Toitlustamine üritustel Põlvamaal\nI - MAJUTUS JA TOITLUSTUS\nLeia sihtkliendid 38 firma hulgast!.\nINNOBAAR OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nINNOBAAR OÜ alustas peaaegu 2 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, I. S. ja J. H. , seda juhtima hakkasid. I. S. oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 6 aastat ja J. H.l 15 aastat. INNOBAAR OÜ valdkond on restoranid jm toitlustuskohad. Samas valdkonnas (EMTAK 56101) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 2709...\nSTAREL OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nSTAREL OÜ alustas peaaegu 2 aastat tagasi, mil juhatuse liige J. H. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 14 aastat. STAREL OÜ valdkond on toitlustamine üritustel. Samas valdkonnas (EMTAK 5621) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 26 tükki, kes annavad tööd kokku 65-le inimesele ja kogu valdkonna 2022 käibeprognoos on ca...\nSHERIFF HOLDING OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nSHERIFF HOLDING OÜ alustas peaaegu 5 aastat tagasi, mil juhatuse liige J. H. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 12 aastat. SHERIFF HOLDING OÜ valdkond on intellektuaalomandi ja sarnaste toodete (v.a autoriõigusega tööd) rentimine. Samas valdkonnas (EMTAK 77401) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 113 tükki, kes annavad ...\n2022 aasta I kvartalis kuulus meeskonda 2 töötajat, kellele maksti keskmist töötasu hinnanguliselt 0 € kuus.\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 1 096 €, tööjõumaksud 1 109 € ja maksustatav käive 30 717 €.\nTelefon (+372) 56192305\nKäibed kokku (2022) 53 075 €\nBilansimaht (2022) 38 562 €\nSTAREL OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nSHERIFF HOLDING OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nSHERIFF GROUP OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nINNOBAAR OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nNAABRIMEHED OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nDELIMER OÜ Likvideerija Logi sisse\nDELISTRA OÜ Likvideerija Logi sisse\nSTAREL OÜ Logi sisse\nSHERIFF HOLDING OÜ Logi sisse\nSHERIFF GROUP OÜ Logi sisse\nINNOBAAR OÜ Logi sisse\nNAABRIMEHED OÜ Logi sisse\nDELIMER OÜ Logi sisse\nDELISTRA OÜ Logi sisse


elektrikilbi tellimine – Elektriabi Raplamaal\nElektriabi Raplamaal, Järvamaal, Harjumaal ja Põhja - Pärnumaal.\nKuidas ära hoida elektriõnnetust!\nKui soovid hinnapakkumist omale sobiliku elektrikilbi tellimiseks, siis täida allolev vorm.\nTelefon (lisa juhul, kui soovid, et sinuga küsimuste korral telefonitsi ühendust võetakse)\n1) Elektrisüsteem, kuhu kilp paigaldatakse on (kui ei tea, siis lisa vormile pilt oma olemasolevast elektriarvestist)?\n1 faasiline 3 faasiline ei tea, saadan pildi elektriarvestist\n2) Elektrilevi arvesti\nasub mujal. tuleb paigaldada tellitavasse kilpi.\n3) Märgi peakaitsme suurus amprites. Peakaitse asub üldjuhul mõõtepunktis (arvesti juures), vaadata saab ka võrgulepingust. 10A 13A 16A 20A 25A 32A 40A 63A\n4) Kilp paigaldatakse\nkuiva küttega ruumi. niiskesse kütteta ruumi.\n5) Soovitav kilbi korpuse materjal on\n6) Elektrikilp paigaldatakse\npinnapealselt. süvistatuna seina sisse.\n7) Kas soovid tüüp 2 liigpingepiiriku paigaldamist?\n*Liigpingepiirikud on ette nähtud elektripaigaldiste ja elektriseadmete kaitseks piksest, lülitustest jne tingitud liigpingete ja impulssvoolude eest. See pakub Teile turvatunde võimalike ohtude eest. Kui pinge tõuseb mingil põhjusel üle 280V lülitab liigpingepiirik peakaitsme välja. Nii väldite oma elektriseadmete kahjustamist ja võimalikku tulekahju teket.\n8) Soovin moodularvesti(te) paigaldamist\nKui soovite moodularvesti(te) paigaldamist, siis kirjutage milliseid ahelaid mõõta soovite.\nMoodularvesti paigaldatakse näiteks kütmise ja tarbevee soojendamisega seotud seatmetele, et saada ülevaade nende elektrienergia tarbimisest ja hoida kulud kontrolli all.\n9) Hoone tüüp ja kirjeldus (tubade/ruumide arv), kuhu kilp paigaldatakse?\n10) Vali kohakindlad tarbijad mida hakatakse läbi kilbi elektrienergiaga varustama.\npliit ahi pliit ja ahi koos nõudepesumasin elektriboiler õhksoojuspump õhk-vesi soojuspump maakütte agregaat pesumasin pesukuivati pesumasin ja kuivati koos elektriradioaator (seina kinnitusega) elektriline põrandaküte nõrkvooluseadmed (rack kapp)\nKui mõnda ülalnimetatut seadet on mitu, siis märgi need siia lahtrisse. Kui tead, siis märgi ka maakütte agregaadi / õhk-vesi soojuspumba/ õhksoojuspumba / elektrilise põrandakütte / elektriradioaatori(te) tarbimisvõimsused. Tarbimisvõimsus peab üldjuhul olema seadmele märgitud.\nKui ülal nimekirjas ei olnud, siis märgi siia veel kohakindlaid elektritarbijaid millega peab elektrikilbi koostamisel arvestama.\nAvariiväljakutseid registreerime ajavahemikul:\nE - R 07.00 - 22.00\nL 10.00 - 20.00\nMuul ajal saatke SMS, ning vastavalt võimalustele võetakse Teiega ühendust.\n53 442 939\n© 2014 - 2022 | Elfo OÜ | e-post: elektriabiteenus@gmail.com\nVeebipoe müügitingimused ja privaatsuspoliitika


Ülo Toomsalu • 29. märts 2007 kell 22:00\nHalloo, Narva, halloo, Kreenholm! Vaikus. Kreenholm ei vasta, sest neil pole elektrit. Nii võib minna, kui tekstiiliettevõte ei maksa ära oma võlga elektritarnijale. See tuletab mulle meelde minu asotsiaalset naabrimeest Lasnamäe päevilt, kes arvas, et tema küll ei pea mingeid arveid maksma. Kui tal vool välja võeti, vedas ta ühest teisest korterist endale juhtme, mille kaudu ikka elektrit sai. Võib-olla on Kreenholmil ka mõni sõber, kes teda hädas aitaks. Hiljem tõsteti naabrimees siiski korterist välja\nNarva linnajuhid arvavad, et ettevõtte lõpp on lähedal. Hiljuti teatas Kreenholm, et koondab 800 töötajat, sest puuvillaniiti on odavam sisse osta. Varsti leiavad nad, et ka muid asju on odavam sisse osta. Olukord võib olla lihtsalt selline, et taolise suure manufaktuuri pidamine siin pole enam võimalik. Seda hoolimata sellest, et tegemist on Tsaari-Venemaa ajast pärit Narva linna tööstuse au ja uhkusega. Heameelest võib käsi hõõruda Elcoteq, kel lootus endale saada suur hulk nobedate näppudega noorikuid.\nÜhel maal seitsme maa ja mere taga elas kord meediamagnaat Hans. Ühel päeval astus ta peegli ette ja küsis: "Peeglike, peeglike seina peal, kel on suurim meediakontsern ilma peal?" Peeglike vastas: "Sinu meediakontsern on suur küll, aga Eesti Meedia on suurem veel." Ei jäänudki Hansul muud üle, kui öelda, et tal on lihtsalt Eesti suurim kontsern, sest Eesti Meedia kuulub ju norralastele ja pole mingi õige Eesti kontsern.\nEile lõppes börsile astuva Ekspress Grupi aktsiate märkimine, sellele eelnenud reklaamikampaania oli muljetavaldav ja enda võimsana näitamise soov kumas selgelt läbi. Reklaame tuli uksest ja aknast - oli näha, et meediafirma mõistab kampaaniat teha. Kas kogu sellest tulevärgist ka tolku oli, selgub täna.\nLõpuks ometi sai valitsus kokku klopsitud ja Edgar Savisaar võib rahumeeli hakata auklikke Tallinna tänavaid lappima. Seekordsed valitsuskõnelused olid niivõrd pikad ja vaevalised, et nüüd on ainult kaks võimalust. See valitsus kestab vaid lühikest aega, sest koalitsiooni minnakse, rusikas taskusse peidetud, ja esimene riid on kerge tulema. Seejärel marsib Savisaar valitsusse nagu võidukas Caesar Roomasse. Teine võimalus on see, et nüüd kestab koalitsioon edukalt kuni järgmiste valimisteni, sest kamraadid on üheskoos käinud läbi tulest, veest ja vasktorudest.\nMulle meeldib uue valitsuse juures see, et seekord paistab ministrite hulka tulevat rohkem kenasid tüdrukuid, kui enne oli.\nTaanis lahvatas skandaal seoses sõjaväelaste ja relvatöösturite korruptsioonimaigulise jahilkäiguga Eestis Laiusel. Meie poisid olid muidugi ka kohal, aga meid see asi ei puuduta, sest meil on korruptsiooniohtlikust olukorrast hoopis teine arusaam kui muudel rahvastel. Seda enam, et endine kaitseväe juht Tarmo Kõuts ütles, et jahil mingit juttu ei aetud.\nAga iga kord pole sõnu vajagi. Passinud Kõuts ja relvatööstuse esindaja koos lähenevat metssiga. Karanud siis siga põõsast välja, Kõuts pannud püssi palge ja tulistanud. Mööda. Relvatööstur vangutanud pead ja ulatanud Kõutsile oma Mistrali raketi. Nüüd saanud Kõuts pihta.


Viiuli-tüdrukud pidasid sünnipäeva - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Viiuli-tüdrukud pidasid sünnipäeva\nViiuli-tüdrukud pidasid sünnipäeva\nPühapäeval, 4. septembril tähistas Hageri koguduse keelpilliansambel oma tegutsemise 10. aastapäeva kontserdiga kodukirikus.\nAnsambli koosseisus on viis liiget: viiuldajad Kairi Pruul, Katrin Kaljuste, Kristiina Kaljuste, Mirjam Lend ning tšellist Lauri Lend. Pidupäeval oli abijõuks Häli Rütter. Ansamblit juhendab Janis Zorenberg, keda Hageris kutsutakse lihtsalt vanaisaks.\nVaadates tagasi möödunud kümnele aastale, on märgata muutusi ja arengut. Pisikestest plikatirtsudest, kes püüdlikult pillidest helisid välja meelitada üritasid, on sirgunud noored neiud, kes nüüd kuulajaid võluvad oma kauni ja professionaalse mänguga. Viiuli-tüdrukutele on lisandunud tšellomängijast noormees. Ühehäälsed lood on asendunud mitmehäälsete helitöödega.\nKeelpilliansambel teenis kaasa pühapäevasel jumalateenistusel ja andis pärast jumalateenistust väikese kontserdi. Erilist naudingut ja muusikalist elamust pakkusid G. F. Händeli «Passacaglia», J. S. Bachi «Aaria» ja J. Pachelbeli «Canon per 3 violini e Basso continue», mis kõlasid suurepärases ja südamlikus esituses.\nHageri kogudus on üks väheseid kogudusi, kus on oma keelpilliansambel. Selle üle on põhjust rõõmu ja tänu tunda. Soovime oma noortele jätkuvalt mängimise rõõmu, vanaisale tervist ja jõudu eestvedamisel ning kuulajatele ilusaid muusikalisi elamusi.\nJärgmine: Toompäevad tulekul


Raamatus „Hapenda, käärita, soola. Tervis ja elujõud fermenteeritud toidust“ selgitab Horvaatiast pärit peakokk ja toitumisspetsialist Dunja Gulin fermenteerimise põhitõdesid, õpetab hapendama, kääritama ja soolama ning annab üle kuuekümne retsepti, mille seas leidub nii Balkani köögist mõjutatud hõrgutisi kui ka mitmekesine taimetoidu valik.\nKirjeldatakse näiteks piima, leiva, seemnete ja pähklite fermenteerimist ning selgitatakse üksikasjalikult, kuidas mikroorganismide kultuuride eest hoolt kanda. „Probiootiliste jookide” peatükis leidub tervist turgutavaid segusid nagu kookose-keefirismuuti ja kange ingveriõlu, peatükk „Midagi magusat” pakub üllatusi, näiteks suus sulavad hapukapsa-brownie’d ning kaneeli-jogurtiskoonid.\nFermenteeritud toitudes sisalduvad kasulikud bakterid toodavad rikkalikult ensüüme, B-vitamiini ja valku. Neid toite on ka kergem seedida kui samu toite toorel või kuumutatud kujul. Fermenteeritud toitude populaarsusel on kindel põhjus – nende lisamine menüüsse aitab korrastada seedimist ja tasakaalustada soolestiku mikrofloorat, tagada hea tervise ning hoida naha ja juuksed kauni ja säravana.\nDunja Gulini asjatundlike retseptide ja juhendite järgi rikastad oma toidulauda maitsva ja tervisliku fermenteeritud toiduga.\nOmega-3- rasvhapeterikas hommikusöök (lk. 40) Koostis: linaseemned, jogurt (vt lk 18-19), tšiiaseemend, küpsed banaanid, sidrunmeliss kaunustuseks.\nTervistav misosupp (lk 50) Koostis: kuivatatud wakame (vetikas), värske ingver, talisibul, värske tofu, küüslauk, sool, kuum vesi, odra- või riisimiso, värske lehtpetersell, mahesidruni värskelt pressitud mahl\nProbiootiline gazpacho (lk. 55) Koostis: haputainasepik (kui ise küpsetad, siis vt retsept lk 36-37), tpmat, kurk, kollane paprika, sibul, küüslauk, oliiviõli, sool, punase veini äädikas, värskelt jahvatatud must või roheline pipar, piimakeefir (vt lk 22-23), värske basiilik või värske lehtpetersell\nKoshari (Egiptuse läätse-riisipada) Koostis: lühiteraline pruun riis, magus pruun riis, jogurti- või keefirivadak (vt lk 22-23), rohelised või pruunid läätsed, kombu-vetikas (soovi korral), kuivatatud loorberileht, oliiviõli, sibul, sool, porgand, jahvatatud kaneel, tšillipulber, purustatud vürtsköömned, nelk, sojakaste, õunaäädikas, lehtpetersell, tomatikaste.\nTurshiya (erinevad köögiviljad soolvees) (lk. 73) Koostis: lillkapsas, porgand, sibul, roheline Babura paprika või muu, kurk, vesi, meresool.\nKiire redise-tsukemono (lk. 80) Koostis: punane redis või mustrõigas, mahesidruni koor, kumbu-vetikas (soovi korral), sojakaste või tamari.\nÕrnad kevadrullid kääritatud sibulaga (lk. 84) Koostis: suvikõrvits, porgand, sibul, oliiviõli, meresool, värsked (või külmutatud) herned, kapsas, Himaalaja roosa või muu jämedateraline sool, jahvatatud kurkum, sojakaste või tamari,riisipaber, sibulaanšoovised (vt lk 110-111)\nHaputainasepik (lk. 93) Juuretis: jogurti- või keefirivadak (vt lk 26-27) või vesi, haputaina algjuuretis (vt lk 36-37), nisu- või speltajahu. Sepik: sool, meelepärane jahu (rukki-, odra-, täisteranisujahu jne).\nCecina (küpsetatud kikerhernepannkook) (lk. 103) Koostis: kikerhernejahu, jogurti- või keefirivadak (vt lk 26-27), oliiviõli, sool, pipar\nIndia pähkli ja majoneesi kaste (lk. 117) Koostis: soolamata India pähklid, päevalilleseemned (leotamiseks 720 ml vett), oliiviõli, meresool, iduvesi ( vt lk 24-25), pehme dattel, külm vesi, värskelt pressitud sidrunimahl, küüslauk (soovi korral)\nMineraalainterikas peedilimonaad (lk. 130) Koostis: õun, porgand, apelsin, peet, vesikeefir (vt lk 20-21)\nToorjuustuta marja-toorjuustukook (lk. 140). Kate: soolamata India pähklid (leotamiseks 960 ml vett), iduvesi (vt lk 24-25) või sidruni-mündilimonaad (vt lk 134-135), riisi-, vahtra- või agaavisiirup, külmpressitud kookosõli, mahesidruni värskelt pressitud mahl ja riivitud koored, külmutatud hapukirsid, metsmaasikad, värsked hapukirsid või muud marjad. Purupõhi: Kreeka pähklid, datlid, rosinad, mahesidruni värskelt pressitud mahl ja riivitud koor, rumm või mirin (soovi korral), kaneel, sool.\nPontšikud (lk. 149) Koostis: pleegitamata jahu, täisteranisujahu, pruun toorsuhkur või kookospalmisuhkur, aktiivne kuivpärm, sool, Bourboni vanillipulber, rosinad, rumm, kuum vesi, mahesidruni riivitud koor, jogurti- või keefirivadak (vt lk 26-27), õun, õli frittimiseks, jahvatatud toorsuhkur puistamiseks.


Kutse turvaliselt liikuma Rapla linna avastusrajale! - Raplamaa.ee\nAvaleht » Uudised » Kutse turvaliselt liikuma Rapla linna avastusrajale!\nKutse turvaliselt liikuma Rapla linna avastusrajale!\nKui tavapäraselt on igakevadine õuesõppe nädal suunatud kooliklassidele, siis sel aastal kutsuvad Tallinna Ülikooli SEEMIK uurimisgrupi teadlased ja Eesti Geograafia Selts koostöös Keskkonnaametiga alates õuesõppenädalast (13.-19. aprill) kuni mai lõpuni läbima avastusradu perekonniti. Koostöös Tallinna Ülikooli teadlaste ja Eesti Geograafia Seltsiga on Keskkonnaamet loonud avastusrada.ee platvormile rajad, mis keskenduvad ohutule looduses viibimisele ja tegutsemisele. Küsimused on valminud koostöös Päästeametiga.\nInfo Keskkonnaameti Raplamaa avastusraja 2020 kohta leiad siit: https://keskkonnaharidus.avastusrada.ee/et?k=keskkonnaamet-raplamaa#c7.\nLoe eelnevalt juhend hoolega läbi! Soovitav on mängu registreerumisel kasutada meiliaadressina gmail aadressi.\nLIIGU, NAUDI ÜMBRUST JA AVASTA KEVADET!\nAga… tuletame meelde, et RIIGIS VALITSEB ERIOLUKORD. Järgime IGAL POOL valemit 2 + 2, mille kohaselt liigu max kahekesi või oma perega ning hoia distantsi teistega vähemalt 2 m! Vajadusel vaata lisaks kriis.ee.\nLisaks, Eestis valitseb tuleohtlik periood, vaata www.ilmateenistus…\nVõta rajale kindlasti kaasa laetud akudega mobiiltelefon või muu nutiseade, kus on sisse lülitatud mobiilne andmeside ja GPS.\nRapla rada on 3,2km pikkune ringrada, mis algab Raplamaa Haigla ja Karmani kaupluse vahel, Vigala jõe sillal. Keskkonnaameti Raplamaa avastusrajal on kokku tähistatud 14 punkti. Igas punktis saad vastata küsimusele ja panna end proovile pääste- ja ohutuse- ning looduskaitse teemadel. Avatud rakenduse kaardil on mängija tähistatud liikuva rohelise täpikesega ja rajapunktid punaste täppidena. Punktis vastamiseks kliki punasel asukohapunktil. Kui mäng mingil põhjusel katkeb, siis ava uuesti Avastusraja poolt saadetud e-kiri ja klõpsa lingil. Tulemused kaotsi ei lähe ja mäng jätkub pooleli jäänud kohast. Mängu lõppedes vajuta kindlasti “Lõpeta mäng”.\nToredaid elamusi ja olge terved!


Kuidas parandada maailma?: Eesti ustest - sisse-välja\nEesti ustest - sisse-välja\nEesti – see on justkui väike esivanemate majake kahekümne esimese sajandi globaalküla serval; pisike rehielamu, kus elab ja hingab pigem endasse hoidev kogukond – või kodukond. Koduuks sellel elamul on aga kui maagiline värav, mis käib päevast päeva kinni-lahti, lubades meid maailma avastama, oodates meid võõrsilt tagasi, ükskõik, kui kaua me ära olime olnud. Ent viimasel ajal minnakse rohkem kui tullakse, minnakse kauemaks, mõnikord jäädavaltki. Kas naabertaludes, kaugemates mõisades ja lossides on tõesti parem? Kas seni nii kodune rehielamu on meile kitsaks jäänud? Miks minnakse? Miks ei taheta tulla tagasi?\nJuba kakskümmend aastat on meie koduuks olnud (taas) meie endi avada ja sulgeda. Aastaid sama palju on olnud üha avatumad ka teiste elamute uksed meid vastu võtma – käiakse külas, õpipoisiks, sulaseks. Kes ise võõrsile minna ei saa, ahmib aina uuenevate telekommunikatsioonivahendite toel pea ööpäevaringselt teavet, kuidas kodukonnast väljaspool elatakse. Tekivad uutmoodi soovid ja ideaalid, arusaamad õnnelikust elust – õigustatud isu millegi parema järele, isu, mis süües aina kasvab, ent mida kodukonnaliidrid rahuldada ei suuda.\nKui õitseb majandus, hakkab ka inimestel hea – selline on viimastel aastatel olnud kodukonnaliidrite loogika. Suurem osa meist pingutabki ühiselt püksirihma, mõnel on juba päris valus, ning ootab, et heaolu ometi kord saabuks. Investeerime majandusse – kastame ja väetame seda ebamaist imetaime, kohendame pinnase ettevõtluskombainiga piisavalt pehmeks ja sõmeraks. Ootame veel... hingki kinni. Läheb üks, seejärel teine – kolmas kuuleb kahelt esimeselt, et naabertalus võib püksirihma lõdvemaks lasta, ning läheb samuti. Aeg-ajalt uuritakse mahajäänutelt, kas heaolu juba paistab. Ei paista? Jäävad kauemaks võõrsile.\nMiks meilt minnakse? Miks ei taheta tulla tagasi?\nLiidrid võõrsil on lähtunud teistest põhimõtetest – kui õitseb inimene, hakkab ka majandusel hea. Kollektiivne kokkulepe, et varakamad panustavad rohkem ning vaesemad vähem, on kogukondlikult aktsepteeritud – nii ei pigista kehvematel aegadel koomale tõmmatav püksirihm kedagi poolsurnuks, majandus saab oma väetise ning kriisist väljumine on valutum, sest see ei toimu inimeste arvelt, vaid nendega koostöös. Eesti kodukond tunneb üha enam, et me hoolitseme kombainide, traktorite, labidate ja rehade eest, aga ei hooli inimestest, kes neid riistu käsitlema peaks. Liidrite eesmärk on seni olnud üles ehitada väliselt võimalikult jõukas ja modernne talukompleks; talutööline, kelle nägu pingul püksirihmast sinine, näeb end aga teisejärgulisena. Kellel pealehakkamist, õnne ja võimalust, põgeneb – jah, põgeneb. Plaaniga astuda peagi taas üle koduläve, ent – plaanid tihti muutuvad, eriti nähes, et reaalne heaolu kodutallu ei jõuagi.\nMis on lahendus? Lööme ukse naeltega kinni – kes sees, see sees, tehku tööd ja nähku vaeva, siis tuleb ka armastus? See armastus võib ühel hetkel aga moonduda vimmaks, millel teadupoolest komme plahvatada. Kui põllutöö tehtud ja majandus õitsiline, küll siis investeerime ka inimestesse? Õitsev majandus ei ole imerohi – kellele see õitseb, kui pole enam kedagi, kes õisi imetleks, kes ilust osa saaks? Klassikaline ettevõtlustõde on meie muidu nii majandusele orienteeritud kodukonnas millegi pärast unustatud – motiveeritud kodukonnaliige, kes tunneb, et teda hinnatakse, panustab vabatahtlikult rohkem – nii otseselt kui kaudselt, nii tahtlikult kui tahtmatult – majanduselu edendamisse. Kasta ja väetada, poputada ja läikima nühkida tuleb hoopis praegust kastjat ja poputajat – ükskõik, kui õitsev on meie majandus, ise see oma saaki ei korja; ükskõik, kui putitatud on meie ettevõtluskombain, üksinda – inimeseta – see ei sõida.\nEesti uksed jäägu valla – sisse-välja-käimine on tervendav ning minejaid-tulejaid risti lüüa oleks vale. Tuleb mõelda aga sellele, miks on tagasitulek nii paljudele vastumeelne. Pidevast poputamisest ja läikima nühkimisest hoolimata tihti streikima kippuva majanduse asemel tuleb keskenduda inimestele. Kui kodukond on õnnelik, jääb jäädavalt minejaid vähemaks ning uute ja oluliste teadmiste ning kogemustega tagasi tulejaid saab olema rohkem.\nEssee on kirjutatud presidendi kirjatalgute "Eesti ustest - sisse-välja" raames. Talgute eesmärk oli koguda kokku erinevate inimeste kogemused ja lood, mis seostuvad välismaale minemise ning sealt tulemisega, eestimaalaste ja muudest riikidest pärit inimeste avatuse ning eneseteostusvõimalustega nii siin kui seal ning (taas)lõimumisega. Sellised olid minu mõtted talgute ajal. Praegu kirjutaksin mõned asjad ehk ümber, aga idee(d) jääksid sisuliselt samaks. See, et inimese asemel hoolitakse rohkem numbritest ja süsteemist, on just see, miks mina tahaksin (mõnikord) ära minna... Mõnikord, sest seni ma veel loodan, et ehk tuleb ka inimeste aeg.\nPildid mu poolt aastate jooksul Setomaal klõpsutatud.\nKirjutas Triin Toomesaar at 08:44\nKommentaar: Eesti Päevalehe uus kujundus\nKas sina oled juba seto?


Kreeka peaministri erakorraline istung - Äripäev\nKreeka peaministri erakorraline istung\n01. november 2011, 17:54\nRainer Saad 01. november 2011, 17:54\nKreeka peaminister George Papandreou kutsus täna kokku erakorralise valitsuskabineti istungi, et hoida tagasi tema poolt juhitava PASOKi parteisisest mässu.\nKuus Papandreou partei ametnikku kutsusid peaministrit tagasi astuma. Milena Apostolaki, valitseva partei aseesimees lahkus parteist, jättes Papandreou enamusele vaid kaks kohta. Teine PASOKi partei aseesimees Eva Kaili kutsus üles rahvuslikuid ühtsusele ning teatas, et PASOK-it ei peaks juhtima Papandreou.\nParteisisene vastuolu tekkis pärast seda kui Papandreou teatas esmaspäeval, et euroala hiliseim Kreeka päästepakett pannakse referendumile.\nSaksamaa kantsler Angela Merkel ja Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy arutasid täna telefonis Kreeka sammu panna päästepakett referendumile. Merkeli kabineti esindaja sõnul plaanivad Saksamaa ja Prantsusmaa liidrid kohtuda homme Cannes, kõnelustele on kaasatud nii Rahvusvaheline Valuutafond kui ka Kreeka ametnikud.\n02. november 2011, 11:25\n"Referendum annab eurole selge mandaadi" 16\n02. november 2011, 10:29\nKreeka valitsus toetab referendumit 1\n01. november 2011, 19:36\nIlves: Kreeka otsus tuli kõigile suure šokina 7\n01. november 2011, 18:40\n01. november 2011, 18:39\nLobjakas: referendum viib Kreeka pankrotini 1\n01. november 2011, 16:57\nPettumus. Äng 32\n01. november 2011, 15:47\nLigi Kreeka referendumist: panused on väga kõrged 5\n"Kreeka otsus oli ootamatu" 13\n01. november 2011, 14:18\nKreeka referendum rõhub võlakirju 2\n01. november 2011, 11:40\n02. November 2011, 12:41


Eesti Kirik » Väljaanded » 18. märts 2015 Nr 12\nLehenumber » Väljaanded » 18. märts 2015 Nr 12\nAnnika Laats on diakooniahaigla kaplan\nAlates veebruarist suurenes Annika Laatsi töökoormus, sest lisaks Risti koguduse õpetaja ametile asus ta tööle ka kaplanina Tallinna diakooniahaiglas. Tegelikult võtab oma osa veel Tallinna lastehaigla, kus õpetaja Laats on hingehoidja. Töö inimesega, sünnist surmani, kuulub vaimuliku töö juurde niikuinii, ent Annikale oli inimese elukaare terviklikkus huviks juba lapsena. Õpingud meditsiinikoolis ja ülikooli arstiteaduskonnas näivad olevat loogiliseks eelduseks ...\nAlates märtsist on Eesti Televisiooni saatekavas iganädalane vaimulikele mõtisklustele pühendatud lühisaade «Tähendamisi». Saade kestab vaid neli minutit ning on eetris pühapäeviti kell 9 ja kordusena teisipäeviti kell 11.55. Kõik saated on ka järelvaadatavad internetis. ETV kodulehel tutvustatakse saadet nii: «Helgeks, nutikaks ja julgustavaks päevamõtteks saavad sõna kolme eri kiriku või usuühenduse esindajad, nii noored kui ka vanad, tuntud ja vähem tuttavad, mehed ...\nHea taevane Isa, me täname, et saatsid oma Poja siia maailma kannatama selleks, et meid päästa. Aita meil elu rasketel hetkedel mõelda sellele, et Jeesus on kannatanud ja surnud selleks, et meid vabastada patust ja kurjast. Aita meil elada nõnda, et austaksime oma eluga Päästja kannatust ja aitaksime neid, kes selles maailmas kannatavad. Aamen.\nJumala arm tähendab kutset meeleparandusele\nJeesus hakkas mõistu rääkima: «Üks inimene istutas viinamäe ja piiras aiaga ja õõnestas kaljusse surutõrre ja ehitas valvetorni. Siis ta andis selle rentnike kätte ning reisis võõrsile. Ja parajal ajal läkitas ta sulase rentnike juurde, et see võtaks rentnike käest vastu andami viinamäe viljast. (Mk 12:1–2) Tähendamissõna viinamäe rentnikest kujutab Iisraeli maad, mille Jumal on kinkinud oma rahvale. See räägib prohvetitest, keda Jumal saatis oma rahva juurde otsima ...\nAnti Toplaan 18.03.2015 Loe edasi


XIV Soome-ugri kirjanike kongress «Ajalugu kirjanduses» 24.−25.08 Tartus\nKuupäev: 24/08/2017 10:00 – 26/08/2017 18:00\nКатегории: eestlased, kongressid\nЯрлыки ajalugu, eesti rahva muuseum, kirjandus, soome-ugri kirjanduste assotsiatsioon, tartu, XIV soome-ugri kirjanike kongress\nN−R, 24.−25. augustil Eesti Rahva Muuseumis Tartus\nKongressi põhiteema on ajaloo käsitlemine soome-ugri kirjandustes, kuid lisaks arutatakse nende kirjanduste päevakajalistel teemadel.\nOsalejaid on kokku sadakond, neist suurem osa on Venemaa soome-ugri rahvaste esindajad, samuti võetakse vastu delegatsioonid Ungarist ja Soomest ning Slovakkiast ja Prantsusmaalt. Tagatud on sünkroontõlge eesti, vene ja inglise keelde.\nEsimene päev (kava)\nKongress algab 23. augustil Mari Kalkuni kontserdiga.\nKongressi esimese päeva, 24. augusti, avab Soome-ugri Kirjanduste Assotsiatsiooni (AFUL) president János Pusztay, oma tervituse edastavad ka Eesti vabariigi President Kersti Kaljulaid, Tartu linnapea Urmas Klaas ja ERMi direktor Tõnis Lukas. Esimese päeva ettekanded käsitlevad ajaloo kajastamist ja kajastumist kirjanduses. Nii näiteks teeb Arvo Valton ettekande soome-ugri rahvaste ajalooromaanide ja eeposte tõlgetest eesti keelde ning nende tähendusest hõimurahvaste ajaloo mõistmisel; Jouni Tossavainen vaatleb loodusluulet väikerahva kultuurimälu hoidjana; Sébastien Cagnoli vaatab aga XXI sajandi pilguga Soome isamaalisele luulele, küsides, kas soomlased häbenevad iseseisvust.\nKongressi esimese päeva lõpetab udmurdi raamatute esitlus ja Eesti-udmurdi ansambli Ar-God kontsert.\nTeine päev (kava)\nSoome-ugri kirjanike kongressi teine päev, 25. august, koondab ettekandeid ajalootraumadest kirjanduses: Jan Kaus räägib Eesti lähiajaloo käsitlemisest Sofi Oksaneni ja Jaan Krossi tegelaskujude kaudu; Peeter Helme vaatleb ajalookäsitlusi uuemas eesti proosas; mitmeid ettekandeid on mari ja komi kirjandusest väikerahvaste ajaloo perspektiivis.\nKongressi teise päeva lõpetab Kristiina Ehini ja Silver Sepa kontsert kell 21 Magasini Tänava Suvilas (Magasini 5) ning vaba mikrofon, kus kuulda saab luulet enam-vähem kõigis soome-ugri keeltes.\nXIV Soome-ugri kirjanike kongressi kõik sündmused on avalikud ja tasuta.\nPeakorraldaja on assotsiatsiooni asepresident Eva Toulouze ja projektijuht assotsiatsiooni juhatuse liige Indrek Koff. Kongressi korraldamist koordineerib MTÜ Fenno-Ugria Asutus.\nSoome-ugri kirjanduste assotsiatsioon on üle aasta toimuvaid kongresse korraldanud alates 1993. aastast. 2017. aastal on kongressi korraldamise järg Eesti käes. Kongresside eesmärk on hoida ja edendada soome-ugri rahvaste vahelisi kirjanduslikke sidemeid, vahetada teavet, mõtteid, kogemusi kirjanduses ja laiemalt ühiskonnas toimuva kohta, ning toetada ennekõike väiksemate soome-ugri rahvaste keelelist ja kultuurilist püsimist.\nEsinejate kohta saab lähemalt lugeda Soome-Ugri Kirjanduste Assotsiatsiooni kodulehelt.\nXIV Soome-ugri kirjanike kongress Facebookis\nXIV Soome-ugri kirjanike kongressi KAVA


Türkmenistan hotellid | Hotels.com\nJärgmine peatus Türkmenistan?\nPopulaarsemad hotellid Asgabat\nPopulaarsemad hotellid Mary\nTürkmenistan, populaarsemad linnad\nAsgabat on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Turkmenbashi palee ja Ashgabati riiklik ajaloomuuseum.\nTürkmenistan – populaarsemad vaatamisväärsused\nAshgabati riiklik ajaloomuuseum\nAsgabat pakub vaatamisväärset ka muuseumisõbrale – värskete väljapanekutega ootab Ashgabati riiklik ajaloomuuseum. Kultuurihuvilisele reisijale pakub Asgabat teisigi huvitavaid võimalusi nagu lähiümbruses asuvad Olümpiastaadion, Turkmenbashi palee ja Azadi mošee.\nAsgabat paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, nagu näiteks kesklinnapiirkonnast 8,4 km kaugusel asuv fotogeeniline Ashgabat Zoo.\nAsgabat paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, nagu näiteks kesklinnapiirkonnast 6,9 km kaugusel asuv fotogeeniline Iranian mosque.\nVaatamisväärsustest olgu mainitud kas või kesklinnapiirkonnast 12 km kaugusel asuv Azadi mošee, mils sobib hästi fotodele jäädvustamiseks.\n10 Yul Park on vaatamisväärsus 10,1 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Asgabat. Kui sulle meeldib 10 Yul Park, siis on paarikümneminutilise sõidu kaugusel asuv Serdar Jolu park sinu jaoks nagu loodud.\nAsgabat pakub vaatamisväärset ka muuseumisõbrale – värskete väljapanekutega ootab Museum of Turkmen Values. Kui Asgabat köidab sind oma muuseumiväärtustega, siis tasub üle vaadata näiteks ka lähikonnas asuv Ashgabati riiklik ajaloomuuseum.\nTürkmenistan – rohkem teavet\nTürkmenistan hotellid – Hotels.com aitab teil leida sobivaima Türkmenistan hotelli, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks soodne Türkmenistan hotell. Iga Türkmenistan hotell on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com™ Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.\nLinna Mary hotellid\nLinna Murgap hotellid\nAşgabat (ASB) hotellid – Asgabat\nMary (MYP) hotellid – Mary\nTürkmenistan, parimad vaatamisväärsused\nAshgabat Zoo hotellid – Asgabat\nAzadi mošee hotellid – Asgabat\n10 Yul Park hotellid – Asgabat\nMuseum of Turkmen Values hotellid – Asgabat\nTürkmenistan, parimad piirkonnad\nAhal hotellid, Türkmenistan


Näitus „Ehterahad“ Eesti Rahva Muuseumi kogude põhjal | Eesti Panga muuseum\nNäitus „Ehterahad“ Eesti Rahva Muuseumi kogude põhjal\nNäitus „Ehterahad“ Eesti Rahva Muuseumi kogude põhjal, 7. juuni kuni 31. august 2019\nEesti Panga 100. aastapäeva näitusesarja neljas näitus on pühendatud Eesti laulupeole ja selle lahutamatuks osaks kujunenud rahvariietele. Rahvuslikes ehetes on rahad muutunud käibevahendist iluasjaks ja naiste jõukuse näitajaks.\nJuba 16. ja 17. sajandil hakkasid levima nn kannaga rahad Põhja-Eesti naiste ehetena. Kannaga rahaks kutsuti hõberaha, mille serva külge oli joodetud metallaas ehk „sang“ või „kand“.\nÕige pea hakati ehetes kasutatavaid münte suurendama ja lihtsatest kannaga rahadest arenesid välja kodarrahad, mida kaunistas hõbeplekist välja lõigatud, rattakodaraid meenutav serv. See on Eestile ainuomane ehe, mida mujal maailmas ei tunta.\nEriti huvitavad on nn pseudomüntidega kodarrahad, mida valmistasid kullassepad Pärnus, Lihulas ja Viljandis. Pseudoraha ühele küljele graveeriti sageli „valitseja“ portree ja teisele küljele vapp või rist.\nNäitusel on muu hulgas eksponeeritud Lihulas kullassepana tegutsenud Johann Friedrich Baumanni (1815–1890) kodarrahad, mis on äratuntavad nii meistrimärgi kui ka müntidele graveeritud motiivide – tugeva lõuapartii ja kergelt kongus ninaga matroonide järgi. Kõige enam kanti tema valmistatud kodarrahasid Lihula kihelkonnas ja selle naabruses.\nHuvipakkuvad on ka Pärnus aastatel 1808–1862 kullassepana tegutsenud Magnus Wilhelm Brackmanni töökojas valminud kodarrahad – omapärase tehnika ja stiiliga pseudomündid, millel kujutatud pisut püstise ninaga tegelased imiteerivad ilmselt Preisi kuningat Friedrich II või Vene tsaari Peeter I.\nAastatel 1832–1863 Viljandis tegutsenud kullassepp Wilhelm Adam Trühli kodarrahad mõjuvad kahe läänepoolse meistri kõrval haprana. Ehete läbimõõt on tagasihoidlik ja teada ei ole ühtegi topeltkodaratega raha. Selle põhjuseks on kindlasti Viljandi kaugus Läänemaast, kus kodarrahad olid eriti populaarsed. Trühl on mündiimitatsioonil kujutanud piibuga taate, nokatsmütsiga noormehi või nägusaid neiusid. Ainult paar korda on kujutatud ilmselt kuningliku päritoluga isikut.\nKõige suursugusemad ja uhkemad on Setu rahakeed. Vanemad setu kaelakeed olid „helmekõrd“ ja „lehekõrd“ – krõllidest ja lehekujuliste ripatsitega keed. 19. sajandi teisel poolel tulid nende asemele mitmesugused Tsaari-Venemaa müntidega keed. Setude eripäraks võib pidada seda, et keesid kanti enamasti nii, et müntidel jäi nähtavale tagumine ehk tsaari kotkaga külg.\nSetu traditsioonilises ühiskonnas oli hõbeehetel tähtis osa sündi, abiellumist ja surma tähistavates üleminekurituaalides. Kantavate ehete hulk muutus naise vanusega. Kõige rikkalikumalt ehtisid end keedega mõrsjad ja sünnitusealised abielunaised. Suurt sõlge, keesid, kõrvarõngaid, sõrmuseid ja käevõrusid sisaldav ehtekomplekt võis kaaluda 3–5 kilo. Väga olulised olid keede küljes olevad ripatsid ja rahad, mis kõndides ja tantsides kõlisesid.\n20. sajandi alguses hakati kandma uut tüüpi hõbemüntidest keesid („rahanõ kõrd“ või „rahadsõ“), kus mündid kinnitati kahe ketirea vahele. Ühes kees võis olla mitu sellist keede vahele kinnitatud mündirida ja münte üle 350. Lisaks hakati Eesti Vabariigi ajal keesid üle kuldama. Tänapäeval peetakse setu ehete puhul pigem oluliseks nende rohkust ja ilu ning ehete kandmisel ei arvestata enam naise vanusega. Nii kannavad laulu- ja folklooriansamblite liikmed sõltumata east sageli väga rikkalikku ehtekomplekti.\nVanimad mündid, mida ehterahadel on kasutatud, ulatuvad isegi 16. ja 17. sajandisse – ehetel on näeme nt Poola-Leedu 6-krossist münti (1599) või Saksa-Rooma taalreid (1627, 1695).\nEhterahad olid populaarsed ka väliseestlaste hulgas. Ehteid valmistati põgenemisel kaasavõetud Eesti Vabariigi müntidest, aga ka asukohariigi rahadest. Näitusel saab näha Kanadas valmistatud Eesti Vabariigi müntidest kaelakeed. Pagulaseestlaste jaoks oli kaotatud kodumaa müntide kasutamine ehetes sümboolse tähendusega.\nSetu keed, kannaga ja kodaratega rahad on leidnud kindla koha ka tänapäevase piduliku riietuse juures. Oma külluslikkuse ja hõbedase säraga on nad silmapaistvad, pakkudes nii silmailu kui ka võimalust rõhutada rahvuslikku eripära ilma terviklikku rahvarõivakomplekti kandmata.\nEksponeeritud ehete seas on ühe tallinlanna kaelakee, mille ta soetas 1930. aastatel koos Vigala rahvariietega ja mida kandis 1938. aasta laulupeol. Tema foto ilmus ajakirja „Nädal Pildis“ esikaanel. Tema tütar kandis neid rõivaid ja ehteid 1953. aastal abiellumisel ja 1999. aastal Eesti Vabariigi presidendi vastuvõtul.\nFotod: Eesti Rahva Muuseumi fotokogu\n+372 668 0840, muuseum@eestipank.ee


cosplay kassidele: vestleme freyuga kostüümiga kasside üle"\nNeile, kes seda ei tea, tähendab 'cosplay' riietumist mõne meedia, tavaliselt koomiksite, videomängude, telesaadete või filmide, tegelaseks. MõtleStar Trekkonventsioonid või San Diego Comic-Con, kus kostümeeritud inimesed lähevad massiliselt. Kui cosplay tegu ja kunst muutuvad peavooluks, satub sellesse rohkem igas vanuses inimesi. Et sellest üle ei jääks, tahavad ka kassid kaasa lüüa. Tutvuge Redditori ja kasside sordi ajaveebi Cosplay omaniku Freyuga ning ka tema kahe koos mängiva kassi, Nak ja Fawkesega, kui nad endale cosplay maailmas nime teevad.\nKass: Mitu kittsi teil on, kes seda teevad?\nFreyu:Kaks. 12-aastane Nak on kaliik, Fawkes (3) aga smoking.\nKust tuli idee oma kassid cosplay’sse viia?\nSee sai alguse aastaid tagasi, sest Nak oli maja ümber õlakass. Ühel päeval viisime ta tänavamessile. Ta sai avalikkusega hästi hakkama, nii et me suundusime temaga edasi. Samal aastal viisime ta renessansimessile kostüümis, mille ma kiiresti valmistasin. Meist sai Nak the Shoulder Cat ja oleme juba viis aastat esinenud renessansi laatadel. Paar aastat tagasi postitasin Redditile pildi kassidest Seahawksi varustuses ja see läks õhku. Seega laiendasin riideid pidevalt. Kiivrid, padjad.\nSiis tegime Nakiga paar Seahawksi rallit. Kohalikud uudised lasid meie Twitteri õhku ja tegid meile tükke. Ka kohalikud ettevõtted tegelesid meiega, kuid offseason tundus igav.\nNüüd pole mu uus töökoht jätnud mulle aega oma tohutute [inimsuuruste] kosmosemängude tegemiseks ja ma tahtsin õppida uusi materjale (vaht, worbla jne). Nii et sain pähe, et võiksin neid materjale õppida, muutes kassid pisikesteks kosmosemängudeks.\nKuidas panite nad nii kergesti kostüümide juurde viima? Ma ei saa isegi oma kassi rakmeid kandma.\nOleme teinud kaelarihmasid ja pisikesi riideid alates sellest, kui nad olid kassipojad. Ka nemad ei aktsepteeri kõiki riideid. Nak ei tee näiteks suuri peakatteid. Kuid kostüümidega fotode väljaõpe põhineb maiuspala ja mänguaega. Nad andsid mulle teada, kui nad pole millegagi korras (tavaliselt ise sellest lahti tõmmates).\nNak ja Fawkesi kostüümide hulgas on Ganon (Legend Zeldast),Fallout 4tähemärki jaRünnak Titanile. Mis on seni olnud fännide lemmik?\nKarm hinnata. Ganondorfil oli kõige rohkem tooreid vaateid ja kordusvaatusi, baaspiltidel oli umbes 1,2 miljonit vaadet.Fallout 4oli meediaga kõige rohkem reageerinud.Kotaku(mängurijuht) võttis meid peale seda, kui (mänguprodutsent) Bethesda instagrammis meie pildi päev enne E3 (Electronic Entertainment Expo). KuigiRünnak Titanileoli kõige laiem levik. Indoneesia ja Korea fännilehed levitavad meid paar nädalat Aasia sotsiaalmeedias. Kahju, et meil puudus sotsiaalmeediast hea arusaamVaikne mägijaWorld of Warcraftcosplays. Kuid (mänguarendaja) Blizzard Entertainment näitas meid Blizzconil.\nMillised on järgmised cosplayd, mis teil nende jaoks varuks on?\nMis puutub uutesse kosmosemängudesse, siis fännid otsustasid, et soovivad teadete osas üllatusi.\nKüsisite vaatajatelt ühel hetkel ettepanekuid. Mis olid mõned, mida olete saanud?\nTumblri ja Instagrami vahel oleme saanud palju tonni. Enim nõutud on (videomäng)Piiririigid. Seda ja kõik, kes käskisid meil linki teha (tegelaneLegend Zeldast).\nTegelikult Ganondorf (teineZeldategelaskuju) kostüüm juhtus seetõttu, et ma tegin Linki kostüümi. Seega kassi mõõk.\nPanime selle projekti aga ootele, kui veendusin, et saan hakkama Ganondorfi parukaga. Sellest sai alguse Ganondorfi kostüüm. Ma ei hakanud isegi ülejäänut alustama enne, kui olin veendunud, et parukaga on kõik korras.\nKõigi väikeste osade, värvide ja muu sellisega, kuidas hoida kitid seda tehes ohutu?\nMis puudutab kiisude ohutut hoidmist meisterdamise ajal, siis kogu meisterdamismaterjal läheb suletud vannidesse, kui ma ei tööta. Siis ei puuduta neid midagi muud kui nahk või kangas. Erandiks on Harry Potteri arm. See oli kärbitud võltskarusnahk, mille panin tagaküljele väikese mee. Mul oli ka veega kalts, et pisike laik kohe maha pesta. Selle eest sai ta mõned lisakostitused.\nOlete viinud Naki messidele ja miitingutele, kuid kas kaaluksite kunagi Comic-Coni või mõnda sellist üritust nagu CatConLA?\nMul on ja oleksin, küsimus on peamiselt konverentsikeskuse reeglites, mis ümbritsevad konna.\nKuidas Nak ja Fawkes Interneti-kuulsusse suhtuvad?\nMa arvan, et neil on rohkem rõõmu värske lõhe ja maiuspala suurenemisest oma toidus.\nMida soovitate kassiomanikele, kes soovivad oma kasse cosplay’sse meelitada?\nSuurim reegel on „lihtne sisse lülitada, lihtne kätte saada”. Velcro ja elastne on teie sõbrad. Kui te ei suuda looma kostüümi sekundiga alla tõmmata, mõelge selle selga panemisest kõvasti. Kõige olulisem on teie pereliikme mugavus. Kui neil pole mugav, annavad nad sellest teile teada.\nTuleb kuulata ja suhelda. Suur viga, mida inimesed teevad, on see, kui ta üritab loomale inimkostüümi teha. See ei tööta. Peate selle vormi järgi vormima, et nad saaksid liikuda. See on noore kassi mäng. Alusta treeningutega varakult, premeeri sageli. Saate kasse treenida. See nõuab rohkem kannatlikkust, on kõik. Kui aga teie kass ei soovi riietusesse sattuda, olen näinud mõningaid suurepäraseid cosplay-inimesi, kes on valmistatud asjadest, mille nad kassi peale sättivad. Riietumise üle pole üldse mingit sebimist. Lõppkokkuvõttes on see seotud usalduse ja suhtlemisega. Kassid on selles teie partnerid.\nFreyule, Nakile ja Fawkesile saate järele jõuda nende ajaveebis. Lisaks sellele, et näete neid kahte erinevatesse kostüümidesse riietatuna, pakub Freyu ka õpetusi, näpunäiteid ja nippe, kuidas kasse cosplayle saada.\nKostüümide valmistamisel ega kandmisel ei kahjustatud ühtegi kiisu.\nAutori kohta:Brielle elab New Yorgi osariigis Ohio osariigis koos oma kiisu, Tanneri ja emaga. Ta on Youngstowni Riikliku Ülikooli inglise keele erialal, veel üks semester veel minna. Ta kirjutab oma ajaveebis kassidest, cosplayst ja animest. Jätkake temaga ja Tanneriga sammuPäevita Kittie.\nkuidas takistada kassil teist kassi kiusata\nFelis Navidad: Instagrami kassid paljastavad oma 10 parimat puhkusekassi


Sergei Metlev: keset erilist Eesti põlvkondade heitlust - Tänane leht\nSergei Metlev: keset erilist Eesti põlvkondade heitlust\nPõlvkondadevahelise heitluse teema tekkis vist samal ajal ratta leiutamisega. Sellele vaatamata elab Eesti ühiskond praegu üle haruldast põlvkondade konflikti. Kahe reaalsuse – Eesti Vabariik ja ENSV – vahetumise tingimustes sirgunud praeguste 25–30-aastaste põlvkond astub pärisellu ja hakkab reegleid kujundama.\nMiks praegu alanud ja veel paar kümnendit kestev põlvkondade konflikti episood on nii eriline? Kuulus vene kirjanik Ivan Turgenev (1818–1883) lõi silmapaistva teose «Isad ja pojad», kus põhimõttekindel eruohvitser Pavel Kirsanov ei suutnud mõista vennapoja nihilistist sõpra Bazarovit, kellele traditsioonid on tüütu igand. Kirsanov arvab, et Bazarovi väljaütlemiste taga laiutab tegelikult tühjus.\nMa ei tea, aga tundub, kirjanik mõistis, et ta ei ütle midagi uut. Eesti ühiskonna põlvkondade praegune konflikt on oma olemuselt unikaalne, sest see on tekkinud ainulaadsetes ajaloolistes tingimustes. Riigikorra ja baasväärtuste muutmise protsess ei lõppenud 20. augustil 1991, vastupidi, tol hetkel sai võimalikuks muutus päriselt teoks teha. Vabaduses sirgunud põlvkond peab arvestama, et ta ise ongi esimene pärismuutus, mida paljud ei võta avasüli vastu.\nKui riik taastati, mõisteti vabaduse taastamise all eelkõige seda, et tuleb lahti saada võõrvägedest, anda hinnang okupatsioonile, kehtestada eesti keele prioriteet ja leida tee vaba maailma riikide juurde. Vabaduse käsitlus oli pigem riiklik, sest ilma riikliku kaitseta ei suudaks ükski tulevikulootus ellu jääda ja riiklik kaitse tuli nullist üles ehitada. Lootus võinuks hävida sisetülide, välissurve või banaalselt allilma ambitsioonide tõttu. Nendel põhjustel oli riigikeskne vabaduse tajumine ka õige.\nPaljud poliitilised otsused, mis praegu tunduvad päris jõhkrad, olid tol hetkel vajalikud. Mitmed demokraatiad on hukkunud, sest alguses ei arvestatud, et kaosest ei saa pehme käega midagi püsivat teha. Kaosesse pistetud käsi peab olema kindel, kuid samas olema valmis taanduma kaose lõppemise hetkel. Jah, olukord põhivabaduste ja inimõiguste tagamisega oli aastal 1995 vilets, kuid siht oli alati silme ees – inimlikum õigusriik. Nii et Eestil läks õnneks. Mitmes teises nõukogudejärgses riigis otsustas käsi, et onupojalikkus ja korruptsioon on parem kui rahva teenimine. Siht läks paigast ära.\nNüüd on vabaduse tähendus ja rõhuasetused muutumas, sest vabaduse põlvkond tegutseb väljakujunenud riigi tingimustes. Eestlus on muutumas suuremaks, sest me ei ole enam totaalses kaitsepositsioonis (või ei peaks enam olema).\nVabaduse lapsed teavad, et riiklikku vabadust tuleb kaitsta. Samas peavad nad sama tähtsaks inimese isikliku vabaduse hoidmist ja kaitsmist. See avaldub sotsioloogilistes faktides: enamik noori inimesi ei näe kooseluseaduses suurt probleemi, nad peavad liikumisvabadust üheks suurimaks hüveks ning ei kipu mõistma kunsti või julge eneseväljenduse üle karmi kohut.\nJa siit tuleb pauk! Reserveeritumad inimesed võivad uut vabaduse käsitlust hukka mõista (möönda tuleb, et loomulikult jagavad uut käsitlust ka paljud kesk- ja vanemaealised, kuid üldistada on siiski võimalik). Teele pannakse küsimus à la «Miks Eesti väärtused ja traditsioonid ei sobi?». Ma ei välista üldse, et meil on ka täisnihiliste, kellele peale oma hääle kõla midagi ei sobi. Jutt pole nendest. Siin tuleb see kurv – haridust saanud vabaduse esimene põlvkond tajub väärtusi teistmoodi, sest üleminek ühest reaalsusest teise oli järsk.\nNäen siin kahe vabaduskäsitluse kokkupõrget. Ühelt poolt on neil väga palju ühist: keegi ju ei sea põhimõtteliselt kahtluse alla, et kehtiv Eesti riigikord on meile vajalik. Pärast seda tõdemust muudavad põlvkonnad tooni ja asuvad vaidlema. Ilmselt parim näide on migratsioon. Sotsiaalselt avatum ühiskonnaosa ei kiirusta kartma. Nõukogude migratsioonilainet mäletav ühiskonnaosa seostab aga kaht ajaloolist hetke ja näeb ohtu väga suurena.\nKuidas selles veendumuste, kogemuste ja hoiakute puntras saada sõõm värsket õhku? Isiklikult püüan suhtuda protsessi nii: tirides ennast sealt jõuga välja, et tekiks mingigi distants. See on raske, kiusatus olla oma põlvkonna esirinnas on loomulikult suur. Esirinnas olemise põhiline probleem seisneb sellest, et see tekitab illusiooni, nagu sa sõidaks helikiirusel ajaloo veduri katusel. Sedasama arvas Turgenevi kangelane noorhärra Bazarov.\nTulevik on alati suurem kui minevik. Kui kujutame meie rahva minevikukogemusi ette hiiglasliku kristallina, siis matemaatika reeglite järgi peaks see ju mahtuma veelgi suurema tulevikukristalli sisse.\nEesti omad väärtused – eestikeelsus, kultuur, kohalikud omapärad ja traditsioonid – on kallid igaühele meist, kes tunneb sidet selle maaga. Vanade roomlaste mõttemaailma üks olulisemaid väärtusi oli põlvkondadevaheline side. Hea roomlane oli see roomlane, kes soovis olla väärikas lüli oma suguvõsa pikas ahelas.\nTol ajal peeti suguvõsa au olulisemaks kui elu. Nüüd see nii ei ole – poeg ei vastuta isa tehtu eest ja see on humanistlik. Kuid miskit oleme roomlastelt üle võtnud. See on lugupidamine meie eelkäijate kogemuse vastu. Praktilises elus tähendab see lihtsaid asju – ära korda vigu, võta parim. Ära õigusta, kui minevikus pandi toime kurjust. Ükski teadmine, mida meie oleme omandanud, ükski uus lähenemine või leiutis ei ole tulnud tühjusest. Uus on avastus, mille vundamendis on vana vaatlemine.\nNiisiis Eesti omad väärtused on tegelikult raamistatud üldinimlike väärtustega. Eelkõige kanname inimese kõrget staatust, alles pärast oleme kodanikud ja rahvuse kandjad (teistsugune järjestus on tekitanud liiga palju hädasid). Eestis aset leidva põlvkondadevahelise sõdimise ületamise vahendina näen kodaniku staatusest tulenevat uut eestlust ja uut vabaduse ideed, mille vundamendis on vabaduse käsitlus, mida pidasid kalliks ja kaitsesid eelmised põlvkonnad. Välja võib tuua kolm punkti:\nEESTI riiki on vaja mitte ainult eestlaste kui rahvuse püsimajäämiseks, vaid ka selleks, et see rahvus saaks reaalselt kasutada põhiseadusega antud vabadusi ja õigusi. Keerulises maailmas vajame oma maja, kus ettevõtlikud saavad rühkida tähtede poole, nõrgad aidatakse järele ning kus inimeste privaatala ühiskonnas austatakse.\nEESTI riik ei pea mitte ainult hoidma ja kaitsma eesti keelt ja meelt, vaid tegema need kvaliteedilt ja arvudes suuremaks. Eestlaseks laiemas tähenduses võib saada igaüks, kes tunneb, et see keel ja see meel on ka tema osa. Siin on ka põlvkondade alamkonflikt – venekeelsed noored on lahkteel. Neil on selles käsitluses oma väärikas koht, lihtsalt paljud neist ei pruugi seda veel mõista.\nEESTI riik ei ole pelgalt sümboolne saavutus. Eesti on tema inimeste tahte, pürgimuste, aga ka valu ja kaotuste summa. Eesti on kollektiivne vaim, mis loob toimivat e-riiki või annab võimsatele loojatele nagu Arvo Pärt võimaluse oma tiibu sirutada. See on meie panus inimkonda. Peame olema teistele eeskujuks ja taotlema vaimset mõju.\nEespool sõnastatud lähenemised võiksid tagada, et praegune terav Eesti põlvkondadevaheline konflikt muutuks jälle harilikuks. Mõlemad «osapooled» peavad mõistma, et nad ei pea millestki loobuma, küll aga täienema.\nLippudega ringi jooksmine ja USA või mõne teise ühiskonna reaalsuse tuim transplanteerimine Eestisse (vt võõras diskursus «valge keskealine mees») toob üldise kasu asemel sisesõja. Miks revolutsionism (koondsõna igasugustele rumalatele poliitilistele tõmblustele) on pidevalt läbi kukkunud? Sest see on sügavas vastuolus inimloomusega. Ka sündinud laps peab läbima väga erinevaid kasvuetappe, et muutuda harituks ja mainekaks ühiskonna liikmeks.\nEesti põlvkondade heitlus kasvab välja meie ajaloo eripäradest ja meie võimest maailma mõjutusi vastu võtta ja filtreerida. See protsess on omapärane. On väga lühinägelik arvata, et mõnes vanas demokraatlikus riigis populaarne teema on otse kohaldatav Eestis. Ma ei arva sugugi, et Eestil on oma eriline teekond (seda retoorikat viljeleb Putini režiim), oleme väga avatud ja ennast läänemaailma osana selgelt positsioneerinud. Samas see ei tähenda, et tuleb loobuda eneseanalüüsist ja oma identiteedist.\nAlguses mainitud Turgenevi romaan «Isad ja pojad» lõppeb osalt kurvalt. Kõigiga vaielnud noor nihilist Bazarov tegeleb meditsiiniga ja siis sureb nakkushaigusesse. Teose sõnumi võtavad kokku sõnad, mille lõpetuseks vabatõlkes toon: «Kui iganes kirglik, patune, mässav süda ei peituks selles hauas, vaatavad tema peal kasvavad lilled segamatult oma süütute silmadega meile otsa. Mitte ainult igavesest rahust pajatavad nad meile, vaid «ükskõikse» looduse rahust, nad jutustavad ka lepitusest igavesest ja elust igavesest.»\nPõlvkondade vaidlus pole üldiselt ei hea ega halb. See lihtsalt on. Ja see peab edasi viima.\nHead põlvkondade vägede esindajad! Teie kaevikute vahel on söögilaud kaetud, tulge, istuge ja vestleme igavesest ja hetkelisest, mis Eestit edasi viiks.


Hyatt Place Tegucigalpa - Tegucigalpa - Hotels.com\n3,5 tärni hotell välibasseiniga, läheduses on USA saatkond\nAvenida La Paz, Paseo los Proceres, Tegucigalpa, 11101, Francisco Morazani departemang, Honduras\n8,8.Hiilgav.126 kontrollitud Hotels.com arvustustKõik arvustused on saadud päris külastajatelt, kes on majutuskohas ööbinud.\nSafe, professional, clean, quite. I recommend.\nNovacentro ostukeskus – 4 min jalgsi\nHospital General San Felipe – 6 min jalgsi\nEspana kultuurikeskus – 14 min jalgsi\nHonduras Medical Center – 16 min jalgsi\nStandard tuba, 1 ülilai voodi (No Sofabed)\nSviit, 1 ülilai voodi (HP)\nHombre Hondureno muuseum – 20 min jalgsi\nPlaza Las Lomas – 24 min jalgsi\nTegucigalpa suurlinnakatedraal – 24 min jalgsi\nPlaza Morazan – 2,1 km\nKohapeal on vastuvõtulaua töötaja. Hyatti hotellide kodukorra järgi peab personal sisenema tubadesse vähemalt korra iga 24 tunni jooksul ka sel juhul, kui külastaja on palunud ennast mitte segada. Hõivatud tuppa sisenemisel teeb personal kõik endast oleneva, et külastajale eelnevalt märku anda. Lisateabe saamiseks palutakse pöörduda majutusasutuse poole. Kontaktandmed on broneeringu kinnituskirjas. Kõigil alla 18-aastastel külastajatel palutakse sisseregistreerimisel esitada ametlik fotoga isikut tõendav dokument või pass.\nGallery on restoran, mille spetsialiteet on rahvusvahelised toidud ning seal on saadaval hommikueine, lõunasöök, õhtusöök ja kerged toidud.\nKas Hyatt Place Tegucigalpa võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Hyatt Place Tegucigalpa pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Hyatt Place Tegucigalpa ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Hyatt Place Tegucigalpa pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Hyatt Place Tegucigalpa lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nJah, koerad on teretulnud (kuni 2 toa kohta, looma kaalupiiranguga kuni 23 kg). Hind 75.00 USD majutuspinna kohta majutuse kohta.\nMillised kellaajad on Hyatt Place Tegucigalpa kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, Gallery pakub võimalust rahvusvahelised toidud. Lähiümbruse söögikohti: Matambritas (3 min jalgsi), Casa de Puros (3 min jalgsi), La Tomatina (3 min jalgsi).\nKas Hyatt Place Tegucigalpa pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nMida majutuskohas Hyatt Place Tegucigalpa ja selle ümbruses teha saab?\nHyatt Place Tegucigalpa pakub järgmisi võimalusi: välibassein ja ööpäevaringselt avatud treeningsaal.\nExcellent hotel, nice pool, clean spacious room, friendly staff, great breakfast\n1 öö, tööreis, 2. apr 2021\nDarwin, 1 öö, tööreis, 14. märts 2020\nArmando, 1 öö, reis perega, 22. jaan 2020\nVanessaCarvajal, 1 öö, reis perega, 2. jaan 2020\n1 öö, tööreis, 29. dets 2019\nCharles, 5 ööd, reis perega, 4. nov 2019\ncesar, 1 öö, reis perega, 24. okt 2019\nCarlos, 1 öö, reis perega, 23. okt 2019