 2015, 09:50\nEESTIS MÖLLAB HIV EPIDEEMIA: võta iga inimest kui nakkusekandjat ja käitu sellele vastavalt (78)\n1. detsember 2015, 09:18\nEestis on umbes 70 HIV-positiivset last (1)\n1. detsember 2015, 08:53\nVastavas statistikas edasi näpuga järge ajades näeme, et kui 25-34-aastaste inimeste hulgas on HI-viirus avastatud rohkem kui 69 protsendil meeste hulgas, siis alla 25-aastaste seas on näitaja vastupidine, st veidi üle 70 protsendi nakatunutest on noored naised.\nÜle 50-aastaste hulgas on avastatud HI-viirust naistel ainult mõnevõrra vähem kui meestel, mis tähendab, et 37-st nakatunust 16 olid naised ja 21 mehed.\nRegistreeritud HIV-nakkustest näeme, et nakatumine on toimunud pea 39 protsendil juhtudest seksuaalsel teel, 16 protsenti nakatunutest olid kindlad, et said viiruse süstla kaudu. 20 protsenti nakatunutest ei oska täpselt öelda, kust nad nakkuse saada võisid. Ülejäänud juhtudel puudub info riskifaktorite või levikuteede kohta.\nKokku on Eestis registreeritud novembri lõpu seisuga 9240 HI-viirusesse nakatumist, neist AIDSi on haigestunud 452 inimest.\nKAS TÕESTI VÕIMALIK?! Kuidas vabaneda lühikese ajaga 25 liigset kilost?\nKreemid ei aita ning lõikusele ei taha? Uudne meetod aitab võidelda kortsude vastu!\nKaunid mustrid ja pehmed kangad – vali sõbrapäeva kingitus Siksakist!


Peaksin vahetama oma eestlaetavat pesumasinat. Kas on võimalik soetada ruumi säästvat pesumasinat tegemata kompromissi mahutavuse ja efektiivsuse arvel?\nKliendile kohandatud tooted: igale vajadusele leidub vastav toode.\nKui ma valin oma GrandÒ simply-Fi pesumasinal viitega alguse, kas siis vedel pesuaine puutub kokku riietega enne kui pesutsükkel algab?\nKõigi Candy pesumasinate puhul (nii Simply-Fi kui ka ilma ühenduseta) võib kasutada ükskõik missugust pesuainet sealhulgas vedelat pesuainet.\nMa ei suuda valida elektripliidi, gaasipliidi ja induktsiooni-pliidiplaadi vahel. Kas Te soovitaksite mulle midagi?\nKõigil neile võimalustel on omad tugevused ja eelised. Avastame need koos.\nMis on erinevus jäätumiseta ja staatilise jahutusega külmkapi vahel?\nKülmkapid ei erine ainult jäätumiseta ja staatilise jahutusega tüüpide vahel, vaid on jaotatud erinevatesse kategooriatesse lähtuvalt sellest kuidas toimub toidu jahutamine: staatiline jahutus, staatiline-ventileeriv jahutus, jäätumiseta (või täielikult jäätumiseta), jäätumisvaba (või osaliselt jäätumisvaba) tüüp.\nSee küsimus vaevab kõiki: nii algajaid köögis kui ka kogenenud kokki, kes peavad valmistama toitu uue retsepti järg.


Armastus, sina vä?\nMa olen ammu tahtnud sellest kirjutada ja ütlen kohe alguses ära, et igasugu eneseabiõpikud üldiselt ei ole minu teema. Aga see siin on raamat, mida kunagi lugedes sain täieliku ahaa!-elamuse ja mida minu arvates võiks iga inimene lugeda. Veidi kriitikameelt kasutades, on sealt võimalik tõeline kuld välja sõeluda. Ja ei!, see ei ole raamat, mis õpetab, kuidas oma kaaslast muuta või kellestki teine inimene vormida. See raamat räägib armastuse väljendamisest ja selle kuulmisest. Ei mingeid imetrikke, keerukaid ülesandeid ega psühhoanalüüsi. Ainult sellest, kuidas väljendada armastust oma kaaslase armastusekeeles ja nii, et tema ka sellest aru saab.\nMe näeme ja tajume maailma erinevalt ning arvame, et see, kuidas meie maailmast aru saame, ongi just see ainuõige ning objektiivne. Tegelikult ei näe me maailma sellisena, nagu see päriselt on, vaid sellisena, nagu me ise oleme. Ja inimesed mõistavad ka armastust täiesti erinevalt sõltuvalt sellest, milline on meie nö armastuse taust ehk et mida me elus oleme õppinud tõlgendama armastuseks.\nUmbes pooled (ja vist isegi rohkemgi?) abieludest lõppevad lahutusega, sest meile pole lihtsalt õpetatud, mida teha, et armastus elus püsiks. Ega ka seda, et me räägime erinevat armastusekeelt ja see, mis paneb üht inimest tundma end armastatuna, ei pruugi teises üldse neid tundeid tekitada ning vastupidi. Just selle taipamine ja oma kaaslase keele ära õppimine ongi kogu kunst ning õnneliku suhte alustala.\nGary Chapman räägib viiest erinevast armastusekeelest (millest mõnel on veel erinevad dialektid ka): tunnustussõnad, kvaliteetaeg, kingitused, hoolitsemine ja füüsiline puudutus.\nKui Sa mõistad, mis keeles Su partner armastust tajub ja pakud talle täpselt seda, mida TEMA vajab, on tagajärjeks õnnelik kaaslane ja suhe. Ja on päris kindel, et kui tema vajadused on täidetud, siis tahab ka tema sulle samaga vastata. Sest kui su partner pakub sulle kõike, mida su hing iganes ihaldab, siis mida kõike oled Sa valmis tema heaks tegema, eks? Ja tegelikult töötab see põhimõte kõigis suhetes, mitte ainult kooselus.\nIseenesest mõistetavaid asju pole olemas ja pikk ning õnnelik kooselu ei ole alati lihtne või lahkhelideta. Aga armastus ja siiras tahe oma kaaslast õnnelikuks teha on need, mis motiveerivad õppima, avastama erinevaid tahke ja tõlkima keelt, mis talle omane. Selle kõigega meenub mulle üks pulm, kus ma kunagi ammu käisin ja millest ma suurt enam ei mäletagi (+ see noorpaar on tänaseks ka lahutanud), kuid kustumatu templi mu mällu jättis preester, kes toona oma südamlikus kõnes kasutas abieluõnne metafoorina aiamaad. Et kooselu on nagu aiamaalapp, mida ühiselt harida tuleb - mida rohkem sa sellesse panustad, mida paremini sa selle eest hoolitsed, seda rikkalikum on saak. Seega, kas Sul on peenrad rohitud? Millal viimati väetist panid?...\nPildid isast ja isaga


loomaaiad: zooloogia aiad ja nende loomad\nPõhiline Loom Zooloogiaiad ja nende loomad\nLoomaaed võib olla suurepärane koht loomade omast käest nägemiseks ja selle kohta, mida nad söövad, nende harjumuste, keskkonna ja igasuguste muude huvitavate faktide kohta loomade kohta. Teine loomaaia nimi on zooloogia aed.\nTänapäeval on loomaaiad muutumas üha paremaks loomade jaoks. Varem olid mõned loomaaiad loomade suhtes mõnevõrra julmad. Loomade paigutamine keskkondadesse, kuhu need ei sobinud, ega pidanud sageli silmas looma parimat huvi. Kuid tänapäeval teevad paljud loomaaiad loomade uurimisel suurepärast tööd ja hoolitsevad oma loomade eest väga.\nMõned head loomad, mida paljud loomaaiad täna teevad, on järgmised:\nTegutsedes pühakojad ohustatud loomadele. Need pakuvad turvalist keskkonda loomadele, keda keskkonna muutused ohustavad. Sageli püüavad loomaaiad ohustatud loomapopulatsioonide aretamiseks ja säilitamiseks. Mõnikord on loomad looduses peaaegu välja surnud ja ainus koht, kus nad ellu jäävad, on loomaaiad.\nHaridus eluslooduse kohta. Loomaaiad pakuvad meile suurepärast võimalust rohkem teada saada kaugetest maadest pärit olendite kohta.\nUuringud eluslooduse kohta ja kuidas saame aidata loomadel radikaalseid muutusi üle elada. Loomaaiad teevad ka veterinaarmeditsiini uuringuid.\nTänapäeva moodsad loomaaiad hoiavad loomi aedikutes, mis sarnanevad looma loodusliku elupaigaga. See võib hõlmata hooneid, mis on loodud ööloomadele, kus nad on öösel heledad, nii et loomad saavad magada ja päeval pimedad, nii et loomaaia külastajad näevad loomi liikumas. Samuti kontrollitakse kliimasid mõnedes loomaaedade loomaaedade ümbrustes nagu pingviinid ja jääkarud. Paljudel loomaaedadel on ka suurepärased avatud ruumid, kus loomad võivad koos karjatada. Mõnes loomaaias on ala, kus saab minisafarit võtta või veoauto või bussiga ringi sõita, et loodetavasti loomi lähedalt näha.\nVõib-olla kõige kuulsam loomaaed on Lõuna-Californias asuv San Diego loomaaed. San Diego loomaaias pioneeriti paljusid tänapäevaseid loomaaia tavasid. Loomade arvult suurim loomaaed on Bronxi loomaaed, kus elab üle 6000 looma. Suurim maa-ala loomaaed on 535 aakri suurune Põhja-Carolina loomaaed.\nNähes elevant , kaelkirjak , lõvi , jääkaru, pingviinid , hülged või muud uskumatud olendid loomaaias võivad olla hämmastavad kogemused. Vaadake kindlasti oma kohalikku loomaaeda ja hankige võimalus näha mõnda vinget looma ja õppida looduse kohta rohkem.\nVeel üks loomaaiaga sarnane suurepärane koht loomade vaatamiseks on akvaariumi juures. Enamikul osariikidel on akvaarium, kus nad eksponeerivad igasuguseid kalu ja mõnda mereimetajat.\nkonstantiin oli Rooma esimene valitseja


Peeter Järvelaid: hämmingut põhjustavad kohtuotsuseid tulenevad puudujääkidest meie õigushariduses - Eesti Päevaleht\nPeeter Järvelaid: hämmingut põhjustavad kohtuotsuseid tulenevad puudujääkidest meie õigushariduses\nEestil olnuks võimalus koolitada spordiõigusele spetsialiseeruvaid juriste. Sellest loobumine on viinud meid olukorda, kus näiteks dopinguteemalised kohtuotsused põhjustavad ühiskonnas arusaamatust ning Eesti rahvusvaheline maine dopinguvastases võitluses on kannatada saanud.\nMati Alaveri kohtuistung Foto: Rauno Volmar\nKui hambutud saavad olla pankadele määratavad trahvid? Pangaametnikke praktiliselt ei ohustagi kohtukulli ette toomine. Hämmingut on tekitanud ka suusatreener Mati Alaveri kohtusaaga algus. Meil kodus uhkete ordenitega pärjatud suusatreenerit võib oodata palju karmim karistus Saksamaal ja Austrias, kui meediasse lekkinud süüdistused peaksid paika pidama. Tegemist võib olla rahvusvahelises kurjategijate grupeeringus osalemisega, mis üle maailma vahendas tippspordis tippu püüdlejatele keelatud dopinguaineid. Mati Alaveri juhtumi kohtusse jõudmise eel tekkisid nagu nõiaväel uued seaduseelnõud, mille parlament ülikiirelt jõustas, kuid ikkagi sel kombel, et Alaveri juhtum võib sellest uuest dopingupoliitikast välja jääda.


Kommentaarid: Vahialune sai politseilt 12 eurot valuraha\nSiim Randla, 28. jaanuar 2019 06:47\nväino/ 23. märts 2019 02:09\nBHAHAHHAAHAH 12 EURI LMAOOOOOO\nhuvitav/ 28. jaanuar 2019 12:16\nriigi trahvi määr on 7 eur-i,aga tavainimesele on palju?,30 või 40 euri,no mitte 7\nOn sedagi juhtunud./ 28. jaanuar 2019 11:50\nmõnekümne aastakümne eest leidus keegi lõunanaaber, kes muretses endale üheotapileti Rootsi (rohkem tal raha polnudki) Ja kogu tema pagas koosnes vaid diplomaadikohvrikesest kus oli sees tavaline haamer. Stockholmis otsis ta üles politseijaoskonna, mis asus pargi lähedal, läks rahvarohkesse parki ja lõi esimesel ettejuhtuval rootsi pensionäril haamriga pea lõhki. Ja jäi seejärel kohapeale seisma ning politseinikke ootama. Et Rootsi eurovanglasse sisse saada. Juhtunust räägiti tookord nii telekas kui kirjutati ÕHTULEHES.\nLätlane. / 28. jaanuar 2019 09:34\nVangile ei meelti trellid.\nsilmasina/ 28. jaanuar 2019 08:35\nmiks keegi arvab, et mõju on parandav millelegi muule, kui täiesti erilise hariduse ja kultuuri omandamine...\nMine siis vangi kui arvad,et seal koik nii hea on./ 28. jaanuar 2019 07:26\nabsurditeater./ 28. jaanuar 2019 03:39\nEks retsid tahaksid ju muidugi 5 tärni euronumbris mõnuleda. Tasuks oma "teenete" eest. Ilma tööd tegemata ja kõigi mugavustega. Ning seda kõike maksumaksjate tasku peal. Kuigi loogiliselt peaksid nad karistuse kandmise ajal pigem sunnitööd tegema ja tekitarud kahjusid hüvitama. Aga teatavasti Amnesty International leiab, et vangil peab vaid seetõttu, et tal on välised Homo capiensi tunnused, korralikest töötegijatest ning maksumaksjatest mugavamalt elama.\nKas see on õiglane või?/ 28. jaanuar 2019 03:32\nPraegused eurovanlad on juba märksa mugavamad kui on vanurite või invaliidide hooldekodud. Kes on eluaeg töötanud ja makse maksnud. Vang sööb päevas kolm korda sooja toitu, mida meie pensionär või töötu pere endale sageli lubada ei saa. Arstiabi? Aga kui pikad on arstijärjekorrad meie vabade kodanike jaoks? Mullu ootasin 5 kuud enne kui silmaarstile sain. Praegu ootan tomograafiauuringit - ooteaeg üle 4 kuu. Mis maksab vaba inimese jaoks hambaravi ning proteesimine? Niipalju, et just rahapuudusel ongi pajudel "sahtel" hõre. Vangil seevastu on see seause järgi aga kõik tasuta.\nseaduskuulelik kodanik/ 28. jaanuar 2019 03:19\nVanga ei tohikski olla mugav sanatoorium ega hotell, vaid pigem koht, kuhu teist korda enam tagasi tulla ei taheta. Koht, kuhu sattumist kardetakse. Vastasel juhul kaob vangla karistuslik ning kasvatav mõju.\n???/ 28. jaanuar 2019 03:15\nVõi et tuvid lendasid? Kas tõesti kohe arestikambris? Sest mis oli väljaspool, seda too sell ei peaks ju teadma, sest tema oma jutu järgi teda ju kambrist välja ei lastudki!\n../ 28. jaanuar 2019 03:09\nEi peagi arestimajas ega vanglas hea olema. Inimesel ei pea nii mugav olema, et tal poleks midagi sinna sattumise vastu.\nEino Taruk/ 28. jaanuar 2019 01:21\nÕige. Isegi olnud, sest olin sündmuspaigale lähedal ja võeti kinni. Nõukogude ajal küll Täiesti asjassepuutumatuna. Lasti lahti, aga neli viis tundi pidin ikka ülimalt nadides oludes veetma.\nroyal/ 28. jaanuar 2019 00:33\narestimija sattunu on ka maksumaksja ja riik kes nõuab seaduste täitmist inimestelt, peab neid ennekõike ise täitma\nd/ 28. jaanuar 2019 00:30\nkriminaalid istuvad vanglas, mitte arestimajas\nAnti PD/ 28. jaanuar 2019 00:16\nSee kohtunik pidanuks ise seal olema- kas ka siis sellise sit@maja talumise eest mõistnuks 12 €?\nPolitseriik/ 27. jaanuar 2019 22:58\nOn kohal !\npolitsei ei tee kunagi nii väikest trahvi/ 27. jaanuar 2019 21:59\nriik maksustab inimesi 10x aga maksab oma vigade tõttu 12.-\nreedpaavo/ 27. jaanuar 2019 21:57\nsinna võib sattuda igaüks meist,mis juttu pärast seda vestate...\nUkleeperi Vinn/ 27. jaanuar 2019 21:51\nArusaam, et vanglas saavad olla ainult pätid, on ohtlik. Ei ole ükski õigussüsteem perfektne.\nSumma kokku/ 27. jaanuar 2019 21:41\n24 eurot siis. Politsei 12€+ PPA 12€.\nLihtne/ 27. jaanuar 2019 21:33\nÖppige kuidas maksta, kui küsitakse.\nVoilaa/ 27. jaanuar 2019 21:18\nJa kui palju aega ja töötunde läks maksma otsusele jõudmine? Mitu inimest palka said , tehtud töö eest?\nKama Sindi lohh/ 27. jaanuar 2019 21:18\nSee ju sama 12 eurot mida saadakse alates jaanuarist liikuvatelt kiiruskaameratelt,nüüd pidi küll tagasi maksma.\nJa/ 27. jaanuar 2019 21:05\nSelliste pärast on paljud ilma jäänud kaebuses loetletud tingimustest. Mis ta viriseb.\non/ 27. jaanuar 2019 21:05\nsinna siis keegi ise läinud või...alles oli uudis, et vabanes alusetult mõrvas süüdistatu, kes oli vanglas olnud pea 15 aastat, ei mäleta palju ta riigilt valuraha sai aga ära toodi küll summa ka ajakirjanduses.\nmaalt ja traktoriga/ 27. jaanuar 2019 21:05\nEi tea, miks pidi maksumaksja raha kriminaali peale raiskama?\nMaksumaksja/ 27. jaanuar 2019 20:24\nPolnudki 5 tärni hotell või.Ta oli ju karistuse ära teeninud,mitte ümardamise kuurortis.Katsugu siis edaspidi seadusekuulekamalt elada siis.\nlihtne lahendus lumehelbekesele/ 27. jaanuar 2019 19:36\nkui on selline viripill ja ei meeldi ärgu mingu vanglasse


Benjamin Pavard Lapsepõlve lugu Plus Untold Biograafia faktid\nAvaleht EUROOPA JALGPALLI LUGU Prantsuse jalgpallurid Benjamin Pavard Lapsepõlve lugu Plus Untold Biograafia faktid\nLB esitleb nime all kõige paremini tuntud Jalgpalli Geniusi täielikku jutustamist; "New Thuram". Meie Benjamin Pavardi lapsepõlve lugu pluss ütlemata biograafia faktid toob sulle täieliku ülevaate märkimisväärsetest sündmustest alates tema lapsepõlvest kuni tänapäevani. Analüüs hõlmab tema elulugu enne kuulsust, perekondlikku tausta, suhteelu ja paljusid teisi OFF-Pitchi fakte (vähe tuntud) temast.\nJah, kõik teavad oma 2018i maailmameistrivõistluste kuulsusest ja mitmekülgsusest kõigis kaitsevoludes. Kuid ainult mõned leiavad, et Benjamin Pavard Bio on üsna huvitav. Nüüd, ilma täiendava meelega, alustame.\nBenjamin Pavard Childhood Story Plus Untold Biograafia Faktid -Varajane elu\nPrantsusmaa täispika kangelane Benjamin Pavard sündis 28i märtsis 1996'is Maubeuge'is, Nordis, Prantsusmaal. Ta tõusis alandlikest algusest peale tema armunud vanemad, kes olid pildil allpool.\nPeale alandlike alguste, pani Pavardi isa alustama oma armastatud poja karjääri varakult. Benjamin Pavard paneb selle;\n'Minu parim sõber kasutas mind iga päev ära võtma ja sellepärast ma panin selle oma kehasse. Kui olin noorem, lihtsalt jalgpall, ei olnud mänguasju ega mänge. Ma olen täiesti tänulik kõigele, mida ta tegi. Mu isa surus mind alati. Ilma temata oleks mul selline imeline reis, mida siiani on vaja. "\nBenjamin Pavard Childhood Story Plus Untold Biograafia Faktid -Suhete elu\nKahtlemata on ta 2018 FIFA maailmameistrivõistluste täht. Pavardi mängimisvõime ja potentsiaal, samuti tema elustiil piki, loovad täieliku pildi teda.\nRaamatu Legrain-Trapani allpool kujutatud kirjutamise ajal on Benjamin Pavardi tüdruksõber.\nPärast seda, kui esialgu hoidsid oma suhte mähkmete all, hakkasid Legrain-Trapani ja Pavard oma romantikat mai 2018i avalikult avalikustama. Legrain-Trapani on endine ilukunstnike pealkiri (Miss France, 2007).\nPeale oma 2018i maailmameistrivõistlustel osalemise suhete avalikkusele tabas Rachel Legrain-Trapani maailma silmad, kes sai teada, et ta on Pavardi tüdruksõber Prantsusmaa 4-i 3i ajal Prantsusmaal 16-2018i võidu eest. Ta nägi pingutuseta elegantset, kui ta rõõmustas oma beaua väljapanekust.\nMõlemad armastavad nautida kindlat suhet, mis põhineb sõprusel. Rachel on seitsme aasta vanem kui tema mees, mis on tema silmatorkav ilma meigikast välja näinud.\nSellest hoolimata tundub ta loomulikult ilusana, nagu on näha allpool toodud fotol. Legrain - Trapani looduslik ilu võiks olla tema Miss France 2007i võidu põhjuseks ja miks Benjamin Pavard armus temaga.\nBenjamin Pavard Childhood Story Plus Untold Biograafia Faktid -Veel oma Girlfriendi, Legrain-Trapani kohta\nTundub, et brünet ilu, kerge sportlane ise on olnud suhtelises suhtelises suhtelises suhetes, millel on spordiga seotud tähed. Alates 2007-2009-st andis Legrain-Trapani täiesti emotsionaalse Ladji Doucouré, sportlase maailmameister.\n2013'is abiellus endine FC Nantesi mängija Aurélien Capoue Saint-Florent-le-Vieili kloostri showbiz-pulmaga.\n2016is paar kutsus oma abielu aega ja 2007 prantsuse ilu jäi uuesti turule. Pärast seda, kui esialgu hoidsid nad oma suhte mähkmete all, legein-trapani ja Pavard läks avalikkusele nende romantikaga mai 2018.\nTema Rootsist: Rachel Legrain-Trapani on Itaalia immigrantide tütar, kes sündis augustis 31 1988 Saint-Saulves. Rachel vanemad lahutasid, kui ta oli veel väike tüdruk. Tema ema, Silvana, kes on sekretär, tõstis Rachelit enda peale. Tal on kaks poolvenda, nimelt Ruben ja Melvin. Vaadates allpool toodud fotot, võite vaevalt arvata, kes on ema ja tütar.\nBenjamin Pavard Childhood Story Plus Untold Biograafia Faktid -Karjäärivõimalused\nAastal 2002, kui Pavard oli 6i vanus, nägi tema jalgpalli jalgpalli jalgpalli võistkond kohaliku noortemeeskonna USA Jeumont nimekirja, kes andis talle lavastuse tema talentide esitamiseks.\n10i vanuses arvasid tema vanemad oma poja liikumist palju suuremale jalgpalliakadeemiale. Kuna nad soovisid, et nende poeg osaleks sel ajal vanema kooliõppes, hakkasid mõlemad vanemad otsima kooli, mis võimaldaks Pavardil mängida võistluspäeva. Lille'i jalgpallakooli lähedal asuv internaatkool oli tema vanemate eelistatud valik. Pavard tuli osaleda Lille'i akadeemia läbitud kohtuprotsessidel. Benjamin paneb selle;\nMa lahkusin kodus väga vara. Mu vanemad läksid mitu kilomeetrit edasi ja nägid mind. Ma ei saa kunagi tänada neid piisavalt selle eest, mida nad minu heaks on teinud.\nLillis ei olnud Benjamin Pavardi ambitsioonikad prohvetid mitte ainult möödujad. Siis oli ta vilets mis tegi oma kõrgema karjääri unistused pärast 10i kutsete akadeemiasse jõudmist.\nBenjamin Pavard Childhood Story Plus Untold Biograafia Faktid -Karjääri Kokkuvõte\nPärast kahe aastaajale Lille'ile 25 korda ilmumist hakkas Pavard klubi usalduse puudumist esilekutsutud jalgpalli puudumise tõttu. Pavard lahkus klubist Stuttgart'ist 2016iga liitumiseks. Saksamaal tundis Pavard end kodus rohkem. Ta tõi oma emale ja isale (vaata allpool) nii palju õnne, kui ta juhtis Stuttgarti meeskonda 2016 / 17 hooaja edutamiseks Bundesligale.\nPrantslasel oli Saksamaal elu, kus ta leidis usaldust, et ta Lille'is puudus. Tema sõnades;\n"Kõik sobib. Linn pakub palju, staadion on alati täis ja ma tunnen treeneri, oma meeskonnakaaslaste ja juhatuse usaldust. "\nBenjamin Pavard Childhood Story Plus Untold Biograafia Faktid -Tuli kuulsusele\nEnne 2018i FIFA maailmameistrivõistlusi Venemaal suutis Pavard võita kuulsust oma klubi VfB Stuttgart vastu otseselt tema võimega palliga hakkama saada. Kui Pavardit kutsuti esimest korda Prantsuse vanemate meeskonda 2017is, lõi ta pärast saksa keele klassi lõunasööki ja ei märganud, et ta oli oma vanematele mitut kõnet hüljanud.\nPrantsuse kaitsja kutsus oma vanemad tagasi ja püüdis rõõmu pisaraid, kui nad edastasid talle õnnelikku sõnumit. See ei võtnud kaua aega enne, kui ta läks koju, et jagada õnne oma ema ja isaga.\nVenemaal 2018 FIFA maailmameistrivõistluste ajal lõplikult makstud kõik ohvrid, mida ta tegi pärast poisipõlvest. Ülejäänud, nagu nad ütlevad, on nüüd ajalugu.\nBenjamin Pavard Childhood Story Plus Untold Biograafia Faktid -Isiklikud faktid\nBenjamin Pavard on ainus tema vanemate laps. Tal pole venda või õega. Lähedal vaadeldes tema perekonda ilmneb täiuslik sarnasus Pavardi ja tema ema vahel.\nPavard on tuntud oma lokkide juuste ja vana jalgpalli väljanägemise tõttu. Ta on hüüdnimega "Jeff Tuche"Tema prantsuse meeskonnakaaslased pärast lokkis juustega isa Prantsuse komöödiafilmide sarjas"Les Tuches. "\nBenjamin Pavard nägi solidaarselt ette oma karjääri oma mentori - endise Prantsuse rahvusvahelise - vormina Lilian Thuram. Benjamin Pavard veedab suurema osa oma ajast oma mentorist õppimisega\nFAKTIDE KONTROLL: Täname, et lugesite meie Benjamin Pavardi lapsepõlve lugu ja unikaalset biograafia fakte. Kell LifeBogger, me püüdleme täpsuse ja õigluse poole. Kui näete midagi sellist, mis ei paista käesolevas artiklis õigesti, palun andke oma kommentaar või võtke meiega ühendust!\nArturo Vidal lapsepõlve lugu Plus Untold Biograafia faktid\nMuudetud kuupäev: november 9, 2017\nCarlo Ancelotti lapsepõlve lugu pluss ütlemata biograafia faktid\nDjibrill Sidibe Childhood Story Plus Untold Biograafia Faktid


kohukinnisus 3 kuusel beebil. | Lastehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nkohukinnisus 3 kuusel beebil. 28.03.04 / Lastehaigused\nmeie kolmekuusel lapsel on raskusi kakamisega ja aitame teda kakamisel olise kraadiklaasi otsaga paraku ava avades. kas see on oige toiming voi on selleks mingisugused teised ja tohusamad moodused .kas last ei ohusta mingid korvalnahud selline abistamine?Paljud ytlevad et vahetaks piima aga oleme seda juba mitmelkorral proovinud ei ole abi sellest taheldanud.\nmillest tuleneb beebidel kuiv ketendav nahk poskedel ,kas see on normaalne ja kuidas seda ravida?\nInfot on vähevõitu- kui tihti laps enne roojas?, kas roe on tihe-kõva? Enamus rinnapiiimatoidul olevaid imikuid roojab iga toitmiskorra järel. Vähestel imikutel aga imendub rinnapiim nii hästi, et jääki ei jää palju ja laps roojab küll 2-3 päeva tagant, kuid roe ei ole tihe-kõva või pabulatena. Sel juhul ei ole vaja üldse sekkuda. Kui lapse roe on kõva-tihe ja roojamine on valu ja vaevaga, oleks õigem kasutada apteegis käsimüügis olevat Duphalaci. Alustaks 1 teelusikatäiest hommikul. Kui roojamine on vaevustega ja roe kõva ning kaaluiive kehv, peaks last konsulteerimaa lastearstiga. Enamasti on kõhukinnisus funktsionaalne, st. et ei ole mingit soole väärarendit või haigust. Ränga kõhukinnisuse taga võib vahel peidus olla soole väärarend-haigus.


Muudame maailma! – Inter Nos / meie vahel\n1 Comment on Muudame maailma!\nNorra linnas Strynis toimus 23.-27. septembril Erasmus+ projektikohtumisel „Recycling our world – Creating awareness for a sustainable lifestyle in young Europeans“ („Taaskasutamine meie maailmas – noortes eurooplastes teadliku elustiili kujundamine“)\nSel korral kuulusid gruppi Martin Palmiste, Robin Kristofer Pärnsalu, Karen Aasa, Grete Roosioja- Aari, Katriin Kabanov, Piret Potter ning õpetajad Tiia Pukk ja Kristiina Jürisson.\nAlustasime oma teekonda esmaspäeva hommikul. Reis marsruudil Tallinn- Oslo- Ahlesund- Stryn kahe lennusõidu ning praami- ja bussisõiduga kulges väga ladusalt. Õhtuks jõudsime Stryni, kus toimus rõõmus kohtumine Norra ja Saksa sõpradega. Stryn on Viljandist veidi väiksem, maaliline linnake Norra lääneosas. Linna, seda ümbritsevate mägede ja fjordide ilu lubas nautida erakordselt hea ilm, mis oli kõike muud kui norralik. Kõik päevad olid päikeselised ja väga soojad.\nProjekti teema – kuidas vältida toidu raiskamist- oli põnev kõigile. Teisipäeva hommikul, pärast ühiseid tutvumistegevusi, moodustusid rühmad ning selgitati tööjaotust. Seejärel läksid kõik õpilased poodi, et varustada enda grupp vajalike toiduainetega. Tähelepanu oli toiduainete „parim enne“ ja „kõlblik kuni“ kuupäevadel. Edasi hakkasid osad rühmad tegelema polstrite valmistamisega ning teised suundusid õppekööki sööke tegema. Kui road olid valminud ja lauad kaetud, paluti kõiki sööma.\nKolmapäeval toimus vahetus, köögis tegutsesid järgmised rühmad. Peab tunnistama, et valmisid igati isuäratavad ja maitsvad road. Toimus ka üks lühike loeng, mille käigus saime teada, kuidas välditakse toidu raiskamist ja kuidas toimetatakse jäätmetega ning välditakse muud ületarbimist ühes kohalikus suurhotellis.\nKui eelmisel õhtul oli toimunud ühine vaba aja veetmine koolimajas võrkpalli ja muude aktiivsete tegevustega, siis selle päeva pärastlõuna oli ilmselt reisi kõrghetk vaatamisväärsuste mõttes. Sõitsime Strynist veidi välja, Loeni, kus asb Skylift. Tõusime tõstukiga 1 km kõrgusele vaateplatvormile, kusjuures tõusu nurk 60 kraadi on üks järsemaid maailmas. Sealt edasi kõndisime 2 km mööda mägiteed veelgi kõrgemale. Vaateid, mida imetleda, oli igal sammul. Kuna olime liustikega samal kõrgusel, saime isegi lumesõda pidada.( https://www.fjordnorway.com/things-to-do/loen-skylift-p2330753)\nNeljapäev oli kookide küpsetamise päev. Seejärel muidugi ühine koogisöömine ning iga rühma poolt nende koostatud polstrite esitlemine.\nEnamusel polstritest oli välja toodud tohutu kogus toitu, mida inimesed keskmiselt aastas raiskavad ehk ära viskavad. Selle vältimiseks oleks vaja igaühel oma käitumises vaid veidikene muutusi teha. Näiteks osta vähem, kasutada kõik külmkappi varutud toit lõpuni ära, usaldades kõlblikkuse määramiseks ka iseennast, mitte ainult pakendile märgitud kuupäeva, tõsta taldrikule vähem korraga jne.\nJäigi veel viimane õhtu oma võõrustajatega. Seegi veedeti ühiselt koolimajas, sest meie, eestlased asusime hilisõhtul tagasiteele. Küllap oli ka kuuetunnine sõit ööbussis läbi Norra meist paljudele esmakordne kogemus. Minule tundus vahepeal, et oli päris hea, et oli öö ja ei näinud kõiki keerulisi pöördeid (ja teest kahele poole jäävat), mida sellel kahekorruselisel bussil mägede ületamiseks oli vaja teha.\nReede hommikul lendasime Oslost Riiga ning sealt juba bussiga koju tagasi Viljandisse.\n← Kas ühekordsed kohvitopsid võivad aidata ka loodust säästa? → Ingliskeelne vs eestikeelne ilukirjandus ühe eesti noore silmade läbi\nOne reply on “Muudame maailma!”\nInter Nos / meie vahelsays:\n[…] Kui septembris käisid meie kooli õpilased Norras koos eakaaslastega Saksamaalt ja Norrast Erasmus+ projekti raames toiduraiskamise probleemi lahendusi otsimas, siis novembri lõpus (25.-29.11) olid Gerly Rännik, Chrislin Metsanurm, Kaisa Raagmets, Britt Marii Venderström, Melita Magda ja Sandra Koiduste koos õpetajatega Tiia Pukk ja Marja-Liisa Raudne Saksamaal Neukirchen-Vlynis tegelemas plastireostuse teemaga. […]


Dorian Gray portree/XX – Vikitekstid\nDorian Gray portree/XX\nOli imeline öö, nii soe, et Dorian võttis mantli käsivarrele ja ei pannud isegi oma siidsalli ümber kaela. Koju minnes möödusid temast kaks noormeest õhturiietuses. Ta kuulis üht teisele sosistavat: „See on Dorian Gray.” Tal tuli meelde, kuidas see temale kord oli meeldinud, kui teda tähele pandi, teda vahiti või temast räägiti. Nüüd oli ta tüdinud iseoma nime kuulmast. Pool selle väikese küla meeldivusest, kus ta viimasel ajal nii sagedasti käinud, peitus selles, et seal keegi ei teadnud, kes ta on. Tüdrukule, kelles ta oli osanud äratada armastuse, kinnitas ta, et tema on vaene, ja see oli teda uskunud. Ükskord ütles ta temale enese kurja olevat ja siis naeris tüdruk ta välja ja vastas, et kurjad inimesed on ikka väga vanad ja väga inetud. Kuidas see tüdruk küll naeris! Nagu laulaks rästas. Ja kui ilus oli ta oma puuvillastes rõivastes ja laiades kübarates! Ta ei teadnud midagi, kuid tal oli kõik, mis Dorian juba kaotanud.\nKodus leidis ta teenri ootamas. Ta saatis selle magama ja heitis raamatukogus sohvale, hakates mõtlema asjust, millest lord Henry temale oli rääkinud.\nOli see tõesti tõsi, et inimene ei või muutuda? Tal tõusis metsik igatsus lapsepõlvise puhtuse järele – roosa-valge lapsepõlve järele, nagu lord Henry seda kord nimetas. Ta teadis, et oli enda rüvetanud, oma mõistuse rikkunud ja oma fantaasia täitnud koledusega; et oli halvasti mõjunud teistesse, tundes sellest kohutavat rõõmu, ja et oli häbi toonud just neile, kes kõige väärtuslikumad ja lootusrikkamad. Aga kas ei võinud seda kuidagi heaks teha? Kas polnud siis temal enam mingit lootust?\nAh! millisel pöörasel uhkusel ja kire silmapilgul oli ta küll palunud, et portree kannaks tema aastate koormat ja et tema ise säilitaks igavese nooruse rikkumata hiilguse! Kogu halbus järgnes sellest. Temale oleks parem olnud, kui iga tema elupatt oleks kandnud kindlat, kiiret karistust. Karistuses oleks peitunud puhastus. Mitte „ja anna andeks meile meie patud”, vaid „karista meid meie ülekohtu eest” peaks olema inimese palve oma kõige õiglasema jumala poole.\nImelikult vormitud peegel, mille lord Henry temale paljude aastate eest kinkinud, seisis laual ja valgeliikmelised cupidod naersid selle ümber nagu vanastigi. Ta võttis selle, nagu tol õudsel öölgi, kui oli esimest korda märganud pildi saatuslikku muutumist, ja vahtis meeletuil pisarsilmil lihvitud klaasi. Millalgi oli keegi talle kirjutanud hullumeelse armastuskirja, mis lõppes ebajumaldavate sõnadega: „Maailm on muutunud, sest teie olete loodud elevandiluust ja kullast. Teie huulte looklev joon kirjutab uue ajaloo.” Nüüd tulid need sõnad tal meelde ja ta kordas neid ikka ja jälle iseendale. Ja ta tundis jälkust iseoma ilu vastu ja paiskas peegli põrandale ning tallas ta kontsadega hõbekildudeks. See oli tema ilu, mis tõi talle hävituse, sama ilu ja noorus, mida ta endale millalgi oli palunud. Ilma nendeta oleks ehk tema elu olnud laiguta puhas. Ilu oli talle olnud ainult näokatteks, noorus ainult pilkeks. Mis oli noorus parimal korral? Roheline, valmimatu aeg, pealiskaudsete meeleolude ja haiglaste mõtete aeg. Miks oli ta tema kehakatet kandnud? Noorus oli ta hävitanud.\nParem oli minevikule mitte mõelda. Teda ei võinud miski muuta. Tema pidi mõtlema iseendale ja oma tulevikule. James Vane oli maetud Selby kirikuaiale nimetusse hauda. Alan Campbell oli enda maha lasknud oma laboratooriumis, kuid polnud ometi saladust ilmutanud, mis talle peale sunnitud. Ärevus, mis valitses Basil Hallward’i kao tõttu, vaibuks peagi. Ta oligi juba vaibumas. Nõnda siis oli tema seisukord täiesti kindel. Pealegi polnud see Basil Hallward’i surm, mis teda kõige raskemalt rusus. Teda vaevas tema enda hinge elav surm. Basil oli maalinud portree, mis hävitas tema elu. Seda ei võinud ta temale andeks anda. Just see portree oli kõik teinud. Basil oli temale asju rääkinud, mis väljakannatamatud, ometi oli tema seda kuulanud rahulikult. Tapmine oli lihtsalt silmapilkne hullumeelsus. Mis puutus Alan Campbell’i surma, siis oli see tema enda tegu. Tema ise valis selle tee. Temal, Dorianil, polnud sellega midagi tegemist.\nUus elu! Seda vajas ta. Seda ootas ta. Kindlasti oli ta temaga juba algust teinud. Igatahes oli ta juba armu andnud ühele süütule olevusele. Tema ei tahtnud enam kunagi süütuid kiusatusse viia. Tahtis olla hea.\nHetty Merton’ist mõeldes tõusis tal küsimus, kas ehk pilt lukustatud ruumis pole muutunud. Kindlasti pidi ta nüüd vähem hirmus olema kui tänini. Kui tema elu muutub puhtaks, võib-olla suudab ta siis iga kurja kire tunnuse näolt peletada. Võib-olla ongi juba kurja tunnused sealt kadunud. Ta tahtis minna ja vaadata.\nTa võttis laualt lambi ja ronis mööda treppi üles. Ust avades lendas imelik rõõmuilme üle tema võõrastavalt noore näo ja püsis silmapilguks tema huulil. Jah, tema tahtis olla hea ja see inetu asi, mida ta teiste eest varjas, ei pea enam talle hirmutiseks olema. Talle tundus, nagu olekski juba see raske koorem temalt kerkinud.\nTa astus vaikselt sisse ja lukustas enda järel ukse, nagu tal viisiks, ning tõmbas purpurse eesriide pildilt. Valu- ja vihakarjatus lipsas ta huulilt. Ta ei suutnud mingit muutust tähele panna, ainult silmi oli ilmunud kavalus ja huuli ümbritsevaisse kortsudesse silmakirjalikkus. Pilt oli ikka alles jälk, jälgim veel kui enne – ja punane härmatis, mis rüvetas kätt, oli selgemaks läinud, värskelt valatud vere karvaliseks muutunud. Ta lõi värisema. Oli see siis ainult edev auahnus, mis oli ajanud teda seda head tegu tegema? Või iha uue elamuse järele, nagu oli tähendanud lord Henry pilkaval naeratusel? Või oli see kirg teatud osa mängida, mis teeb meid mõnikord paremaks kui tõepoolest oleme? Või oli see kõik üheskoos? Ja miks oli see punane laik endisest suuremaks läinud? Hirmsa tõvena oli ta üle kortsunud sõrmede roomanud. Verd oli ka värvitud jalul, nagu oleks ta sinna tilkunud – verd isegi käel, millega ta polnud nuga hoidnud. Tunnistada? Tähendas see, et tema pidi oma süü tunnistama? Enda üles andma ja surma minema? Ta naeris. Ta tundis, see mõte oli pöörane. Pealegi, kui ta olekski tunnistanud, kes oleks teda uskunud? Tapetust polnud vähematki jälge järel. Kõik temale kuuluv oli hävitatud. Tema ise oli põletanud selle, mis oli alla jäänud. Maailm ütleks lihtsalt, ta on hulluks läinud. Nad paneksid ta kinni, kui ta oma tõendust ei jätaks… Ometi oli tema kohus tunnistada, kannatada häbi ja anda avalikult rahuldus. Oli olemas jumal, kes käskis inimesi oma patte tunnistada niihästi maale kui ka taevale. Miski ei võinud teda enne puhtaks pesta, kui ta oli tunnistanud oma patu. Tema patt? Ta kehitas õlgu. Basil Hallward’i surm tundus talle tühisena. Ta mõtted käisid Hetty Merton’i kannul. See peegel, tema hinge peegel, millesse ta vaatas, oli ülekohtune. Edevus? Uudishimu? Silmakirjalikkus? Kas siis tema loobumuses mitte midagi muud ei olnud? Seal oli midagi muud. Vähemalt arvas tema ise nõnda. Kuid kes võis öelda?… Ei. Seal polnud mitte midagi muud. Edevuses oli ta neiule armu andnud. Silmakirjalikkuses oli ta kandnud headuse näokatet. Uudishimus oli ta püüdnud salata iseend. Nüüd mõistis ta seda.\nAga see tapmine – pidi see teda kogu eluaeg taga kiusama? Pidi teda tema minevik alati koormama? Pidi ta tõesti tunnistama? Ei kunagi. Tema vastu oli ainus tõendus – see pilt. Selle tahtis ta hävitada. Milleks oli ta teda nii kaua hoidnud? Millalgi oli ta lõbu tundnud tema muutumist ja vananemist vaadeldes. Hiljem ei tundnud ta enam mingit lõbu. Ta oli toonud temale uneta öid. Kodust eemal viibides oli see teda täitnud hirmuga, et võõrad silmad võiksid pilgu temale heita. Ta oli toonud tema kirgedesse nukruse. Juba tema paljas meeldetuletus oli hävitanud tal nii mõnegi rõõmsa silmapilgu. Ta oli temale nagu südametunnistus. Jah, ta oli südametunnistus. Tema pidi ta hävitama.\nTa vaatas ümber ja nägi nuga, millega oli pistnud surnuks Basil Hallward’i. Ta oli teda mitu korda puhastanud, kuni tal polnud enam ainustki laiku. Ta säras ja läikis. Nagu tappis ta kunstniku, samuti tahtis ta tappa ka tema pildi ja kõik, mis temaga ühenduses. Ta tahtis tappa mineviku, ja kui see oleks surnud, siis oleks ta vaba. Ta tahtis tappa selle pöörase hinge-elu ja vabana tema inetuist hoiatusist leiaks ta rahu. Ta võttis noa ja lõi sellega pilti.\nKuuldus karjatus ja prantsatus. Karjatus oli oma surmavalus nii hirmus, et kohkunud teenrid ärkasid ja ronisid oma toast välja. Kaks härrat, kes all platsil möödusid, peatusid ja vaatasid üles suure maja poole. Nad läksid, kuni leidsid politseiniku, ja tõid selle kohale. See kõlistas mitu korda, kuid vastust ei tulnud. Ainult kusagil kõrgel katuse all aknas helkis tuli, muidu oli kogu maja pime. Natukese aja pärast läks politseinik ära ja jäi seisatama naabrusse sammaskäigu alla, et vaadelda.\n„Kelle maja see on, konstaabel?” küsis vanem härra politseinikult.\n„Mr. Dorian Gray maja, sir,” vastas politseinik.\nHärrad vaatasid teineteisele otsa ja läksid irvitades edasi. Üks neist oli sir Henry Ashton’i onu.\nMaja sees aga, selles osas, kus asusid teenrid, kes praegu ainult pooleldi riietatud, räägiti salaja sosistades isekeskis. Vana mrs. Leaf nuttis ja ringutas käsi. Francis oli surnukahvatu.\nVeerandtunni pärast ronisid tema kutsar ja veel üks teener mööda treppi üles. Nad koputasid, kuid ei tulnud mingit vastust. Nad hüüdsid. Kõik oli vaikne. Lõpuks, pärast asjatuid katseid ust sisse murda, ronisid nad katusele ja laskusid sealt palkonile. Aknad andsid kergesti järele: nende riivid olid vanad.\nKui nad sisse astusid, leidsid nad seinal rippumas suurepärase portree oma härrast, nagu nad teda viimati näinud – kogu tema imelises nooruses ja ilus. Põrandal lamas õhturiietuses surnud mees, nuga südames. Tema oli närtsinud, kortsus ja vastiku näoga. Nad ei tundnud teda enne, kui olid vaadelnud tema sõrmuseid.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Dorian_Gray_portree/XX&oldid=10922"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 10:52, 21. september 2012.


Two baked potatoes and a pair of socks: november 2014\nPosted by Terje at 18:49 2 kommentaari:\nVeidravõitu või imelik ei ole see blogi juba ammu. Kõik on tavaline ja ka mina olen tavaline. Tol hetkel olid teised ajad. Teised mõtted, teised tunded ja tavad. Palju on muutunud. Vaatan praegu tagasi sellele ajale ja mõtlen, kui rumal ma ikka olin. Aga mitte sellest ei tahtnud ma kirjutada. Jäin lihtsalt hetkeks mõtlema blogi nime peale.\nTartust sai täna üks suur ja väga libe liuväli. Liuglesin hommikul kontori poole ja pidasin plaani, mida head õhtul küpsetada võiks (muidugi juhul, kui ma õhtul tervete kontidega koju tagasi jõuan). Lõunapausi ajal otsisin retsepti. Ja leidsin. Ciabatta! Natuke jäi ehk liiga tihke, kuid esimese korra kohta pole tegelikult häda midagi. Lihtne ja maitses suurepäraselt.\n1 sl siirupit (Dansukkeri hele)\nLahusta pärm külmas vees. Lisa sool, õli, siirup, seemned, rukkijahu ja osa nisujahust. Sõtku ühtlaseks. Lisa ülejäänud jahu. Puista peale natuke jahu, kata rätiga ning lase 1,5 kuni 2 tundi kerkida. Kummuta kerkinud tainas jahusele lauale, sõtku õhumullid välja. Vormi 5 piklikku pätsi. Lase neil räti all veel natuke aega kerkida. Küpseta 250-kraadises ahjus umbes 15 minutit.\nPosted by Terje at 21:02 2 kommentaari:\nLabels: kokkamine, leivad, pärm, rahvusköögid, rukkijahu\nMa ootasin ta kõnet. Ma ootasin ta tulekut. Ma soovisin talle pakkuda midagi head. Talle maitses. Mulle endale ka.\n3 spl tahiinit\n1,2 dl fariinsuhkrut\nSulata või ning šokolaad, lisa tahiini. Sega omavahel kuivained. Vahusta munad, lisa vanillisuhkur ning fariinsuhkur. Jätka vahustamist. Lisa sulatatud või ja šokolaad ning seejärel kuivained. Sega tainas ühtlaseks ning pane vähemalt tunniks külmkappi.\nVormi tainast väikesed pallikesed ning veereta seesamiseemnetes. Tõsta tainapallid küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile ning suru kahvliga pisut lamedamaks. Küpseta 175-kraadises ahjus umbes 10-12 minutit. Lase jahtuda.\nAllikas: Potluck by one\nPosted by Terje at 13:55 1 kommentaar:\nLabels: kokkamine, küpsetis, küpsised, magus, seesamiseemned, šokolaad, tahiini


Blender Philips Daily Collection (HR2104/90)\nTootekood: HR2104/90 Tootja: Philips\nEriti võimas mootor ja lõiketera\n400 W mootor\nUuel käepidemel on pöidla haardekoht kannu hõlpsaks hoidmiseks ja kandmiseks.\nKasutage minihakkija tarvikut igasuguste pehmete koostisainete, nt maitsetaimede, tšilli, sibula ja liha hakkimiseks.\nblenderi funktsioonid jahvatamine, segamine\neriomadused kaasas minilõikur, filter, ja peenestaja. Lisaks uudne tila kuju!\nSaab kuidagi hakkama\nSmuuti tegemiseks piisab, rohkemaks - ka paksema püreesupi tarbeks - paraku mitte. Lõiketera ei tõmba toiduaineid korralikult kaasa, nii tuleb peenestamisprotsess toidu segamiseks korduvalt katkestada. Samamoodi ei saa minilõikur hakkama nt sibula, küpsiste, leivakuubikute peenestamisega - tulemus jääb väga ebaühtlane.


Kuidas hajutada ostu-müügitehingutelt kahtlused? - Raamatupidaja\nKuidas hajutada ostu-müügitehingutelt kahtlused?\nMaksuhaldur selgitab ja toob kohtupraktikast näiteid tehingutest, mille toimumine arvetel näidatud poolte vahel ei ole tõendamist leidnud. Kuidas peaks maksukohustuslane käituma, et vähendada tehingute kahtluse alla seadmise riski ning millised on käibe- ja tulumaksuarvestusele esitatavad nõuded?\nSeega, välistamaks maksukontrolli käigus tekkivaid tõendamisprobleeme, peab maksukohustuslane ostu-müügitehingut teostades veenduma, et kauba või teenuse müüja on tõepoolest arvel näidatud isik. Kui väljaspoole maksuõigust jääv seadus paneb tehingu poolele täiendavaid kohustusi müügitehingu vormistamiseks või ostjale kohustuse kontrollida müüja esindaja isikusamasust, siis tuleb neid nõudeid järgida. Kauba või teenuse eest sularahas suures summas tasudes tuleb kindlasti tuvastada isik, kellele väljamakse on tehtud.\nKui majandustehingute toimumine kuludokumendil näidatud viisil ei leia kinnitust, maksustatakse antud tehingud lisaks käibemaksule ka tulumaksuga.\nMaksuhaldur puutub oma kontrollitegevuses kõige rohkem kokku juhtumitega, kus isik deklareerib sisendkäibemaksu tehingutelt (kauba või teenuse ostult), mille toimumist ei suudeta maksuhaldurile aktsepteeritavalt tõendada. Raskeks võib osutuda nii tehingu toimumise tõendamine üleüldse kui ka tõendamine, et tehing tehti just arvel näidatud isikuga, mitte kellegi kolmanda, tuvastamata isikuga.\nÜldjuhul lähtub maksuhaldur kontrollimenetluse läbiviimisel maksukohustuslase poolt esitatud maksuarvestusest. Erandjuhtudel võib maksuhalduril tehingu asjaolusid uurides tekkida kahtlus tehingute tegelikus toimumises ka formaalselt korrektsete dokumentide olemasolul. Tehingute reaalne toimumine võidakse kahtluse alla seada eelkõige juhtudel, kus maksukohustuslane ei suuda tõendada tehingu alusel saadud kauba või teenuse reaalset olemasolu või kui tuvastatakse maksukohustuslase vähene hoolsus tehingu tegemisel. Peamiseks tehingu toimumise tõendamist raskendavaks asjaoluks on kujunenud tehingu teise poole nõuetekohaselt tuvastamata jätmine.\nSisendkäibemaksu mahaarvamine maksustatavast käibest ei ole kõigil juhtudel lubatud ning mahaarvamise eeldused on lühidalt järgmised:\nEeltoodud loetelust nähtub, et lisaks formaalsetele arvele esitatavatele nõuetele peab sisendkäibemaksu mahaarvamise lubatavuseks olema täidetud ka sisuline nõue – kaup või teenus peab olema reaalselt soetatud arvel näidatud isikult, mitte kelleltki kolmandalt, tuvastamata isikult. Kui maksuhaldur tuvastab, et arvel näidatud isikuga ei ole tegelikult tehingut teostatud, puudub maksumaksjal õigus sisendkäibemaksu mahaarvamiseks. Siinjuures on erandiks juhtumid, kus maksukohustuslane suudab ära tõendada, et ta ostjana heas usus eeldas, et arvel kauba müüjana märgitud isik on ka tegelik kauba müüja ning ta on tehinguid tehes üles näidanud äris nõutavat või tavapärast hoolsust. Tehingute teostamisel on võimalike maksunõuete vältimiseks soovitatav korrektselt järgida seadustest või tavapärastest tingimustest tulenevaid hoolsusnõudeid.\nKohtupraktikas eristatakse kahesugust hoolsuskohustust: äris nõutavat hoolsust ja tavapärast hoolsust. Mõlemaga neist seondub isiku tuvastamise nõue.\nNäide:Ostja hoolsuskohustuse ulatuse hindamiseks tuleb arvestada kauba või teenuse iseärasusi ning sedalaadi kaupade ja teenuste müügi puhul nõutavaid või tavapäraseid tingimusi. Kui väljaspoole maksuõigust jääv seadus paneb tehingu poolele täiendavaid kohustusi müügitehingu vormistamiseks või ostjale kohustuse kontrollida müüja esindaja isikusamasust ning ostja jätab sellised kohustused täitmata, siis ei ole ostja näidanud üles nõutavat hoolsust. Sellest tulenevalt lasub tal kohustus tõendada, et tehing tegelikult toimus ja kauba või teenuse müüja on tõepoolest arvel näidatud isik. Kui käibemaksukohustuslane jätab isiku tuvastamise nõude või tehingu vormistamiseks kehtestatud nõuded täitmata ega suuda tõendada tehingu toimumist ja tehingu tegelikku teist poolt, siis puudub tal käibemaksu mahaarvamise õigus, sest ta pole silmas pidanud nõutavat ja tavapärast hoolsust (Tallinna Ringkonnakohtu lahend haldusasjas nr 3-06-1928).\nNõuetekohasel algdokumendil tuleb raamatupidamise seaduse § 7 lg 1 p 3 kohaselt märkida ka tehingu majanduslik sisu ning kui tehingu majanduslik sisu on märgitud ebaõigesti, siis pole tegemist nõuetekohase algdokumendiga. Järelikult võib selline asjaolu olla piisavaks aluseks, et kohaldada TuMS-i § 51 lg 2 p 3 (Riigikohtu lahend haldusasjas nr 3-3-1-34-07). Samuti on kohus leidnud, et tulumaksuga maksustatakse kõik sellised väljamaksed, mille kohta maksumaksjal puudub raamatupidamist reguleerivates õigusaktides ettenähtud nõuetele vastav algdokument. TuMS-i § 51 lg 2 punktis 3 sätestatud väljamakse puhul ei ole vaja tuvastada väljamakse seotust maksumaksja ettevõtlusega, sest sellised väljamaksed kuuluvad nii või teisiti maksustamisele (Tartu Ringkonnakohtu lahendid haldusasjades nr 3-07-1703 ning 3-07-1462)