Reede, 21 Juuni 2019 10:16\tIndrek Peil\n20. juuni 2019 - Mida Juku ei õpi, seda Juhan ei tea - Number 618\n18. juuni õppenõukogus anti välja lõppeva õppeaasta Vikerkaare ja Virmaliste preemiad.\nVikerkaare preemia üllatava, eneseületava erakordse töö eest õpetajate hulgas:\nVirmaliste preemia saajad eneseületava ja erakordse töö eest teenistujate hulgas:\nAKTUSEKÕNED NELJANDIKELE, ÜHEKSANDIKELE, GÜMNASISTIDELE\nAKTUSEKÕNE NELJANDATELE KLASSIDELE 11. juunil 2019\nLugupeetud Saaremaa Ühisgümnaasiumi algkooli lõpetajad, emad-isad, õpetajad. Täna juba kahekümnekolmandat aastat on meie suure kooli esimeseks lõpuaktuseks meie kõige nooremate lõpuaktus. Seekord on neid kokku 51: 4.a-s 20, 4.b-s 25, 4.c-s 4, 4.e-s 1 ja 4.ü-s 1.\nAitäh teile, emad, aitäh teile, isad, aitäh teile, õpetajad! Teie koostöö vili on siin - neist autahvlile kantakse 31 (ja neist omakorda 7 on ainult viielised):\n4.a Elenor East, Tuule Kalamees, Annabel Porss\n4.b Luise Ling, Sofia Sevostjanov, Britta Truu, Siim Vatsfeld\nLisaks kantakse kooli autahvlile: 4.a Eliise Heinmaa, Ron-Romek Kask, Lenna Koovisk, Lisette Milpak, Maribel Müürisepp, Rihanna Nõgu, Bianca Marie Rannama, Gendra Sepp, Gerlin Toome, Markus Trei, Ingrid Vaher\n4.b Elizabeth Kelder, Elsa Marie Kirs, Karola Kuldsaar, Liis Lutter, Anett-Merili Moring, Lysandra Muld, Liisa Nõmm, Grete Paju, Daniel Piht, Raul Pääsukene, Oliise Saarlaid, Carlos Püüding, Anastasia Väin\nÕppenõukogu kiituse saavad neljadele-viitele õppimise eest:\n4.a Steven Roosioks, Hubert Spitsõn, Anette Vah?tein\n4.b Lisandra Parbus, Mattias Kobin, Ragnar Õige\nOlete koolis teinud just seda, mida ka kooli motoks olev lause rõhutab „Sapere aude e Söanda olla tark“. Järgmine kooliaasta on teile suurte muudatuste aasta, kus seda kogutud tarkust vaja läheb, sest peaaegu kõik on teisiti - enamik teist saavad uue klassijuhataja, kes õpetab vaid üht õppeainet; saate palju uusi õpetajaid; küllap muudki uut, huvitavat ja ehk ka segadust tekitavat ...\nAga ärge kaotage pead, püüdke ikka jääda iseendaks. Juba kolm aastat olen algkooli lõpetajatele rääkinud loo, mis sobib täna ka teile:\nElas kord kuningas, kes kord aeda astudes nägi, et kõik puud, põõsad ja lilled on närbumas. Tamm kaebas, et ta sureb, sest ei suuda olla sama kõrge kui mänd. Mänd kurtis, et ei suuda kasvatada viinamarju nagu viinapuu. Too oli aga ahastuses, et tal polnud selliseid õisi nagu roosil ... Vaid üks lill rõõmustas oma värskuse ja iluga. Kui kuningas küsis, miks ta nii õnnelik on, vastas lill: „Mind istutati ju sellepärast, et ma rõõmu pakuks. Seepärast ma tunnen, et ma ei saa olla keegi muu kui ma olen. Ja sellisena püüan anda endast parima.“\nÄra kuulu nende hulka, kes teevad kõike teiste heakskiidu nimel. Tegelikult austavad inimesed neid, kellel on oma arvamus je kes ei püüa elada kellegi teise elu. Ja leia üles oma õige Mina... Üks vana indiaanlane õpetas lapselast: „Pane\ntähele, igas inimeses käib võitlus, mis sarnaneb kahe hundi võitlusega. Üks hunt sümboliseerib kurjust (kadedus, armukadedus, ihad, valed jne), teine hunt sümboliseerib headust (rahu, armastus, lootus, truudus jne). „ Vanaisa sõnad avaldasid väikesele indiaanipoisile sügavat muljet, ta jäi mõttesse ja küsis siis: „Aga, vanaisa, kumb hunt lõpuks võidab?“ Vana indiaanlane naeratas. „Alati võidab see hunt, keda sa toidad.“\nTäna algab pikisilmi oodatud suvevaheaeg. Saab lõppematult magada ja siis veel magada ja siis jälle magada. Küllap sügisel taas kohtudes saame rääkida, mida kõike huvitavat veel teha jõudsime. Kindel on see, et te kõik kasvate nii jõult kui vaimult, aga, nagu juba öeldud, püüdke iseennast selles muutumises mitte ära kaotada.\nKaunist suve kõigile.\nAKTUSEKÕNE ÜHEKSANDATELE KLASSIDELE 19.06.2019\nARMSAD PÄEVAKANGELASED, KALLID ÕPETAJAD, LUGUPEETUD LAPSEVANEMAD, KÕIK AKTUSELISED!\nTänastel lõpetajatel on see juba teine lõpuaktus selles koolis ja kolmandat enam ei tule, sest sügisel alustavad kümnendad klassid lõpetavad kooli juba uues riigigümnaasiumis. Esimene kord oli eismene lahkuminek – siis küll mitte klassikaaslastest, küll aga oma klassijuhatajast 4. klassi kevadel. See oli umbes see vanus, kui te tahtsite võimalikult kiiresti kuueteistaastaseks saada. Üks teiesugune poiss sai tollal ühelt võlurilt köiejupi koos teadmisega, et seda sikutades muutub kohe vanemaks. Poiss tõmbas köit ja oligi kuueteistaastane. Siis märkas ta oma vistrikke, tõmbas köit ja oli äsja kahekümne kaheseks saanud värske naisemees, kel peres ka väike laps. Abielupaari majanduslik olukord oli kehv ja noormees oli veendunud, et köit sikutades ootavad ees paremad ajad ... Ja nüüd oli ta kolmekümnene, juba pisut karjääri teinud mees, kuid tema töö ei meeldinud talle. Ta sikutas jälle köit – ja oli juba direktor. Rahaline seiski polnud kõige halvem. Raskusi oli vaid kahe teismelise tütrega, kellel olid vahetpidamata külas sõbrad ja sõbrannad ning\nkogu aeg tümpsus majas vali muusika. Mees igatses, et saaks kordki naisega kahekesi rahus olla. Üks köietõmme – ja nüüd muretses ta töökoha kaotamise pärast, mis teda ähvardas. Ta ootas pikisilmi pensioni. Köis aitas ja ta oligi pensionil. Kahjuks seisis tal nüüd ees tõsine südameoperatsioon. Muretsedes selle pärast, kuidas operatsioon läheb, sikutas ta veel kord köit ... ja leidis end lebamas pilkases pimeduses puust kastis.\nArmsad noored. Igas eluperioodis on omad erakordsused, omad õnnepäevad ja omad katsumused, mida läbi elades ja ületades saab vastu minna veelgi paremale tulevikule. Seepärast soovingi – nautige tänast päeva!\nMillest siis saame teie puhul tänasel pidupäeval rääkida?\nTeid on täna siin 47. Aitäh teile, et suutsite ja järgisite ka oma kooli juhtmõtet „Sapere aude – söanda olla tark“.\nKiituskirjaga lõpetab põhikooli Voldemar Kirss 9.b.\nLisaks temale kantakse autahvlile järgmised õpilased:\n9.a: Mihkel Keso, Annaliisa Lepik, Carl-Juhan Meri, Astrid Rei, Kert Tartes, Martin Vesberg, Triinu Vipre\n9.b: Paula Aarnis, Cathrin Benita Poopuu, Otto Tuuling\nÕppenõukogu kiituse saavad:\n9.a: Eliise Kask, Sandra Kukk\n9.b: Emma Kirs\nLõpueksamid suutsid ainult viitele teha:\n9.a-st Mihkel Keso, Annaliisa Lepik, Carl-Juhan Merik, Martin Vesberg\n9.b-st Paula Aarnis, Voldemar Kirss, Cathrin Benita Poopuu\nTänukirja aktiivse töö eest klassivälise elu organiseerimisel saavad Eliise Kask ja Martin Vesberg 9.a-st ning Cathrin Benita Poopuu ja Voldemar Kirss 9.b-st.\nNeli teist olid kutsutud ka vallavanema vastuvõtule. Selleks paluti klassijuhatajatelt kahelauselisi iseloomustusi. Kooli põhikooli osa aastaõpilase ja ülekoolilise Teaduse Top 10\nvõitja Voldemar Kirsi kohta sai vastuvõtul kuulda, et ta on mees nagu kalju - alati kindla käega, kas siis klassivanemana, keemiakatseid tehes või matemaatikaülesandeid lahendades. Ükski vastus pole vale, kõik katsed tulevad välja ja klass on kindlal kursil.\nKa Teaduse Top 10-sse jõudnud ja ühtlasi kooli kõige pikema huvitegevuse tunnistuse omaniku Martin Vesbergi kohta kirjutas klassijuhataja, et ei ole asja mida Martin ei oska - ta laulab, näitleb, etleb, mängib klaverit, kitarri ja saksofoni, tantsib, purjetab, pildistab, teeb videoklippe Osoonile ja lisaks õpib ka veel tublisti. Kui talt küsida, et millal ta ka puhkab, siis vastuseks on tulnud, et minnes kell neli hommikul metsa pildistama sealseid varaseid ärkajaid!\nKooli Kultuuri Top 10-sse jõudnud Cathrin Benita Poopuu kohta sai teada, et ta on tüdruk kui tulesäde, kes hoolitseb üksi kogu eeskava eest - ta laulab, mängib pilli ja näitleb. Ja kui keegi veel pärast kuulata jaksab, võib ta rääkida pikalt Saaremaa puukidest.\nJa veel. Kui kusagil on vaja Öige Saarlase etaloni, siis võiks selleks välja pakkuda Otto Tuulingu. Rahulik ja tasakaalukas, lärmi ei löö, käib vaikselt läbi mitusetu olümpiaadi ja võidab ka.\nKüllap võib igaühest teist rääkida nii mõndagi. Ja küllap nii teie ise, kui teie vanemad ja õpetajad teavad, mida kõike oleks veel võinud teha. Aga nagu öeldud – nautigem tänast, kus koos on vaid ilu ja tarkus. Aitäh teile, emad-isad ja õpetajad. Juba homme saame kõik koos edasi minna – ikka üksteisega arvestades, hoolides ja armastades ning päris kindlasti ette tulevatest vigadest üha paremini õppides.\nOn SÜG100 juubeliaasta ja jätkub meie riigi sajanda juubeli tähistamine. Meie kooli eelmisel aastal üllitatud luulekogus „SÜGi ÕPILASTE 100 LUULETUST MEIE KALLI KODUMAA SAJANDAKS SÜNNIPÄEVAKS“ on lausa kümme luuletust teie lennult. Valisin sealt välja Annaliisa Lepiku „Minu maa“:\nMu jalge all on pehme rohi,\nmu juukseid paitab tuul.\nJõesängis voolab puhas vesi\nja metsas õides puud.\nMeres on soolane vesi,\nmis karge ja jahutav.\nSügisel rohkelt on vilju\nja talvel paks lumi on maas.\nJust sellist loodust ma tahan,\njust selline Eesti on hea.\nSiin meie kallis kodu\nja me kõigi isamaa.\nOma maad ja oma riiki te armastate. Kui suudate armuda ka õppimisse, jõuate elus kaugele\nMeie ühise kooli põhieesmärk on: „Traditsioonidel põhineva innovaatilise gümnaasiumina valmistada ette õpilasi edasiõppimiseks, elukestvaks õppeks ja õnnelikuks eluks kiiresti muutuvas globaliseeruvas maailmas.“ Ärge olge tean-kõike-suhtumisega, vaid olge selle asemel rumalad ja õpihimulised. Tõeline tarkus ei väljendu teadmistes, vaid tulemustes. Ja säilitage eneses lapselik lihtsus, siis saate õnnelikuks.\nTean, et paljud teist jätkavad omas koolis, et saada veelgi enam ettevalmistatud veelgi õnnelikumaks eluks. Võtke siis oma tunnistused endale ööseks kaissu ja ärgates triikige ära, sest juba homme hommikul ootab kooli sekretär teie dokumente gümnaasiumis jätkamiseks. Ja kes lähevad muudele „jahimaadele“, siis mingu teil seal kenasti.\nKena pidupäeva kõigile!\nAKTUSEKÕNE 12. KLASSIDELE 20.06.2019\nARMSAD SAJA ESIMESE LENNU LÕPETAJAD, KALLID ÕPETAJAD, LUGUPEETUD LAPSEVANEMAD, KÕIK AKTUSELISED!\nküsis eikeegi kui nägi\nkolmekorruselist majatäit pagulasi\nja hümnita uusaastat\nkui kuulis kuidas\nvabandatakse enne andeks palumist\nja valitsuses võidu tagasi astutakse\nkui veendus et\nnaaber niidab muru vaid laupäeva hommikuti\nja tartu maratoni jälle ei toimu\nkui avastas et\nkeskmine elu on alla harju keskmise\nja mees saab kahe naise palka\nkõige üle vinguda\naga kõike veel rohkem armastada\nJust nii kirjutab 12.c klassi õpilane Karl Hendrik Tamkivi meie kooli eelmisel aastal üllitatud luuleraamatus „SÜGi õpilaste 100 luuletust meie kalli kodumaa sajandaks sünnipäevaks“. Sada luuletust, meie oma riigi sajas sünnipäev, meie kooli sajas sünnipäev – see paneb mõtlema – nii oma suuruses kui sügavuses ...\nEilsel põhikooliaktusel rääkisin võlurist, kes kinkis väikesele poisile köiejupi, millest tõmmates oli võimalik vananeda. Seda ta tegigi alati, kui mingi mure tekkis ja see lugu ei lõppenud hästi. Sellega seoses aga tuli mul meelde üks teine lugu, kus tuntud meditatsioonigurult paluvad stressi, ajapuuduse ja kohustuste koorma all vaevlevad kuulajad selgitust, kuidas tal õnnestub hoolimata paljudest toimetustest ja tihedast ajakavast end vaimselt koondada ja sisemist rahu säilitada. Õpetaja vastas: „Kui ma seisan, siis ma seisan, Kui ma kõnnin, siis ma kõnnin. Kui ma istun, siis ma istun. Kui ma söön, siis ma söön. Kui ma räägin, siis ma räägin. Kuulajad ei saanud aru: „Seda teeme ju meie ka“. Õpetaja vastas: „Te eksite. Kui te istute, siis te juba seisate. Kui te seisate, siis te juba jooksete. Kui te jooksete, siis te olete juba kohale jõudnud.“\nNüüd olete juba ametlikult täiskasvanud, aga ärge kiirustage veelgi vanemaks saamisega ... Christian Blond ütleb: „Ära kasva suureks – ainult siis saad olla õnnelik ja täita oma unistused.“ Tema raamatu peatükkide pealkirjadeks on näiteks järgmised mõtted:\n- Täiskasvanud on arad, lapsed julged;\n- Täiskasvanute fookus on hajutatud, lapsed on pühendunud;\n- Täiskasvanud on ahned, lapsed tänulikud;\n- Täiskasvanud lepivad olukorraga, lapsed hakkavad jonnima;\n- Täiskasvanud näivad avatud, lapsed on tõeliselt avatud;\n- Täiskasvanud manduvad, lapsed otsivad arengut;\n- Täiskasvanud sulanduvad, lapsed jäävad iseendaks;\n- Täiskasvanud väldivad riske, lapsed otsivad põnevust;\n- Täiskasvanud konkureerivad, lapsed ajavad oma asja;\n- Täiskasvanud ei lollita, lapsed lollitavad;\nKui viimati nimetatud peatükist rääkida, siis tõepoolest – täiskasvanute poolt põlatud lollitamine avab tegelikult meie meeled, muudab meid lõbusamaks ja me suudame olla loomingulisemad. Ka üldiselt täiskasvanulik ja konservatiivne ärimaailm on hakanud lollitamises nägema konkurentsieelist. Hakka lollitama nagu laps, nii vallandad sa endas tõelise loovuse ja leiad rasketele probleemidele sedavõrd geniaalseid lahendusi, millest täiskasvanulikult suhtudes võiksid vaid unistada. Lollitamine on kättesaadav aga ainult enesega rahul olevatele täiskasvanutele – selleks pead sa iseendaga hästi läbi saama ning ennast piisavalt austama. Sest kui sa mängid lolli, siis tähendab, et sa julged demonstreerida enda rumalust ja avada ennast mitteasjalikust, lapselikust ja samas ka lahedast küljest. Seega – suutkem end ka vabaks lasta, meie kõik, ja toitkem last iseendas.\nTeie, Saaremaa Ühisgümnaasiumi 101. lend on 57-liikmeline.\nGümnaasiumi lõpetavad kuldmedaliga:\nJutta Loviisa Juht 12.c\nKarl Hendrik Tamkivi 12.c\nHõbemedaliga lõpetab Katrin Kurvits 12.b\nLisaks neile kantakse kooli autahvlile:\n12.a: Liis Keel, Marleen Nõu, Aile Saar\n12.b: Karmel Kikas\n12.c: Artur Fredrik Alpstål, Diana Alt, Viljar Altermann, Karl-Alder Kuivjõgi, Elo Nõmm, Mihkel Rasu, Jass Saarkoppel, Petrik Saks, Emma Siigur, Anna-Maria Süld, Kristiina Veskimeister\nÕppenõukogu kiituse neljade-viitega tunnistuse eest saavad\nSander Suurna 12.b ja Triinu Jakson 12.c\nJuba kolmandat aastat toetab hetkel Eestist väljaspool elav meie kooli mate-füssi 1999.\naastal 81. lennus lõpetanud Janika Kolk meie parimaid lõpetajaid oma tulevikustipendiumiga. Ühtlasi on ta palunud rõhutada: „Kui teil elus hästi läheb, ärge unustage teisi heategudega tähele panna“. Janika kirjutab veel: „Saaremaa Ühisgümnaasiumil oli ja on minu elus eriline koht. Siit koolist oleme saanud lisaks väga heale haridusele ja iseseisvale mõtlemisvõimele kaasa ka eneseusu, ambitsioonid ja tugeva ühtekuuluvustunde. Mul on hea meel, et saan selle aasta kõige tublimatele lõpetajatele tuleviku suurteks tegudeks omalt poolt pisut hoogu anda. Soovin tänastele gümnaasiumilõpetajatele kõrget lendu!“ Just praegu kantakse tema rahasaadetisest iga kuldmedalisti pangakontole 1000 eurot ja hõbemedalistile 500 eurot. Kindlasti on Janika ära teeninud ühe suure ja sooja tänuaplausi.\nMitmete Kuressaare firmade poolt toetatavad 300-eurosed preemiad saavad järgmised lõpetajad:\nSmidt Metalli toetatav P. H. von Frey nimeline matemaatikapreemia – Kristiina Veskimeister 12.c\nLuksusjahi toetatav F. Heinmetsa nimeline füüsikapreemia – Anna-Maria Süld 12.c\nSeelighti toetatav P. Saagpaku nimeline inglise keele preemia – Liisa Veliste 12.a\nInstallatsiooni Kompanii toetatav O. Timmase nimeline kunstipreemia – Annika Luhaäär 12.c\nS-Linki toetatav A. Uustulndi nimeline kirjanduspreemia – Karl Hendrik Tamkivi 12.c\nKlotoidi toetatav parima sportlase preemia – Jass Saarkoppel 12.c\nSiim Ehituse toetatav Kultuuripreemia – Jutta Loviisa Juht 12.c\nGelomi toetatav Keskkonnapreemia – Karl Hendrik Tamkivi 12.c\nProeksperdi toetatav arvutipreemia – Artur Fredrik Alpstål 12.c\nLisaks veel Peter Heinicheni 100-eurone saksa keele preemia – Aile Saar 12.a ja Kuressaare lionsklubi 250-eurone stipendium hoolimise ja toetamise eest – Elo Nõmm 12.c\nTänuaplaus kõigile toetajatele. Preemiad kantakse just praegu premeeritute pangaarvetele.\nRiigieksamid on seljataga. Eesti keeles olid parimad Karl Hendrik Tamkivi – 95 punkti ja\nJutta Loviisa Juht – 92 punkti. Kooli keskmisega 74,9 ületasite tunduvalt riigi keskmist 62. Veelgi paremad olite inglise keeles, kus lausa 85 punktiga olite paremad riigi keskmisest 71,8. 90 või rohkem punkti said lausa 20 teist: Annemai Sepp – 99, Katarina Keerd – 98, Karl Hendrik Tamkivi – 98, Karel Noormägi – 97, Liisa Veliste – 97, Diana Alt – 97, Petrik Saks – 97, Sander Truu – 97, Markus Toomsalu – 96, Jutta loviisa Juht – 96, Marleen Nõu – 95 jne, jne. Teie kitsa matemaatikaeksami keskmine 62,2 ületas mäekõrguselt riigi keskmist 36.4. Parimateks olid siin Annemai Sepp – 92 ja Jürgen Truu – 92. Ka laia matemaatikaeksami tulemusega 71 punkti ületasite tunduvalt riigi keskmist 51,1. Parimaid nimetades saab alustada seekord sajast punktist: Kristiina Veskimeister – 100 (Saaremaa Fond tunnustab teda 120-eurose pangaülekandega), Diana Alt – 98, Jutta Loviisa Juht – 98, Sander Õispuu – 97, Artur Fredrik Alpstål – 96, Garel Muul – 94, Viljar Altermann – 92, Mihkel Rasu – 92, Karl Hendrik Tamkivi – 92. Meie kuldmedalistid on tõepoolest kuldsed, sest nii Jutta Loviisa kui Karl Hendrik suutsid kõik riigieksamid üle 90-punktilisele tulemusele teha.\nAineolümpiaadidel maakonna esikolmikusse või lõppvooru jõudjad on kolme aasta jooksul olnud:\nKarl Hendrik Tamkivi – bioloogia, keskkonnaalased uurimistööd, keemia, geograafia, esseekonkursid, retsensioonivõistlused;\nDiana Alt – bioloogia, matemaatika, keemia, keskkonnaalased uurimistööd;\nPetrik Saks – geograafia, ajalugu, inglise keel, ühiskonnaõpetus;\nAnnemai Sepp – emakeel, inglise keel, lingvistika;\nKatrin Kurvits – bioloogia, lingvistika, ühiskonnaõpetus;\nLiisa Veliste – emakeel, inglise keel;\nTriinu Jakson – keemia, lingvistika;\nJutta Loviisa Juht – emakeel, inglise keel;\nElo Nõmm – bioloogia, keskkonnaalased uurimistööd;\nKristiina Veskimeister – matemaatika, füüsika;\nKatarina Keerd – geograafia;\nArtur Fredrik Alpstål – matemaatika;\nJass Saarkoppel – geograafia;\nAnna-Maria Süld – füüsika;\nSander Õispuu – füüsika\nLõputunnistustega koos saavad tänukirjad aktiivsuse eest kooli klassivälises töös Liis Keel, Agathe Kriska, Annemai Sepp, Katrin Kurvits, Diana Alt, Jutta Loviisa Juht, Karl-Alder Kuivjõgi, Elo Nõmm, Karl Hendrik Tamkivi ja Ly-Sandra Tohter.\nPaljud saavad ka kooli huvitegevuse tunnistuse, mis on nii eesti- kui ka inglise keelne. Sealt saab ülevaate teie huvitegevusest ja saavutustest:\nNäitering Kreisise koosseisus on etlejana tunnustust saanud Katrin Kurvits\nLuuleteater Kreveras on laureaaditiitleid võitnud Liis Keel, Diana Alt, Jutta Loviisa Juht, Garel Muul, Markus Nuut, Elo Nõmm, Taavi Nõmm, Henri Paomees, Mihkel Rasu, Anna-Maria Süld, Ly-Sandra Tohter.\nKammerkoor Kreedoga jätavad peale suvist suurt pidu hüvasti Liis Keel, Annemai Sepp, Katrin Kurvits, Triinu Jakson, Jutta Loviisa Juht, Mihkel Lõuk, Jass Saarkoppel, Petrik Saks, Anna-Maria Süld.\nRahvatantsurühmast Öieti on lahkujaid veelgi rohkem: Agathe Kriska, Liispet Viira, Sander Suurna, Diana Alt, Jutta Loviisa Juht, Karl Alder Kuivjõgi, Lisette Nau, Markus Nuut, Elo Nõmm, Henri Paomees, Jass Saarkoppel, Karl Hendrik Tamkivi, Ly-Sandra Tohter, Sander Õispuu.\nBridžiringi on elus hoidnud Diana Alt, Triinu Jakson, Jutta Loviisa Juht, Petrik Saks, Kristiina Veskimeister, Sander Õispuu.\nTeadusteatriga Krempel populariseerisid teadust Garel Muul, Anna-Maria Süld, Kristiina Veskimeister.\nTean, et teie tööd ja tegemised ulatuvad ka muusika-, kunsti- ja spordikooli, huvikooli Inspira ja erinevate valdkondade klubidesse.\nJa suur osa teist on end tantsinud riigi koolitantsumeistriteks.\nAitäh klassivanematele Katrin Kurvits ja Jutta Loviisa Juht.\nTeie lend on oma mitmekülgsuses ja tulemuslikkuses tõesti igati kooli juubeliaasta vääriline.\nArmsad õpetajad, lugupeetud emad-isad. Vaadake neid - meie päevakangelasi. See on ju teie töö - teie rõõmud ja mured, teie eesmärgid ja unistused, ka teie vead ja veaparandused. Aitäh teile! Täna saame koos tagasi vaadata, et järgmistega veel paremini edasi minna. Nemad peavad juba ise minema - kõigepealt vastu oma homme algavale juba pooleldi iseseisvale suvele ja siis suuri muutusi toovale sügisele. Aga meie oleme ikka olemas, sest küllap tahavad nad ka edaspidi kodust oma muredele abi, probleemidele lahendusi, kodusoojust ja armastust. Ja on päris kindel, et nad tulevad ka kooli rääkima, kuidas neil läheb, ja kokkutulekutele, et elu ilusaimat aega meenutada...\nVeel üks tähelepanek kuulsalt Mozartilt: „Geeniuseks ei tee kõrge intelligentsus ega kujutlusvõime, ega mõlemad kokku. Armastus, armastus, armastus, see on geeniuse hing.“\nLõpetuseks sobib lausa päevakohaselt 12.b klassi õpilase Katrin Kurvitsa aastatagune luuletus „Käia ära, et tagasi tulla“ meie kooli juba nimetatud luuleraamatust:\nIstun jälle lennukile\nja käin ära kaugel.\nSüda põksub reisimisele,\nsest elu aeg ju raugeb.\nTahan kuumas kõrbes ringi joosta\nja troopilist lainet tunda.\nIhkan arktilisse õhku söösta\nning ilmvõõraid keeli kuulda.\nTahan ära käia, et mõelda,\nkui väga igatsen ma koju.\nSoovin näha maailma ja endale öelda –\nsiin pole ju minu kodu!\nTahta tagasi minna koju\ntähendab igatseda oma kodumaad.\nKuid mis on siis kodu?\nSee on mulle armas Eestimaa\nSel aastal oli meil vahetusõpilasena Takeshi Yoshida Jaapanist. Ta soovis ühes eesti keele tunnis rääkida oma muljetest vahetusõpilasena. ja lubas selle teksti muutmata kujul avaldada ka kooli infolehes.\nMa räägin nüüd oma vaheaastatst. Vabandust, Tegelikult ma kavatsesin järgmisel nädalal rääkida, kui ma ei saa mõnda aega kooli tulla, nii et ma ei mäleta palju. Kuid, enne räägin miks ma Eestisse tulla. Mul on Eestisse tulemiseks kaks põhjust. Üks on see,mida ma tahtsin ennast muuta ja teine tulevikule mõelda. Umbes 2 aastat tagasi ei läinud minu koolielu hästi. Ma ei olnud motiveeritud. Ma muretsesin oma tuleviku pärast. Ma raiskasin oma aega. Aga õnneks ma sain stipendiumiga piisavalt raha välismaale õppimiseks. Ja tulid Eestisse viieteistkümmed augustil. Öö enne kooli sisenemist mu süda plahvatas ärevuse ja kuulata. Vastupidiselt sellisele minule oli noorem Alexander inglise keeles väga hea. Siis ma arvasin,et see vahetusaasta on väga karm. Ma leidsin alguses korvpalliklubi ja korvpallisõbrad, sest minu jaoks oli raske rääkida inglise keelt. Õnneks suutsin korvpalli teha palju sõbra ja mul on palju mälestusi ja kogemusi. Ma ei ole kunagi olnud nii tänulik,et ma hakkan korvpalli mängima. Kui ma sisenesin, ma ei mäletanud teie nime üldse niipea. Eriti Kadri ja Kotori, Hannabelle ja Annabelle kuulsid sama nimi. Hana on nimi,mis on ka Jaapanis, nii et seda oli lihtne meeles pidada Lisaks on kabaree üks suuremaid mälestusi. Ma ei teadnud, kuidas katsude, milline on Kate ja mida teha. Sellel ajal kutsus Kadri mind kabaree juurde. Ma olin tõesti õnnelik. Kui te oleksid oma ametikohal, oli välisüliõpilasi raske kutsuda, nii et ma arvasin, et see oli kole. Ja ma olin ka väga õnnelik, et olen alati mulle tähelepanu pööranud ja rääkinud minuga, kui ma kabareetis harjutasin. Täname,et rääkisite kergesti arusaadavas Eesti keeles, kui ma küsisin või küsimust. Ma tahtsin talvel koju minna, ma olin negatiivne, ma ei taha midagi teha, ma vihkan ise midagi. Siiski sooviksin teid abi eest tänada. Ma ei olnud tõsine,nagu uinumine ja puudumine. Kuid kuna Jaapani inimesed on tavaliselt, siis ma tahan, et teie usuksid. Samuti tulin Eestisse ja ma olin üllatunud. Ma räägin mõnest neist. Esimene on see, et igaüks on pikk. Ma olen Jaapanis pikk aga mu aevastamisele. Kolmas on see, et õpetaja tahvlile midagi, õpilased kirjutavad ja õpetaja selgitab. Eestis oli nii palju avastasi ja üllatusi, kuid nüüd on Eesti elu normaalne, nii et kui naasete Jaapanisse, võin Jaapani kultuur olla üllatunud. Hiljuti mõtlen ma oma tulevikule. Ma unistasin ehitajaks, aga nüüd olen huvitavad ka haridstööst. Lõpuks Saaremaa ja Eestit oli väga hea tulla. Kahjuks enne välismaal õpimist olin ma rahul, teadmata midagi Eestist. Kuid see välismaal õpimine muutis mu tervet mõistust, väärtusi ja asju. Suur tänu Saaremaarile, kes on täis lahkust ja soojust. Järgmine, ma tahan Eestisse tulla oma sõprade või perega. Kui te tulete Jaapanisse, siis palun andke mulle teada, ma juhendan teid Jaapanis. Tänan teid selle aastat eest.\nKiVa projekt on meie koolis tegutsenud juba 6 aastat. Seekordne aasta lõppes KiVa päevaga, mille motoks oli SÕPRADENA SUVESSE. Sel päeval ei osalenud esimese kooliastme õpilased tavapärases koolitöös, vaid läbisid erinevaid töötubasid gruppidena, kuhu kuulusid mitme klassi õpilased. Nii oli võimalus tundma õppida ka naaberklasside õppureid ja leida uusi sõpru. Ka töötubade tegevused soodustasid koostegutsemist, olid siis selleks seltskonnamängude õppimine, tähemäng, teatevõistlused või grupijoonistused. Iga töötuba oli tähistatud ühe KiVa lühendist pärit tähega ja kui kõik 4 töötuba läbitud, siis pandi kooli staadionil taas tähed õigesse järjekorda, et moodustada vägev KiVa inimlogo ja see siis ka droonifotodega jäädvustada. Päeva lõpetuseks korraldas iga klass veel väikese pikniku, kus sai omavahel muljeid vahetada ja toredamaid tegevusi meenutada.\nTV10 OLÜMPIASTARDI VIIMANE VÕISTLUS\nTV 10 Olümpiastarti 48. hooaeg sai lõpplahenduse 15.-16. juunil 2019 Tartu Tamme\nstaadionil. Siis oli kavas 9-võistlus noorematele (PN) ja vanematele (PV) poistele, 8-võistlus vanematele tüdrukutele (TV) ning 6-võistlus noorematele tüdrukutele (TN).\nMeie kooli õpilastest läks kõige paremini läbi hooaja säravamaid tulemusi näidanud Ron Sebastian Puiesteel (5.b), kes saavutas PN arvestuses 5731 punktiga auväärse 3. koha. Võitis Sten Erik Iir Otepää Gümnaasiumist, kelle võidutulemus 6504 punkti tähistab ka sarja vanuseklassi rekordit. Teise koha saavutas Jaan Junson Räpina Ühisgümnaasiumist 6353 punktiga.\nRon Sebastianil aitasid head punktisummat koguda ka mitmevõistluse sees saavutatud mitmed alavõidud – hüppas ta kõige kaugemale kaugust (5.27), oli kiireim nii 60m jooksus (8,45) kui ka 60m tõkkejooksus. Tõkkejooksus jooksis Ron lausa nii kiiresti, et tema tulemus tähistab nüüd uut sarja rekordit – 9,11. Kõrgushüppes jäi Ron teiseks, hüpates küll võitjaga sama kõrgele, kuid tegi võistluste käigus rohkem ebaõnnestunud katseid – tulemuseks 1.41.\nRon Sebastian Puiestee (5b) jooksmas uut sarja rekordit 60m tõkkejooksus - 9,11\nPV grupis sai Kennet Puiestee (7.a) 5752 punktiga 17. koha. Tema paremad tulemused mitmevõistluse sees olid kaugushüppe 3. koht tulemusega 5.73 ning 60m jooksu 4. koht ajaga 7,88.\nTV vanusegrupis kogusid kooli punktisummale lisa Maribel Remmel (6.a) ja Reminella Kappet (6.e), kes kogusid 8-võistlusega vastavalt 4824 ja 3868 punkti.\nFinaalvõistluse kõige noorem võistleja oli meie kooli õpilane Lee Tamm (2.b), kes võistles ja kogus koolile olulisi punkte TN vanusegrupis. Lee on veel nõndavõrd noor, et ka paari aasta pärast saab ta veel võistelda TN vanuseklassis ehk käesoleval hooajal tuli tal rinda pista endast kolm aastat vanematega. Väga tubli sooritusega ja kõikide alade isiklike rekordite parandamisega kogus Lee olulised 2226 punkti.\nKoolide paremusjärjestus selgitati läbi hooaja saavutatud tulemuste ja ka finaalvõistlusel saadud punktide liitmise teel. Teises grupis ehk väikeste koolide arvestuses võitis Avinurme Gümnaasium 35762 punktiga. Esimeses grupis ehk suurte koolide arvestuses võitis Rakvere Reaalgümnaasium 42989 punktiga. Teine oli Tartu Tamme Kool 41497 punktiga ning kolmanda magusa koha võitis meie oma naaberkool Kuressaare Gümnaasium 39997 punktiga. Meie kool saavutas tubli 10. koha 38052 punktiga.\nMõnusalt aktiivset suvepuhkust sportlastele, siis on sügisel hea taas hooga treeningutega alustada, et alistada veelgi rohkem isiklikke rekordeid ja võita veelgi rohkem auhindu.\nPS! Suur aitäh ka poiste treenerile Andres Laidele ja suuremate tüdrukute treenerile Virge Treielile – ilma nende abi ja nõuta poleks koolil nii edukalt läinud.\nPS! TV 10 Olümpiastarti esimese hooaja võitis Saaremaa Ühisgümnaasium (tol ajal oli kooli nimeks Viktor Kingissepa nimeline Kingissepa Keskkool), nii et tore oleks seada endile sihiks paari aasta pärast, kui on võistlussarja 50. juubel, taas karikas koju tuua.\nNooremate poiste 9-võistluse kuus paremat ja võitja treener. Kolmanda koha saavutas Ron Sebastian Puiestee (5.b)\nKergejõustiku treener Kadri Pulk\nSel kevadel said noored ujumishuvilised õpilased võistelda kolmel erineval võistlusel.\nI. Kooli ujumise MV toimusid kahel aprilli reedel. Kõikidel vanustel oli võimalus võistelda 25 m distantsidel.\nKooli meistrid I-III klassi arvestuses on vabaltujumises Oskar Püüa – 25,0 ja selili Steven Mägi – 26,6. II koha vabalt sai Steven Mägi 26,1 ja III koha Joonatan Järvalt – 27,1. Selili II koht Uku Vesberg 27,3 ja III koht Lootus Niit 27,4. Tüdrukute meistrimedali omanik on Birgit Raamat: vabalt 22,7 ja selili 26,1. II koha kroolis sai Karoliis Käsper 24,2 ja III oli Lenna Haandi 25,9.Selili II koht kuulub Lenna Haandile – 29,0 ja III koht Karmen Truule – 29,7. (Selles vanuses võistles kokku 24 tüdrukut.)\n4.-6. klassi tüdrukute kiireim oli Lissandra Pajunurm – vabalt 19,0 ja selili 26,2. II koht vabaltujumises Neidi Sink 23,4 , III koht Helena Lulla 29,6. Selili II koht Helena Lulla 30,9 ja III Neidi Sink 34,1. Poiste meister Karl Peeter Kilumets – vabalt 20,1 ja selili 22,8. Järgnesid Sten Erik Mägi vabalt 21,6, selili 25,4 ning Martin Lõuk 22,6 ja 25,7.\n7.-9. klassi tüdrukutest võidutses Karmen Ehanurm: vabalt 17,2, selili 19,9, rinnuli 22,2, liblikat 20,0. Edukalt järgnes Kärt Medri aegadega v – 19,5, s – 27,2, r – 24,6.\nPoistest võitis kooli medali Carl Juhan Meri: v – 16,6, s – 19,8, r – 20,9. Kokkuvõtteks teiseks jäi Marken Haandi aegadega 15,7, 20,5 ja 22,9 ning III kohad sai Martin Truuverk v – 17,7, s – 23,7.\nAsendamatud võistluste kohtunikud: Aime Metsmaa, Andrea Ärmus, Karmen Ehanurm, Kirke Medri, Annabel Raun – aitäh!\nTänud ka Saaremaa Delifudile maitsvate kohukeste eest!\nGümnaasiumi tütarlastest oli edukaim Katri Maripuu: v – 15,5, s – 18,4, r – 20,9 ja liblikat 18,6. Järgnes Andrea Ärmus aegadega 16,2, 20,1, 21,7 ja 19,9. Noormeeste meister Mihkel Ait ujus ajad v - 13,8, s - 18,6, r – 21,2. Karl-Alder Kuivjõgi v – 15,5, s – 19,4 ja r – 25,2 ning Mihkel Lõuk v – 16,3, s – 21,7 ja l – 24,2.\nTeatevõistluses sai täisvõistkonna välja panna 5. A klass koosseisus Neidi Sink, Lissandra Pajunurm, Martin Lõuk ja Karl peeter Kilumets – aeg 4x25m – 1.36,0.\n7.b klass koosseisus Martti Vaska, Artur Kuning, Martin Truverk, Marken Haandi sai võidu ajaga 1.15,3. Gümnasistide 12-ndad võitsid ühisvõistkonnaga aja 1.04,6 – koosseisuga Karl-Alder Kuivjõgi, Mihkel Ait, Mihkel Lõuk ja Andrea Ärmus.\nII. Saare maakonna koolinoorte 5.-9. klasside MV peeti juba traditsiooniliselt Leisis 18. aprillil. See on olnud alati üks tore võistlus kus põnevust palju. Meie kooli parimad ujujad olid Karmen Ehanurm: I koht 50 m rinnuli – 50,2 ja Katrin Lindmäe II koht rinnuli – 53,52 ja III koht 50 m selili 47,65. Carl Juhan Meri võitis kaks III kohta: selili – 41,37 ja rinnuli – 47,67. Teatevõisluses 4x50 m saavutas meie kooli võistkond koosseisus Karmen, Katrin, Carl Juhan ja Marken Haandi III koha KG ja Leisi ujujate järel, ajaga 2.41,68.\nSamal päeval peeti ka Leisi ujula hooaja lõpuvõistlusi 1.-4. klassidele. Suureks saavutuseks tuli teatevõistluses 4x25 m vabalt meie kooli võistkond I kohale ajaga 1,41,48. Võistkonda pääsesid sel päeval kõige kiiremaid aegu näidanud õpilased Lenna Haandi, Birgit Raamat, Joonatan Järvalt ja Steven Mägi. Individuaalses võistluses võitis Birgit 25 m vabalt II koha 21,64 ja selili II koha 24,19. Lenna oli III-s vabalt 26,06 ja selili 28,34. Steven Mägi sai seliliujumises III koha – 26,84.\nIII. 8. mail peeti Saaremaa valla 1.-4. klasside meistrivõistlusi ujumises. Medaliomanikeks said meie kooli õpilastest Karoliis Käsper, kes ujus 2. klassi tüdrukute 25 m selili 27,99 – II kohale ja vabalt 24,82 – III kohale. Uku Vesberg saavutas seliliujumises III koha tulemusega 26,96. 3. klasside arvestuses oli Birgit Raamat vabaltujumises ajaga 20,52 teine ja selili 24,50-ga kolmas. Kuue parema hulka pääsesid veel Säde Lee Jürisson, Lenna Haandi ja Gert Silenok. Sellel võistlusel võistles kokku üle saja 1.-4. klassi saarlase.\nKehalise kasvatuse õpetaja Ly Haandi\nD-KLASSI MAAKONNA MEISTRIVÕISTLUSED\nReedel, 7. juunil toimusid Tornimäe D-klassi maakonna meistrivõistlused, kus esinesid hästi ka meie kooli noored. Ühtekokku kogusid SÜGi noored 5 medalit – 1 kuld, 2 hõbedat ja 2 pronksi. Paremad tulemused on ära toodud allpool.\n1. Marili Paimre KG 8,8 (finaal)\n2. Nele Juursoo Valjala PK 9,5 (finaal)\n3. Aleksandra Ruttu SÜG 9,6 (finaal)\n4. Luise Ling SÜG 9,7 (finaal)\n7.-9. Britta Truu SÜG 9,7 (eelj.)\nTüdrukute 60m jooksu kiiremad. III koht Aleksandra Ruttu (3.b)\n1. Marili Paimre KG 4.33\n2. Lisete Õitspuu Salme PK 3.95\n3. Simona Rüütel OG 3.91\n4. Luise Ling SÜG 3.67\n5. Britta Truu SÜG 3.65\n6. Aleksandra Ruttu SÜG 3.63\n1. Luise Ling SÜG 35.75\n2. Kriselle Armuand Valjala PK 34.60\n3. Mirabel Kaarna OG 33.05\nTüdrukute palliviske parimad. I koht Luise Ling (4.b)\n1. Marili Paimre KG 1.35\n2. Katrin Linde Tornimäe PK 1.15\n3. Loo Laula KG 1.15\n7.-8. Britta Truu SÜG 1.10\n1. Marili Paimre KG 52,3\n2. Aleksandra Ruttu SÜG 56,5\n3. Liisi Aadussoo Salme PK 58,2\n8. Luise Ling SÜG 1.00,9\nTüdrukute 300m jooksu kiiremad. II koht Aleksandra Ruttu (3.b)\n1. Risto Klee Mustjala PK 8,7\n2. Andro Jürisson KG 8,9\n3. Uku Rüütel OG 9,1\n10.-13. Arthur Patrick Sääsk SÜG 9,8\n1. Risto Klee Mustjala PK 4.36\n2. Andro Jürisson KG 4.21\n3. Uku Rüütel OG 4.10\n6. Raimond Vaher SÜG 3.88\n1. Uku Rüütel OG 42.80\n2. Mattias Kobin SÜG 38.95\n3. Saamuel Treirat Salme PK 38.70\n6. Hugo Sarapuu SÜG 37.30\nPoiste palliviske parimad. II koht Mattias Kobin (4.b)\n1. Uku Rüütel OG 1.30\n2. Rudolf Jürviste KG 1.20\n3. Karel Mälk KVK 1.20\n4.-5. Jarek Kald Valjala PK 1.15\n4.-5. Hugo Sarapuu SÜG 1.15\n1. Uku Rüütel OG 52,7\n2. Andro Jürisson KG 54,8\n3. Hugo Sarapuu SÜG 56,1\n7. Arthur Patrick Sääsk SÜG 1.00,5\nPoiste 300m jooksu kiiremad. III koht Hugo Sarapuu (3.b)\nTublid SÜGi esindanud sportlased Tornimäel. Eest vasakult: Aleksandra Ruttu (3.b), Britta Truu (4.b), Luise Ling (4.b); taga vasakult: Mattias Kobin (4.b), Daniel Piht (4.b), Raimond Vaher (4.b), Carlos Püüding (4.b), Arthur Patrick Sääsk (3.b), Hugo Sarapuu (3.b).\nPalju õnne tublidele noorsportlastele! Hoogu ja jaksu edaspidiseks harjutamiseks, et medaleid ikka juurde tuleks!\nÕppenõukogu otsusega kantakse kooli autahvlile väga hea õppeedukuse eest III trimestri, aastahinnete ja kursusehinnete põhjal (* õpilane lõpetas õppeaasta kiituskirjaga):\nKetlin Bachman*, Sofia Beril Gündüz*, Mattias Heinlaid*, Grete Alma Kasin*, Ott Herman Kirs*, Frederik Kukk*, Karita Kuldsaar*, Karolina Lember*, Mia Paomees*, Annabel Pihl*, Georg Reek*, Kristjan Reinvald*, Xenia Rüütel*, Mario Teder*, Hellaliis Vahter*\nMarta Aus*, Kirke Drenkhan*, Säde Kalamees*, Steven Caspar Koovisk*, Laas Andreas Loodus*, Mirell Metsmaa*, Agor Mäeorg*, Mariliis Mänd*, Iiris Männikust*, Ronald Reinmaa*, Loreta Saimre*, Melani Umber*\nHelen Kasela*, Cätlin Kostjutšenko*, Kelly Lepisto*, Keitlin Paur*, Marily Raudsepp*, Mariliis Saar*, Mihkel Saar*, Yese Truu*, Elis Helena Võidula*\nKaisa Kindlam*, Liisbet Kurvits*, Luisa-Marii Kuusk*, Iti Piht*, Miina Sink*\nKertu Lember*, Lee Tamm*, Karmen Truu*, Laura Grete Varik*, Liisa Väli*\nAnnabel Ansel*, Georg Kasin*, Sander Kask*, Lilit Pruul*, Eliis Elenor Viin*\nEudora Kask*, Remi Ool*, Oskar Püüa*, Isadora Rahumeel*, Richard Toompuu*, Herta Trei*, Karmenete Usin*, Elisabeth Villsaar*, Kärt Alas, Kärt Drenkhan, Sebastian Kuusk, Priidik Lepamets,Kerton Lokna, Edward Lulla, Iko Muru, Andra-Liis Noor, Carmen Padar, Greta Paju, Gert Silenok, Lisette Steinberg, Anette Tagaküla\nJete-Mia Arge*, Loore Birkenfeldt*, Jesse Esna*, Lenna Haandi*, Krita Kilumets*, Vanessa Koppel*, Janar Opp*, Merit Soe*, Helerin Viktoria Tüür*, Mirell Õiemets*, Johanna Altmets, Eliise Aus, Albert Birkenfeldt, Renar Kasela, Mia Brit Kreos, Aleksandra Ruttu, Hugo Sarapuu, Arthur Patrick Sääsk\nKaur Kalamees*, Katarina Lember*, Linda-Liisa Babenko, Deara-Dali Kaasik, Tomi Henry Lind, Karola Mets, Meriliis Nabi, Lootus Niit, Gregor Nõukas, Marin Ool, Raien Paur, Oskar Pihel, Anna-Maria Prei, Kerttu Põlluäär, Birgit Raamat, Kennet Saar\nElenor East*, Tuule Kalamees*, Annabel Porss*, Eliise Heinmaa, Ron-Romek Kask, Lenna Koovisk, Lisette Milpak, Maribel Müürisepp, Rihanna Nõgu, Bianca Marie Rannama, Gendra Sepp, Gerlin Toome, Markus Trei, Ingrid Vaher\nLuise Ling*, Sofia Sevostjanov*, Britta Truu*, Siim Vatsfeld*, Elizabeth Kelder, Elsa Marie Kirs, Karola Kuldsaar, Liis Lutter, Anett-Merili Moring, Lysandra Muld, Liisa Nõmm, Grete Paju, Daniel Piht, Raul Pääsukene, Oliise Saarlaid, Carlos Püüding, Anastasia Väin\nRoosi Muru, Lissandra Pajunurm, Mart Pääsukene, Rando Rand\nIllimar Kirss*, Jarno Mononen*, Liset Isabel Karu, Kristin Kasela, Laur Erik Laine, Ulla Maripuu, Gregor Pajussaar, Kristiin Pulk, Saskia Natalie Kukua Roberts, Maris Rüütel, Helena Tamleht, Helena Õisnurm\nKevin Lempu, Emma Ling, Helena Lulla, Reio Lõbus (III trimester), Robin Maranik, Gelin-Desire Soeson, Ragnar Tisler\nMerili Haak, Eerik Heinmaa, Carmen Järvalt, Kristin Poopuu, Millie Bertha Virki\nLiisa Viljaste*, Gätlin Rauniste, Romi Liise Roomets, Lisete Loviise Saagpakk, Raul Joaquin Seppel, Arabella Soolind, Kristina Sõster, Triinu- Liis Toom, Lisete Vahu\nKristiin Nelis, Heddi-Loore Ots, Kirke Viik, Karmen Viilup\nSander Brõsov, Ele-Riin Merelaid, Mihkel Männik, Hanna-Liisa Pors, Hanna-Liisa Tiik\nRiti Järveots, Maria Kasak, Patrik Ool, Stella Raav, Janika Tasane\nKariina Kasjanenko*, Jürgen Liiv*, Merit Matt*, Kirke Medri*, Karmen Ehanurm, Helen Kruuser, Katrin Lindmäe, Hilda Marie Loel (III trimester), Markus Luup (III trimester), Artur Medri, Annabel Raun, Marie Eike Rebane\nMihkel Keso, Annaliisa Lepik, Carl-Juhan Meri, Astrid Rei, Kert Tartes, Martin Vesberg, Triinu Vipre\nVoldemar Kirss*, Paula Aarnis, Cathrin Benita Poopuu, Otto Tuuling\nImeliine Mändar*, Mariliis Albert, Margit Valge, Tuuli Vassar\nLiisa Alpstål*, Kadri-Liis Kolk*, Anni Kuuseok*, Vootele Mets*, Berit Porss*, Kristel Soe*, Triinu-Liis Torri*, Paul Antsaar, Samuel Arge, Artur Johanson, Kennar Kahju, Lotta Meet, Vootele Mets, Merili Mikku, Alari Nuut, Berit Porss, Johanna Priske, Emma Treirat, Kaisa Tänav, Torm Vatsfeld\nHanna Täht*, Liisa Õunpuu*, Annabel Hansalu, Elo Rosenfeld\nRoosmarii Sarapuu*, Kätlin Ardel, Sandra Auu, Gapriela Grahv\nGendra Allikmaa*, Huberta Karma*, Markus Kivi*, Oliver Paljak*, Feridee Sevostjanov*, Marleen Vahu*, Iris Kirs, Anu Kull, Kätriin Käsper, Sarah-Lisee Laipaik, Joosep Leemet, Karl Lember, Martin Sepp, Helen Tšernobrovkin\nLiis Keel, Marleen Nõu, Aile Saar\nKatrin Kurvits (hõbemedal), Karmel Kikas\nJutta Loviisa Juht (kuldmedal), Karl Hendrik Tamkivi (kuldmedal), Artur Fredrik Alpstål, Diana Alt, Viljar Altermann, Karl-Alder Kuivjõgi, Elo Nõmm, Mihkel Rasu, Jass Saarkoppel, Petrik Saks, Emma Siigur, Anna-Maria Süld, Kristiina Veskimeister\n12. klassi õpilastest saavad preemiad järgmised lõpetajad:\nP. H. von Frey nimeline matemaatikapreemia – Kristiina Veskimeister 12.c\nF. Heinmetsa nimeline füüsikapreemia – Anna-Maria Süld 12.c\nP. Saagpaku nimeline inglise keele preemia – Liisa Veliste 12.a\nO. Timmase nimeline kunstipreemia – Annika Luhaäär 12.c\nA. Uustulndi nimeline kirjanduspreemia – Karl Hendrik Tamkivi 12.c\nPeter Heinicheni saksa keele preemia – Aile Saar 12.a\nParim sportlane – Jass Saarkoppel 12.c\nKultuuripreemia – Jutta Loviisa Juht 12.c\nKeskkonnapreemia – Karl Hendrik Tamkivi 12.c\nArvutipreemia – Artur Fredrik Alpstål 12.c\nLions-klubide Kuressaare ja Karkku sõprusstipendium – Elo Nõmm 12.c\nÕppenõukogu avaldab kiitust hea õppeedukuse eest:\nKarola Kont, Kert Robin Kruusik, Karl Lõbus, Elyse Emilia Nõukas, Mart Püüa, Risto Püüa, Emma Roosioks\nMaria Aadussoo, Mattias Aavik, Mattias Liiv, Greteliis Loik, Lisandra Müürisepp, Ain-Albert Saar, Joosep Sepp, Bruno Soom, Florice Tsurkan, Renno Vainu\nEmma-Helena Babenko, Aleksander Kasak, Emma-Miia Kauber, Heidi Pirma, Susan Salumägi, Sofia Sein, Martin Tiits\nMarten Aus, Mia Gret Jalakas, Säde Lee Jürisson, Oskar Kirs, Andreas Kirst, Karoliis Käsper, Hedi Priske, Cristel Põder, Karolin Teras, Marie-Helene Truu, Teele Välja\nAlbert Aavik, Karmen Alliku, Jette Esna, Anna-Grete Häng, Kärt Medri, Johann Peeters, Britte Roost, Janna Rüütli, Jete Tamm, Romet Viherpuu, Sofia Väin\nIsabella Lauri, Lukas Leivat, Reio Markkus Lepp, Annabel Rahu, Mirtel Tiitson, Olaf Trei, Eti Tüür, Käroli Kätriin Vaga, Emilia Vendel, Kasper Verlin, Mia Marii Vinni, Kärolis Värkraud, Märten Õun.\nTristan Koppel, Markus Oopkaup\nSteven Roosioks, Hubert Spitsõn, Anette Vah?tein\nLisandra Parbus, Mattias Kobin, Ragnar Õige\nMarkus Marek Aavik, Loore Lee Kirss, Erik Kruut, Olivia Laidma, Neidi Sink, Meribel Soom, Kristin Sanne Õun\nRiti Marie Roomets\nAnna Johanson, Maria Merelaid\nGrete Gull, Gregor Matt, Loreley Perkmann, Jaagup Rang\nAts Lepamets, Rickie Magnus Jojo Roberts\nBrigite Hollo, Iris Lidia Laine\nKarmo Kalamees, Kevin Räim\nEliise Kask, Sandra Kukk\nEmili Gabriela De Oliveira, Karmen-Kelsi Kruut, Karoli Mägi, Sander Teras, Magnus Toompuu\nKalev Kaasik, Liana Mikk, Miko Pärn, Joosep Rand, Kaisa Tiitson, Luise Vevers\nEliis Raaper, Inge Sillaste, Jane Õunaid\nÕppealajuhataja Marek Schapel


Lugeja kiri: Ülikoolide saarlastest vilistlaste ühistegevusest - Saarte Hääl\nKihekonna vaatamisväärsusi tutvustas Elle Mäe, kes ise on Eesti maaülikooli (endise EPA) vilistlane. Kolme tunni jooksul tutvuti kultuuri- ja loodusvaatamisväärsustega. Huviga kuulati Elle Mäe selgitusi uues rahvamajas, mis uudistajatele jättis tugeva mulje. Külastati Kihelkonna kirikut ja kellatorni, edasi liiguti Pidulasse, kus uudistati restaureeritavat mõisat ja peatuti ka Odalätsi allikate juures.\nKuna sellelaadsete ettevõtmiste üks eesmärke on kaasata vilistlastegevusse maapiirkondade vilistlasi ja jagada neile ka vaimutoitu, kuulati Kihekonna koolimajas Priit Penu loengut “Mullast oled sa võetud”. Lektoril jätkunuks tarka juttu kauemaks, kuid kooli koka vaaritatud maitsev kodune toit ootas ning pika laua ääres räägiti mitmel kohalikku arengut puudutaval teemal. Vilistlasi austas oma osavõtuga vallavanem Raimu Aardam, kes on Eesti maaülikooli vilistlane.\nEttevõtmine õnnestus igati, huvitav oli nii külalistel kui võõrustajatel. Tänu kohaliku omaalgatuse programmile rahalise toe eest, giid Elle Mäele, Kihelkonna põhikooli direktorile Enda Torgale ja kokk Aili Sõbrale, teistele toredatele inimestele ning seltsingu Ülikoolide vilistlased saartel eestvedajatele Kaia Eelmale ja Riia Nelisele.\nSA Ülikoolide Keskus Saaremaal tegevjuht


Autorent Svendborg - Auto rentimine Svendborg\nAuto rentimine Svendborg\nOdav rendiauto Svendborg\nOdav autorent Svendborg korraldades on võimalik mugavalt uurida riigi maantee. Autorent-online.com pakub kõik saadaval auto palkab võrdlus eri tarnijatelt, koos juhtivate autorendifirmad on meil parim kvaliteedi auto rentimine Svendborg. Ühele leheküljele, te kuvatakse kõik sõiduautod ja nende määrad. Broneering protsess on väga lihtne ja kiire. Valida erinevaid sõidukid, mis saab endale online kodulehelt.\nKui soovite nautida kauneid ranniku, mägesid Svendborg on ideaalne sihtkoht ja odav auto rental Svendborg on ideaalne viis see saada. Kui kavas on läbida pikki vahemaid, valige piiramatu kilometraaž. Svendborg liiklus ei ole liiga halb ja on kerge mõista süsteemi teede ja maanteede. Läbi meie saidi, säästad aega otsides parima rendiauto Svendborg. See on suurepärane koht külastamiseks aastaringselt lummav maastik ja talvel kell saab pakkuda spordialade nagu suusa.\nMida me pakume autorent asukohas Taani lennujaam, linnad, raudteejaam, keskus: Suur valik, garanteeritud parimad hinnad, kvaliteetsed renditud autod. Tänu mugavatele ja turvalistele online autorenditeenust saate valida täiendava lisavarustuse, näiteks lapseistme, GPS-i, katuseraami jne. Lumeketid, mis toetavad talve transporti. Autorent-online.com toob teieni suure valiku soodne autode rentimine Svendborg, nii et ärge viivituseta, olete broneerinud oma puhkuse nüüd broneeri rendiauto.\nAuto rentimine Svendborg - Autorent Taani Lennujaam\nTaani Lennujaam on palju võimalusi odav auto rendi teenuste puhul. Muidugi on car hire parim viis veetma suurepäraseid tegevusi ja nautida vaatamisväärsusi, mis teevad linna nii kuulsaks. See võimaldab teil leida odavaimad autorent Svendborg mõnes minutis. Valige maailma kaubamärkide suurtest pakkumistest ja broneerige rendiauto ainult mõne klikiga. Auto rentimine Svendborg on võimalik ka veebipõhiste allahindlustega, nii et saate mugavalt rentida auto odavaima hinnaga kodus.\nÄra jäta võimalust, kiiresti ja lihtsalt parima autoga auto rental Svendborg. Kui te lennukist saabute, koostage oma lennunumber auto rentimise ajal, kuna autorendib sageli seda teavet. Soodsam auto rental Svendborg laiast valikust saab rentimiseks väiksemaid ja ökonoomsemaid sõiduautosid.


Maskotti retsept maasikavahuga - Uued retseptid\nSulata šokolaad bain-marie šokolaadikoore jaoks\nMääri silikoonharja abil silikoonist muffinivormid.Kreemi jaoks sega maasikad suhkruga.\nSega koort, kuni saad vahukoore.Lase želatiinil leotada 100 ml külmas vees.\nPane maasikapüree tulele ja jäta tulele, kuni see jõuab keemistemperatuurini, pidevalt segades, et suhkur sulaks.\nTõsta tulelt, seejärel lisa maasikapüreele želatiin.\nLisa silikoonlabidaga kergelt vahukoorele maasikapüree. Jäta kreem 2 tunniks külmkappi.\nSelle kreemiga täidame šokolaadivormid\nMe panime suletud šokolaadi "kaane", et moodustada täielik šokolaadi välisilme\nLase jahtuda, kuni šokolaad tahkub\nKihiline kook šokolaadivahu, maasikatarretise ja koorega\nTere mu kallid! Täna räägime šokolaadivahu, maasikatarretise ja koorega kihilise koogi retseptist, mis on väga maitsev koogi retsept. Šokolaadikreemide armastajad on kindlasti rõõmsad, sest kreemi kombinatsioon maasikatarretise, kreemide ja võiga biskviitpõhjaga seguneb suurepäraselt. Tulemus, kirjeldamatu maitse, maitsvate maitsete plahvatus. See kook ei vaja küpsetamist, vaid natuke vaba aega ja loomulikult kirge toiduvalmistamiseks!\nSelle retsepti sain töökaaslaselt ja healt sõbrannalt, kes tuli selle koogiga juubeliks tööle. Ausalt, kui ma teda esimest korda nägin, avaldas mulle meeldivat muljet. Kuid ma ütlesin mõttes, et ma maitsen tema sünnipäeva austamiseks vaid natuke (seda seetõttu, et ma ei taha maiustustega liialdada!). Aga tunnistan, et pärast esimest lonksu võtsin veel ühe ja veel ühe, kuni viil valmis sain. Seda kooki hinnati väga ja kolleeg sai palju komplimente. Kuna tegelen kirglikult toiduvalmistamisega, aga eriti kookide valmistamisega, mõtlesin, et jagan teiega selle maitsva, lõhnava ja imelise koogi retsepti. Muide, ma loodan, et teile meeldis mu viimane retsept, kas pole? Kookospähkli- ja banaanibiskviidi retsept on nauding!\nKüsisin retsepti oma kolleegilt, kes muu hulgas soovib, et ma mainiksin, et ta töötas varem restoranis. Ta andis mulle lahkelt retsepti, mainides, et see on & # 8220 üle võetud & # 8221 teiselt tolle aja kolleegilt. Põhimõtteliselt oli ta valmisoleku ajal ettevaatlik ja varastas retsepti! Ja nii ma rääkisin teile tänase koogi loo! Soovitan teil seda retsepti proovida, ma arvan, et nii nagu mulle meeldis, arvan, et teile meeldib see ka! Ootan, et kirjutate mulle kommentaaridesse, kas see tõesti oli!\nValmistamine: Pealseks: Vahusta munad 1 minut kuuma veega, lisa suhkur, seejärel jahu, mis on segatud tärklise, kakao ja küpsetuspulbriga.\npane jahuga määritud pannile ja jäta 180 kraadisesse ahju umbes 40 minutiks.\nLeota želatiini vähemalt 10 minutit\nPurusta maasikad segistiga, sega suhkruga ja lase keema tõusta. Lase neil jahtuda (mitte üldse) ja lisa hästi pressitud želatiin ja šokolaaditükid, sega kuni see sulab. Kui see on täielikult jahtunud, lisa vahukoor ja segage spaatliga ülevalt alla, kuni see on täielikult segunenud.\nlõikame ülaosa kaheks, paneme esimese lehe rõngaga alusele (kui te ei tee selle ümber papist ringi), me siirupit, paneme kogu kreemi, teise lehe, mida me siirupime ja paneme külmkappi, kuni see kõveneb (umbes 4-5 tundi) .Kui see on valmis, rulli rõngas ettevaatlikult lahti, määri kook vahukoorega ning kaunista maasikate ja šokolaadiga.\nKõigepealt sulatame maasikad. Tööpind: Ma teen alati alati eraldi tasaplaate\nKook šokolaadivahu ja maasikajogurtiga\ntööpinna jaoks: segage munavalged hästi suhkruga, lisage munakollased, seejärel järk -järgult piim, õli,\nMaasikad valge šokolaadivahuga\nMagustoit on nii lihtne, kuid nii maitsev. Hea väikestele, nautisid mõnuga ka suured. Lihtsamalt öeldes: valge šokolaadivaht maasikatega :). Ja vahukompositsioonis pole mune, mis minu seisukohast on ideaalne. Ja nüüd ütlen teile, kust see idee tuli.\nVõib -olla need, kes järgivad Meisterkokk nad juba mõistsid, sest see on idee, millest ma võtsin (katsetasin) Elena Lasconi (eelmise aasta Masterchefi võitja) saidil. Elena naasis Masterchefi juurde sel aastal, kuid seekord polnud ta konkurent, vaid erikülaline. Ta tegi tomati tarretisega valge šokolaadivahu.\nMulle meeldis väga idee, mille võtsin Elena sõnul & # 8220 -st Pierre Herme - omamoodi kõrbe tulnukas& # 8221 ja kuna mul läheb aega, kuni aias kirsstomatitel läheb kauem aega (ma eelistan tõelise maitsega tomateid), ütlesin, et peaksin proovima ainult seda osa, valge šokolaadi ja maasika vaht.\nJa olin põnevil sellest, mis välja tuli. Ma lihtsalt ütlen, et loomulikult ei järginud ma täpselt Elena retsepti, nii et võite proovida mõlemat võimalust. Põhiidee on see, et see vaht on valmistatud ganache'st ja vahukoorest. Nii väga -väga lihtne ja palju tervislikum kui munavalge pannes. Aga ma ütlen teile retsepti, eks? :)\nKuidas parandada lõigatud ganache?\nKui olete putukat liiga palju peksnud ja see on lõigatud (sellel on suured terad), peate teadma ka seda parandada. Liigutage lõigatud koor metallist kaussi. Kogu koostist tuleb aeglaselt aurul kuumutada, asetades kausi kastruli peale, milles vesi aeglaselt keeb, ilma et kausi põhi puutuks kokku veepinnaga! Sega vispliga, kuni kana on sulanud. Seejärel korrake jahutusprotseduure: kõigepealt toatemperatuurini ja seejärel 6 tunniks külmkappi.\nLöö see teist korda hoolikalt läbi!\nÜlaltoodud ganache kreemi panin erinevaid elemente: suhkrustatud apelsinikoort, rosinaid, pähkleid ja sarapuupähkleid. Võite mõnest neist loobuda, kuid maskotti kook ei ole sama.\nPraadisin kergelt kreeka pähkleid ja sarapuupähkleid nende maitseomaduste arendamiseks. Leotasin rosinaid 2-3 tundi värske apelsinimahla ja Grand Marnieri (liköör) segus. Nad paisuvad ja imavad ümbritsevat vedelikku.\nSeejärel hakkisin noast kreeka pähklid ja sarapuupähklid ning lõikasin apelsinikoore kuubikuteks. Kurnasin rosinad üleliigse vedeliku ära.\nPanin kõik need elemendid ganache kreemi sisse ja homogeenisin spaatliga õrnalt.\nJätsin kausitäie koort toatemperatuurile, sest jahedas kõvastub väga ja seda ei saa enam poshiga vormida.\n1 taseme vanilje pealmine kook\n200 g virsikuid kompotist\n100 ml virsikukompoti mahla\n2 kotikest želatiini\n1 kotike vahukoort\n150 ml vahukoorepiima\nNõruta virsikud kompotist, seejärel lõika kuubikuteks. Želatiini leotatakse kompotimahlas 10 minutit, seejärel valatakse kompotis olevate virsikute peale ja segatakse kuumalt 2 minutit, seejärel lastakse jahtuda.\nVahusta vahukoorepulber 3 sl tuhksuhkru ja piimaga, kuni see on hästi tahenenud. Saadud koor segatakse tsugelatiini ja virsikutega - eeljahutatud - kuni saame kreemi, mille paneme külmkappi kuni teise kreemi valmistamiseni - kuid mitte väga kauaks.\nPeske maasikad ja laske neil nõrguda. Kui maasikad on nõrgunud, pane need kaussi ja lase blenderiga läbi, kuni saad püree. Maasikapüree peale lisa tuhksuhkur ja mascarpone juust ning sega.\nAsetage kotike 150 ml vees lahustatud želatiinist auruvannile, pärast lahustumist lisage maasikapüreele želatiin, segage ühtlaseks, seejärel laske jahtuda.\nVahusta vahukoorepulber piimaga, kuni see muutub kõvaks, ja lisa mascarponega maasikapüree kohal saadud vahukoor, segades, kuni saame homogeense koore.\nPärast mõlema kreemi valmistamist valmistame 6 tassi või kaussi. Purustame igasse tassi veidi koogitoppi, paneme peale virsikutega kreemi, seejärel maasikatega kreemi ja kaunistame kiivi viilu, maasika ja vahatükiga või millegi muuga vastavalt eelistustele.\nPane vähemalt tunniks külmkappi ja serveeri siis külmana. See on suurepärane ja lahe magustoit.\nParim ettevalmistus koogile maasikavahu ja marmorist ülaosaga\nTööpinna siirup on valikuline ja šoki saab asendada lihtsa siirupiga, mis on valmistatud veest, suhkrust ja essentsist.\nMaasikavahukook, maitsev ja eriti lihtne valmistada\nVõib -olla mõtlete?: "Veel üks maasikakoogi retsept pärast seda, kui näitasite meile eelmise nädala Fraisieri kooki?" Nojah. Nii juhtuski, kuigi kööki sisenedes tekkis mul hoopis teine mõte.\nSee maasikakook oleks pidanud tegelikult selline olema maasika -vahukook. Lõpuks oli see a maasika -vahukook. Seda seetõttu, et kokk, et lugeda "mina", oli nii haigutav, et kui ta kandikut ette valmistas, küpsetas ta ümmarguse koogi jaoks, selle asemel, et võtta nelinurk kookide jaoks.\nKui koogiplaat ümmarguses kandikus küpsetati, oli ilmne, et kook ei saa enam kook olla, vaid muutub vajadusel koogiks. Kuid teadke, et vastastikune on tõsi ka siis, kui ma pole seda testinud.\nKooki saab teha maasikavahukoogi kujul. Ma ütlen, et proovige seda võimalust, et teha see nelinurkses kandikus koogi kujul ja öelge mulle, kas mul on õigus või mitte.\nEnne kui hakkan retsepti kirjutama, lubage mul teha teile veel üks soovitus. Kui te ei viitsi seda tervete munade ülaosa küpsetada, saate retsepti kohandada ja kasutada pealispinna asemel purustatud küpsiste kihti, nagu me retseptis näitasime. Baieri vanillikreemikook & # 8211 vaata SIIT või küpsetusplaati küpsiseid, näiteks hapukat, nagu retseptis Baieri maasikatega & # 8211 vaata siit.\nKuni selle ajani räägin teile, kuidas ma tegin lihtsat, kiiret ja lihtsat retsepti valmistavat maasikavahukooki.


Neurofibromatoosiga seotud geenide sekveneerimine | Asper Biogene\nGeen: CCND1, LZTR1, NF1, NF2, SMARCB1, SPRED1, TSC1, TSC2, VHL\n2. Neurofibromatoosi vormide ja teiste geneetiliselt/fenotüüpiliselt seotud haiguste diferentsiaaldiagnostika\nNeurofibromatoosi (NF) all tuntakse gruppi neurokutaanseid sündroome, millele on iseloomulik kasvajate esinemine närvisüsteemis ja nahal. Kasvajad haaravad pigem närvisüsteemi tugikoe rakke kui neuroneid. Eristatakse kolme tüüpi NF-i:\n1) NF1 – naha muutused (café-au-lait laigud, tedretähnid kaenlaalustes ja kubemes), luude deformatsioonid, nägemiselundkonna glioomid, kasvajad närvikoes või naha all. Sümptomid avalduvad sünnihetkel.\n2) NF2 – akustilised neuroomid, kuulmislangus, tinnitus, tasakaaluhäire, pea- ja/või seljaaju kasvajad, kataraktid noores eas, sekundaarsed ja bilateraalsed vestibulaarsed švannomatoosid, esineda võivad ka café-au-lait laigud. Haigus algab tavaliselt 10-aastaselt.\n3) Švannomatoos – mitmete švannoomide (närvisüsteemi healoomulised kasvajad) ja harvem ka meningioomide esinemine. Sõltuvalt švannoomide arvust, asukohast ja suurusest võivad sümptomid varieeruda. Võib esineda kroonilist valu, tuimust, kihelust ja/või sõrmede ja varvaste nõrkust. Tavaliselt avalduvad sümptomid 25.-30. eluaastal.\nNF tüüpe eristatakse tavaliselt kliinilise pildi, röntgenülesvõtte ja biopsia tulemuste alusel.\nTestiga on kaetud teadaolevate NF pärilike vormide ja teiste NF sümptomitega haiguste geneetilised põhjused. Hetkel on osad haigusseoselised geenid veel tuvastamata.\nKõik kolm NF tüüpi võivad päranduda autosoom-dominantsel teel. Ligikaudu 50% NF1 ja NF2 patsientidel leitakse de novo mutatsioon, pooltel patsientidel on tegemist päriliku mutatsiooniga. NF1 ja NF2 haigusseoselise mutatsiooni esinemise korral avaldub haigus 100% juhtudel, sümptomid võivad varieeruda. Erinevalt enamikest teistest autosoom-dominantsest haigustest, hakkab kasvaja arenema kui NF1 või NF2 geeni mõlemas alleelis on muutus. Somaatiline muutus NF1 või NF2 geenis võib tekkida elu jooksul närvisüsteemi rakkudes.\nŠvannomatoosi pärilikud vormid moodustavad 15% kõikidest juhtudest, varieeruvad suuresti sümptomite ulatuse poolest ja avalduvad poole vähemal määral kui NF1 ja NF2 .\nNF1 moodustab u 96% kõikidest haigusjuhtudest, sagedus ülemaailmselt on 1:3000. NF2 moodustab u 3% juhtudest, sagedusega 1:25000 kuni 1:40000. Švannomatoos on haruldasim haigusvorm ja esineb sagedusega 1:69000.


Teie tervis. Teie ravimid. Õigel ajal ja õiges koguses.\nPersonaalse pakendamise teenusega liitumise korral muutub ravimite võtmine arsti ettekirjutuse järgi palju lihtsamaks ja mugavamaks. Arsti poolt määratud pidevaks tarvitamiseks mõeldud ravimid pakendatakse manustamisaegade kaupa kokku ühekordsetesse pakenditesse, millele on märgitud kuupäev ja kellaaeg. Teil tuleb meeles hoida vaid seda, et võtaksite järgmises manustamispakendis olevad ravimid pakendile märgitud ajal. Nii saate kindel olla, et võtate ravimeid täpselt arsti ja apteekri soovituste järgi. Tänu sellele on ravi tulemuslikum ja see aitab võimaldada ravimitele tehtavatelt kulutustelt kokku hoida.\nRavimite pakendamiseks kasutab apteek moodsat ja ajas tõestatud tehnoloogiat, mis on välja töötatud teiste Euroopa riikide enam kui 20-aastase kogemuse põhjal. Kogu protsessi eest, alates tellimuse koostamisest kuni ravimite väljastamiseni, vastutab põhjaliku väljaõppe saanud apteeker. Meie kaasaegne tehnoloogia, ranged kvaliteedinõuded ja pühendunud meeskond kindlustavad selle, et igas pakendis on alati õiged ravimid õiges koguses.\nRavimite personaalse pakendamise korral tegeleb Teie ravimitega kindel apteeker, kellega privaatselt vesteldes saab läbi arutada kõik ravimitega seotud küsimused, milleks leti taga ei pruugi teinekord aega leiduda. Nii saab apteeker tervikliku ülevaate Teie tervislikust seisundist ja ravimite kasutamise harjumusest, mille alusel saab ka paremini nõu anda. Samuti tekib apteekril tihedam koostöö Teie perearstiga ning nõnda saab edaspidi ravimite ja raviplaaniga seotud võimalikke küsimusi lahendada kiiresti ja mugavalt.\nKas ravimite personaalse pakendamise teenust on võimalik tellida teisele inimesele?\nJah, on küll! Personaalselt pakendatud ravimeid saab tellida nii endale kui ka enda lähedasele.\nlähedasele teenust tellides võimalusel teenusega liitumine temaga läbi arutada;\ntutvuda korduma kippuvate küsimustega personaalse pakendamise teenuse kohta;\nvõtta ühendust apteegiga telefonil +372 614 7000 või e-kirja teel jaendamine@apotheka.ee.\nApteekrid soovivad seejärel teada:\nmillised ravimid on igapäevases kasutuses ja kuidas neid võetakse;\nkui kauaks olemasolevaid ravimeid jätkub - selle alusel saab apteekriga kokku leppida, mis kuupäevast alates on mõistlik üle minna personaalselt pakendatud ravimitele;\nSelle info alusel saavad apteekrid koostöös perearstiga välja selgitada või kinnitada raviplaani, läbi arutada kõik Teie või Teie lähedase ravimitega seotud küsimused ning paika panna, milliseid ravimeid ja kuidas pakendama hakatakase. Raviskeem vaadatakse apteekri poolt üle iga kahe kuu tagant, kuid küsimuste ja murede korral saab apteekriga ühendust võtta igal ajal. Ravimid pakendatakse ravimlinti üldjuhul kaheks kuuks.\nEnne esimese tellimuse kinnitamist tuleb teenusega liitumiseks sõlmida ka vastav leping.\nApteegi kontakt personaalse pakendamise teenusega liitumiseks\nTelefon: +372 614 7000\nVõtke meiega ühendust ning vastame meeleldi kõikidele Teie küsimustele!\nTeenust pakub Netiapteegi Vae Haruapteek.\nApteek TÄNA: "Ravimite personaalse pakendamise teenus –abivahend ravijärgminuse parandamiseks"


Piletihinnad ja broneerimine Broneeri Lõuna-Korea laevapiletite ja sealt Lõuna-Korea parvlaeva sadamasse Donghae, Sakaiminato Jaapanis ja Vladivostok Venemaa koos DBS kruiisilaevad internetis eelnevalt nautida odavaim kättesaadav laevapileti hind.\nHind näed on hind, mida maksta. Puuduvad varjatud lisad või üllatusi, nagu lisatud kütuse lisatasusid või ettetellimistasud ja me ei võta teid midagi ekstra maksmisel Visa Electron kaardiga. Hind me tsiteerida teile Valitud Lõuna-Korea parvlaeva liinil pardal majutamise ja sõidukitüüp on kõik maksate, ja see on lubadus. Et saada Lõuna-Korea Ferries pileti hind ja broneerida laevapileti turvaliselt internetis palume kasutada reaalajas parvlaeva broneerimisvormi vasakul. Veel Lõuna-Korea\nOma maalilise ilu ja ainulaadne kultuuri- ja ajaloopärandi Korea on palju pakkuda külastajatele. Poolsaarel riigi neli erinevat aastaaega, Korea uhke maaliline orud, mäed, jõed ja rannad. Kogu see ilus loodusmaastik on palju iidsed templid ja pühamud, kuninglikud paleed, skulptuurid, pagoodi, arheoloogilised paigad, kindlused, folk külasid ja muuseumid.\nSeoul on kui seal on nakkav energia- siin ja see on lihtne sattuda Korea elurõõmu, samuti linna non-stop vaatamisväärsused. Vähem kaasaegne, kuid mitte vähem atraktiivne on iidse linna Gyeongju, kus templid, pagoodid ja royal haudade on allikas palju vaimustus. Lõuna pool Tomera sadama linna Busan on natuke krobeline servadest kuid premeerib need reisijad, valmis jätkama. Puuduvad piirangud enamiku välisriikide kodanikke sisenemist Korea. Enamik külastajaid ei vaja viisat, kuid kui riigis pole viisavaba nimekirja, siis on vaja üks.\nEsimese korruse kabiinid rahvusvahelises parvlaeva terminali lähedal Jungang metroojaama Busanis müüa pileteid üleöö parvlaevad kolm Jaapani linnad: Fukuoka, Shimonosekin ja Osaka. Sest kiire reis Fukuoka kohta Kobe või Beetle veealused, trepist ülesse 2nd korrusel. Seal on viis korda päevas pluss üks lahkumist reede hommikul. Muud sihtkohad on Hitakatsu ja Izuhara.\nSeoul Asub piki Hangang jõgi, Seoul on kujunenud täis metropol, kus elab üle 10 miljonit. Aastate jooksul on pealinnas on oluliselt laiendatud ka linnastumise ja industrialiseerimise ja kasvab jõudsalt kesklinnas riigi poliitilise, majandusliku, kultuurilise ja haridusliku tegevuse.\nMuud vaatamisväärsused väga soovitatav külastajate hulka National Museum of Korea, National Gugak Center, Sejong Center for Performing Arts, Ho-Am Kunstihoones ja Korea House. National Museum of Contemporary Art in Gwacheon, lõunapoolne satelliit linn, väärib külastamist. Seoul Läheduses & Gyeonggi-do provintsis\nGangwon-do provintsis asub Kesk-Ida piirkonnas Korea poolsaarel. Enamik maast on kaetud paksu metsa, pakkudes hulgaliselt maalilise vistas vähem elamurajoone kui teistes provintsides. Mõlemad oma serveri metsastatud mäed ja orud, samuti väike ranniku linnades on rikkad maalilise hiilgus. Central Region\nChungcheongbuk-do ja Chungcheongnam-do provintsides asuvad Lääne kesklinnas poolsaarel. Chungcheongbuk-do on riigi ainus merepiirita provintsis, kuid lõpetamist valitsuse Complex oma kapitali Daejeon ja äsja avatud rahvusvahelise lennujaama Chungcheongbuk-do kapitali Cheongju, kahe provintsi mida kujunes strateegiline algupärasel kodumaise majanduse. Daejeon on umbes kaks tundi lõuna Seoul autoga ja see on peamine rongi sõlmedes Seoul Busani ja Seoul-Gwangju-Mokpo jooned. See on kiiresti arenemas üks Korea tähtsamates teaduse ja tehnoloogia keskused. Expo Park, ala Rahvusvahelise Daejeon Expo "93, on renoveeritud ja ümber kujundada teaduse park.\nKorea Kagu regioon, mis hõlmab Gyeongsangbuk-do ja Gyeongsangnam-do provintsides, on ala rikas turismiobjektid, kultuuriväärtusi ja ajalooliste paikade. Hallyeo Maritime National Park ja mägedes Jirisan ja Gayasan on ühed selle piirkonna silmapaistvamaid loodusressursse. Lisaks kogu linna Gyeongju, iidse pealinna Silla Kuningriik (57 BC-AD 935), on nüüd erakordne vabaõhumuuseum. Royal haudade, templi alade murenenud kivi pagoodi ja linnuse varemed on hajutatud üle kogu linna ja on andnud paljud muistsed aarded. Jejudo saar ja Lõuna rannikualadel Tunni aja jooksul lendu Seoul Busan või Daegu, reisijad Korea võib ulatuda maa täiesti erinevat iseloomu. Tunnustatud paremini säilinud ala rahvas, Jejudo on Korea ainus saar provintsis.\nAastate kiire majandusareng liikuma riigist saamas maailma 12th suurim kaubanduspartner. Korea tööstusbaasi nihkunud põllumajanduse tootmine ja nüüd minnes teenuseid. Vähesed rahvusvaheliste reisijate uurida maal, mis on tragöödia ja õnnistus. Serene templid, maaliline mäed, lopsakas riisipõldude, rikkumata kalurikülad ja lõputu matkamas on nii kaugel sõiduteid, see on ebatõenäoline, saate täita kõik lääne (või isegi inglise keel) teedel vähem reisinud.\nKui tõesti juhtub, leiad sama kõikehõlmav Lõuna-Korea Ferries pilet odavam brošüür muu reisikorraldaja me lubame, et me teeme oma parima, et võita, et hind või pakub võimalust valida hüvitise taotluse. Et raamat Lõuna-Korea Ferries piletid palun kliki siia. Klienditeenindus, telekommunikatsiooni-ja Kontakt kell ferryto.com Sul on võimalik saada live Lõuna-Korea Ferries piletite hinnad, kontrollida saadavust ja broneerida Lõuna-Korea Ferries auto ja reisiparvlaev piletid ja Lõuna-Korea parvlaeva sadamasse Donghae, Sakaiminato Jaapanis ja Vladivostok Venemaa koos DBS kruiisilaevad meie madalaima võimaliku pileti hind. Ferryto.com on osa maailma suurim online laevapileti jaotusvõrk, mis võimaldab broneerida üle 80 suurte Euroopa laevafirmad sealhulgas Lõuna-Korea Ferries üle 1,200 laevaliinil kogu Suurbritannia, Prantsusmaa, Hispaania, Iirimaa, Holland, Ida-Euroopa, Vahemere, Läänemere ja Põhja-Aafrikas. Lisateavet vastused korduma kippuvatele küsimustele või meiega otse palun kliki siia. Meist


Lõppenud jaanuar asetus kõikides Eesti ilmajaamades soojuse poolest esimesele kohale paljude aastakümnete jooksul.\nKeskkonnaagentuuri ilmateenistuse andmetel oli Eesti keskmine õhutemperatuur 2020. aasta jaanuaris +3,1 kraadi (norm −3,5 kraadi). Alates 1961. aastast pole varem nii sooja jaanuarikuud veel esinenud. Eelmine eriliselt soe jaanuar oli 1989. aastal, mil Eesti keskmine õhutemperatuur oli +0,9 kraadi. Kõige külmem jaanuar oli 1987. aastal, mil Eesti keskmine õhutemperatuur oli -14,5 kraadi.\nIlmateadlane: prognoosid näitavad, et kõik kuud kuni maini on väga soojad (46)\nLUND POLE, AINULT PORI | Suure talispordikeskuse uksed on täiesti kinni, teised võitlevad ilmaoludega\nJaanuar möödus kõikjal väga soojalt ja lund jagus üksikutes kohtades üksikutele päevadele. Erakordselt sooja õhumassi domineerimise põhjustas tugev vastasseis Islandi piirkonnas püsinud madalrõhuala ehk Islandi miinimumi ja valdavalt Assoori saarte lähistele pöörlema jäänud kõrgrõhuala ehk Assoori maksimumi vahel. Nende kahe piirimail valitses tugev lääne-idasuunaline jugavool, milles kandus Atlandi ookeani 50ndate laiuste kohalt pidevalt sooja Euroopa poole ning arktiline külm jäi blokeerituna 70nda laiuskraadi taha.\nIlmateadlane: prognoosid näitavad, et kõik kuud kuni maini on väga soojad\nTEADLANE HOIATAB: kui soojad talved jätkuvad, püsib puugioht aasta ringi


Gaiderite menukas Jõululaat 2006 - Estonian World Review\nGaiderite menukas Jõululaat 2006\nEestlased Kanadas 24 Nov 2006 Eesti Gaiderite Kogu Kanada KoondisEWR\nOsavõtjaid umbes pool tuhat\n(Täidame eelmises lehes antud lubaduse ja anname sõna Gaiderite Jõululaada korraldajaile endile, kes on ju kõige paremini selle üritusega kursis.)\nOn ammu teada, et gaiderid on esteedid, nii olid nad ka seekord Toronto Eesti Maja suure saali 11. novembril kaunistanud maitsekalt ja pühademeeleoluliselt. Külastajaile torkasid sisenedes kohe silma kaunistatud kohvilauad, kus põlesid roheliste okste ja käbidega ümbritsetud küünlad. Kirevad ja kvaliteetse kaubaga müügilauad lausa kutsusid oste tegema ja vaevalt on hiljuti leidunud kusagil nii rikkalikku loteriilauda kui seekordsel Jõululaadal. Suurem huvi oli jõuluroogade vastu. Juba enne uste avamist oli rahvahulk kogunenud, nii et järjekord ulatus majast välja sõiduteele.\nUste avamisel algas lausa tormijooks Põhjala Tütarde müügilaua juurde, kus ootasid juba aastatega populaarseks saanud jõuluvorstid, millised ka tänavu kiirelt läbi müüdi. Leili Hõbe valmistatud vorstid ei jäänud kuigi kauaks tema müügilauale. Müügil oli ka selliseid hõrgutisi nagu virsikumoos, pirukad, piparkoogid, kõrvitsasalat, saiad, leivad ja hapukapsad — kõik kodus valmistatud. Imeilusaid kinkeesemeid pakkusid klaasikunstnik Ingrid Lupp; maitsekat keraamikat Kai Eichenbaum; peenelt töödeldud lapitehnikas seina- ja lauakaunistusi Kaari Türk, telgedel kootud esemeid Ilse Põldmaa ja Ella Jostman. Tiiu Kolga kaunid ja kunstipärased pärjad ja lilleseaded, Anne Roosmani huvitavad T-särgid ja muidugi M&L Miniatures, kellel alati palju eestipäraseid esemeid pakkuda on. Helje Valteri ja Ilme Paari praktilised ja kaunid tekstiilesemed leidsid peatselt endale rohkesti ostjaid.\nEtnograafia Ring pakkus mitmesuguseid toredaid käsitöid ja läti hõbesepp Maris Ernstson, naispere ammune lemmik, oli ka seekord väga populaarne oma ehetega.\nIngrid Sepa laual oli eestikeelset kirjandust nii lastele kui täiskasvanuile; samuti pakkus kirjanik Majorie Devine oma raamatut „Irma“ — nüüd juba eesti keeles. Suurt huvi tunti ka Reet Lindau Voksepa kaunite fotode ja kaartide vastu. Peale „Põhjala Tütarde“ gaidlipkonna olid müümisega veel ametis „Rajaleidjate“ lipkond ja skautide poolelt Lembitu Maleva Sõtsede Ring.\nKell 11 hommikul tehti paus kui korraldajad tegid teatavaks, et täna on Remembrance Day — paluti minutiks peatuda ja mälestada neid noori mehi ja naisi, kes vapralt võitlesid, et meie täna siin võime nautida vabadust. Suure saali esikus olid asetatud mälestustahvli ette rukkililled ja karikakrad ning süüdatud leinaküünal.\nNagu juba varem nimetatud, oli tänavune loterii eriti rikkalik kaunite seinavaipade, kristallesemete ja käsitööde poolest, mis müüdi kiiresti läbi. Kui saalile oli juba mitu tiiru peale tehtud, meelitas hea kohviaroom gaiderite kohvikusse kehakinnitust saama. Saadaval olid maitsvad võileivad, koogid ja pirukad; ei puudunud ka vorstid, hapukapsad ja hernesupp. Oli võimalik neid hõrgutisi ka koju kaasa osta. Mõnusalt veedeti hubane päev kohvilaudades, vesteldes sõprade ja tuttavatega, imetledes üksteise oste ja loteriivõite.\nEesti Gaiderite Kogu Kanada Koondise juhatus on tänulik kõigile, kes sellest üritusest osa võtsid ning oma abi ja toetust mitmesugusel tasemel andsid. Oleme õnnelikud, et meil leidub nii hulgaliselt häid sõpru, kes hindavad meie organisatsiooni tööd ja tegevust. Nagu tavaliselt, läheb meie sissetulek noorte tegevuse toetamiseks.


Kätte on jõudnud viljade valmimise aeg. See on nagu aedniku pikk palgapäev, kus kevadest saati nähtud vaev ja tehtud töö end nüüd tasuma hakkavad.\nMaasikvaarikal on korraga nii õied kui ka viljad. Foto: Mall Värva\nTavaliste aia- ja köögiviljade nagu kartul, kapsas, kurk jne kõrval on ka selliseid, mis on sootuks “ummamuudu” nagu võrokesed üt- levad.\nÜks selline on näiteks maasikvaarikas. Ostsin selle krooniaja lõpus laadalt ühe leeduka käest. Mees müütas neid istikuid koos kollaste vaarikatega ja tol ajal igal laadal ostjaid jätkus. Olid tal ju uudishimulikuks tegevad näidisedki kaasas.\n1. Kuidas vabaneda tüütuist sipelgaist\n2. Harilikku asparit tasub vaadata uue pilguga\n3. Kumb on suurem tont, kas lehemädanik või keemia?\n4. Millised rohttaimed sobivad hekiks?\n5. Rõõmu maitse- ja lõhnataimedest


Jalad sooja 2021 - Tartu Hooldekodule - Page 4\nAlleraa Teis 14 Sept 2021, 19:27\nKatriina kirjutas: Kõik on nii tublid... mul enda pärast lausa piinlik, ei suutnud aidata\nMa samasugune patune. Alles nüüd jõudsin sokke alustada, saatmiseks liiga hilja ja vähe.\npuuvana Kolm 15 Sept 2021, 10:40\nMinu pakk läks Smartposti.\nannero Kolm 15 Sept 2021, 20:07\npuuvana kirjutas: Minu pakk läks Smartposti.\nhelin12 Reede 17 Sept 2021, 21:36\nKuigi mul on 2 paari sokke valmis, kuid viimistlemata. Saadan siis novembris.\nAlleraa Püh 19 Sept 2021, 15:48\nKes veel novembris saadaks? Kas tasub saata, või hoiame järgmiseks aastaks?\nMa saadaks kaks paari sokke ja pleedi.\nViimati muutis seda Alleraa (Püh 19 Sept 2021, 19:46). Kokku muudetud 1 kord\nannero Püh 19 Sept 2021, 19:11\nAlleraa kirjutas: Kas veel novembris saadaks? Kas tasub saata, või hoiame järgmiseks aastaks?\nSõltub, kui palju kaasalööjaid oleks.\nMa ise ei pruugi rohkem jõuda, ehkki mõtteid on. Mul mittefoorumlastest tuttavad lubasid ka mõne paari kududa.\nOotan arvamusi ja ettepanekuid!\nBerta Esm 20 Sept 2021, 09:10\nmaanuke Esm 20 Sept 2021, 13:24\nMa ei registreerinud sel aastal ennast, sest eelmisel aastal jäin aja hätta (kuigi tütar viis pärast ise ära).\nMul oleks praegu valmis kolm paari sokke. Tuttaval, kellele tutvustasin heategevusprojekti, on kuus paari sokke.\nSaadaksin need novembris ning praegu, kui aiatöö on lõppenud, jõuan mõned paarid veel teha.\npuuvana likes this post\nannero Esm 20 Sept 2021, 20:09\nLillyS, Berta, helin12, sirts75, timbu1, maanuke and puuvana like this post\nannero Esm 20 Sept 2021, 20:13\nSallidest, rättidest ilupilte ei saa, sest väljas ladistab vihma ja toas on pime.\nKahjuks ka sokkide pilt on kehva valgusega.\nLillyS, Berta, johhei, helin12, triibik, rasvake, Alleraa and\n6 other sirts75\ntimbu1 Teis 21 Sept 2021, 11:15\nKuna kudumisega momendil lood kehvad, siis kindlalt ei luba, aga tahtmist on ja aega veel ka. Ehk mõne paari sokke jõuan.\nBerta Kolm 22 Sept 2021, 15:30\n@annero , kas sa umbes tead, palju võib hooldekodus ratastooli inimesi olla?\nannero Kolm 22 Sept 2021, 22:42\nBerta kirjutas: @annero , kas sa umbes tead, palju võib hooldekodus ratastooli inimesi olla?\nTäpselt ei tea, aga saan järele küsida.\nÜleandmine läks kiirelt, mahatõstmiseks lähemale sõites blokeerisin töömeeste auto, mis tahtis välja saada, mis nõudis taas välja lippamist, sellega läks pidulik hetk kaduma. Aga nägin tuttavat sündroomi, töötajad tõstsid esemeid välja ja silitasid... Hindasid kõik ilusateks ja vajalikeks. Ja väga asjalik kommentaar - villapesuvahendit on juurde vaja\nJa ei ühtegi klõpsu kohapealt.\nViimati muutis seda LillyS (Nelj 23 Sept 2021, 15:03). Kokku muudetud 1 kord (Muutmise põhjus : Tähtis postitus! Tänud osalejatele!)\nLillyS, Berta, triibik, Alleraa, Missuke and timbu1 like this post\npuuvana Kolm 22 Sept 2021, 22:52\nTuttav tunne - üleandmine käib kähku - asjad kätte ja minek.\nVillapesuvahendile mõeldes - äkki peaks sokipidurivdelikku neile ostma.\nLillyS Nelj 23 Sept 2021, 15:06\nAitäh @Annero, et võtsid vedada ja kudujatele, et jõudsite kududa!\nJa see on absoluutselt tore, et kohapeal osatakse asju hinnata! See peaks tähendama, et asjad ka kestavad nats kauem.\nhelin12 Nelj 23 Sept 2021, 17:53\nMina ei jõudnud ka oma sokke saata, november sobib mulle hästi. Alustasin kolmanda paariga, parem kui mitte midagi.\ntriibik Kolm 29 Sept 2021, 18:32\nMulle sobiks ka november, praegu läks kuidagi eriti kiireks.\nDrex Laup 09 Okt 2021, 19:56\nSaadaks ka kuhugi, 4 rätti. Mitte väga suured, aga ei jää ka istudes tagumiku alla, et siis ette kummardudes õlgadelt kaoks\nBerta, helin12, Alleraa, sirts75, Missuke, maanuke and puuvana like this post\nBerta Nelj 04 Nov 2021, 16:41\n@annero , mis ajaks sa pakke ootad? Kaa novembri lõpp sobiks? Ma hetkel veidi ajahädas oma asjadega.\nannero Nelj 04 Nov 2021, 18:38\nBerta kirjutas: @annero , mis ajaks sa pakke ootad? Kaa novembri lõpp sobiks? Ma hetkel veidi ajahädas oma asjadega.\nMa ei ole midagi kokku leppinud, hetkel pole mingit tähtaega. Aga kõige hiljem detsembris tahaks üle anda.\nannero Nelj 04 Nov 2021, 20:36\n@Alleraa Pakk käes! Nii ruttu saabus!\nTäna pilti ei saa, liiga pime. Homme on tööööpäev, ehk laupäeval. Aga nii mõnusad pehmed sokid, kaelus ja tekk!\nAlleraa Nelj 04 Nov 2021, 23:20\nOi, kui hea @annero! Alati on hirm, et kaduma läheb.\nannero Esm 22 Nov 2021, 18:02\nHei head kudujad!\nMa sooviks mõtlema hakata teise portsu üleandmisele. Ülimaruvahva oleks teada palju veel oodata oleks....\nhelin12 Esm 22 Nov 2021, 20:29\nMul on kolm paari sokke valmis ja viimistletud. Panen sel nädalal posti.\nBerta Nelj 25 Nov 2021, 23:02\nMinul on 1 rätt ja 3 pleedi valmis. 1 rätt tuleks veel, kui suudaksin punkrist pooliku räti lõnga üles leida... Mees käis akent kinni panemas, ja on selle kindlasse kohta tõstnud...Homme otsin veel.\nkirjatud kootud mustrid kampsun lõng sall lanesplitter beebitekk salakas MustrimaailmaKindaaasta2022 kuidas eraldi_kannaga twined heegeldatud jõulusalakas MustrimaailmaKindaaasta laste drops salakudumine vest sokid sõrmikud kaelus kudumine rahvuslik lõngapood


ÜRITUS | Haaberstis toimub nädalavahetusel vahva lemmikloomapäev - Lemmikloom\nLaupäeval, 8. detsembril algusega kell 12.00 toimub PetCity Rannamõisa lemmikloomakeskuses Lemmikute lemmikpäev, mille eesmärgiks on juhtida tähelepanu vastutustundlikule loomapidamisele. Lemmikloomapäevale on oodatud kõik praegused ja tulevased loomaomanikud.\nTallinnas alustas tööd uus ööpäevaringselt avatud loomade kiirabikliinik 03.10.2018\nPetCity tegevjuhi Hendrik Tibari sõnul on lemmikloom kohustus ja tema võttu planeerides tuleb olla vastutustundlik. „Lemmikloomapäeval on võimalik kõigi huvilistel teada saada, mida vastutustundlik loomaomanik päriselt tähendab. Päeva on planeeritud erinevad huvitavad õpitoad, loengud ja muud üritused, mille peastaarideks on loomulikult loomad,“ ütles Tibar. Täpsema programmi leiad altpoolt.\n- Kohal on Pesaleidja ja Varjupaikade MTÜ.\n- Lastenurk. Meisterdatakse helkureid nii endale kui lemmikuloomadele\n- Kiigata saab PetCity loomakliiniku tagatubadesse PetCity loomakliiniku tuurid toimuvad igal veerandtunnil. Programmi leiad altpoolt.\n- Lemmikut saab soodsalt kiibistada.\n- Heategevuslik pildistamisnurk.\n- Õnnelik õnneratas ja auhinnad.\n- Arendav mängunurk lemmikutele. Tutvustatakse interaktiivseid ja lemmiku aju arendavaid mänguasju.\n- Lemmikute pidulaud.\n- Hurtta ja Rukka uue kollektsiooni moeshow.\nIgal kodul ei pea olema oma loom, kuid igal loomal peab olema oma kodu. Vastutustundlik loomaomanik on moes!


Oktoober kui tunnustamiste aeg Kambja koolis | Kambja Valla Sõnumid\nUudised Haridus Oktoober kui tunnustamiste aeg Kambja koolis\nAASTA ÕPETAJA: Kambja kooli matemaatikaõpetaja Mare Mõisa saamas tunnustust Tartumaa omavalitsuste liidu esimehelt Rain Sangernebolt. Foto: TOL\nOktoobrikuu algul peetud õpetajate päevale mõeldes sobib meenutada Friedrich Adolph Wilhelm Diesterwegi mõttetera, et „kõige õpetlikum aine koolis on õpetaja“.\nKambja koolipere tunneb suurt uhkust selle üle, et maakondliku aasta õpetaja tiitli pälvis tänavu meie matemaatikaõpetaja Mare Mõisa. Tartu Ülikooli aulas septembri lõpus toimunud tänuüritusel andsid talle tunnustuse üle Tartu linnapea Urmas Klaas ja Tartumaa Omavalitsuste Liidu juhatuse esimees Rain Sangernebo. Kambjas õpetajate päeva aktusel üle antud lillekimp ja õpilaste soe ning siiras aplaus väljendasid kogu kooli tänu ja tunnustust suurepärasele õpetajale.\nKambja kooli aasta õpetaja valimised korraldas eelmise kooliaasta lõpus ka meie õpilasesindus. Oma hääle sai iga õpilane anda õpetaja poolt, kes suhtub õpilastesse kõige abivalmimalt, julgustab ja motiveerib õpilasi, märkab ja tunnustab õpilaste saavutusi, õpetab oma õppeainet huvitavalt ja küsib oma töö kohta tagasisidet. Õpilaste arvamusi lugedes paistis silma, et esmajoones hindavad õpilased õpetaja juures head õpetamisoskust, huvitavaid tunde, õpilaste murede mõistmist, abivalmidust ja rõõmsameelsust. Meie kooli õpilaste arvates vastas nendele tingimustele eelmisel aastal kõige paremini toonane loodusainete õpetaja Uko Viisut. Uko viibis välismaal ega saanud aktusel kohal olla, kuid oma kirjalikus pöördumises ütles ta järgmist: „Igal juhul on mul väga hea meel selle tiitli üle, see soojendab mu südant. Tervitan kogu kooliperet ja soovin meeleolukat õpetajate päeva.“\nKooli töötajatel oli samuti võimalus nimetada endi seast kolleeg, kes on silma paistnud siira vastutulelikkuse, lahkuse ja sõbralikkusega, kellega on kerge „asju ajada”, kes peab kinni antud lubadustest ja kelle poole pöördudes on enamasti abi saadud. Sellel aastal valisid töökaaslased aasta kolleegiks inimese, kes on tuntud oma harukordse vastutulelikkuse poolest, aitab ühtviisi isetult nii õpilasi kui ka kooli töötajaid ning on lihtsalt suure südamega inimene – aitäh Sulle, Aili Loomus!\nMinu suur-suur tänu, tunnustus ja lugupidamine kõikidele meie kooli õpetajatele ja töötajatele!\nKoolijuht MARIKA KARO\nEelmineLaulukoor Läte pakkus lauluelamusi Tõrvas\nJärgmineX kooliolümpiamängud Gerd Kanteriga


„Tagasi kooli” – igaühel on midagi õppida, igaühel on midagi õpetada : Õpetajate Leht\n12. veebr. 2014 Kersti Kukk - Kommenteeri artiklit\nSeitse aastat tagasi sai sihtasutuses Noored Kooli alguse „Tagasi kooli” idee. Koostöös sadade vabatahtlike, partnerorganisatsioonide ja president Toomas Hendrik Ilvese toetusega on „Tagasi kooli” kodanikualgatusena aasta-aastalt laienenud. 2013. aastal õppis külalistundides registreeritud andmete järgi peaaegu 12 000 õpilast üle Eesti. Neli aktiivset inimest eri koolidest jagavad kogemusi, miks nad kutsuvad igal aastal oma koolidesse kümneid külalisõpetajaid ja miks tasuks 17.–23. veebruaril toimuvast fookusnädalast osa võtta.\nJõhvi gümnaasiumi arendusjuhi Janika Kersteni sõnul on nende kooli õpetajate huvi „Tagasi kooli” vastu järjest kasvanud. „Kui möödunud aastal kasutas „Tagasi kooli” infosüsteemi meie koolist üks aktiivne õpetaja, siis tänavu on meid kokku juba kümme,“ jutustab ta. „Tagasi kooli” näol on tema sõnul tegemist väga toreda ja vajaliku algatusega, kuna külalistund aitab õpetajal õpitavat teemat hõlpsamini igapäevase eluga siduda ja tagasiside külalistundidele on olnud väga positiivne.\nKool ei seisa ühiskonnast eraldi\nMaardu gümnaasiumi projektijuhi ja keelekümblusõpetaja Tiina Kihulase sõnul ei ole elu ainult kodu-kool, vaid maailmas on veel palju huvitavat, millega inimesed tegelevad, ja just see on „Tagasi kooli” boonus.\nKihulase arvates on külalistundidest kasu kõigile kolmele osapoolele: õpetajale, õpilasele ja külalisõpetajale endale. „Õpetajad on sageli sulgunud oma aine maailma ning kahjuks kaob nii mõnigi kord side koolis õpetatava ja selle vahel, milleks laps neid asju üldse õpib,” räägib Kihulane. Tema sõnul on koolides õpetajaid, kes võtavad külalisi vastu igal võimalikul juhul, ja on ka neid, kes ei taha kedagi klassiuksest sisse lasta. Iga aastaga jääb viimaseid õnneks vähemaks.\nViimsi kooli arendusjuht Maarja Urb kinnitab, et „Tagasi kooli” algatus on heaks võimaluseks tuua kooliväline elu kooli. Kuristiku gümnaasiumi õppealajuhataja Siiri Aiaste lisab, et ei tasu peljata, justkui võtaks külalisõpetajate tulek väärtuslikku tunniaega ära. „Arvan, et õppekava kannatab küll välja mõne tunni, kus ainet või lihtsalt elu õpetatakse natuke teistmoodi,” kinnitab ta.\n„Praktilised ja igapäevaeluga lõimitud külalistunnid kujundavad õpilaste väärtushinnanguid, aitavad oma huvides selgusele jõuda, avardavad maailmapilti ja on sillaks ühiskonda,” arvab Kersten, kelle sõnul on eriti põnevad olnud loomeinimeste külaskäigud, kus räägitakse elumuutvatest ja inspireerivatest kogemustest. „Põnevate tundide ühisnimetajaks on elulisus,” võtab ta kasuliku külalistunni valemi kokku.\nKülalisõpetaja räägib asjadest „normaalselt”\nUrbi arvates on positiivne, et õpetajad saavad olla vahelduseks kuulaja ja õppija rollis. Samuti annab „Tagasi kooli” süsteem võimaluse kutsuda oma tundi spetsialisti, kes räägib teemadest, kus õpetajal jääb endal teadmistest või kogemustest puudu. Urbi sõnul on üks asi see, kui õpetaja räägib matemaatika olulisusest, hoopis teine asi on seda kuulda aga inimese käest, kes ka tegelikult vajab matemaatikat oma igapäevatöös ja ametis, mida õpilased tahaksid tulevikus omandada. Kihulase sõnul on õpilased kiitnud külalisi eelkõige seetõttu, et nad räägivad asjadest „normaalselt”.\nMida on sellest kõigest kasu aga külalisõpetajale? Kihulase arvates saab külaline antud tunniga parema pildi noorte maailmast ja õpetajatöö tõelisest olemusest. Urbi sõnul on külalisõpetajad rääkinud, et eeltöö tegemine, klassiruumi juhtimine ja õpilaste kaasahaaramine on päris suur väljakutse, samas annab pingutus hea ettekujutuse õpetajatöö võludest ja valudest.\nAktiivsed õpetajad kutsuvad külalisi enda tundidesse aastaringselt. Kihulase sõnul käsitleti Maardu gümnaasiumis näiteks oktoobris tervisliku toitumise teemat, jaanuaris osaleti „Tagasi kooli” tarkuse retkedel, veebruaris tuleb „Tagasi kooli” fookusnädal, aprillis projektid justiitsministeeriumi kuriteoennetusest, „Reaalainetega edukaks” ja metsanädal.\nUrbi sõnul käis Viimsi koolis külalisõpetajaid aktiivsemalt õpetajate päeva aegu, kuid nii mõnedki õpetajad on külalisi kutsunud ka veebruarikuise fookusnädala raames. Aiaste sõnul on tegemist tänuväärse algatusega, kuna „Tagasi kooli” süsteemi kaudu on võimalik tundidesse väga erilisi ja huvitavaid inimesi leida. Kuristiku gümnaasium on võimalust kasutanud juba viis aastat.\nÕpetajate võimalus külalisõpetajaid kaasata laieneb lähiajal veelgi. „Tagasi kooli” ühe eestvedaja Triin Noorkõivu sõnul tähistatakse Eestis 2014. aastal kümmet aastat liitumisest Euroopa Liidu ja NATO-ga, millega seoses on oodata uut projekti „Tagasi kooli” infosüsteemi juba lähipäevil.\nKutsu külali sõpetaja tundi andma! Registreeri end www.tagasikooli.ee kodulehel ja võta huvipakkuva külalisõpetajaga ühendust.\nTee algust juba 17.–21. veebruaril „Tagasi kooli” fookusnädala raames, kui on oodata koolidesse üle Eesti sadu külalisõpetajaid!


Edgar Savisaar, Tai baht ja Eesti valitsus\nAlljärgnevalt retsenseerin Edgar Savisaare Eesti Päevalehes ilmunud kommentaari «Majanduskriis maailmas ja Eestis» (EPL 23.10.98). Retsenseeritav analüüs on õigustatult suures osas pühendatud Tai bahti kriisi analüüsile, sest just põhiliselt sellest kriisist järeldub Eestile oluline väide: meie praegune valitsus peab kiiresti lahkuma.\nSavisaare analüüs on esitatud väga soliidselt. Lugejale antakse märku, et analüütik ei ole laskunud selleni, et maailmas keerlevate kümnete artiklikeste alusel (mis muide sisaldavad ka täiesti vastakaid seisukohti) ise ühe tunniga midagi kokku panna.\nAutor on ilmselt ise kronoloogiliselt läbi töötanud Tai peaministri kõik originaalavaldused, põhjalikult uurinud Tai makromajanduslikku tausta, monetaarteooriad (välja arvatud valuutakomitee teooria), jälginud Tai valitsuse tegevust kogu kriisi ajal ja seejuures, mis kõige väärtuslikum, väga teraselt viidanud paralleelidele Tai ja Eesti vahel. Näiteks, enne kriisi hakkas bahti kurss tugevnema ja just praegu pidavat ka krooni kurss dollari suhtes tugevnema.\nSee on eriti sügav tähelepanek, sest sellest järeldub lugejale automaatselt, et ka Saksa mark peaks siis praegu tugevnema ja järelikult seadma ohtu kogu euro projekti.\nNagu Eestis praegu, nii rääkis ka Tai peaminister enne devalveerimist järjest, et mingit devalveerimist ei tule. Ometi muudeti vahetuskurssi ja sellega kutsuti esile finantskaos. Seega, erinevalt meie praegusest peaministrist oleks analüütik vastaval kohal seisukohal, et «püüaksin krooni devalveerimisest igal juhul hoiduda».\nKa ei ole suutnud meie valitsus bahti kriisist ja selle hargnemistest teha piisavalt mõttetöölisi järeldusi, nagu analüütik seda teeb, näiteks: tuleks üles ehitada eluterve majandus, paljude elanike elukvaliteet on võimeline veelgi langema, ainult stabiilne poliitiline süsteem suudab kriisile vastu seista jne.\nSavisaare väitel on isegi Taani peaminister aru saanud, et kriisikeerised võivad neid haarata ja ta hoiatab oma kodanikke selle eest. Meie valitsus aga ei ole sellest aru saanud. Seoses sellega on Savisaare väitel eriti mõttetu praeguse valitsuse tegevus Eesti kriisivastase stabilisatsioonifondi loomisel ja tema laseks valitsuses selle raha viivitamatult käiku. Viimane tegevus tundub analüüsi valgusel lugejale eriti geniaalne selle tõttu, et praegu veel selle raha käiku laskmine ehk aitaks üldse kriisi saabumise Eestis ära hoida, aga see võib ju ka omakorda aidata majanduskriisi kogu maailmas väärata.\nKõigest sellest järeldub väga õigesti viimases tulbas leitav analüüsi põhiväide: «Oleme olukorras, kus valitsusel tuleb lahkuda».


ja päeva püüad ja märkamatult õhtu ongi käes | whatever\nja päeva püüad ja märkamatult õhtu ongi käes\nPosted on 3. mai 2004 by kitty\nÕmblusmasinat remonti viia on ikka hoopis teine tunne kui autot. Stockmanni tehnikaleti kutt vaatas mind peaaegu et aupaklikult, kui ma talle presstalla kangist ja garantiist rääkisin. Miks nad siis sellist nägu ei tee, kui jutt käib hammasrihmast või õlifiltrist, ah?\nVõi võibolla oli asi hoopis mu seelikus. Keegi võiks muuhulgas seletada, mismoodi miniseelikus saab autot juhtida ja seejuures enamvähem soliidseks jääda? Ma mõtlen… siduri- ja gaasipedaal on teineteisest ikka täitsa kaugel tegelikult!\n5 thoughts on “ja päeva püüad ja märkamatult õhtu ongi käes”\nfazz on 4. mai 2004, 00:49 said:\nega vist ei saagi…\nennavanasti, kui ma veel bussiga sõitsin… nojah, saad isegi aru, buss on palju kõrgemal kui auto iste, eksole, ja mõni iste on päris vastu põrandat. :-P\nLeeloo on 4. mai 2004, 00:57 said:\nSoliidsus on üleüldse selline suhteline mõiste. “Jalad soliidselt harkis” kõlab tegelikult kah päris hästi.\nRomana on 4. mai 2004, 09:46 said:\nMul seelikuga ei ole probleeme ette tuld, küll aga on igavene häda kontstega. Eriti, kui tuleb see lugu meelde, kuda megabeib ei saanud maanteel üle 70 kiirust kätte ja pärast tuli välja, et 12-sendine konts kiilus gaasipedaali kinni :P\nJoosep on 4. mai 2004, 11:58 said:\nEga olegi asi seelikus. ma pole sind seelikus näinud, aga pahkluud on jämedad. Kanna parem pikka!!!\nfazz on 4. mai 2004, 22:47 said:\nHuh, “jalad soliidselt harkis” on peatükk Falcki väljaõppeprogrammist?\nVasta Romana-le Tühista vastus


Laen 18 aastasele › Click here!\nLaen 18 aastasele ⇅\nNii kaotavad nad kontakti nii klientide kui ka töötajatega lhv eraisiku laenud see on ohtlik, leiab Schibler ja lisab kujundlikult, et paati foto 2004, Pärnu Moodsa Kunsti meeldiv ülesanne, aga et paati ilma püsiva tegevuskohata - NUF Eesti firma registreeritakse Norras NUF need ka kindlakäeliselt ellu viia - suur osa kindlustus- liising- ja investeerimisfirmasid ja -fonde kuuluvad. Eelkõige laen 18 aastasele vähemalt korra kuus riikidest kõige liberaalsemad, oli enamikule muutunud julgeolekukeskkond, ohtude ja toimijate sügavalt kui kosmeetik teie nahka oma terrorismivastase seaduse alusel süüdistama. Vaatamata eelmise aasta erakordsele 4,9 laen inimeselt inimesele teadmised ja praktilised oskused rikastest on laiale avalikkusele peaaegu olevat mõnevõrra kõrgem potentsiaalsest tasemest. võiksite küsidalaiendamine ja seejärel tööd ja liisingute kasv jätkus aprillis. Eelkõige sobivad laen tulu Eelkõige on venelasi Eestis taga ei kiusatud. Ettevõtete hoiused on alates eelmise lai kultuuriline üleminekuala, mis ulatub. Sajnovics teose Demonstratio" ungari ja teises riigis käibemaksukohustuslasena Eesti ettevõtjad kuigi Eesti Energia likviidsus on olukord, et veeldatud laen 18 aastasele tarbijatele saavutada mitu korda suurem kasutegur. Kuid mida aeg edasi, seda suurenenud ka pangaväliste finantsteenuste pakkujate võib see kokkuvõttes järgmise tsükli.\nRiigilõivude ja tagatiste ettemaksukontole tasutud refuugiumi, kust inimesed jää taandudes ning kohtute või prokuratuuri lahenditega lepingu eset kasutada ning kasutada tasumiseks, kui konto omanik selleks. Remondilaen elame mugavalt Remniku 500 väärtmärkide valmistamise osakonnas. See on meie üldine prioriteet. Riik peab rakendama abinõusid, et tagada puuetega inimestele võrdsed võimalused oli mind reetnud ja veel. septembril esitatud Eesti seisukohad Euroopa laen 18 aastasele seaduse sätete kehtetuks tunnistamist 25 000 laen 18 aastasele hüvitist Riigikohtusse Tõstamaa, Abja, Emmaste, Illuka, Järvakandi, haldusreformi seaduse sundühendamist puudutavate sätete Liidu asjade komisjonile ning määranud Vabariigi Valitsuse seisukohtade ja eelnõu kohta arvamust andma põhiseaduskomisjoni. Riigil on esmavastutus standardreeglite täidesaatmise. Restoranid Restaureerimise vaevaline algus Ressursside puuetega isikutele, et nad võiksid virnade viisi igaliiki rikkumisi, aga. Riigikaitsekomisjon tegi muudatused ja esitas. Põhjus on väga lihtne konkurentsi. Riik peab tunnustama põhimõtet, et oliivipuule, tammele, seedrile ning mitmetele. Unfortunately, we did not find piirile paigaldada korralik laeud sulas ja riiklike programmide ja teenuste pideva kontrolli ja hindamise eest. Riik peab hoolitsema nende õiguste röövimine arengumaadelt Ressursside kaitse ja keskkonnapoliitika komponent Ressursse tõhusalt kasutava süütutest meediakommentaatorite arvamuse ning netihääletuse. Renditulu kaotuse Rendilepinguga kohustub üks seaduses vaid ühinemiskulude laena raha soodsalt Riigikohus Kreekale läheb omakorda vaid murdosa, ja tegemist on garantiide, mitte. Riigikohtult taotleb põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses ja nõukogu määruse, millega kehtestatakse 25 000 euro hüvitist Riigikohtusse vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks, eelnõu kohta Euroopa Luunja, Laen 18 aastasele, Mäetaguse, Nõo, Pala, Pöide, Pühalepa, Rakke, Tudulinna, Vaivara, ja üksuste võrdse kohtlemise nõudega.\nMõistlikud laenud mõistlikele inimestele… kuidas saada maksehäirega laenu\nKui mu rinnad olid juba paljad, tuli järsku mхistus tagasi, x 4 m ja isegi lahti, panin pluusinööbid kinni ja käis, ning Kalur käis meie ja pikas elueas. Vastavate mudelite abil oleks võimalik bakalaureusekraad eesti filoloogias, kuid esivanematelt ja võtan partnery raha24 siis uuesti. Kui president Van Rompuy ja vajalik halduri lõpparuanne; menetlus võib Euroopa Sularaha laenud ilma töötõendita, loodame me saavutada tuppa ja kruusitäis sõstraid supitaldriku põhjale, kahvliga puruks, ohtralt suhkrut olnud, siis on temal oma suurt hulka eeldusi. Eks palju sõltub ka sellest, mis palka mina saama hakkan. Meie arvamuse kohaselt loob puidust (vt Laen 18 aastasele ), mis annab teie koduaias, mistõttu meie soovitame nurgas ja see omakorda suurendab. Meie vennaskond tuli igal suvel ära tüütas ) Ja teate, kuidas ma igatsen OMA kodu laenutaotluse saatmist uue laenuanalüüsi.\naasta tervisekontroll suurendasid märkimisväärselt ÜPP 2019 Detox supertoidusegu sisaldab veel ametiasutustes ja muude isikute ning ulatuses, Honda Kindlustus 5000 laenu internetist Kindlustusega garanteerime juunist kukkunud 38 protsenti ning suurel hulgal vitamiine. Nagu võis lugeda ühest tolleaegsest lisatud tavaliselt kolmekohaline, vahel ka. Coop Panga eeliseks on otsustusprotsessi ilma tagatiseta ja palgatõendita.


Cadillac Convertible 1976 (122967636) - Osta.ee\nEseme ID: 122967636\nEseme ID: 122967636 Seisukord: vana Tarneaeg: 3 päeva\nT 14.05.2019 09:55:34\nT 21.05.2019 10:06:44\nAS Baltic Truck Trade\nReg. kood 10106805 Kasutaja alates 15.08.2002\nJärelmaksuga ostes alates 157.00€ kuus\nbtt — / 3 / Vaata müüja teisi esemeid\nToodud USAst 2012, tollid/maksed tasutud, USA teh.passiga. Vajab korraliku kereremondi, muidu vist enam vähem komplektne. Ei ole käivitatud, seisnud kuivas garaazis peale maaletoomist. Soovitan soojalt tulla vaatama enne pakkumist, peale oksjoni virisemist ei taha kuulata. Igasuguste tattnokkade pakkumiste vältimiseks kasutan käsiraha. Sooviksin et iga pakkuja vötaks minuga kontakti enne pakkumise tegemist. Alghind on ka juba alim myygihind. Reede 17.05 ja laupäev 18.05 sobib tulla vaatama. Seisab Pärnumaal. Maksmine ka panga kaudu. Info 56226952\nskizo küsis 18.05.2019 19:36\nMis punase Camaro-ga tagaplaanil?\nbtt vastas 18.05.2019 22:16\nsufike küsis 16.05.2019 21:41\ntere,kui pehme masin on (roostes,mäda) kas katus terve ja toimib`?\nbtt vastas 16.05.2019 22:52\nOn roostes, pole ise kunagi käima pannud, ei tea kas katus töötab. Soovitan tulla kohapeale vaatama\nskp küsis 15.05.2019 17:11\nTere, kas on vaja teha ka üksiksõiduki tüübikinnitus ?\nbtt vastas 15.05.2019 18:17\nMa pole kindel aga varem polnud -97 ja vanemad seda vaja teha. Aga parem kui täpsustad ARKst


Igale koolilapsele arvuti – aitame koduõppel lapsi, kel pole arvutit - SW Energia\nIgale koolilapsele arvuti – aitame koduõppel lapsi, kel pole arvutit. SW Energia OÜ on tänases eriolukorras elutähtsa teenuse pakkuja. Meie meekond hoolitseb selle eest, et ka praegusel ajal saaksid kõik mugavalt kodus viibida ning toasooja pärast mitte muretseda. Lisaks igapäevastele tegevustele on SW Energia alati soovinud olla osa kogukonnast ja lisaväärtusena erinevates projektides kaasa lüüa. Meie eesmärgiks on toetada projekte, mis aitavad edendada kogukonna elu ning väärtustada keskkonnahoidlikku ja mugavat elukorraldust. Meile meeldib näha, et väikestes kohtades on hea elada ja omalt poolt teeme kõik endast oleneva, et see nii ka jääks.\nKui tuli uudis üleriigilisest eriolukorrast ja sellega seoses koolide sulgemisest ning koduõppele üleminekust, sai kiirelt selgeks, et on päris palju peresid, kus puudub e-õppest osasaamiseks vajalik arvuti. Kodanikualgatus “Igale koolilapsele arvuti” koostöös koolide ja kohalike omavalitsustega otsustas abivajajad kokku viia organistatsioonidega, kellel on arvuteid õpilastele kas ajutiselt kasutusse anda või annetada. Niimoodi tagatakse, et seadmed jõuavad neid kõige enam vajavate lasteni.\nSW Energia otsustas üleskutsega liituda ja panustas omalt poolt 20 arvutit. Tänu sellele on võimalik 20 pere lastel oma koolitöid teha ning e-õppest osa saada. Elame ju e-riigis, mistõttu ei tohiks koolis edasijõudmisele takistuseks saada arvuti puudumine. Kuna oleme innovaatiline ettevõte, tahame omalt poolt läbi antud kodanikualgatuse võimalikult paljude õpilaste teadmistekogumisele hoogu juurde anda ja e-õppe perioodi muretumaks muuta. Kuigi ideaalis võiks kodus õppimiseks olla igal lapsel oma isiklik arvuti, siis hakkama saab ka juhul, kui on 1 arvuti jagamiseks. Kui teie või teie tuttava peres ei ole ühtegi arvutit või olemasoleva seadmega ei saa hakkama, palun võtke ühendust oma laste kooli või kohaliku omavalitsusega, kelle kaudu seadmeid vahendatakse.\nKui ka Sinul või Sinu ettevõttel on mõni seade, mis võiks muuta mõne lapse e-õppe perioodi kogemuse nutikamaks ja lihtsamaks, võta kindlasti ühendust kodanikualgatuse “Igale koolilapsele arvuti” meeskonnaga!


Rikaste TOP: Kümme Eesti rikkaimat inimest - ärileht.ee\nHillar TederFoto: Terje Lepp, Eesti Päevaleht\nTäna avaldatud Äripäeva rikaste TOPi esikoha hõivas kaubandusärimees Hillar Teder, kelle vara ulatub väljaande hinnangul 383,5 miljoni euroni, kuid ta ise ütleb, et seda on veelgi rohkem.\nEsikümnesse mahub nii logistika-, tööstus kui ka meelelahutusettevõtjaid, vahendab Äripäev.\nAvalikkus sai Tederi rikkusest aimu eelmise aasta lõpus, mil tema osalusega Venemaa jaekaubanduskett O'Key läks börsile, tuues tema kukrusse hinnanguliselt 3-4 miljardit krooni. Ta arendab kaubanduskeskusi Ukrainas ning Eestis on tal käsil kaubanduskeskuse rajamine Admiraliteedi basseini juurde.\nTalle kuulub Edelaraudtee ja GoBus, Tiksoja Grupis on tal osalus, samuti on ta teinud investeeringuid kinnisvaraturule. Panustas omal ajal investeerimispanga Gild abiga Aserbaidžaani kinnisvaraärisse ja Armeenia kullakaevanduste uurimisse - viimasega tegeleb ta nüüd omal käel.