Kuidas käituvad keemilised ained igapäevaelus? (Invitation to Science Inquiry)\nKuidas käituvad keemilised ained igapäevaelus?\n1. Umbes 100 ml kristallilist suhkrut\n2. Kaks 100 ml keeduklaasi\n3. Kaks klaasist segamispulka\n4. Kontsentreeritud väävelhapet (H2SO4)\n1. Täida mõlemad keeduklaasid poolenisti suhkruga.\n2. Lisa umbes 40 ml vett esimesse keeduklaasi ja sama kogus kontsentreeritud väävelhapet teise keeduklassi; lahusta ained ning lase lahustel seista.\n3. Märka erinevusi keeduklaasides. Kummas keeduklaasis on suhkru omadused säilinud? Reaktsioone peaks läbi viima tõmbekapis, akna lähedal või õues.\nMilline erinevus on esimeses ja teises keeduklaasis toimunud protsessidel?\nKuidas me saame näha või tunda füüsikalisi ja keemilisi muutusi?\nKummast keeduklaasist on võimalik suhkur uuesti kätte saada?\nMis toimus keeduklaasis number 2?\nMillised keemilised omadused on kontsentreeritud väävelhappel?\nMis aine tekkis keeduklaasis number kaks?\nSelgitus Esimeses keeduklaasis segati kokku suhkur ja vesi ning seal toimus füüsikaline muutus. See tähendab, et lahuses olevad komponendid säilitasid oma omadused. Me võime vee ja suhkru eraldada antud lahusest ning saame ikka samade omadustega ained. Ainete segust võime vee aurustada ja suhkru lahusest väljakristallida. Teises keeduklaasis toimus keemiline muutus, mille tulemusena tekkis uus ühend, mille keemilised omadused on täiesti erinevad võrreldes lähteainetega. Tekkis must söemass, mis paisus, kuna eraldus gaas (SO2) ning tekkis ka veeaur. See oli põhjustatud kontsentreeritud väävelhappe võimest käituda oksüdeerijana.\n1. Üks vihikuleht\n1. Ütle õpilastele, et sa lõikad augu tavalisse vihikupaberisse ning seejärel kõnnid läbi selle paberit puudutamata.\n2. Murra vihikuleht pooleks. Seejärel tee sinna umbes 2 cm sammuga sisselõiked alustades volditud küljest ning lõpeta lõikega umbes 1 cm kaugusel lahtisest küljest.\n3. Pööra vihikulehte 180° ja tee sisselõiked, alustades lõikamist seekord avatud küljest ning taaskord jäta umbes 1 cm jagu paberit lõikamata.\n4. Ava paber lõikekohtadest nii, et esimene ja viimane riba oleksid veel kinni.\n5. Kõnni läbi koopa.\nKas oleks võimalik läbi augu ka rattaga sõita?\nMe muutsime paberit seda lõigates, kas see oli keemiline või füüsikaline muutus?\nKas me muutsime paberit lõigates ka mõnda paberi keemilist omadust?\nMis vahe on keemilisel ja füüsikalisel muutusel materjali seisukohast?\nKuidas me saaksime veel paberi omadusi füüsikaliselt muuta?\nKuidas oleks võimalik keemiliselt paberi omadusi muuta?\nSelgitus Muutus, mille me paberile tekitasime, oli füüsikaline. Lõikamise tagajärjel ei muutunud mitte ükski keemiline omadus. Keemilise muutuse jaoks peaksid materjali keemilised omadused võrreldes lähteolekuga protseduuri lõppedes olema märgatavalt muutunud. Et paberis tekitada keemiline muutus, võiksime me seda põletada või väävelhapet peale tilgutada. Põletamisprotsessi käigus eraldub CO2 ehk süsihappegaas ning veeaur ja süsi. Kõigil kolmel saadusel on täiesti erinevad omadused võrreldes paberiga.\nSinine ja punane kapsas\n1. Mõned punase kapsa lehed\n2. Väike keeduklaas ja 4 katseklaasi koos katseklaasistatiiviga\n4. Söögiäädikas, sidrunimahl, söögisooda, lubi\n1. Lõika kapsalehed väikesteks tükkideks ning aseta keeduklaasi ja lisa umbes 10 ml vett.\n2. Kuumuta seda piirituslampi kohal keemiseni, seejärel kalla võrdsed kogused vedelikku nelja katseklaasi.\n3. Lisa mõned tilgad äädikat esimesse katseklaasi, paar tilka sidrunimahla teise katseklaasi: seleta värvide sarnasust.\n4. Lisa näpuotsatäis söögisoodat kolmandasse katseklaasi ja natukene lubja puru neljandasse katseklaasi.\nMilliste ainete tõttu värvus kapsamahl punaseks?\nMilliste ainete tõttu värvus kapsamahl siniseks?\nMis võiks juhtuda, kui me lisame söögisoodat tavalise kapsa lehele?\nMillise pH-ga võiks olla apelsinimahl? Ananassimahl? Greibimahl? Seebivesi?\nMis juhtub, kui me lisame söögiäädikat sinisele lahusele?\nSelgitus Punase kapsa mahl käitub kui lakmuspaber, indikaator, mis värvub punaseks happelises keskkonnas ja siniseks aluselises keskkonnas. Söögiäädikas, sidrunimahl ja muud hapukalt maitsvad mahlad on happelised, samas kui söögisooda, lubi ja seebivesi on aluselised. Keemias kasutatakse aluselisuse ja happelisuse iseloomustamiseks pH-d (negatiivset logaritmi vesinikioonide kontsentratsioonist). Neutraalse lahuse pH on 7, kui pH on alla 7 on keskkond happelineja pH üle 7 (kuni 12-ni) näitab keskkonna aluselisust. Teised tuntud indikaatorid on lakmuspaber, fenoolftaleiin, metüüloranž, metüülpunane, universaalindikaator.\n1. 6 katseklaasi koos katseklaasistatiiviga\n2. Lahjendatud vesinikkloriidhappe (HCl) lahus\n3. Lahjendatud naatriumhüdroksiidi (NaOH) lahus\n4. Fenoolftaleiin ja joogikõrs\n5. Plastmassist tops\n1. Segaduse vältimiseks nummerda katseklaasid.\n2. Kleebi valge paber katseklaasihoidja taustaks, et värvimuutust oleks lihtsam märgata.\n3. Katseklaasidesse number 2 ja 4 lisa 3 tilka fenoolftaleiini; 6. katseklaasi lisa 1 tilk NaOH lahust. Alust lisa ka katseklaasidesse 1-4. 5.katseklaasi lisa 3 tika HCl-i lahust.\n4. Täida tops kraaniveega ning selle abil täida katseklaasid 1-4 poolenisti veega (2 ja 4 muutuvad roosakaks)\n5. Ütle: „Miskit on valesti!“. Vala katseklaasid 1-4 tagasi topsi ja täida selles oleva lahusega uuesti katseklaasid 1-5. (Kõik peale 5nda katseklaasi on roosakad).\n6. Ütle: „Mis siis nüüd?“. Vala kõik 5 katseklaasi sisu tagasi topsi ja täida kõik kuus katseklaasi uuesti. Kuues katseklaas muutub roosakaks. Puhu läbi joogikõrre kuuendasse katseklaasi hingeõhku.\nMis tekitas roosaka värvuse katseklaasides number 2 ja 4?\nMiks katseklaasis number 5 värvus kadus?\nMis komponent meie hingeõhust neutraliseerib aluselist lahust?\nMillega saaks veel katseklaasist number 6 kaotada roosaka värvuse?\nSelgitus Fenoolftaleiin on aluselise keskkonna indikaator. See muutub lahjendatud naatriumhüdroksiidis või mõnes teises aluselises keskkonnas (pH väärtus üle 7) roosakaspunaseks. Katseklaas 5 sisaldab vesinikkloriidhapet, mis neutraliseerib alust. pH langeb alla 7 ning lahuse värvus kaob. Õhk, mida inimesed välja higavad, sisaldab rohkem süsihappegaasi kui atmosfääriõhk. See gaas on vees õrnalt happeline ning ta neutraliseerib nõrka alust. Teised ained, millega saab aluseid neutraliseerida, on äädikas, sidrunimahl jne.\n1. Kaalium- või naatriumnitraat (salpeeter)\n2. Väike keeduklaas ja klaaspulk\n1. Puista keeduklaasi teelusikatäis kaaliumnitraati (või naatriumnitraati) ning lahusta see umbes 20 ml vees ning sega klaaspulgaga kuni kõik kristallid on lahustunud.\n2. Lisa veel üks lusikas KNO3 või NaNO3 ja sega jällegi ning korda protseduuri kuni ainet enam ei lahustu.\n3. Võta puhas paberileht ja joonista sinna klaaspulgaga loom või mõni muu meelepärane kujutis. Klaaspulk kasta lahuse sisse ja kasuta seda pintslina piirjoonte tegemisel.\n4. Jäta paber kuivama. Võid paberi pahupoolele igaks juhuks märkida täpikese, et teaksid, kuhu pildi joonistasid.\n5. Näita õpilastele täiesti tühja paberilehte ja ütle, et hakkad sinna joonistama leegiga. Süüta tikk, puhu ära ja hõõguva osaga puuduta täppi, mille enne paberile märkisid. Ole ettevaatlik!\nMiks peab enne lahuse täielikku kuivamist tegema paberile täpi?\nMis tagab paberi edasise põlemise pärast süütamist?\nKas tegelikult joonistas pildi paberile leek?\nKas see on eksotermiline või endotermiline reaktsioon?\nKas see on iseeneslik reaktsioon?\nMis ülesanne oli hõõguval tikuotsal?\nSelgitus Kaalium- või naatriumnitraat on tugev oksüdeerija. Kui lahusest oli vesi aurustunud, jäi paberile ainult kaaliumnitraat. Hõõguv tikk algatas KNO3 lagunemise, mille tagajärjel eraldus hapniku. Hapnik oksüdeerib paberit ning reaktsioon on eksotermiline (soojust eraldub). Eralduv energia on piisav, et KNO3 laguneks ning sellest taaskord eralduks hapniku. Kuna selline mehhanism saab toimuda ainult mööda joont, mis KNO3-ga tehti, siis ainult see joon põleb paberist välja.\nMuuda punane roos valgeks\n1. Väike punane roos ja väävlipulber\n2. Väike metallriba ja lühike metallist juhe\n3. Klaasist anum ja alustass selle katmiseks\n1. Kinnita juhe roosi varre külge ning lase sellel anumas rippuda (tee juhtme otsa konks).\n2. Painuta lühike metallist riba S-tähe kujuliseks nii, et ta ripuks anuma serval (riputa see roosist teisele poole, vaata joonist).\n3. Võta see metallist riba anumast välja ning aseta painutatud osale väävlipulbrit. Hoia süüdatud tikku väävli lähedal kuni see süttib. Pane otsekohe metallist riba anumasse ja kata anum alustassiga. Jälgi! (Hoia anum kaetud. Parim oleks katset teha õues või tõmbekapi all.)\nMis värvi punane roos muutus?\nMilline roosi osa hakkas esimesena värvust muutma?\nMis tüüpi reaktsioon tegelikult toimus?\nMilline gaas väävli põlemisel tekkis?\nMillist pleegitusainet sa veel tead?\nMis eesmärk on anuma peal oleval alustassil?\nSelgitus Väävli põletamisel eraldub gaasina vääveldioksiidi, mis on tugev redutseerija. Roosi punane värv redutseeritakse ja see muutub valgeks. Vääveldioksiid on väga teravalõhnaline gaas ja sissehingates mürgine. Seetõttu tuleks katset läbi viia tõmbekapis või vabas õhus. Teised pleegitajad on erinevad klooriühendid, nagu naatriumklorit, naatriumhüpoklorit (kasutatakse pesuvalgendajates) ja kaltsiumhüpoklorit. Eelnevalt nimetatud ühendite lahustest eraldub gaasilist kloori, mis reageerib värviga ning eemaldab värvuse. Vääveldioksiid reageerib roosis oleva veega, moodustades väävlishappe, mis käitub redutseerijana. Reaktsioon vääveldioksiidi ja vee vahel: SO2+H2O=H2SO3\n1. Uhmrikauss ja uhmrinui ning lusikas\n2. Kaaliumkloraat (KClO3) ja väävlipulber (S)\n1. Võta lusikaotsatäis kaaliumkloraati ja sama kogus väävlipulbrit ning pane need uhmrikaussi. (NB! Mõlemat reagenti vähem kui 0.5 g)\n2. Näita õpilastele, et sa lihtsalt segad kahte pulbrit kokku. Suru natukene uhmrinuia uhmrikausi vastu ja vaata, kuidas õpilased ehmuvad.\n3. Vajadusel võid kasuta kõrvatroppe/klappe.\nMis saadused tekkisid?\nMiks on kuulda plahvatusi?\nMis toimub õhuga, kui õhupall plahvatab?\nMis tekitas uhmrikausis plahvatusi?\nMis gaas eraldus reaktsiooni käigus?\nSelgitus Me kuuleme plahvatust, sest järsk ja suur õhulaine jõuab meie kõrvades olevate trummikiledeni. See suur laine on tavaliselt põhjustatud gaasi järsust tekkimisest või kokkutõmbumisest. Praegusel juhul on plahvatuse põhjuseks järsk vääveldioksiidi (SO2) teke. Reaktsioon on järgnev: KClO3 = KCl + 3 On ... (1) S + 2 On = SO2 ... (2) Pulbri jahvatamisel tekib soojus, mis vallandab reaktsiooni (1). Tekkiv hapnik (On) on aatomi vormis ja väga aktiivne, mistõttu hakkab ta koheselt ümbritsevat väävlit ründama (reaktsioon (2)). Järsk vääveldioksiidi teke põhjustab ümbritseva õhu järsu liikumise, mistõttu moodustub suur laine, mis jõuab meie kõrvade trummikiledeni. Selle tulemusena me kuuleme plahvatust. Kaaliumkloraati kasutatakse väga tihti plaksukommide tööstuses koos söe ja väävliga.\n1. Tsingi pulber või tükid, kaltsiumkarbonaat, kaaliumkloraat ja lahjendatud soolhape\n2. Piirituslamp ja puupird\n3. 3 katseklaasi\n1. Puista esimesse katseklaasi tsingi pulbrit või tükke ja lisa 3 ml lahjendatud soolhapet ning sule näpuga katseklaasi suu. Süüta puupird ning vii see katseklaasi suu kohale, eemalda näpp ja süüta katseklaas.\n2. Teise katseklaasi pane kaltsiumkarbonaati ja lisa 3 ml lahjendatud soolhapet. Vii katseklaasi põlev puupird. (Mis juhtus leegiga?)\n3. Pane natukene KClO3 ja natukene puupirrust tulnud tuhka kolmandasse katseklaasi. Sega need läbi ja kuumuta katseklaasi piirituslambi kohal. Vii katseklaasi hõõguv puupird ja jälgi toimuvat.\nMis omadused on sellel gaasil?\nMis gaas tekkis teises katseklaasis?\nKuidas me saame teises katseklaasis tekkinud gaasi eristada teistest gaasidest?\nMis gaas eraldus kolmandas katseklaasis?\nMis erinevus on kolmandas katseklaasis tekkinud gaasil võrreldes teiste gaasidega?\nSelgitus Katseklaasis 1: Zn + 2 HCl = ZnCl2 + H2; moodustuvad tsinkkloriid ja vesinik. See gaas on väga kergelt süttiv ning tekitab katseklaasis süütamisel väikese plahvatuse. Katseklaasis 2: CaCO3 + 2 HCl = CaCl2 + H2O + CO2; moodustuvad kaltsiumkloriid, vesi ja süsihappegaas. See gaas on nähtamatu, aga tal on omadus leeki kustutada. Katseklaasis 3: 2 KClO3 = 2 HCl + 3 O2; kaaliumkloraat muutub soojuse toimel kaaliumkloriidiks ja hapnikuks, milles hõõguv splint süttib. Hapnik on õhu koostisosa ja teda on atmosfääriõhus 20%. Lisaks on see tähtis komponent kõikidele elavatele organismidele.\nMuuda vesi veiniks, piimaks ja õlleks\n1. Naatriumvesinikkarbonaat ehk söögisooda (NaHCO3), naatriumkarbonaat ehk pesusooda (Na2CO3)\n2. Fenoolftaleiin, küllastunud baariumkloriidi lahus (BaCl2)\n3. 2 joogiklaasi, veiniklaas ja õllekann\n4. Kontsentreeritud HCl, bromotümoolsinine\n1. Täida esimene joogiklass 1/3 ulatuses veega ja lisa 10 ml küllastunud NaHCO3 lahust ja 10 ml 20% Na2CO3 lahust.\n2. Veiniklaasi lisa mõned tilgad fenoolftaleiini.\n3. Joogiklassi number 2 lisa umbes 25 ml küllastunud BaCl2 lahust.\n4. Õllekannu lisa 5 ml kontsentreeritud HCl-i ja umbes 3 ml bromotümoolsinist. (Punktid 1-4 peaksid olema sooritatud õpilaste teadmata.)\n5. Nüüd oled demonstratsiooniks valmis! Alustades joogiklaasist number 1 maini klassile/auditooriumile, et Sul on siin vesi. Seejärel vala klaasi number 1 sisu veiniklaasi ja ütle: „Nüüd ma muudan selle veiniks!“. Nüüd võta veiniklaas ja vala selle sisu joogiklaasi number 2 lausudes: „Ma muudan selle nüüd piimaks!“. Vala piimaklaas järgmisena õllekannu ja lausu: „Nüüd muutub piim õlleks!“.\nMiks veiniklaasis olev lahus värvus roosakaks?\nMis kemikaal tekitas valge sademe?\nMillise reaktsiooni korral eraldus gaas?\nKas me saame õlu tagasi piimaks muuta?\nMillist reaktsiooni nimetatakse pöördumatuks reaktsiooniks?\nMilliseid pöörduvaid reaktsioone Sa tead?\nSelgitus Vedeliku värvuse muutus klaasis 1 läbipaistvast roosakaks on põhjustatud fenoolftaleiinist, mis muutub aluselises keskkonnas vaarikapunaseks. Baariumi ioonid klaasis numbriga 2 sadestuvad karbonaadi ioonide olemasolul Na2CO3-ks, ning seetõttu tekkis vedelikus piimale omane valge välimus. See piimane segu on tegelikult BaCO3 tahkete osakeste suspensioon vees. Valades selle suspensiooni kontsentreeritud soolhappesse tekib broomtümoolsinise abil süsihappegaas kogu vedelikus, seega paistab segu nagu õlu. Broomtümoolsinine tekitas selles vedelikus happelise pH korral kollase värvuse. See katse on kõige kasulikum, kui antud töö esimest nelja punkti õpilastele mitte näidata.\n1. 2 laia ja suurt katseklaasi\n2. 4 L-kujulist klaastoru ja 2 kahe-augulist katseklaasikorki\n3. T-toru ja 2 kummivoolikut\n4. Kontsentreeritud HCl ja ammooniumhüdroksiidi vesilahust (NH4OH)\n1. Kinnita 4 L-toru katseklaasi korkidesse nagu on näidatud joonisel A.\n2. Kummivooliku ühte otsa kinnita L-toru lühem ots ja teise otsa T-kujuline toru, nagu on näidatud joonisel B.\n3. Esimesse katseklaasi lisa umbes 10 ml kontsentreeritud soolhapet ja teise katseklaasi umbes 10 ml kontsentreeritud ammooniumhüdroksiidi vesilahust.\n4. Sulge katseklaasid korkidega.\n5. Hoia katseklaase käes (veendu, et L-kujuliste torude pikad otsad, mis korgist välja ulatuvad, on omavahel piisavalt lähestikku) ning puhu T-toru vaba otsa kaudu süsteemi hingeõhku.\nMis reaktsioonid toimuvad?\nMis osakesed tekitavad suitsu/tossu?\nKuidas saaks seda reaktsiooni läbi viia ilma klaasist vahetükkide ja kummivoolikuta?\nMillest tavaliselt suits koosneb?\nSelgitus Suitsu moodustumisel toimub järgnev reaktsioon: NH4OH + HCl = NH4Cl + H2O. NH4Cl (ammooniumkloriid) on tahke ning tekib gaasilisse keskkonda väga väiksete osakestena, seega võib seda protsessi vaadelda suspensioonina. See ongi täpselt suits: tahkete osakeste suspensioon gaasis. Lennukites taeval kirjutamiseks kasutatav suits moodustub spetsiaalsete õlide ja parafiinide lennuki väljalasketorudest eemaldumisel. Kui klaasi ja kummist torusid saadaval ei ole, siis saab katset teha ka hoides samade ainetega katseklaaside avausi üksteisele väga lähestikku.\n1. Erlenmeyeri kolb ja 2 keeduklaasi\n2. Kaaliumjodiid (KI), vesinikperoksiid (H2O2), naatriumtiosulfaat (Na2S2O3), lahustuva tärklise lahus ja lahjendatud vesinikkloriidhape (HCl)\n1. Lahusta natukene KI vees, lisa lahustuva tärklise lahust ja lahjendatud HCl-i lahust (skeem A).\n2. Valmista keeduklaasides lahused. Ühte keeduklaasi (B) lisa 3% H2O2 lahust ja teises (C) lahusta natukene Na2S2O3 100 ml vees.\n3. Vala Erlenmeyeri kolbi natukene keeduklaasis B olevat lahust (värvus muutub tumesiniseks) ning seejärel lisa Erlenmeyeri kolbi ka lahust C (lahus muutub värvituks).\n4. Lahuse C lisamist võib teha korduvalt. Et muuta katset huvitavamaks, võid peale lahuse C valamist hoida kolbi mõnda aega selja taga ning seejärel klassile näidata juba sinakas-musta lahust.\nKuidas tekkis sinakas-must lahus?\nMis põhjustas värvuse kadumise?\nKumb reaktsioon on aeglasem: värvuse moodustumine või selle kadumine?\nKui kaua (mitu korda) me saame teist reaktsiooni läbi viia?\nSelgitus Toimuvad reaktsioonid: Erlenmeyeri kolb (lahus A+ lahus B) : 2KI + H2O2= 2 KOH + I2 (värvub tumesiniseks) Lisades lahust C: I2 + Na2S2O3 = NaI + Na2S2O5 (värvitu) Esimene reaktsioon on oksüdeerumisreaktsioon, kus jodiidioonid oksüdeeruvad joodiks, mille tulemusel muutub tärklist sisaldav lahus tumesiniseks. Na2S2O3 lisamine redutseerib vaba joodi tagasi jodiidioonideks ja lahus muutub värvusetuks. Asjaolu, et lahus värvub mõne aja möödudes uuesti tumesiniseks, kuigi naatriumtiosulfaati lisati, näitab, et esimene reaktsioon ikka veel toimub ning sellest järeldub ka, et esimene reaktsioon on palju aeglasem võrreldes teisega.\nKas jahutades lahustub rohkem soola?\n1. Naatriumnitraat, naatriumkloriid, kaaliumnitraat, kaaliumkloriid, kaltsiumatsetaat\n2. 3 250 ml keeduklaasi, segamiseks klaaspulk ja lusikas\n3. Piirituslamp ja keeduklaasi alus\n1. Tee ülaltoodud sooladest küllastatud lahused. Selleks lisa toatemperatuuril 100 ml veele poole lusika kaupa soola nii kaua kuni enam ei ole antud lahustis võimalik soola lahustada. Esimesse keeduklaasi tee lahus kaaliumnitraadist, naatriumnitraadist või kaaliumkloriidist, teise keeduklaasi naatriumkloriidist ja kolmandasse keeduklaasi kaltsiumatsetaadist.\n2. Kuumuta keeduklaasi I ja kui kogu aine on lahustunud, lisa poole lusika kaupa soola juurde, kuni mingi osa soola jääb lahustumata.\n3. Tee sama keeduklaasidega II ja III. Pane tähele lisatud soolakoguste erinevusi.\nKuidas me saaksime rohkem kaltsiumatsetaati lahustada?\nEnamike soolade lahustuvus temperatuuri tõustes kasvab, miks?\nMis juhtub soolade lahustega pärast mahajahtumist?\nSelgitus Tavaliselt temperatuuri tõustes ka lahustuvus kasvab (vaata graafikut soolade I ja II kohta. Lahustuvuskõver III on pigem harvaesinev. Õpilased võivad ka ise koostada lahustuvuskõvera ühe kindla soola kohta.\nTee kolmekihiline vedelik\n1. Tetraklorometaan (CCl4)\n2. Eeter (dietüüleeter), joodi kristallid\n3. 100 ml mõõtsilinder\n1. Vala umbes 30 ml tetraklorometaani mõõtsilindrisse.\n2. Lisa ettevaatlikult 30 ml vett, samal ajal mõõtsilindrit kallutades. (Joonis A)\n3. Seejärel lisa 30 ml eetrit mõõtsilindrit ettevaatlikult kallutades.\n4. Aseta silinder lauale püstisena ning lisa paar joodi kristalli. Jälgi värve!\nMiks jäi veekiht tetraklorometaani kihi peale?\nKas eetri kiht jääks tetraklorometaani kihi peale?\nMillest sõltub vedelike kihtide tekkimine?\nMiks me saame erinevat värvi vedelikud?\nMida näitab tume värvus lahustumisel?\nMillises vedelikus lahustus jood kõige vähem?\nMilliseid alternatiivseid vedelikke saaks kasutada kihtide tekitamiseks?\nSelgitus Vedelike kihid jäävad üksteise peale seetõttu, et üks vedelik on kergem kui teine (ehk väiksema tihedusega). Teiseks põhjuseks on see, et vedelikud ei lahustu teineteises: tetraklorometaan ei segune veega ja eeter ei lahustu vees. Samas eeter lahustub tetraklorometaanis. Enamik orgaanilisi vedelikke, näiteks õlid, benseen, kütused, jne. ei lahustu vees. Vees lahustuvad aga näiteks alkoholid. Joodi kristallid lahustuvad erinevates vedelikes erineval määral ning seetõttu on erinevad kihid erinevat värvi.\n1. Kaltsiumhüdroksiidi vesilahus- Ca(OH)2\n2. Lai katseklaas, keeduklaas ja joogikõrs\n1. Valmista keeduklaasis kaltsiumhüdroksiidist küllastunud lahus. Selleks lahusta järkjärgult ainet vees ning vajadusel võid mittelahutuva osa lahusest välja filtreerida. Täida katseklaas 1/3 ulatuses kaltsiumhüdroksiidi lahusega.\n2. Puhu läbi joogikõrre hingeõhku katseklaasis olevasse lahusesse, kuni see hakkab häguseks muutuma.\n3. Puhu nii kaua kuni lahus muutub jälle läbipaistvaks.\nMilline reaktsioon kirjeldab hägusususe teket?\nMiks moodustub keemilise reaktsiooni käigus sade?\nMiks sade kadus?\nNimeta veel mõni keemiline reaktsioon, mille käigus tekib sade.\nSelgitus Puhudes lahusesse, juhime sinna süsinikdioksiidi ning toimub järgnev reaktsioon: CO2+ Ca(OH)2=CaCO3 + H2O. CaCO3 on vees lahustumatu ning moodustub sade. Antud juhul tekib piimjas lahus, kuna CaCO3 on küllaltki kerge ning ei setti väga kiiresti põhja. Katseklaasi võib jätta natukeseks seisma, mille tagajärjel CaCO3 settib ning katseklaasi põhja tekib valge sademe kiht. Jätkates puhumist, lisandub lahusesse veel rohkem CO2-te ning toimub järgnev reaktsioon: CaCO3 + H2O + CO2 = Ca(HCO3)2 ehk moodustub kaltsiumvesinikkarbonaat, mis on vees lahustuv. Lahusesse tekib sade, kui moodustub uus ühend, mis ei lahustu vees. Kui lahustuvust tõsta, kas siis temperatuuri tõstes või ühendit keemiliselt muutes, läheb lahus taas läbipaistvaks, kuna sade lahustub.\n1. 400 ml ümarkolb või seisukolb\n2. 1 katseklaas ja üheauguline katseklaasikork ning L-kujuline klaastoru\n3. 2-auguline kork ja pikk klaastoru ning lühem klaastoru, kus ühes otsas on pipett\n4. 500 ml keeduklaas, piirituslamp\n5. Ammooniumkloriid (NH4Cl) ja kaltsiumkarbonaat (CaCO3)\n1. Sega katseklaasis kokku 1 lusikatäis NH4Cl ja 1 lusikatäis CaCO3 ning aseta katseklaas piirituslambi kohale (joonis A).\n2. Pane katseklaasile peale kork, kus sees on L-kujuline klaastoru.\n3. Täida pipett veega.\n4. Süüta piirituslamp ja kuumuta katseklaasi, hoides samal ajal kolbi L-toru teises otsas. (joonis A).\n5. Kui tunned tugevat ammoniaagi lõhna, jätka kuumutamist veel paar sekundit, seejärel kasuta kahe auguga korki ning sulge kolb.\n6. Pikem klaastoru aseta ühe otsaga keeduklaasi, kus on (indikaatoriga) vesi, seejärel pigista pipetist vett kolbi ja jälgi, mis juhtub. (Joonis B)\nMis ained tekkisid kahe pulbri kuumutamisel?\nMiks koguti gaasi kolbi avaga allapoole?\nMiks oli vaja täita pipett veega?\nMis hetkel hakkas vesi kolbi paiskuma?\nMiks tõusis vesi kolbi nagu purskkaev?\nSelgitus Kuumutades kahte pulbrit katseklaasis toimus järgnev reaktsioon: 2NH4Cl + CaCO3 = 2NH3 + CaCl2 + H2O Kuna ammoniaak on õhust kergem, tuleb seda koguda kolvisuue allapoole suunatult. Kui kolb oli täidetud ammoniaagiga, suleti see korgiga ning pipetiga pritsiti kolbi vett. Kuna ammoniaak on vees hästi lahustuv, siis hetkeliselt lahustus kogu kolvis olev ammoniaak anumasse pritsitud vees. Seetõttu tekkis kolvis madalam rõhk ning keeduklaasis olev vesi liikus rõhkude erinevuse tõttu mööda pikka klaastoru kolbi. Et muuta katse natukene efektsemaks võib vette lisada mõne tilga indikaatorit, näiteks metüülpunast või bromotümoolsinist.\nTee hõbedast puu\n1. Umbes 10 cm pikkune vasktraat\n2. Hõbenitraadi lahus (AgNO3)\n3. Katseklaas või Petri tass ja projektor\n1. Vala umbes 10 ml AgNO3 lahust Petri tassi, kui Petri tassi pole võtta, siis katseklaasi.\n2. Aseta Petri tass projektori peale ja suuna pilt tühjale seinale või ekraanile. Projektori kallutamiseks võid ühe külje alla panna mõned raamatud.\n3. Pane vasktraat Petri tassi ja valgusta seda projektoriga.\n4. Kui viid katset läbi katseklaasis, võid lasta õpilastel lähedalt vaadata, kuid kindlasti mitte puudutada.\nMida sa nägid projekteeritud pildilt või katseklaasist?\nMillest koosneb kuusk?\nMilline reaktsioon toimus?\nMis oleks juhtunud, kui katseklaasi oleks loksutatud või katsutud?\nMiks muutus lahus siniseks?\nSelgitus Toimus järgnev reaktsioon: Cu + 2AgNO3 = Cu(NO3)2 + 2Ag . Reaktsiooni käigus tekkis hõbe, mis sadenes vasktraadile ja tekitas kujutluse kasvavast puust. Reaktsioon toimub, kuna vasktraadist eraldub lahusesse vase ioone, mille tulemusena värvub lahus siniseks. Mida kauem vasktraat lahuses on, seda rohkem vase ioone lahusesse läheb ning seda sinisemaks lahus muutub. Hõbe, mis reaktsiooni käigus tekib, on nõrgalt vasktraadi külge seotud. Seetõttu pudeneb hõbe loksutamise või muul meetodil häirimise tagajärjel.\nSegaduses sinine lahus\n1. Küllastunud vask(II)sulfaadi lahus ja kontsentreeritud HCl-i lahus\n2. Jämedat rauapuru\n3. 2 väikest Erlenmeyeri kolbi\n4. Lehter ja filterpaber\n1. Voldi filterpaber ning aseta see lehtrile ja lisa filterpaberile umbes poole teelusika jagu rauapuru.\n2. Kolbi A lisa umbes 1 ml kontsentreeritud soolhapet.\n3. Aseta lehter Erlenmeyeri kolvi A peale ning filtreeri vask(II)sulfaadi lahus läbi filtri kolbi.\n4. Aseta lehter nüüd kolvile B ja kalla filtritud vask(II)sulfaadi lahus kolbi. Kallamisel kasuta sama filtrit, mida eelmises punktis.\nMiks kolvis A kadus sinine värvus?\nMis on filterpaberil pärast esimest filtreerimist?\nKas me saaksime kaotada vask(II)sulfaadist sinise värvuse?\nMiks kolvis B tekkis taaskord sinine värvus?\nMilline ioon põhjustab sinist värvust?\nSelgitus Kui lisada vask(II)sulfaadi lahust läbi filterpaberi kolbi A, toimub järgnev reaktsioon: CuSO4+ Fe = FeSO4 + Cu. See on vahetusreaktsioon, mille käigus lahuses olevad vask(II)ioonid asendatakse raud(II)ioonidega ning selle tulemusena muutub lahus läbipaistvaks. Kui valada nüüd kolvi A sisu kolbi B, toimub järgnev reaktsioon: Cu + 2HCl = CuCl2 + H2 , kuna kolbi A oli eelnevalt lisatud ka kontsentreeritud soolhapet. Vask muutub vask(II)ioonideks ning põhjustab taaskord lahuse värvumise siniseks. Esimene reaktsioon toimus, kuna raud on keemiliselt aktiivsem kui vask ning seetõttu suudab vase ioonid lahusest välja tõrjuda ning moodustub metalliline vask. Viimane jääb filterpaberile, aga raua-ioonid pääsevad läbi paberi kolbi A.\n1. Asbestplaat või kuumakindel alus\n2. Pipett, uhmer koos uhmrinuiaga\n3. Alumiiniumpulber ja joodi kristallid\n1. Võta umbes teelusikatäis joodi kristalle ning uhmerda need peeneks.\n2. Võta umbes sama kogu alumiiniumpulbrit (veendu, et alumiiniumpulber oleks kuiv, vajadusel võid niiskuse aurustada).\n3. Sega kaks kuiva pulbrit asbestplaadi või kuumakindla aluse peal kokku ning tekita saadud pulbrist kuhi, mille keskel on süvend.\n4. Aseta asbestplaat või kuumakindel alus tõmbekapi alla või soorita katse välitingimustes. Tilguta pulbrite segule peale 1 tilk tavalist kraanivett.\n5. Astu samm tagasi ja jälgi!\nMiks peavad joodi kristallid olema uhmerdatud?\nMiks peavad reagendid olema kuivad?\nMis roll on antud katse puhul kraaniveel?\nKas kaks pulbrilist ainet reageeriksid omavahel ka ilma kraaniveeta?\nKus igapäevaelus käitub vesi katalüsaatorina?\nSelgitus Selleks, et suurendada reaktsioonist osavõtvate osakeste kokkupuutepinda, on vaja, et mõlemad ained oleksid pulbrilised ning seetõttu on oluline joodi kristallide uhmerdamine. Alumiiniumpulber peab kindlasti olema kuiv, vastasel juhul toimub reaktsioon kohe, kui alumiiniumpulber ja purustatud joodi kristallid kokku puutuvad. Vesi on antud katses katalüsaator, mille ülesandeks on reaktsiooni kiirendada. Esimeste molekulide omavahelisel ühinemisel eraldub niivõrd palju kuumust, et see aitab juba järgneval reaktsioonil toimuda. Igapäevaelus kiirendab vesi erinevate korrosiooniprotsesside käiku, näiteks jalgrataste või raudnaelte roostetamist.\n2. Vasest või mõnest muust metallist õhukene traat\n3. Klaaspulk, väike keeduklaas, piirituslamp\n4. Umbes 20 ml atsetooni\n1. Puuri mündi keskele auk ja seo sinna külge traat, mille kogupikkus on umbes 10 cm.\n2. Traadi teine ots keri klaaspulga ümber ja kuumuta münti piirituslambi kohal (joonis A).\n3. Vala atsetoon keeduklaasi ning koheselt pärast kuumutamist aseta münt umbes 3 mm kõrgusele atsetooni kihist (joonis B).\n4. Märka helendavat münti pimedas.\nMiks muutus münt punakaks?\nMiks münt helendas pimedas?\nKas münt helendab ka siis, kui on atsetooni kihist kaugemal?\nKui kõrgele saab mündi viia atsetooni kihist, et see ikka veel helendaks?\nKui kaua münt helendab?\nSelgitus Kui hoida münti piirituslambi leegis, muutub see niivõrd kuumaks, et hakkab punakalt hõõguma. Kui vaskmünt on piisavalt kuum, toimub atsetooni pinna kohal atsetooni muutumine etanaaliks. Vaskmünt ise reaktsioonis ei osale vaid käitub katalüsaatorina. Reaktsioon on eksotermiline ning kuni münt eraldab piisavalt soojust, kestab ka helendav efekt. Helendamine lakkab, kui kogu atsetoon on aurustunud. Teised metallid ei ole niivõrd efektiivsed katalüsaatorid kui vask.\n1. 2 pikka silindrit või kitsast purki\n2. Vedelseep, glütserool, vesinikperoksiid (H2O2), mangaandioksiid (MnO2)\n3. 2 pikka segamispulka\n1. Lisa umbes 10 ml vesinikperoksiidi, 5 ml vedelseepi ning 5 ml glütserooli mõlemasse silindrisse.\n2. Lisa natukene mangaandioksiidi ühte silindrisse ning sega mõlemas silindris olevaid lahuseid.\n3. Märka silindrites toimuvaid muutusi ning pane tähele, kui kõrgele seebivaht tõuseb.\nKummas silindris tõusis seebivaht kõrgemale?\nMis põhjustas seebivahu intensiivsema tekkimise ühes silindris?\nMida on vaja seebimullide tegemiseks?\nMis ülesanne on vesinikperoksiidil antud reaktsioonis?\nMida teevad MnO2 ja glütserool antud reaktsioonis?\nKas seebivaht kerkiks sama kõrgele ilma eelnevalt reagente segamata?\nMis aineid võiks kasutada MnO2 asemel?\nSelgitus Vedelseebile glütserooli lisamine muutis seebimullid tugevamaks, kuna viskoossus suurenes ning seetõttu kestsid mullid kauem ning ei läinud niivõrd kergesti katki, kui see oleks juhtunud tavaliselt seebimullidega. Selleks, et seebilahusest saaks mulle tekitada, tuleb tavaliselt puhuda läbi kõrre seebivatte. Sel korral aga ei olnud puhumine vajalik. Kust me ikkagi saime siis gaasi, mis tekitas mulle? Gaas tekkis vesinikperoksiidi lagunemisel, mille tulemusena eraldus vesi ja hapnik. Mangaandioksiid käitub antud reaktsioonis katalüsaatorina ning kiirendab hapniku tekkimist. Katalüsaator on aine, mis kiirendab reaktsiooni, kuid mille omadused pärast reaktsiooni jäävad samaks. MnO2 võiks asendada tolmuosakestega.\n1. Näpitsad/tiiglitangid, filterpaber\n2. Katseklaas ja katseklaasihoidja\n3. Valge fosfor ja süsinikdisulfiid (CS2)\n1. Lõika pisikene jupp valget fosforit. (Ära puutu seda paljaste kätega!)\n2. Lisa katseklaasi umbes 5 ml süsinikdisulfiidi ning aseta sinna fosforitükk.\n3. Lahusta kogu fosfor ning vala paar tilka lahust filterpaberile. Filterpaberit hoia tangide vahel.\n4. Lehvita filterpaberit aeglaselt, imiteerides lipu lehvimist. Lase õpilastel märgata, kuidas keemiline lipp leekidesse mattub.\nMiks peab valget fosforit hoidma vesikeskkonnas?\nMiks ei tohi valget fosforit puudutada paljaste kätega?\nMis hetkel tekkis leek?\nMillise ühendina kanti fosfor filterpaberile?\nMillega fosfor reageeris?\nKas see reaktsioon oli endotermiline või eksotermiline?\nSelgitus Valget fosforit hoitakse vesikeskkonnas, kuna vastasel juhul see reageeriks õhu koostises oleva hapnikuga. Valge fosfor lahustub süsinikdisulfiidis, tekib atomaarne fosfor, mis on väga reaktsioonivõimeline. Kui lahusti on aurustunud, jääb filterpaberile fosfor, mis reageerib energiliselt õhus oleva hapnikuga.Toimub reaktsioon: 4P + 5O2 = 2P2O5 , mis on väga eksotermiline ning seetõttu eralduv soojus süütab filterpaberi. Sellest rektsioonist ilmneb ka tõsiasi, miks on ohtlik ajada lahust naha või mõne muu materjali peale. Õnnetuse korral tuleks lahusega kokkupuutunud koht kohesel pesta voolava vee all.\n1. 3 või 4 erineva suurusega mõõtesilindrit\n2. Katseklaas ja katseklaasihoidja, pintsetid, pipett\n3. Filterpaber või paberkäterätik\n4. Valge fosfor (P) ja süsinikdisulfiid (CS2)\n1. Hoia valget fosforit pintsettide vahel ning lõika pisike tükk. Lisa katseklaasi umbes 10 ml CS2 ning lahusta valge fosfor.\n2. Hoia katseklaasi katseklaasihoidja vahel ning ära puutu või pilla lahust maha!\n3. Aseta iga silindri peale filterpaber ning seejärel lisa ettevaatlikult pipetiga 5 tilka fosfori lahust igale paberile.\n4. Jälgi silindrites toimuvat. Katse peaks läbi viima tõmbekapi all või õues!\nMillisest silindrist kostus „madalaimat haukumist“? Millisest kõrgeimat?\nMis põhjustas väikese plahvatuse?\nMis peab silindris olema, et tekiks plahvatus?\nKas CS2 on kergem või raskem gaas võrreldes õhuga?\nMis algatas esimene „haukumise“?\nMida peaks tegema katse kordamiseks?\nSelgitus Valge fosfor lahustub süsinikdisulfiidis. Valge fosfor (P4) on väga ebastabiilne ühend ning seetõttu ka väga reaktsioonivõimeline. Lisades filterpaberile mõned tilgad lahust, aurustub lahusti ning filterpaberile jääb fosfor, mis reageerib energiliselt õhus oleva hapnikuga. Tegemist on väga eksotermilise reaktsiooniga, mille tulemusel süttib filterpaber. Selline iseeneslik süttimine tekitab silindrites „haukumist“. Mida pikem on silinder, seda madalam „haugatus“ kostub ning mida lühem silinder, seda heledamalt „koer haugub“.\n1. Uhmer koos uhmrinuiaga, pipett\n2. Asbestplaat või kuumaalus\n3. Kaaliumpermanganaat (KMnO4), kaaliumkloraat (KClO3), suhkur, kontsentreeritud väävelhape (H2SO4), baarium-, strontsium-, vask-, naatrium- nitraat või -kloriid\n1. Aseta umbes pool teelusikatäit KMnO4 uhmrisse. Lisa sinna pool teelusikat KClO3 ja pool teelusikat suhkrut.\n2. Sega omavahel kolm komponenti. Ära uhmerda, kuna hõõrdejõust tulenev kuumus võib algatada keemilise reaktsiooni!\n3. Jaga pulber neljaks väikesemaks koguseks ning aseta need asbestplaadile või kuumaalusele.\n4. Lisa igale segule erinevat soola ja sega pulbrid omavahel.\n5. Lisa pipetiga igale segule tilk kontsentreeritud väävelhapet. Katse on efektsem pimedas ruumis ja seda võiks teha tõmbekapis!\nMis reaktsiooniga on tegu?\nMis värvi olid leegid?\nMiks leekidel olid erinevad värvused?\nMiks oli vaja lisada kontsentreeritud väävelhapet?\nSelgitus Kontsentreeritud väävelhape reageerib segus oleva suhkruga, mille tulemusena eraldub kuumust. Kuumuse tõttu lagunevad nii KClO3 kui ka KMnO4 eraldades hapnikku, mis intensiivistab suhkru põlemist. Erinevad metallikatioonid annavad leekidele erinevaid värvusi: Ba2+ valkjas-kollast, Sr2+ punast, Cu2+ rohekas-sinist ja Na+ kollast. Neid sooli kasutatakse ilutulestikes.\n1. Kaaliumpermanganaat (KMnO4) ja kontsentreeritud väävelhape (H2SO4)\n2. Uhmer koos uhmrinuiaga, piirituslamp\n3. Klaaspulk ja portselankauss\n1. Lisa umbes pool teelusikat KMnO4 uhmrisse ja uhmerda peeneks, seejärel vala puru ettevaatlikult portselankaussi.\n2. Veendu, et piirituslambi taht oleks alkoholiga koos, selleks võid korraks piirituslambi teistpidi pöörata.\n3. Lisa portselankaussi paar tilka kontsentreeritud väävelhapet ja sega klaaspulgaga.\n4. Puuduta klaaspulga otsaga piirituslambi tahti ja jälgi!\nMiks oli vaja kaaliumpermanganaati uhmerdada?\nMille tagajärjel süttis piirituslamp?\nMiks pidi piirituslambi taht olema niiske?\nMillised teised kemikaalid süttiksid KMnO4 ja kontsentreeritud H2SO4 tõttu?\nSelgitus Kaaliumpermanganaati pidi uhmerdama peenemaks, et suurendada aine pinda, mis reaktsioonis osaleb. KMnO4 on tugev oksüdeerija nagu ka kontsentreeritud H2SO4. Nende kahe aine ühinemisel vabaneb palju soojust ning eraldub hapnik, mis on võimeline oksüdeerima alkohole, suhkruid ja teisi süsivesikuid. Kuna oksüdeerumisereaktsiooni käigus eraldub palju soojust (reaktsioon on eksotermiline), süttib alkohol põlema.\n1. Piirituslamp, katseklaas ja katseklaasihoidja\n2. Pipett ja spaatel\n3. Kaaliumkloraat (KClO3), glütserool ja mangaan(IV)oksiid (MnO2)\n1. Aseta katseklaasi väike kogus KClO3- e ja spaatliotsa täis MnO2-e, raputa.\n2. Hoia katseklaasi vertikaalselt ning lisa 3-4 tilka glütserooli (joonis A).\n3. Hoia katseklaasi katseklaasihoidja vahel ning vii katseklaas piirituslambi kohale. Kuumuta, kuni näed tossu tulevat, seejärel kustuta piirituslamp.\n4. Oota natuke ja jälgi muutust!\nMilline reaktsioon kirjeldab toimunut?\nMis oli iga reagendi eesmärk/ülesanne?\nMiks pidi segu eelnevalt kuumutama?\nMiks tuli kuumutada ainult niikaua, kuni katseklaas hakkab tossama?\nSelgitus Kaaliumkloraadist eraldub kuumutamise käigus hapniku ning mangaandioksiidi kasutatakse antud reaktsioonis katalüsaatorina. KClO3 laguneb KCl-iks ja O2-ks. Hapnik oksüdeerib glütserooli ketooniks või karboksüülhappeks. Reaktsioon vajab eelnevat kuumutamist, et hapnik vabaneks. Kui piisav kogus hapniku on vabanenud, toimub juba glütserooli oksüdeerumine, mis on eksotermiline reaktsioon.\n1. Suurem läbipaistev ämber või mõni muu silinderjas anum\n2. Väike lehter ja 1 m kummitoru\n3. 15 cm pikkune küünal, väike tükk paberkäterätti\n1. Tee anuma põhja ava ning veendu, et saaksid sinna lehtri panna.\n2. Pane anum kahe plaadi/raamatu vahele nii nagu näidatud joonisel.\n3. Rebi pisikene jupp paberit ning pane see lehtrisse ning sinna peale lisa teelusikatäis maisitärklist.\n4. Paiguta küünal diagonaalis lehtriga ning süüta see.\n5. Sule anuma põhi raamatuid liigutades ning puhu läbi vooliku nii, et tärklis täidaks korralikult terve anuma.\nMis oli põleva küünla eesmärk?\nMilline reaktsioon toimus anuma sees?\nKas kõik tärklis reageeris ära? Kuidas me seda tõestada saaks?\nMilliseid teisi pulbreid saaks antud katses kasutada?\nKus meie igapäevases elus toimub analoogne protsess?\nSelgitus Samal hetkel, kui tärklist puhuti anumasse, segunesid selle pisikesed osakesed õhuga, mis oli juba eelnevalt anumas. Kuna tärklis on süsivesinik, moodustub õhuga koos süttiv segu ja põleva küünla tõttu läheb see põlema. Enamus tärklisest reageerib hapnikuga ning moodustub CO2 ja veeaur. Kuna reaktsiooni tulemusena tekib gaase, siis anuma sees olev rõhk suureneb ning anum liigub raketina üles. Sarnane olukord on võib tekkida kivisöekaevandustes, kus kivisöetolm on väga lenduv ning plahvatuse tekitamiseks piisab ainult tiku tõmbamisest.\nPõleta paberit jääga?\n1. Naatriumperoksiid (Na2O2)\n2. Peenestatud paberkäterätik või maisitärklis\n1. Enne katse sooritamist näita õpilastele tükikest paberkäterätikust ja küsi: „Mis te arvate, kas mul õnnestub panna see tükk paberit põlema jääkuubikuga?“.\n2. Rebi või tükelda paberkäterätik hästi väikesteks tükkideks ja aseta need kuhjana kuumaalusele.\n3. Kuhja tippu lisa pool teelusikat naatriumperoksiidi.\n4. Lõika jääkuubikust pisike tükk ja aseta see kuhja tippu ning jälgi reaktsiooni.\nMis reaktsioon toimus? Mis põhjustas paberi põlemise?\nMida on vaja põlemiseks?\nMis ülesanne oli naatriumperoksiidil?\nMiks pidi eelnevalt tükeldama paberkäterätiku pisikesteks tükkideks?\nMida saaks veel antud katses kasutada peale paberi?\nMis juhtub jääkuubikuga toatemperatuuril?\nKirjuta naatriumperoksiidi ja vee vahelise reaktsiooni võrrand.\nKas see reaktsioon oli ekso- või endotermiline?\nKas tavaline kirjutuspaber põleks paremini või halvemini kui paberkäterätt? Miks?\nSelgitus Jääkuubik sulab toatemperatuuril ja muutub veeks. Naatriumperoksiidi ja vee vahelist reaktsiooni kirjeldab järgmine võrrand: Na2O2 + H2O = 2NaOH + O2. Reaktsiooni käigus eraldub hapnikku ning piisavalt soojust (reaktsioon on eksotermiline). Kuna reaktsiooni käigus eraldub niivõrd palju soojust, siis see omakorda kiirendab peroksiidi ja vee vahelist reaktsiooni ning veelgi rohkem hapniku eraldub. Eralduv soojus süütab paberi. Paberit tükeldades suurendame me kihtide vahele pääsevat hapniku hulka. Paberi asemel võib antud katset sooritades kasutada tuhksuhkrut, maisitärklist või mõnda muud pulbrilist lenduvat ainet.\n1. Kaaliumkloraat (KClO3), valge fosfor\n2. Süsinikdisulfiid (CS2)\n4. Väike keeduklaas ja pipett\n1. Hoia valget fosforit pintsettide vahel ning lõika sellest pisike tükk. Lahusta valge fosfor süsinikdisulfiidis. Hernetera suuruse valge fosfori tüki lahustamiseks kulub umbes 10 ml süsinikdisulfiidi.\n2. Aseta väike kogus kaaliumkloraati paberkäterätik vahele ja sõlmi paberkäteräti otsad kokku nii, et moodustuks hernesuurune pallike. Lõika ülejäänud paber ära. Tee mitu tükki.\n3. Aseta need pallikesed kuumaalusele nii, et iga pallikene oleks eraldi alusel ja vähemalt 10 cm kaugusel teistest.\n4. Tilguta igale pallikesele peale 2-3 tilka valge fosfori lahust ja jälgi toimuvat. Ole ettevaatlik!\nMis algatas reaktsiooni?\nMilliste keemiliste omadustega lahusti on süsinikdisulfiid?\nKuidas kutsutakse vedelikku, mis aurustub kiiresti?\nMiks hoitakse valget fosforit vee all?\nMis juhtub fosfori lahusega, kui seda lisada kaaliumkloraadile?\nMis gaas eraldus kaaliumkloraadist?\nMiks me kuuleme plahvatust?\nSelgitus Valge fosfor on väga reageerimisvõimeline ning reageerib kergesti õhus oleva hapnikuga. Seetõttu hoitakse seda kemikaali vee all. Süsinikdisulfiid on väga lenduv ning kergestisüttiv vedelik. Kui lisada valge fosfori lahust kaaliumkloraadile, aurustub süsinikdisulfiid väga kiiresti ning järele jääb valge fosfor. Õhu käes reageerib valge fosfor hapnikuga, mille tulemusel eraldub soojust. Eralduv soojus põhjustab kaaliumkloraadi lagunemise, mida kirjeldab järgnev võrrand: 2KClO3 =2KCl + 3O2. Kiire gaaside teke tekitab õhus suuri laineid ning meie kõrvakile tunnetab seda pauguna.\nMetallitükk põleb vees\n1. Metalliline naatrium\n2. Petri tass ja fenoolftaleiin\n1. Täida Petri tass umbes pooleni veega ning aseta see projektorile. Lisa mõned tilgad fenoolftaleiini ja sega.\n2. Võta naatrium õli seest ning lõika pisike jupp, ülejäänud naatrium pane õli sisse tagasi.\n3. Võta naatriumi tükike pintsettide vahele ning aseta see Petri tassil olevasse vette. Jälgi toimuvat!\nMis juhtus naatriumi tükiga vees?\nKas märkasid, et Petri tassis olev vedelik muutis värvust? Milliseks see muutus?\nMillises keskkonnas värvub fenoolftaleiin vaarikapunaseks?\nMilline võiks olla lahuse pH pärast naatriumitüki lisamist?\nMis ained tekivad vee ja naatriumi omavahelisel reaktsioonil?\nMiks tekkis leek? (Alati ei pruugi leeki tekkida.)\nMiks naatriumi tükk liikus mööda vee pinda niivõrd kiiresti?\nMiks on ohtlik kasutada väga suurt naatriumi tükki?\nSelgitus Metalliline naatrium on väga reaktsioonivõimeline, seetõttu tuleb teha hoiustada vedela parafiini või õli keskkonnas. Õhu käes reageerib metalliline naatrium koheselt veeauruga. Asetades naatriumi tüki vette toimub järgnev reaktsioon: 2Na+2H2O= 2NaOH+H2. See reaktsioon on eksotermiline ning kuna vesinik on süttiv gaas, võib tekkida reaktsiooni käigus ka leek. Reaktsioonil tekib naatriumhüdroksiid, mistõttu tõuseb lahuse pH üle seitsme. Fenoolftaleiini tõttu värvub sel juhul lahus vaarikapunaseks. Kuna vesinik eraldub vee ja naatriumi kokkupuutepinnalt, liigub naatriumitükk ka vee pinda mööda edasi. Liikumine on väga kiire ning suhteliselt kaootiline. Liiga suur naatriumi tükk võib veega kokkupuutel tekitada liiga palju vesinikku ning seetõttu on suure tüki naatriumiga katse ohtlik.\n1. Destillatsioonikolb (väikese avausega põhjas)\n2. 2 klaastoru (25 ja 10 cm)\n3. 2 korki torude jaoks\n4. Propaan või maagaas, statiiv koos käpaga\n1. Kui ei ole auguga destillatsioonikolbi, saab selle ise teha. Selleks kuumuta destillatsioonikolvi põhja leegis ning kui klaas on piisavalt sulanud, tõmba klaasi natukene põhjast väljapoole. Klaasinoa või viiliga lõika väljaulatuv osa ära nii, et klaasi sisse tekiks auk.\n2. Aseta destillatsioonikolb statiivi külge ava allapoole nii nagu näidatud joonisel.\n3. Hoia näppu destillatsioonikolvi augu ees ning lase gaasil mööda toru kolbi voolata.\n4. Süüta destillatsioonikolbi minev gaas ning seejärel vabasta näpp. Leek levib kogu kolvi ulatuses.\n5. Mitteväljunud gaasi saad süüdata destillatsioonikolvi tipust.\nMis gaas kolvis põles?\nKui ülemine leek on gaasi põlemine õhuatmosfääris, siis kuidas saab kirjeldada kolvis sees toimunud põlemist?\nMis juhtuks, kui me keeraks destillatsioonikolvi teistpidi?\nMiks põles gaas ainult klaastoru ühest otsast?\nSelgitus Katse selgitab, et gaasiline kütus ei suuda põleda ilma õhuta. Kolvis on leeki näha ainult klaastoru juures, sest sealt immitseb kogu aeg õhku süsteemi. Kolvis ei ole piisavalt õhku, et kogu gaas saaks põleda. Kui me keeraks destillatsioonikolvi teistpidi, toimuks põlemine vastupidise süsteemiga ehk õhk tuleks sisse kolvis oleva avause kaudu ning klaastoru otsas oleks näha leeki.\n1. Leht paberit\n2. Küünal ja tikud\n3. Anum veega\n1. Süüta küünal ja kinnita see lauale.\n2. Rulli paberileht üsna tihedalt silindrikujuliseks, mis on umbes 3-sentimeetrise läbimõõduga.\n3. Süüta paberi üks ots küünla abil ning hoia silindrit peaaegu horisontaalselt, aga põlev ots las olla veidi kõrgemal.\n4. Ilma huultega paberrulli puutumata puhu läbi toru lühikeste puhangutega.\n5. Jälgi valguse eraldumist ning kuula tekkivat häält.\n6. Viska põlev paber vette.\nMiks leek väljapoole liigub?\nMiks leek heledamaks muutub?\nMillist häält tegi leek puhumise ajal?\nMiks peab paberi põlev ots olema veidi ülevalpool?\nMis juhtuks, kui põlev ots oleks kallutatud allapoole?\nMiks on parem hoida oma huuled torust puhumise ajal veidi kaugemale?\nMis on põlemise saadused?\nMillest on paberi molekulid tehtud?\nSelgitus Pärast ühe paberipoole süütamist on parem hoida seda poolt veidi kõrgemal kui teist poolt, et tekkiv suits liiguks üles mitte läbi toru suu poole. See katse töötab kõige paremini siis, kui hoida toru täiesti horisontaalselt. Sellisel juhul jääb suits torusse ning puhumise ajal liigub suits teiselt poolt välja. Suits segatuna õhuga tekitavad heleda leegi. Sellel hetkel tekib iseloomulik hääl, mis osutab gaaside järsule tekkele. Paber on tehtud taimekiududest ning need koosnevad tselluloosi molekulidest (C12H22O11) ning põledes tekib CO2 (süsinikdioksiid) gaas ning veeaur. Alles jääb mustaks värvunud materjal süsinik.\n2. Toos tikke\n1. Süüta küünal ja lase sel põleda kuni leek on juba piisavalt suur.\n2. Süüta uus tikk. Hoides põlevat tikku käes kustuta puhudes põlev küünal.\n3. Hoia põlevat tikku tekkinud suitsu sees.\n4. Märka suitsujoas edasikantavat leeki. (Kui seda pole väga hästi märgata, korda samme 1-3.) Katse tuleb läbi viia süttivatest objektidest eemal!\nMiks tekkis suitsu sisse leek?\nMiks peab katse läbi viima süttivatest objektidest eemal?\nMilline küünla osa põleb?\nKas vaha põleks ka ilma tahita?\nMida saaks kasutada tahi asemel?\nMiks pärast küünla kustutamist tekib suits?\nSelgitus Küünla puhul on kütuseks gaas, mis tekib vaha kuumutamisel. Küünla süütamisel hakkab kõigepealt põlema taht. Soojus, mis põlemisel eraldub sulatab vaha. Küünla kustutamise järgselt aurustub tahi kuumuse tõttu juba kuumenenud vaha. See on ka põhjus, miks tekib suitsujuga. Suits koosneb väga väikestest õhku pihustunud vaha osakestest, mis on süttivad. Hoides põlevat tikku suitsujoas süttivad seal olevad vaha osakesed. Sama nähtust kasutatakse ära uuesti süttivate (mittekustuvate) küünalde puhul. Kustutades sellist küünalt puhudes, süttivad nad uuesti, kuna antud küünalde korral on vaha sisse segatud ka punast fosforit. Kuum taht süütab punase fosfori osakesed ja küünal süttib uuesti.\n1. Alumiiniumi tükid (hernesuurused) ja broom\n2. 300-400 ml Erlenmeyeri kolb korgiga\n1. Vala Erlenmeyeri kolvi põhja umbes 1 cm paksune broomi kiht ning sulge korgiga kolb. Broomiga töötades kanna kindlasti kindaid ja tegutse tõmbekapis!\n2. Ava kolb ning aseta 2-3 alumiiniumitükki kolvi põhja. Sulge kolb koheselt korgiga ning teibi see kinni.\n3. Kustuta ruumis tuled ning jälgi!\nMiks alumiinium helendas?\nMis reaktsioon toimus?\nKas reaktsioon oli ekso- või endotermiline?\nMiks oli vajalik kork kolvi külge teipida?\nKas broomi asemel võiks ka teisi halogeene kasutada?\nMillised halogeenid reageeriksid kiiremini alumiiniumiga? Millised aeglasemalt?\nKuidas on võimalik tekitada reaktsiooni kahe tahke aine vahel?\nSelgitus Alumiiniumi ja broomi vaheline reaktsioon on eksotermiline ehk antud reaktsiooni käigus eraldub soojust. Eralduv soojus muudab alumiiniumi pimedas helendavaks. Antud katses toimub reaktsioon: 2Al+3Br2=2AlBr3. Teised halogeenid ehk kloor ja jood reageeriksid ka alumiiniumiga. Kloor on gaas ning reageerib alumiiniumiga palju kiiremini kui broom. Jood aga reageeriks alumiiniumiga aeglasemalt kui broom. Selleks, et kaks tahket ainet omavahel reageeriksid, peavad need olema jaotunud väga väikseteks osakesteks. Kui need osakesed omavahel kokku puutuvad, ei toimu siiski keemilist reaktsiooni, aga näiteks väike kogust vett algataks reaktsiooni.\n1. Kontsentreeritud ammoniaagi lahus\n2. Joodi kristallid\n3. Keeduklaas ja klaaspulk\n4. Õhupall, meetri pikkune pulk/toru, filterpaber ja nööpnõel\n1. Lahusta keeduklaasis kontsentreeritud ammoniaagi lahuses mõned joodi kristallid. Ole kindel, et kõik kristallid oleks lahustunud!\n2. Lase lahusel seista õhu käes, kuni natukene pruuni hägu on keeduklaasi põhja tekkinud.\n3. Kanna klaaspulga abil pisut pruuni hägu filterpaberile ning jäta see kuivama. Kuivamine võib võtta umbes tund aega.\n4. Purusta filterpaberile tekkinud kristallid pulga abil. Õpilased peaksid seisma vähemalt meetri kaugusel ning korraga ei tohiks väga palju kristalle lõhkuda.\n5. Paralleelse katsena võib teha õhupalli purustamist nööpnõela abil.\nMis ühend tekkis joodi lahustumisel ammoniaagis?\nMiks tekkinud ühend on niivõrd plahvatusohtlik?\nMillised kemikaalid või kemikaalide segud on plahvatusohtlikud?\nMiks me kuuleme plahvatuse käigus kõva pauku?\nKas plahvatusega kaasneb alati ka leek?\nKas plahvatuse tekkimiseks on alati vajalik hapnik?\nMillega saaks võrrelda lämmastiktrijodiidi purustamise käigus tekkinud heli?\nKuidas võrdleksid antud katset õhupalli purustamisega?\nSelgitus Lämmastiktrijodiidi lahus on ohutu, kuid kui ammoniaak aurustub, moodustuvad kuivad lämmastiktrijodiidi kristallid, mis on väga ebastabiilsed. Seetõttu plahvatavad need pisemagi häirimise korral. Katse on ohutu, kui tegutsetakse väiskete kogustega. Lämmastiktrijodiidi palhavtust või võrrelda hiirelõksuga, kus plahvatuse tekkimiseks peaks lõksu natukene puutuma. Lämmastiktrijodiid on niivõrd ebastabiilne, et kristallide lõhkumisel eraldub gaasilist lämmastikku. Äkiline gaasi tekkimine on plahvatuse tekkimise põhjuseks. Plahvatused või paugud tekivad äkilisel gaaside eraldumisel/tekkel.\n1. 250 ml keeduklaas, klaaspulk\n2. 10 x 10 cm õhuke puidust plaat\n3. Baariumhüdroksiidi (Ba(OH)2) ja ammooniumtiotsüanaadi (NH4SCN) lahus\n1. Niisuta puidust plaadi üks pool korralikult veega.\n2. Aseta keeduklaas plaadi märjale poole.\n3. Lisa keeduklaasi mõlemat kemikaali 1 teelusikas ning sega kemikaalid kokku nii, et keeduklaas oleks tihedas kontaktis puust plaadiga.\n4. Kui kaks kemikaali on korralikult segunenud, tõsta keeduklaasi ettevaatlikult üles. Indikaatoriks, et võid keeduklaasi ülespoole tõsta on keeduklaasi välispinnale tekkinud härmatis.\nMiks peab puidust plaati niisutama?\nMis reaktsioon kirjeldab toimunut?\nMiks jäi keeduklaas puidust plaadi külge?\nKuidas saada aru, et tegemist on endotermilise reaktsiooniga?\nMilliseid reaktsiooni soojusefekte oskad nimetada?\nSelgitus Enamik keemilisi reaktsioone on eksotermilised ehk nende käigus eraldub soojust. Antud reaktsioon on aga endotermiline, mis tähendab, et reaktsiooni käigus soojus neeldub. Selliseid reaktsioonide toimumiseks on vaja soojust keskkonnast. Seega antud reaktsioon ammutab soojust veest, mis on keeduklaasi ja puidust plaadi vahel ning seetõttu vesi külmub. See on ka põhjus, miks keeduklaas jääb puidust plaadi külge kui toimub keemiline reaktsioon. Antud protsessi kirjeldab reaktsioon: Ba(OH)2 + 2 NH4SCN*(H2O)4=Ba(SCN)2 + 2NH4OH + 8H2O\n1. 250/400 ml Erlenmeyeri kolb ja kork\n2. Kaaliumhüdroksiid (5 g), glükoos või dekstroos (3 g)\n1. Lisa kemikaalid Erlenmeyeri kolbi ning lahusta 250 ml vees.\n2. Näita õpilastele, et kolvis on läbipaistev lahus.\n3. Sulge kolb korgiga ning raputa lahust kuni see muudab värvi.\n4. Aseta kolb lauale ning jäta see sinna seisma.\n5. Juhi õpilaste tähelepanu värvimuutusele. (katset võib korrata sama lahusega paari tunni jooksul mitu korda.)\nMis tüüpi keemilise reaktsiooniga on tegemist?\nMillal ei muutu lahus raputades enam siniseks?\nMiks muutub läbipaistev lahus siniseks?\nKui lahus ei muutu enam siniseks, siis kuidas me saaksime uuesti sinise lahuse?\nSelgitus Metüleensinine redutseerub aluselises keskkonnas suhkru tõttu läbipaistvaks lahuseks. Kui raputada Erlenmeyeri kolbi, satub lahusesse kolvis olevat hapnikku, mis oksüdeerib metüleensinist ning lahus värvub siniseks. Kui nüüd kolb seisab, redutseeritakse suhkru tõttu metüleensinine ning lahus muutub läbipaistvaks. Kolvis olev hapnik saab aga aeglaselt otsa ning seetõttu ei ole võimalik värvimuutust enam paari tunni pärast läbi viia. Värvimuutuse taastamiseks tuleks kolvilt kork eemaldada ning lasta natuke aega hapnikul kolbi minna. Mõne päeva seisnud lahus muutub kollakas-pruuniks, seetõttu tuleks õpilastele näitamiseks kasutada värskelt valmistatud lahust.\nVärvi imav peekon\n1. 3 või 4 viilu krõbedaks praetud peekonit\n2. 250 või 400 ml Erlenmeyeri kolb ja kork\n1. Lisa Erlenmeyeri kolbi paar tilka broomi ja sulge kiiresti kolb korgiga. Ole kindel, et kork sobib antud kolvile.\n2. Näita õpilastele broomi aurude pruunikat värvust ning seleta, et reageerides teiste ainetega aurude värvus kaob.\n3. Ava kiirelt kolb ning aseta sinna paar peekoni riba ning sulge taas Erlenmeyeri kolb korgiga ja raputa.\n4. Hoia kolbi valge paberi taustal ning näita õpilastele värvuse muutust.\nMis värvi muutusid broomi aurud?\nMiks kadus pruun värvus?\nMis juhtub ühendis olevate kaksiksidemetega, kui see reageerib halogeeniga?\nMillised teised halogeenid käituksid broomiga sarnaselt?\nKuidas oleks võimalik saada teada, kas kõik broom reageeris ära?\nKuidas oleks võimalik teada, kas kõik kaksiksidemed küllastusid?\nMida tähendab termin küllastumata ühend?\nSelgitus Krõbedas peekonis on palju mitteküllastunud rasvasid. Need on orgaanilised ühendid, mis koosnevad mõningatest sellistest süsinikest, mille vahel on kaksik- või kolmiksidemed. Kui lisada sellisele ühendile halogeeni, reageerivad halogeeni aatomid süsinikega ning sideme kordsus kaob. Reaktsiooni kirjeldab all olev skeem. Neid reaktsioone nimetatakse ühinemisreaktsioonideks. Joodi aurud reageeriksid kõige sarnasemalt broomi aurudega, kuid see võtaks natuke rohkem aega, kuna jood on võrreldes broomiga vähemaktiivsem.\nTee kahest vedelikust nailoni\n1. 1,6-diaminoheksaan (NH2(CH2)6NH2)\n2. 1,10-dekaandihappe dikloriid (COCl(CH2)8COCl)\n3. Tetraklorometaan (CCl4)\n4. Naatriumkarbonaat (Na2CO3)\n5. 2 keeduklaasi, klaaspulk ja pintsetid\n1. Valmista 100 ml keeduklaasi lahus, kuhu lisad 2 ml 1,10-dekaandihappe dikloriidi ja 50 ml tetraklorometaani.\n2. Teise keeduklaasi kaalu 2 grammi 1,6-diaminoheksaani ja 4 grammi naatriumkarbonaati ning lahusta see 50 ml vees.\n3. Vala lahus nr. 2 ettevaatlikult esimesse keeduklaasi nii, et lahuse nr. 2 kiht jääks esimese lahuse peale.\n4. Proovi pintsettidega nende kahe lahuse vahelisest pinnast tõmmata aeglaselt välja niiti (Joonis I ja II).\n5. Niidi võib kerida ümber klaaspulga ning selle abil jätkata nailoni tekitamist.\nMis ühend tekib kahe vedeliku kokkupuutel?\nMis juhtuks, kui valamise tulemusena ei teki kahte eristatud kihti?\nMis juhtuks, kui kaks lahust segataks kokku?\nKas tekkinud ühend on sama tööstuses toodetava Nailon 66-ga?\nKui kaua saab niimoodi nailonit tõmmata?\nMis katkestab nailoni moodustumise?\nSelgitus 1,10-dekaandihappe dikloriid ja 1,6-diaminoheksaan reageerivad omavahel ning moodustub Nailon-610. Tegemist on polümerisatsoonireaktsiooniga, mille käigus moodustuvad väga suured ja pikad molekulid. Polümerisatsiooni käigus toodetakse paljusid plastikuid.\nKaks tikku, kui neid süttimisel üksteise vastas hoida, "kleepuvad" üksteise vastu.\n1. Võta tikutopsist kaks tikku ning hoia mõlemas käes ühte nendest.\n2. Pane paremas käes olev tikk põlema (kui sa oled paremakäeline).\n3. Aseta süttinud tikk koheselt vastu vasakus käes oleva tiku pead ning oota kuni tikk süttib.\n4. Kohe kui sisisev hääl lõpeb, puhu leek ära. Hoia kindlasti tikke üksteise vastas nagu näidatud joonisel.\n5. Lase aeglaselt paremas käes olevast tikust lahti (tikku liigutamata, kui see ei õnnestu esimese korraga, siis proovi uuesti).\nMiks tikud kokku kleepusid?\nMis juhtuks, kui tikke kokkupuutesse viies oodatakse veidi (tikke ei viia kokkupuutesse kohe pärast ühe tiku süütamist)?\nKuidas tikke toodetakse?\nMillest tikud tehtud on?\nMillest on tiku pea tehtud?\nMiks tiku pea süttib, kui teda vastu tikutopsi külge hõõruda?\nMilline aine on tikutopsi küljel?\nSelgitus Tikutoos on valmistatud õhukesest vineerist. Tikud kastetakse naatriumsilikaadi, ammooniumfosfaadi või naatriumfosfaadi lahusesse ning seejärel kuivatatakse. Need kemikaalid tekitatavad ka tikkude süütamisel järelhelenduse. Tikkude otsad kastetakse seejärel parafiini sisse. Tikupea sisaldab veel ka mõnda hapniku kandjat (kaaliumkloraati, kaaliumkromaati või pliioksiidi), väävlit ja abrasiive (klaas) ning sideaineid (dekstriini või vaiku). Tikutoosi mõlemal küljel on ribad, mis koosnevad punasest fosforist ja peenestatud klaasist. Tõmmates tikku mööda seda riba eraldub soojust, mis lagundab hapnikukandja ning eralduv hapnik reageerib väävliga, mille tulemusena tekibki leek.


6 Surveplaatide ümberkujundamise viisid ookeaniteemaliseks kunstiks 🏠 | July, 2022\n6 Surveplaatide ümberkujundamise viisid ookeaniteemaliseks kunstiks\nPaljud lainelauad on iseseisvad kunstiteosed, kuid kui neid kasutatakse lainete purustamiseks, saab neid muuta huvitavamaks. Kuigi need lauad peaksid väidetavalt vähem funktsionaalsed olema, peaksid nad olema neile, kes kaldal viibivad.\nKui leiad end Mauis Hana teele, siis kontrollige kindlasti seda lainelauast valmistatud tara. Alates 1990. aastast algas see päris ilus ja väidetavalt kasutab üle 500 plaadi!\nSurflaua värvitud klaas\nInstructables'i kasutaja “danhitman” otsustas vahetada lühikokkuvõtte teistsuguseks kunstiks, asetades vitraaži selle sisemusse. Pildi tegemiseks projitseeriti plaadile tema kohalik murdepilt ja lõigati see välja. Tulemused on suurepärased ja seda tehnikat võib kindlasti kasutada ka teistes rakendustes.\nSee väike laudimudel ei pruugi kunagi olnud laineid kandvat inimest, kuid tulemuseks olev kunstiteos tundub kindlasti kena! See on tore mõte midagi teha mis tahes vaba vineeriga, mis on teie poe ümber.\nSelle asemel, et pardal hammustada kõrval hai, see juhatus on loodud tegelik hai. Pange tähele, et mitmed märgid, numbrimärk ja osa kliimaseadmest on ära kasutatud.\nKui olete surfamise ja mosaiikide fänn, siis peaks see video ühendama veelgi parem! See aeglustatud video näitab, kuidas see toimib puhta efekti saavutamiseks.\nSiin on veel üks mosaiigiks muutunud lainelaud. Protsess oli tõenäoliselt sarnane ülaltoodud protsessiga, kuid Tiki-kujutis tundub tõesti sobiv!\nÄärmiselt kasulik sülearvuti korraldamine 2019\nKuidas ma tegin Makey BB-8 hübriidkummist templi 2019\nKapten Phasma Chrome'i kiivri valmistamine 2019\n15-tollise R / C-täht hävitaja ehitamine ja sõitmine 2019\nRongisõidu tegemine piletile sõitmiseks\nValmistatud Baltimore'is: Makerspaces kui tööjõu koolituse keskus\nViimane võimalus jagada seda, mida te teete Euroopa suurimas kogumises\nPulse2008 kunstimess NYC\nMath Monday: Mida teha Binder Clipsist?\nKuidas kasutada kiirväljaku - oskuste ehitaja\nKüpseta need 6 nutikat köögi ladustamise lahendust


Miks kaaluda naturopaatilise arsti nägemist?\nMillal on parim aeg kaaluda naturopaatilise arsti poole pöördumist?\nKuidas leida akrediteeritud naturopaatiline arst\nVideo: Luusto ja osteoporoosi 2021, Juuni\nReumatoidartriit (RA) on vaid üks lugematutest haigustest ja seisunditest, mida naturopaatiline arst (ND) saab tõhusalt ravida. ND-st saadud terviklik ravi võib parandada valu kontrolli, vähendada väsimust ja hallata meditsiinilisi kõrvaltoimeid - parandades lõpuks teie haiguskoormust ja üldist elukvaliteeti.\nTavameditsiini arstid soovitavad RA varases staadiumis inimestele agressiivset ravi, et säilitada liigesefunktsioon. Naturopaatilise arstina usun, et varajases staadiumis RA on äärmiselt ravitav ja minimaalse vajaduse korral, kui üldse, on vaja agressiivset tavapärast ravi. Isegi nendel juhtudel, kui kellelgi on olnud RA juba 20 aastat ja nende liigesed on püsivalt deformeerunud, võib naturopaatiline ravim siiski tavapäraste ravimeetodite täiendamiseks suuresti kaasa aidata.\nNaturopaatiline ravim on suunatud patsiendi tervisele terviklikult, keskendudes kehale, vaimule ja vaimule. Kui tavameditsiini arste koolitatakse kehasüsteemide kaupa (hingamisteede, vereringe jne), siis naturopaatilise meditsiini koolitus näeb patsienti tervikliku süsteemina ja keskendub patsientide volitamisele aktiivseks osalemiseks oma tervise ja heaolu nimel. -olemine.\nND hindab iga patsienti individuaalselt ja põhjalikult, et osutada patsiendile spetsiifilist ravi. Ravi võib muu hulgas hõlmata looduslikke toidulisandeid, elustiili muutusi ja ravimeid. Naturopaatilise lähenemisviisi keskmes on pakkuda patsientidele kõige vähem agressiivseid ja kõige tõhusamaid ravivõimalusi ning aidata patsientidel mõista oma haiguste algpõhjuseid ja nendega tegeleda, mitte lihtsalt sümptomitele reageerida, nagu tavaliselt tavameditsiini puhul.\nSee, mis on naturopaatil, mida tava arstidel pole, on aeg. Uut patsienti nähes veedan tunni, et arutada nendega nende olukorra üle. Igal järelkontrolli kohtumisel veedan nendega vähemalt 30 minutit. See tähendab, et kui soovitan patsiendil teatud elustiili muutusi, põhinevad need üsna põhjalikul arusaamal selle patsiendi elustiilist. Tavaline arst võib küsida teie dieedi või selle kohta, kas treenite või mitte, kuid tõenäoliselt pole neil aega selleks rohkemat teha.\nIga RA-ga patsiendi diagnoosimis- ja raviplaan peaks sisaldama neerupealiste väljundi hindamist: stressihormooni kortisooli. Ja RA-ga patsiendid peaksid teadma, et meditsiinilised ravimeetodid, nagu steroidid, mis tõhusalt vähendavad põletikku, on hinnaga: Need pärsivad neerupealiste funktsiooni. Selle tulemuseks on sageli tugev väsimus, kehv immuunsus ja tuju halb seisund. Kui suudame stressi maandada steroidide asemel käitumismuutuste kaudu, saame aidata patsientidel stressiga toime tulla ja need negatiivsed kõrvaltoimed vahele jätta.\nLisaks sellele, et meil on rohkem aega, uuritakse ka naturopaatilise ravimi tasuvust ja tulemused on muljetavaldavad. Isegi kui teie kindlustus ei kata naturopaatilist ravimit, on pikas perspektiivis tõendeid selle kohta, et te tulete sageli välja, otsides terviklikku ravi kas tavapärase ravi asemel või selle lisana.\nArsti külastamine võib teile maksta ainult 20 dollarit koopiat, kuid kroonilise haiguse korral maksate seda korduvalt ja tõenäoliselt maksate ka teatud testide ja raviga seotud lisakulud. See kõik liidab, eriti kuna tavameditsiini filosoofia ei keskendu selle põhjuste tuvastamisele ja ravimisele, vaid haiguse kontrolli säilitamisele kogu teie elu jooksul.\nKui näete ND-d terviklikuma ravi jaoks, saate teada, kuidas hallata ja kui võimalik, pöörata mis tahes seisundit teil ümber. Tervisliku toitumise, liikumise, rahuliku une ja stressiga toimetulemise kaudu saame aidata teil vähem loota kaasaegsele tervishoiusüsteemile, mis on kallis - isegi kindlustuse korral.\nSellele küsimusele pole õiget vastust; see sõltub tõesti inimesest.\nMõned inimesed soovivad kõigepealt pöörduda tavaarsti poole ja tulevad meie juurde pärast seda, kui nad on juba diagnoositud või pärast seda, kui nad on juba proovinud farmakoloogilist või kirurgilist sekkumist. Teised inimesed tulevad meie juurde enne tavalise arstiga nõu pidamist, sest nad tahavad kõigepealt uurida ohutumaid ja vähem agressiivseid ravivõimalusi.\nOleme koolitatud haigusseisundeid õigesti diagnoosima, nii et pole vahet, kas patsiendil on juba diagnoositud RA või mitte. Ja röntgenikiirte ja muude laborikatsete tellimine on samuti osa meie koolitus- ja koolitusprotsessist.\nSee, millal ja millal patsient kavandab ND-ga kohtumist, langeb sageli kindlustuskaitse alla ja igas osariigis kehtivad erinevad reeglid.\nArusaadavalt tahavad paljud inimesed oma kindlustust maksimaalselt kasutada ja seetõttu lähevad nad kõigepealt tavapärasele marsruudile. Seejärel võivad nad oma seisundi tõsidusest ja kindlustuskaitsest sõltuvalt valida meile teise arvamuse ja terviklikuma kohtlemise.\nKui ma läbisin neli aastat meditsiinikooli, lõpetasin residentuuri ja sain koolituse, mis oli sarnane MD-le, on tänaval inimesi, kes said oma naturopaatilise meditsiini kraadi koduse veebipõhise kursuse kaudu, mis kestis 100 tundi lõpetama. Nendel inimestel on võimalik reklaamida professionaalse ilmega veebisaitide kaudu ja keskmisel patsiendil on raske oma vahet teha ilma oma süüta. Nõuetekohaselt koolitatud ja litsentseeritud naturopaatilise arsti ja koduõppeprogrammi raames väljaõppe saanud naturopaadi vahel on hariduslikud erinevused suured.\nVeendumaks, et naturopaatiline arst, kellega kohtute, on hästi koolitatud tervishoiutöötaja, peate esitama järgmised küsimused: Kuidas teid koolitati? Ja kus sa koolis käisid?\nUSA-s ja Kanadas on akrediteeritud Naturopaatiliste Meditsiinikolledžide Assotsiatsiooni akrediteeritud vaid seitse programmi. Kuni nende kraad on pärit ühest nendest koolidest, tagatakse teile, et nad on hästi koolitatud.\nLisaks on olemas veebiandmebaas, mis võimaldab teil otsida asukoha järgi ND-d, mis on Ameerika Naturopaatiliste Arstide Assotsiatsiooni liige. See tööriist aitab teid eemale juhtida veebipõhise sertifikaadiga tegelevast inimesest ja juhendab teid nende poole, kellel on aastatepikkune praktiline kliiniline väljaõpe ja aastane kogemus, mis juhendab patsiente haiguse juurest tervise juurde.


Rattakummid kiiresti tühjaks. - Perekooli Foorum\nEsileht › Kodunurk › Rattakummid kiiresti tühjaks.\nTeema: Rattakummid kiiresti tühjaks.\nTere. Kas keegi oskab öelda, et kas rattal on kummid äkki katki? Lapse jalgrattal sai pumbatud umbes 2 kuud tagasi kumme ja nüüd on pikalt ratas seisnud, üle kuu kindlasti. Kas nii vähesest seismisest võib minna tühjaks või siiski kummid katki?\nMeil lapse 12″ rattaga sama jama. Täna just mõtlesin, et miks nii. Ootan ka targemate vastust.\nPumpa uuesti ja vaata, kui kiiresti ikkagi tühjaks lähevad, kui 1 pevaga, siis on auk. Tegelikult kui ikka tühjaks lheb, siis on kuskil väike pragu, ventiil pahasti või rehv pahasti peal, korralik kumm ei lähegi tühjaks. Just võtsin rattad keldrist, pooled kummid veel täiesti täis. Võid alati ka jalgrattapoodi viia parandusse, las kontrollivad üle kummi.\nMu ratas seisis oktoobrist alates kuuri all ja mai algul välja võttes olid kummid täiesti täis. Olen nüüd oma 5 korda sõitnud (ca 100 km kokku) ja kummid on ikka sama täis.\nKui kumm ja ventiil on terved, siis seistes ta tühjaks küll ei lähe.\nNeed jalgratta sisekummid ongi ühed kahtlased asjad. Mõni laseb rohkem läbi, mõni vähem.\nIsegi hinnast alati ei sõltu, ma olen tähele pannud, et ka kõige kallimad käituvad samaamoodi.\nKorra võid ju proovida lasta ära vahetada, ehk veab.(sisekumm maksab mingi alates 4€ + 5min tööd)\nSeda, kui 2 kuud tühjeneb, ei pruugi veel vannitest kah mingeid mulle näidata.\nAga üldiselt, jah, jalgratastel neid pumbatakse ikka sagedasti. Kummi vanus loeb ka, täpselt nagu autodelgi.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 01.06 08:23; 02.06 08:24; 02.06 20:10;\nMa pakun, et ventiil kehvake või on ratas talvel külmas seisnud ja kummid mikropragusid täis. Kui päeva jooksul sõites tühjaks ei lähe, siis ma ei teeks midagi. Aeg-ajalt pumpaks lihtsalt õhku juurde.\nMaakaa. Pole mōtet raha raisata, kui lapsed sōidavad harva ja lühikesi vahemaid. Odavam enne kodust väljumist korra täis pumbata. Selleks on muidugi vaja a 15€ pump osta aga see kestab vast kauem, kui paar kuud.\nKui rehvi tühjenemine toimub päeva vōi lühema ajaga siis oleks mōtet sisemist ōhukummi vahetada. Ventiilikumm vōib ka muidugi süüdlane olla? Neid saab kaaa vahetada.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 01.06 20:01; 02.06 19:38; 03.06 08:47;\nVentiilikumm vōib ka muidugi süüdlane olla?\nMis see veel tänapäeva rattal on?\nAutodel on ka ju ventiil, kus kohast bensukas ōhku sisse lased?! Seal on see peenike nibakas, mis alla vajutades laseb ōhu välja. Selle alumises osas on kummirōngas, mis tihendabventiili, et ōhk tagasi vabavooliselt ei vuhiseks. Sellel on üks julla pōiki mida saab välja keerata kaheharulise lähestiku asuva kahvli sarnase tööriista vōi metallist tolmukorgi otsas oleva hargiga. Seda kummitihendit on ebamugav aga vōimalik ka vahetada. Lihtsam ilmselt uus ventiili sisemus osta komplekselt. Maksab vähem, kui euro. Leiab kindlasti ka kallimaid.\nSeda kummitihendit on ebamugav aga vōimalik ka vahetada.\nHuvi pärast võtsin sahtlist auto ventiili (velodel nimetatakse neid Schrader`iteks), et vaadata, mida sa ajad.\nÄra änam peale võta.\nPealegi, seda on imelihtne ka ilma seebiveeta kontrollida: näpp tatiseks ja see auk tatiga umbe.\nKui mullitab, siis on ventiili viga.\nKui rehv laseb läbi, siis on lausa 0,1%-l juhtudel selle ventiili viga. (autodel laseb vahel harva ka ventiili ja velje vahelt läbi. Aga mitte jalgrattal)\nJa kui karbist võtad, siis ei maksa midagi.\nKuu lõpus tuleb nagunii kaalude-, lappide jne arve.\nP.S: Ventiilivõti on selle “kaheharulise tegelase” nimi.\nVahet pole. Sa våidad, et autp ventiili sisemisel liikuval tilal ei ole kummist riba all nii umbes 3-4 mm lai ja läbimōōdus umbes 3mm?! Ma ei tea mis rattaventiilist sa räägid aga autoventiilidel on kindlalt selline asi. Vōibolla viimase 10 a tagustel rehvidel on mingid erilised ventiilid. Pole nii uue autoga tegemist olnud.


27.-28. MAI | Sportland Kõrvemaa Weekend – Disclife |\nApril 19, 2017 In Discgolfi võistlused, Toimunud võistlused\nÜrituse FB üritus: https://www.facebook.com/events/1134562849982683\n27. mai (laupäev) – Dynamic Discs Tour the Estonia II etapp. Tegemist on PDGA C-tier võistlusega. Mängitakse Kõrvemaa Prodigy rajal kaks võistlusringi. Võistlusele pääseb 90 kiiremat ning võistlus toimub kolmes võistlusklassis – MPO (PDGA reiting 850+), MA4 (PDGA reiting kuni 849) ja FPO (Naised). Võistluse osalustasu on 15€.\nDynamic Discs Tour the Estonia II etapp toimub Kõrvemaa Prodigy PRO-rajal. Mängitakse 2×18 korviga Prodigy PRO-rada. Tegemist on PDGA C-Tier võistlusega, kehtivad PDGA reeglid ning jagatakse PDGA reitingut. Täpne ajakava on FB evendi all. Autasustakse iga klassi TOP3 Trilogy kinkekaartidega. Kõrvalauhindu paneb välja ka Sportland.\nEvendi link: https://www.facebook.com/events/1134562849982683\n28. mai (pühapäev) – La Femme by Chilli.ee II etapp. Võistlus mõeldud ainult naistele. Võistluse peamine eesmärk on nautida heas seltskonnas discgolfi ning võtta vastu kõik see hea, mida Kõrvemaal on pakkuda. Mängitakse kaks võistlusringi Kõrvemaa vanal rajal (John Deere’i 9 korvi + Prodigy raja 9 esimest. Vajadusel modifitseerime ja lihtsustame rada). Võistlusele pääseb 90 kiiremat naist ning võistlus toimub kahes võistlusklassis – Edasijõudnud (Skoorini reiting 750+) ja Harrastajad (Skoorini reiting kuni 749). Võistluse osalustasu on 10€.\nMakse saaja – Disclife MTÜ\nArvelduskonto – EE032200221066409107\nSumma – 15€ või 10€ vastavalt võistlusele\nPõhjendus – etapi nimi ja võistleja nimi\nVõistluse toob teieni Disclife koostöös Chilli Disc Golfiga. Võistluse peakorraldaja ja TD on Silver Leetma (silver@cdg.ee / 56 220 185). CO-TD’d on Kristin Tattar, Silver Lätt, Anthony Enden ja Ralf Rogov.\nNädalavahetus toimub Sportland Kõrvemaa Matka- ja Suusakeskuses. Book’i endale majutus nüüd ja kohe! 😉 http://www.korvemaa.ee


Pärna: Arengufond kuldmune kohe ei paku\nAnu Jõgi • 16. september 2008 • 2 min\n"Kui alustasime, olid ootused põhjendatult kõrged ja pidid olema kõrged. Samas usun, et selle aastaga on pisut enam mõistetud, et selliseid väga lihtsaid lahendusi, hõbekuule või kuldmune ei ole olemas," rääkis Pärna eile riigikogu ees.\nArengufond üritab kõigepealt Pärna sõnul selgitada, kuhu Eesti sisuliselt tahab kümne aastaga välja jõuda: millised on sektorid, kus meie ettevõtted kümne aasta pärast maailmas läbi löövad ja mida peab praegu 3-5 aasta perspektiivis tegema selleks, et võimalused realiseerida.\nPärna tõi võrdluseks soomlaste samasuguse fondi Sitra. "Meil töötab 13 inimest, kellest 11 on eksperti, soomlastel on India programmi peal 15 inimest selleks, et mõtestada soomlaste võimalust Indias. Praegune tulemus on, et Nokia mobiiltelefoni müüakse Indias, et nende turuosa on kõige suurem," rääkis ta.\nPärna sõnul on Arengufondist läbi käinud enamik Eesti tehnoloogiaprojekte. "Ligi 100 projekti oleme läbi vaadanud," rääkis Pärna. "Riskikapitali turu reegel on, et investeeringuni jõuab 5-7. Sõltub ka sellest, kui palju nendega tööd teha." Fond on teinud kaks investeeringut ja tänavu teeb veel neli.\n"Eraturg on teinud sel aastal Eestis 2-4 investeeringut varases faasis," rääkis Pärna. "Meil on kaasinvestorite võrgustik, ligi 100 varakat eraisikut, kes võiksid olla kaasinvestorid. Kui tahame investeerida 100 miljonit krooni aastas, siis see tähendab, et leiame samas mahus eraraha kõrvale."\n2006. aasta lõpus asutatud Arengufondi eesmärk on algatada ja toetada muutusi, mis aitavad Eesti majandust ajakohastada, ekspordi kasvu tagada ja uusi kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti luua.


Mis on olnud Boris Johnsoni ja Theresa May poliitika vahel kõige suurem?\nSuurim erinevus Theresa May ja Boris Johnsoni vahel on see, et ta oli pühendunud järelemõtleja, kes otsustas kasutada oma peaministri ametikohta Ühendkuningriigi hoidmiseks ELis Suurbritannia rahva enamuse soovide vastas ning ta on pühendunud eestvedaja, mida rahvas , pärast kolme raisatud ja väga kulukast aastat tema all, oli täiesti meeleheitel.\nMe ei teeni kunagi tagasi aega ja raha, mis võib meile kõigile maksma minna, kuid alates selle kuu 31. kuupäevast ei kuluta me enam raiskamist ja võime tegelikult liikuda välja rõhuvast ühiskonnatehnoloogia projektist, mis on väsinud, tülpinud ja saareline EL ja suures laia maailma.\nMay oli küll majanduse uuendaja, kuid kultuurilevitaja.\nTa armastas natuke "saada neile kõigile ometi!" kuid mõistsime, et majanduslikult on riik kokku löödud, kui läheme alla ERG-i peavõru teele.\nJohnson, raudselt, vähemalt ajalooliselt, ei vaevunud ühel või teisel viisil sisserände üle tegelikult. Kuid ta viskas enne rahvahääletust mündi ja see tuli saba alla, nii et ta otsustas puhkuse kampaaniat korraldada, mõeldes muidugi, et nad kaotavad.\nKuid asjad ei läinud nii. Temast sai peaminister 2019. aastal, arvatavasti samal ajakaval, kui rahvahääletus oli läinud teist teed, kuid muidugi radikaalselt teistsuguse teega - valides Cameronilt teatepulga hiilgavalt õigeks ajaks, et tööjõuga silmitsi seista (pidage meeles, et ma ei toeta siinne kokkuhoid, lihtsalt märkides, et allesjäänud võit poleks sellist kaost näinud) 2020. aasta valimistel.\nMa eeldan, et ta on näinud hinnanguid kokkuleppeta tehingute kohta ja kas ta on eitusseisundis ega usu seda, või mis veelgi murettekitavam - teab lugematutest surmajuhtumitest ja muudest probleemidest, mis tõenäoliselt aset leiavad sündmus, kus ei toimu läbimurret, ja leiab, et võimul püsimiseks on see hind, mida tasub maksta.\nTheresa May'l olid mingid põhimõtted, karisma puudub. Ta tegi kõvasti tööd, kuid ei võtnud arvesse arvamusi, mis erinesid tema omast.\nBoris Johnsonil on karisma, põhimõtteid pole. Ta ei tee vaeva ega muretse detailide, teostuse ega tegelikkuse pärast ning tõlgib kõik arvamused, mida iganes soovib.\nBoris Johnson suudab jätta mulje, et Theresa May oli pädev.\nBoris tähendab seda, mida ta ütleb. Theresa tegelikult ei teinud. Meil on olnud 3 või enam aastat inimeste raisatud hinge ja väänatud sõnu, kõik oleme meie maksnud, maksumaksja, et rääkida. Kuidagi „alistumine” muutub õudseks sõnaks. “Lahkumine” tähendab kaljuservi, “jookseb” “kaost” ja igasuguseid hukatuse koormatud tähendusi. „Deal” on täpsemate „kokkulepete” asemel ladus. Miks peaks „tehing” sõltuma sellest, kui lahkumine toimub? Miks pole “korraldused” enne ega pärast lahkumist võimalikud? Nagu öeldakse, on vajadus leiutamise ema.\nLiiga paljud parlamendis ei taha emme põllepaelu jätta, ma kardan, ja Theresa oli üks, Boris mitte. Tundub, et jääjaid huvitab pigem viibimine kui tehingud või kokkulepped. Nende motiivid on selged.\nBorissi kritiseeritakse selle eest, et tal pole plaani. Kus on opositsiooni kavandatud tehing?\nKas erinevus m.2 nvme ja SATA (SSD) vahel on märgatav?Mis vahe on keele konstruktil ja funktsioonil php-s?Mis vahe on arvutustehnika ja süsteemitehnika vahel?Mis vahe on animehuvilisel, otakul ja weel? Kuidas ma tean, kes neist olen?Mis vahe on tagaseljaotsusel ja kohtuotsuse kokkuvõttel?Mis on tegelik erinevus Cyclocross Vs maanteeratastest?Mis vahe on grupimõttel ja vastavusel?


Blogi – FQDesign\nMis te arvate, mis on levinuim küsimus mütsileti juures? Mitu silma siin on pandud, kas õpetust ka kuskil on?\nSiin üks päris TASUTA juhis väga lihtsa mütsi kudumiseks - hakkama saab ka päris algaja!\nKõik, kes on kudunud musta värvi või väga tumedat tooni lõngaga teavad, kui koormav see silmadele on.\nKuidas kududa väga soe ja pehme peapael?\nPopulaarne peapael, et oleks soe, et oleks pehme, et poleks ebamugavaid õmblusi!\n27. oktoober 2021 —\nKindel viis, kuidas oma masin vussi keerata\nLuba oma masinat kruttima keegi, kes väidab, et oskab kõike seadistada, kuid reaalselt pole Sinu masinatüüpi kunagi näinud, veelvähem sellist kasutanud\nKas suurepärane reklaamtekst saab olla tõsi?\nReklaamtekst on järgmine: Prym ergonoomilised sukavardad on uue põlvkonna kudumisvardad! Kerged, paindlikud ja ideaalse kujuga. Varrastele disainiti täiesti ainulaadne tilgakujuline ots, mis optimeerib lõnga vardale võtmist ja selle juhtimist. Need tilgakujulised vardaotsad muudavad kudumise algajale lihtsamaks ja võimaldavad kogenud kudujal kududa kiiresti ja vaikselt isegi keerulisi koekirju.\n... see! Ei, tegelikult nii lihtsat vastust ei saa lubada, et see üks ja ainus mudel on parim. Mõistlik on läheneda asjale individuaalselt, kuid üks konkreetne mudelisoovitus, mida kaaluda on mul tõepoolest!\nÜks nõel puha, mis seal vahet olla saab? Mu masin lihtsalt ei õmble ilusti - jah, nõel on täiesti terve, ostmisest saadik kasutan, seesama originaal! Tuleb ehk tuttav ette?\nEsimene asi, mida sa masinat karbist välja võttes märkad – see on raske! See on ikka tubli tükk, kaalub päris palju, kas see on hea? See on VÄGA hea!\nUUS Husqvarna Viking Sapphire 85\nTuliuus mudel Sapphire 85, HusqvarnaVIKING tikkimis- ja õmblusmasin. Kõige esimene tikandi proov ja mulje. Kuidas seda kirjeldada?\n20. oktoober 2021 —\nKas ja kui tihti ma oma tikkimismasinat/õmblusmasinat puhastama pean?\nLihtne vastus – puhastada tuleb kindlasti, aga kui tihti, see oleneb juba sinu masina kasutusest!\n19. oktoober 2021 —\nMõtteid käsitöö hinnastamisest\nIssand, kui kallis kleit! See on ju kõigest pisike laste kleit, käsitsi tehtud ka veel...


Play'n Go | Sloti ülevaade: Fire Joker (96.15% RTP)\nPanuse suurus: €0.05 – €100\nVõimalik võit: kui 80,000 mündid\nVaata Fire Joker videot\nMängi Fire Joker demo versiooni tasuta\nFire Joker ülevaade\n“Fire Joker” on hea näide sellest, et kolme rullikuga mänguautomaadid on endiselt popid. Ainuke erinevus old-school mängudega võrreldes on see, et uuematel mängudel saad kasu lõigata kõiksugu erinevatest boonustest. “Fire Joker” ongi üks nendest uuematest slottidest, mille loojaks on Play n’ GO ja millel on lisaks kolmele rullikule viis fikseeritud võiduliini.\n“Fire Joker” mängu taustaks on jokkeri-stiilis teemantmuster ning mänguvälja alaosas kergelt peidetud tuleleek. Rullikud on ümbritsetud stiilse kuldse raamiga.\nSümbolitest näed mitmeid klassikuid, mille hulka kuuluvad punased seitsmed, kuldsed tähed, bar’id, ploomid, viinamarjad, sidrunid, kirsid ja sinised X-id. Kõik sümbolid võivad jääda rullikutel ka edasiste spinnide ajaks oma kohale pidama. Wild asendussümbol on jokker, mis teeb võiduliinide moodustamise lihtsamaks asendades kõiki teisi sümboleid.\nRespin Of Fire – boonusvoor läheb lahti, kui saad kahel rullikul sama sümboli; nüüd saad võimaluse kolmandat rullikut uuesti keerutada, et moodustada võimalik võiduliin. Kui respinnid on saadaval rohkem kui ühel rullikul, siis läheb mängu see, mille võidupotentsiaal on suurem.\nWheel Of Multipliers – boonusvooru saad proovida, kui igal rullikul on sümboleid, mis laienevad ka sama rulliku teistele väljadele. Välja ilmub suur Õnneratas, mille iga sektor sümboliseerib kuni 10-kordset võidukordajat. Õnneratas keerleb automaatselt, seega sul jääb üle ainult heale õnnele loota.\n“Fire Joker” on lihtsasti jälgitav mäng hästi läbimõeldud boonustega, mis erineb moodsatest slottidest selle poolest, et rullikuid on ainult kolm.\nTeised populaarsed slotid pakkujalt Play’n GO\nMängi kohe ilma registreerimiseta\nTervitusboonus 200% kuni €100 + 20 tasuta spinni


Aiaraamat – Arukas Laps\nEsileht / Töövihikud / Aiaraamat\n“Aiaraamatus” on olemas kõik aiateemalised mõisted, mida õpitakse 1. – 6. klassini (aiatööriistad, putukad, kahjurid, jne). Lisaks on lõpus piltidega sudokud. Lahendamise käigus võib lapsevanem või õpetaja juurde rääkida enda kogemusi, nii säilib side minevikuga. Raamatus on kenad pildid, värvimist jätkub kõigil lehekülgedel. Sobib ka lasteaias kasutamiseks.\nTootekood: aiar Kategooria: Töövihikud Sildid: aed, Amino Põldaru, loodusõpetus, Merike Olt\n5-6-aastased, 6-7-aastased, 1. klass, 2. klass, 3. klass, 4. klass, 5. klass, 6. klass\nOle esimene, kes hindab toodet “Aiaraamat” Tühista vastus


Linnamäe uus toidukulleri teenus murrab turule. "Konkurentide tegevus on vaenulik restoraniäri suhtes" - Ärigeenius\n18. mai 2022 kell&nbsp18:17\nUus toidukulleriteenus kritiseerib vanade konkurentide tegevust.Fudy\nKolmapäeval teatas Digigeenius, et viimaks on kulleriturule saabunud kolmas tegija, kes kavatseb hakata Bolti ja Wolti turuosast isukalt haukama.\nSuurettevõtja Margus Linnamäe äriimpeeriumisse kuuluv Fudy OÜ on teinud omaenda kulleriplatvormi, kus kuulduste järgi makstakse kullerile kolmandiku jagu rohkem teenustasu. Platvormile on avamise hetkeks koondatud eelkõige Apollo Grupp OÜ söögikohad. Samas peaks teenus ka kliendile odavam tulema.\nKuidas kõik igale osapoolele odavam saab tulla? Fudy juht Holger Lihtmaa selgitas Ärigeeniusele, et võimalik kõrgem kulleritasu tuleneb konkreetsest teenusest, mida konkurentidel pole. “Piltlikult jääb tunne, nagu ühistranspordi asemel sõidaks kõik taksodega,” kirjeldas ta probleemi kullerimajanduses, mida uus ettevõte parandada üritab.\nMärksõnad: bolt, Bolt Food, fudy, kullerteenus, margus linnamäe, wolt


Laud JYSK pakkumised ja hinnad | Minu Kataloogid\nJYSK Laud hinnad ja pakkumised\nVaadake selle nädala kauplus JYSK pakkumisi seoses tootega laud, mis kehtivad alates 03.05.2022. Saage siit uusimaid kauplus JYSK – toot laud kliendilehed ja pakkumisi ning säästke raha.\nKui soovite ostudelt tõsiselt kokku hoida ja võimalikult palju säästa, peaksite hoolikalt jälgima kõiki meie veebisaidil kuvatavaid viimaseid iganädalasi kliendilehed ja pakkumisi. Esitame kauplus JYSK toot laud pakkumisi regulaarselt ja meil on uusimad iganädalased kliendilehed kauplus JYSK toot laud saadaval kohe, kui need väljastatakse.\nSee ei pea olema ainult kauplus JYSK toot laud pakkumine, vaid saate otsida toote laud pakkumisi ka teistelt jaemüüjatelt, näiteks Bauhof, Magaziin, Coop, K-rauta, Büroomaailm, või vaadata suurepäraseid kliendilehed, pakkumisi ja soodusmüüke, millest meie teised kliendid huvituvad. Viimastel päevadel on populaarseimate pakkumiste hulgas kampaania järgmistele kaupadele: lokitangid, lõnastatud kehakreem, lauamäng, lego mindstorms, lego minecraft, lauvärvipliiats, lego ninjago, l’oréal professionnel, lego star wars, lego super heroes. Avaldame aasta webside Minu Kataloogid iga päev tuhandeid uusi kliendilehed ja kui soovite parimaid pakkumisi, peaksite meid tihedamini külastama!


Vinohrady - Linnakvartalid\nMeie Issanda Pühama Südame roomakatoliku kirik Jiriho z Podebradi väljakul, Vinohrady\nVinohrady on üheksateistkümnenda sajandi lõpu elamurajoon, kus domineerivad pikad suurejooneliste kortermajade tänavad, mille ümbruses on vähe vaatamisväärsusi. Piirkond on üsna mugav, kust pääseb hõlpsasti Uuslinna ja ümberringi on palju häid restorane.\nVinohrady asub Praha Two haldus- ja munitsipaalpiirkondades, üsna lähedal linna keskusele. Praha peamise raudteejaama ajalooline piirkond asub Vinohrady serval.\nInglise keeles on Vinohrady sõnasõnaline tähendus viinamarjaistandused. Sellel on selline nimi, kuna piirkond oli varem kaetud viinamarjaistandustega, mis pärinevad XIV sajandist. Keiser Karl Neljas käskis istutada 1. viinamarjad. Need viinamarjaistandused püsisid umbes nelisada aastat, enne kui piirkond põllumeestele üle anti. Lõpuks kasutati piirkonda luksuslike linnamajade asukohana. Väike ala neist viinamarjaistandustest on säilinud tänapäevani, vabaõhu Viniční Altáni veiniaedade läheduses.\nTänapäeval on Vinohrady peamiselt elamurajoon ja turistid ei külasta seda. Ainus vaatamisväärsus, mis võib olla väärt ümbersõitu, on Poděbrady väljakul asuv Püha Südame kirik. Peamist läänepoolset Vinohrady väljakut nimetatakse Rahuväljakuks (Náměstí Míru), kus avastate gooti taaselustamise St Ludmila kiriku ja Vinohrady teatri.\nVinohradyl on palju parke. Vinohrady loodeosas, Italská tänava lähedal, asub Riegeri viljapuuaiad (Riegrovy sady). See on Vinohrady suurim ja ilusaim park. See kujundati üheksateistkümnendal sajandil klassikalise Briti aia eeskujul ja see on endiselt kena koht, kus tekk maha visata ja lõõgastuda. Selle pargi tagaküljel asuv bluff pakub palju võimalusi Praha lossi pildistamiseks. Suvel on selle pargi õlleaeda tore külastada.\nVinohrady linnas on mõned linna parimad kohvikud ja restoranid ning seal on õitsev geimaastik , kus on palju geibaare. Kui olete kesklinna vaatamisväärsustega tutvunud, soovite tulla siia suurepärast sööki nautima. Pärast õhtusööki on teil hea valik klubisid ja pubisid, kuhu minna.\nNáměstí Míru Püha Ludmila kirik Rahu väljak Riegeri viljapuuaiad Riegrovy kurb Vinohrady Vinohrady teater


ÖKOMäRGI RETSEPT - ON REGION - 2022\nLooduslikest koostisosadest, millel on positiivne mõju meie juuste seisundile, mainitakse kõige sagedamini keratiini, argaaniaõli ja ürdiekstrakte. Teadlased peavad keratiini üheks parimaks kahjustatud juuste plaastriks.\nVaata videot: "Parimad viisid enne rasedust taastumiseks"\nPeamiselt seetõttu, et see on nende looduslik ehitusmaterjal - kui see hakkab vananedes või järjestikuste värvimuutustega vähenema, peate sirutuma väliste allikate poole. Kui lisada keratiinile taimne koostis ja argaaniaõli - luuakse Poola kaubamärgi Stara Mydlarnia kosmeetika sarja Eco Receptura.\n1. Eco Receptura Argan - 12 ürdiga juuksešampoon - Stara Mydlarnia\nLooduslik argaaniaõlil põhinev šampoon 12 ürdi kompleksiga, millele on lisatud siidi, B5-vitamiini ja keratiini. Mõeldud juurtes olevate ja otstes kuivade juuste hooldamiseks, samuti juuksuriprotseduuride (pleegitamine, värvimine) juuste läbimiseks.\nMaitsetaimede koostis avaldab nahale tervendavat toimet, keratiin täiendab juuste struktuuri ehitavate looduslike koostisosade puudust. Argaaniaõli toidab, niisutab ja parandab elastsust. Juuksed muutuvad tugevamaks, täis sära ja siledaks.\nEco Receptura Argan kosmeetika ei sisalda: BHA-BHT, SLS / SLES, parabeene ega mineraalõlisid.\nKellele? Juuksed, mis on juurtes rasvased ja otstest kuivad, samuti juuksed pärast juuksuriprotseduure (pleegitamine, värvimine).\nJuhised kasutamiseks: Määri märjadele juustele, pese hoolikalt ja loputa seejärel hoolikalt.\n12 ürdi kompleks,\nprovitamiin B5 / D-panthenool,\nPakend: 500 ml (pudel) Hind - umbes 33 Poola zlotti\nArgaaniaõli - kaitseb peanahka veekadude eest, silub, pinguldab ja toidab. See lükkab vananemisprotsessi edasi, kaitseb nahka väliste tegurite, näiteks päikese poolt põhjustatud kahjustuste eest.\n12 ürdist koosnev kompleks - spetsiaalselt valitud kombinatsioon taimeekstraktidest: kummel, arnika, rosmariin, salvei, mänd, kress, takjas, sidrunikoor, saialill, nasturtium, luuderohi ja valge valgus. Seda taimeekstraktide kombinatsiooni kasutatakse nii nõrkade ja langevate juuste kui ka rasvade juuste korral koos peanaha liigse seborröa probleemiga, kuna sellel on antiseptilised, bakteritsiidsed ja kokkutõmbavad omadused.\nMineraalsoolade sisalduse tõttu stimuleerib see juuksejuuri ja toidab nahka, hoiab ära juuste väljalangemise, tugevdab ja taastab neid, reguleerib rasueritust, omab seborroiavastaseid omadusi.\nSiid - niisutab ja taastab juukseid, hoiab ära veekao, annab sileduse, niisutab ja pehmendab.\nProvitamiin B5 / D-panthenool - rahustab nahapõletikke, muudab naha elastseks, niisutab ja taastab.\nKeratiin - juuksevõlli peamine ehitusplokk, vastutab juuste sära ja sära eest. Selle puudumine viib juuste küünenahkade ja lõhenenud otste avanemiseni.\n2. Eco Receptura Argan - juuksepalsam - Stara Mydlarnia\nMe juba teame, et ainult šampoonist ei piisa korralikuks, s.o tõhusaks juuksehoolduseks. Pärast iga pesemist tasub kasutada samast seeriast palsamit, sest see suurendab šampooni toimet. Tavaliselt sisaldavad mõlemad kosmeetikatooted sarnaseid koostisosi, kuid töötavad hoolduse eri etappides. Poola kaubamärgi Stara Mydlarnia seeria Eco Receptura Argan sisaldab nii šampooni kui ka argaaniaõliga taastavat palsamit.\nTaimse päritoluga koostisainetel põhinev taastav palsam argaaniaõli, nisu- ja siidiproteiinide, keratiini, vitamiinide B5 ja E ning 12 ürdi seguga kuivadele ja värvitud juustele. Pärast selle pealekandmist muutuvad juuksed niisutatuks ja siledaks. Nad kukuvad välja palju vähem, on tugevad ja läikivad, nähtavalt tervislikumad.\nKellele? Kuiv, tundlik ja õrn nahk.\nKuidas kasutada: Valage märjad käed, masseerige peanahasse, loputage veega.\nnisu- ja siidivalgud,\nPakend: 300 ml (pudel koos dosaatoriga) Hind - umbes 39 Poola zlotti\nArgaaniaõli - kaitseb juukseid ja peanahka veekaotuse eest, silub, pinguldab ja toidab, omab põletikuvastaseid omadusi, kaitseb nahka välistegurite, nt päikese tekitatud kahjustuste eest.\n12 ürdi kompleks - spetsiaalselt valitud kombinatsioon taimeekstraktidest: kummel, arnika, rosmariin, salvei, mänd, kress, takjas, sidrunikoor, saialill, nasturtium, luuderohi ja valge valgus.\nSeda spetsiaalselt valitud taimeekstraktide kombinatsiooni kasutatakse nõrkade ja langevate juuste ning ka rasvade juuste korral peanaha liigse seborröa probleemiga, kuna sellel on tänu sisule antiseptiline, bakteritsiidne ja kokkutõmbav toime. mineraalsooladest stimuleerib see juuksejuuri ja toidab nahka, hoiab ära juuste väljalangemise, tugevdab söömist ja taastumist, reguleerib rasueritust, omab seborreaalset toimet.\nNisu- ja siidivalgud - niisutavad ja taastavad juukseid, hoiavad ära veekao, annavad sileduse, niisutavad ja pehmendavad.\nE-vitamiin - nimetatakse noorte vitamiiniks tänu oma tugevale vabade radikaalide vastasele toimele ja viivitades sellega kudede enneaegset vananemist. See tugevdab naha kaitsvat barjääri, vähendades tundlikkust UV-kiirte suhtes. See parandab naha vereringet ja elastsust, omab põletikuvastaseid ja tursetevastaseid omadusi.\n3. Eco Receptura Argan - juuksemask - Stara Mydlarnia\nUskuge või mitte, isegi kõige tugevamatel juustel tuleb mõnikord alla anda - oma toreda välimuse nimel paljastame need tõeliselt Sisyphese piinadele. Iga päev kuuma õhuga kuivatamine, sirgendamine või lokitamine on midagi, mida meil on raske teha, kuid juuksed reageerivad kuivusele, hakkavad murduma ja lõhenema.\nSarnaseid sümptomeid täheldame ka pärast pühi - päike, merevesi ja kuiv õhk võtavad juustest loomuliku niisutuse. Nad kaotavad oma sära ja on altid mehaanilistele kahjustustele. Me saame neid aidata, sirutades Poola kaubamärgi Stara Mydlarnia Eco Receptura Argan sarja täiusliku juuksemaski.\nTaimset päritolu ainetel põhinev toitev mask argaaniaõli, nisu- ja siidiproteiinide, keratiini, vitamiinide B5 ja E ning 12 ürdi seguga kuivadele, kihisevatele juustele ja juuksuriprotseduuridega juustele. Tänu neile muutuvad meie kiud niisutatuks ja siledaks. Mask paneb neid palju vähem välja kukkuma, nad on tugevad ja läikivad. E-vitamiin kaitseb juukseid, mida värvitakse ja pleegitatakse.\nKellele? Juuksed, mis on kuivad, lokkis ja läbivad juuksuriprotseduure.\nKuidas kasutada: Pärast pesemist kandke märjadele juustele, laske 15-20 minutit, loputage hoolikalt.\nPakend: 300 ml (purk) Hind - umbes 39 Poola zlotti\nArgaaniaõli - kaitseb juukseid veekaotuse eest, silub, pinguldab ja toidab, kaitseb juukseid välistegurite, näiteks päikese tekitatud kahjustuste eest.\n12 ürdist koosnev kompleks - see sisaldab: kummel, arnika, rosmariin, salvei, mänd, vesikress, takjas, sidrunikoor, saialill, nasturtium, luuderohi ja valge tuli. Seda spetsiaalselt valitud taimeekstraktide kombinatsiooni soovitatakse nii nõrkadele ja langevatele juustele kui ka õlistele juustele koos peanaha liigse seborröaga, sest sellel on antiseptilised, bakteritsiidsed ja kokkutõmbavad omadused. Mineraalsoolade sisalduse tõttu stimuleerib see juuksejuuri ja toidab nahka, hoiab ära juuste väljalangemise, tugevdab ja taastab neid, reguleerib rasueritust, omab seborroiavastaseid omadusi.\nE-vitamiin - nimetatakse noorte vitamiiniks tänu oma tugevale vabade radikaalide vastasele toimele ja viivitades seeläbi naha enneaegset vananemist. See tugevdab oma kaitsvat barjääri, vähendades tundlikkust UV-kiirte suhtes. See silub, pinguldab ja niisutab. See parandab naha vereringet ja elastsust, omab põletikuvastaseid ja tursetevastaseid omadusi.\nVanamoodsad nimed on tagasi soosimas\nSõbrapäevast inspireeritud beebinimed\nÖkoloogia Seesami tänavaga\nValamu ja köögiriistad kujutavad endast tõsist nakkusohtu. Eksperdid hoiatavad\nMaterna– nimi. Päritolu, tähendus, nimepäevad, tuntud inimesed\nManfred - nimi. Päritolu, tähendus, nimepäevad, tuntud inimesed\nKõhulahtisuse vastu võitlemise viisid\nCopyright 2022 https://cbmhealthcare.org Ökomärgi retsept


Vürtsikad porgandipirukad linnulihaga | Toidutare\nVürtsikad porgandipirukad linnulihaga\nMaru, 10. oktoober 2011 05:45\nVürtsikad porgandipirukad linnulihagaFoto: Siim Vahur\nMõnusa kreemise täidisega porgandipirukad on nii maitsvad, et teevad lausa meele härdaks.\n1 kg\tLehttainas\n350 g\tKanafilee (kalkunifilee või pardifilee)\n350 g\tPorgand\n50 g\tPeekon\n10 tk\tKoriandriseemned\n1 tk\tApelsin (riivitud koor)\n2 tl\tSeesamiõli (soovi korral)\nSulatatud juust või\n3 spl\tMascarpone\n1 dl\tSeesamiseemned (röstitud)\n1. Haki linnuliha tükkideks ja lõika porgandid peenikesteks ribadeks. Tükelda peekon ning pane pannile. Prae, tõsta juurde linnulihatükid ja küpseta õrnalt kuldseks. Lisa hakitud tšilli, purustatud koriandriseemned, riivitud apelsinikoor, porgandiribad ning soovi korral seesamiõli. Kuumuta, kuni porgand on poolpehme. Soovi korral võid mõne lonksu apelsinimahla lisada, et porgandil oleks hõlpsam haududa.\n2. Jahtunud pannisegule sega hulka Merevaik või mascarpone. Rösti kuival pannil seesamiseemned ja lisa needki. Maitsesta värskete Tai basiiliku või koriandrilehtedega. Jahvata veel pisut pipart ja raputa soola sekka, kui maitse seda nõuab.\n3. Rulli lehttainas õhemaks ja lõika ruutudeks. Pintselda servad lahti klopitud munaga, tõsta täidis keskele ning suru sõrmedega servad kinni. Viimistle kahvlivajutustega.\n4. Määri munaga ja puista peale seesamiseemneid. Küpseta 200-kraadises ahjus pealt kuldseks ja kutsuvaks. Need on nii maitsvad pirukad, et söövad isegi need, kes muidu kipuvad porgandipirukat põlgama!\nSOOVITUS: Lehttainast ei tohi kiirustades sulatada – nii muutub see tõrksaks ja teil ei õnnestu kunagi valmistada kohevaid krõbedaid pirukaid.