30 päeva järjest blogitud!\n17. november 2021 by britt 8 Comments\nUnelesime hommikul Eileeniga. Ühel hetkel tundus, et oleks vist viisakas hommikust süüa. Ella tahtis kangesti saia, aga pidžaamast loobuda ei tahtnud. Eileen kehitas õlgu ja andis teada, et eks ta lippab siis kiirelt boulangeriesse.\n“Sul raha on või,” hõikasin ukse vahelt küsides.\n“Kõik ok, ma võtan issi pangakaardi!”\nMuigasin. Küsisin, kas teab, kus see üldse on või mis pin-kood on.\n“Ma teen viipemakse!”\nKujutasin ette mingit olukorda näiteks kaheksa aasta pärast, kus teismeline Eileen hakkab välja minema ja hõikab, et võtab issi pangakaardi. Tegelikult ta teab koodi ka nagu välja tuleb. Bruno ise on talle öelnud ja lubanud ka viipemakset teha. Ma muidugi ei tea, kas ta selle peale on tulnud, et öelda, et seda kaarti ainult saia ostmiseks võtta tohib. Ma huviga jälgin igatahes. 😛\nÜldiselt on aga nõnda, et minu 30 päeva järjest blogimist saab siinkohal otsa. Ise ka ei usu, et jaksasin. Olgem ausad, pooltel päevadest polnud mul tegelikult miskit öelda, sest noh…öelda, et ma elan väga rutiinset elu, oleks isegi asja huvitavaks kirjutamine. Tegelikult on see rutiinsemast rutiinsem. Ärkan, viin lapsed kooli, proovin Milot takistada maja maha lammutamast + teen samal ajal tööd, teen süüa, toon lapsed koolist, proovin Milot takistada maja maha lammutamast, viin lapsed kooli tagasi, panen Milo voodisse ja jään olude sunnil ka ise magama, ärkan 25min hiljem vandudes, sest ma tegelikult pidin tööd tegema, teen tööd, toon lapsed koolist, proovin Milot takistada maja maha lammutamast, teen süüa, panen magama kas Milo ja jään olude sunnil ise magama või panen magama ülejäänud kolm, mis võtab nii kaua, et siis on tõesti aeg ise magama minna. Ja nii päevast päeva.\nNo ja siis mingitel teistel päevadel elan lennujaamades või jooksen punktist A punkti B niiviisi, et ei ole mahti süüagi. Ühesõnaga ei ole alati seda tunnet, et oleks midagi, mida oma päevast rääkida. Ja ikka sain 30 päeva kirjutatud, mis mind tegelikult väga rõõmustab.\nMa küll igaks juhuks ütlen ära, et ma päris igapäevast kirjutamist jätkata vast ei jaksa, aga annan endast parima, et enam mitte mitmeid kuid kestvaid vaikusehetki siia jätta.\nHomme saab igatahes jälle olema lennujaamapäev!\n17. november 2021 at 22:41\nNo Sa oled lihtsalt niii ilus naine!\n18. detsember 2021 at 22:55\n17. november 2021 at 23:01\nMilline tore blogmas see oli!\n18. detsember 2021 at 22:56\nVäga tore, kui meeldis.\n18. november 2021 at 10:59\nSee pilt sinust on imeline ja tead ka meie enamus ma usun ,elame rutiinset elu ja miks ka mitte siis samastuda ennast teiste ausatega kes ütlevad välja et ma elan rutiinset elu . Kuna mu päevad mööduvad ka enamjaolt kodu rindel ,,hommikusöök,kütmine( külmal ajal ) pesu pesemine, õhtusöögi tegemine kui mees koju tuleb ,kassi vajaduste lahendamine . Siis olin lausa ise vabatahtlikult nõus minema koolitusele mis on iga nädalavahetusel . Ja päris pikki päevi . Kuna ka üsna tihti mu nvid on rutiinsed siis miks ka mitte end naelutada 9-16 zoomi et ennast koolitada ja rutiinsetele päevadele veel üks rutiin juurde tuua .\nEnda koolitamine on ju ainult tore.\n18. november 2021 at 12:39\nNii tore, et järjest iga päev blogisid. Mulle väga meeldib Su lugusid, ka argipäevaseid!, lugeda. Vahepeal, kui Sul pikem paus oli, siis tundsin täiesti puudust sellest. Vaikselt hakkasin muretsemagi, et ga midagi juhtunud või halvasti pole. Tegelikult on muidugi see igapäevane kirjutamine üks lisakohustus ja -ülesanne. Mõistan täiesti, kui ei jõua või ei jaksa või ei taha. Ma olen suutnud 17 päeva järjest postituse teha (isiklik väljakutse novembriks) ja olen endaga siiani täitsa rahul. Veel poolteist nädalat minna. Loodan, et vean välja:)\nBlogi ikka! Kui tervet rehkendust ei jõua, tee pool, nagu klassikud ütlevad:) Ehk siis, kui iga päev ei jõua, siis üle päeva või vähemalt kord nädalas. Sul on alati häid mõtteid ja huvitavaid seiklusi. Tahaks nendest kangesti osa saada!\nKuigi ma Sind ju päriselt ei tunne, ainult blogi kaudu, siis ometigi on tunne, et oled ammune tuttav,\n18. detsember 2021 at 22:57\nAitäh kõikide nende toredate sõnade eest! Ma praegu ise ka tagantjärgi mõtlen, et peaks vist mingi säärase kord nädalas eesmärgi panema jah, aga ma kardan, et ma niiviisi…unustan ja lükkan edasi ja-ja-ja. Igapäevane oli väga distsiplineeriv. 😀


Kuressaare teater kaotab kümneid tuhandeid omatulu\nTallinna tn 20, 93819 Kuressaare\n+372 453 3555\n+ 372 453 3222 kassa\nPlaanitud etenduste ärajäämine jätab Kuressaare teatri ainuüksi märtsi- ja aprillikuus ilma ligi 25 000 eurost omatulust.\n"Eelarvelised muutused tulevad kindlasti. Millised, seda ei oska hetkel öelda. Kõik sõltub sellest, kui kaua see olukord kestab," rääkis SA Kuressaare Teater juhatuse liige Piret Rauk. Ta lisas, et alates 1. aprillist on enamus teatri personalist puhkusel.\nHetkel on kindel, et Kuressaare teatri enda plaanitud etendustest jääb märtsi ja aprilli seisuga ära 13 ja Kuressaare teatrimajas teenindamata 11 külalisetendust. See tähendab umbkaudu 20 000 eurot laekumata piletitulu ja veidi alla 5000 euro teenimata renditulu.\nSuvelavastuse tuleviku kohta ei julgenud Rauk veel midagi kindlat öelda. Selles osalevad Rakvere, Ugala ja Tallinna Linnateatri näitlejad, kuid teatrite suveplaanid kindlasti muutuvad. Kõik sõltub sellest, millal teatrid taas avatakse.\n"Praeguste plaanide järgi peaksime mais ju tööle hakkama. Meil on mai algul kavandatud väljasõit Pärnusse kahe etendusega ja meie majja külalisetendused. Kas see kõik toimub? Kas eriolukord pikeneb?" küsis teatrijuht.\nLoomulikult tahame eriolukorra lõppedes jätkata tavapärases mahus, aga see normaalsus, mis tuleb, on täiesti uus normaalsus, nentis Rauk.\nTema sõnul on teatril omatulu vähenemise puhuks kolm võimalikku plaani ja uute esietendustega seoses mitu erinevat varianti, kuid täna neist rääkida veel ei saa.\nSaarte Hääl, 31. märts 2020\nWritten by KL_Teater\nView all posts by: KL_Teater\n© 2020 KURESSAARE TEATER


Summus Classic Pro klassikaline näomask naha intensiivseks taastamiseks ja kaitseks 1tk\nToimeviis:Shiawasedo labori uue intensiivse nahahoolduse põlvkonna esidaja – klassikalise maski professionaalne versioon, kõige tugevatoimelisem taastavate toodete sarjast. Mask oli töötatud välja «väsinud» nahale, mis kannatab negatiivse keskkonnamõju, väliste ärritajate ja organismi sisemiste stressifaktorite pärast. Maski seerum aktiveerib naharakke, parandab nende ainevahetust ja tagab ohutu ja pikaajalise taastumise. Selle koostis on kombinatsioon Jaapani traditsioonilistest nahahooldust...\n12.49€ Maksudeta: 10.32€\nLoodud spetsiaalselt silmaümbruse delikaatsete piirkondade jaoks, rikastab see suurepärane kreem nahka koostisosadega, mis on identsed naha struktuurikomponentidega (skvalaan, hüaluroonhape, kollageen, keramiid), funktsionaalsete koostisosadega (peptiidid), taime tüvirakkudega, vitamiinidega, võimsate antioksüdantidega ja muude vananemisvastaste mõjudega koostisosadega. Valem on rikas toitainete poolest, mis varustavad nahka vajaliku vedelikuga, taastavad naha elufunktsioonid ning aitavad nah...\nShiawasedo näoessents 45ml\nSee toode hoolitseb suurepäraselt naha eest, see on sügavniisutav, intensiivse toitvusega, toetab naha revitalisatsiooni, aidates taastada selle elulisi funktsioone ning täita nahka uue energiaga. Essents on loodud kõrgekvaliteedilise valemi põhjal, milles sisaldub üle 25 hoolikalt valitud aktiivse komponendi. KASUTUSVIIS: Pärast näo pesemist ja losjooni kasutamist võtke vajalik hulk essentsi (2 – 3 vajutust dosaatorile) ning kandke see pehmete ettevaatlike liigutustega sõrmeotste või vatipat...\n60.00€ 80.00€ Maksudeta: 49.59€\nTänu eksklusiivsele valemile, mis sisaldab rohkem kui 25 aktiivset koostisosa, niisutab, värskendab, rahustab ja pehmendab losjoon efektiivselt nahka, eemaldab väsimuse märgid, neutraliseerib ebasoodsate keskkonnamõjude ja stressi tulemusi, toniseerib õrnalt ning taastab naha elujõu.KASUTUSVIIS: Pärast näo pesemist pange vajalik kogus losjooni (umbes 1.5 – 2 ml) peopessa või vatipadjale ning kandke see pehmete liigutustega näonahale. Seejärel kandke näole essents ja/või kreem. NAHATÜÜP: ...\nMitselaarne vesi eemaldab hoolikalt meigi ja mustuse, andes nahale tagasi värskuse ja puhtuse. Mikroskoopilised sfäärilised „mitselli“ molekulid meelitavad ligi, kapseldavad ja kõrvaldavad delikaatselt kosmeetikajäänused ning kõik mustuse tüübid. Ekslusiivne mitmefunktsioonilistest koostisosadest, taimeekstraktidest ja antioksüdantidest koosnev kompleks hoiab nahka sileda ja niisutatuna. Hüdrolüüsitud lupiinivalgud tugevdavad naha barjäärifunktsiooni, mis võib puhastavate ko...\nSee on luksuslik multifunktsionaalne vahend igapäevaseks näohoolduseks ja loomuliku ilu säilitamiseks, mis on välja töötatud tasakaalustatud valemite põhjal, mis sisaldavad üle 25 aktiivse komponendi. Kreem tagab optimaalse niisutuse, varustab nahka hindamatute toitainetega, aitab kaasa revitalisatsioonile, stimuleerib rakkudevahelise metabolismi ja uuenemise protsesse, pehmendab nahka ning tekitab erakordse pehmuse tunde. KASUTUSVIIS: Pärast näo pesemist ning losjooni ja seerumi näole kandmi...\nPehme kooriv keel eemaldab delikaatselt sarvestunud rakud ja mustuse, avades naha loomuliku sära. Tasakaalustatud kombineeritud koostisosad on identsed naha koostisosade struktuurile, funktsionaalsed koostisosad, vitamiinid ja antioksüdandid stimuleerivad rakkude uuenemist, mis on vajalik naha elujõu ning nooruse säilitamiseks. Mõruapelsini õieekstrakt pehmendab nahka ning vähendab turset.Puhastunud ja uuenenud nahk muutub siidiseks, õrnaks ja säravaks.NAHATÜÜP: Sobib erinevatele vanuserühmad...\nTänu eksklusiivsele valemile, mis sisaldab kõrge efektiivsusega helendavaid koostisosi, taimeekstrakte, antioksüdante ja vitamiine, taastab see unikaalne seerum naha valge värvi, selguse ja loomuliku sära. Seerum võitleb hüperpigmentatsiooni, tumedate laikude ja punetusega, korrigeerib tuhmunud, muldjat nahavärvi, ühtlustab naha tooni.Jaapani aprikoosi ekstrakt, mis kuulub valemi koostisesse, taastab naha selguse ning loomuliku sära, ennetades valkude glükosülatsiooni,mis annab nahale kollaka...\nSummus näopesuvaht 90g\nPuhastamine – nahahoolduse tähtsaim osa, millest sõltub kõigi teiste hooldustoodete toime efektiivsus. Õigesti valitud pesemisvaht puhastab nahka, niisutab seda ja taastab selle kaitsefunktsioonid. Toimeviis: · Puhastab nahka sügavuti ning õrnalt igat tüüpi mustusest ning rasust. · Niisutab ja toidab. · Taastab naha kaitsebarjäär...\nToimeviis: «Treatment» — intensiivne palsam-mask regulaarseks juuksehoolduseks. Parandab juuste kammitavust, pehmendab juuskeid nagu tavaline konditsioneer ning täidab ka mitmeid palju keerukamaid funktsioone, nagu näiteks taastab juukseid, silub neid, muudab need elastsemaks ja kaitseb. «Treatment» taastab kahjustatud juuksekarva struktuuri, silub seda ja annab talle läike. Silub juukseid momentaalselt, muutes need pehmeks ja siidiseks. Niisutab, kaitseb kuivamise eest....\nToimeviis: · Puhastab juukseid ja peanahka sügavuti. · Ei kuivata juukseid, ennetab nende katkiminemist. · Toidab ja taastab juuste struktuuri, muutes juuksed siledamaks. · Taastab kahjustatud juuste sära. · Eemaldab juustest staati...\nToimimisviis: · Siluvad nahka. · Vähendavad kortse. · Võitlevad efektiivselt miimikakortsudega. · Ühtlustavad naha tooni ja tekstuuri. · Taastavad naha elastsuse ja toonuse, kaasaarvatud silmade ümbruses. · &...\nToimimise põhimõte: Peamine naha vananemise põhjus on UV-kiirguse toimest ja teistest negatiivse toimega ökoloogiliste faktorite pool põhjustatud stress. Relax Pro geel kaitseb nahka stressi tagajärgede, keskkonnamõju, negatiivsete sisemiste ja väliste faktorite eest. Seerumi jaoks oli valitud geeljas tekstuur, mida tavaliselt kasutatakse preemiumklassi näomaskides. See aitab toote toimeainetel imenduda nahka maksimaalselt kiiresti. Samal ajal tekitab geel naha peali...\nKasutamise võimalused: · Lokaalse hooldustootena, näohoolduse mõju suurendamiseks ainult teatud piirkondades: silmade ümbruses, miimikakortsudel, pigmendilaikude piirkonnas, ketendava naha hoolduseks. · Intensiivseks stressijärgseks toitvaks nahahoolduseks: pärast lennukiga lendamist, pikalt õues viibimist, ilmastikutingimustest tingitud oludest (kuivamine, tuul). · ...\nToimeviis: · Õli eemaldab igat tüüpi meigi, selle hulgas ka veekindla silmameigi. · Puhastab nahka sügavuti, seda kuivatamata. · Tugevdab naha loomulikku kaitsebarjääri. · Niisutab ja vähendab tõhusalt naha niiskuskadu. · Stimul...\nSeerum Mist Extra — sarja esimene seerum, mida võib kasutada eelnevalt puhastamata ja toniseerimata nahal. Tagab intensiivse hoolduse ja muudab naha elastsemaks, säravamaks ning silub naha tekstuuri. Toimeviis: Kohene efekt: · Muudab sügavamad miimikakortsud pehmemaks ja eemaldab nahalt päeva jooksul kuivusest tingitud kortsukesed. · Ultraniisutava toimega. · ...


Kuulsa filmimaja eest küsitakse 2,4 miljonit dollarit. John ja Cynthia Abendishien ostsid selle maja 1988. aastal 875 000 dollari eest. Tänaseks korraliku uuenduskuuri läbi teinud 14 toaga häärberile loodetakse ostja leida vaatamata suhteliselt viletsale ajale USA kinnisvaraturul.\nMajaga tutvuma ei pääse sugugi mitte iga huviline, selleks tuleb enne saada omanike nõusolek, mingeid avalikke kliendipäevi ei korraldata.\n„Üksinda kodus“ (ing. „Home Alone“) lavastas John Hughes 1990. aastal, peaosas laspsstaar Macauly Culkin.


7. juuni 2017 - Läänlane.ee\nMeestearsti vastuvõtt: järgmisel nädalal tuleb Haapsallu mobiilne androloogiakabinet\nBy Ivar Soopan on 7. juuni 2017 Kõik uudised, Läänemaa\nTartu Ülikooli Kliinikumi mobiilne androloogiakabinet on 12.-16. juunil Haapsalus. Mobiilne meestearsti kabineti vastuvõtud on kell 9-17 aadressil Läänemaa haigla juures (Vaba 6). Meestearstid tegelevad kõigi meestele eriomaste haigustega: eesnäärmehaigused, seksuaalhäired, meeste üleminekuiga, hüpogonadism, viljatus, sugutrakti ägedad ja kroonilised põletikud, kõik peenise, munandikoti haigused, rinnahaigused meestel. Eesti meeste tervis ei ole kahjuks kiita. Dr Margus Punabi sõnul on […]\nLäänemaa krossisõitjad jõudsid Pärnus poodiumile\nBy Ivar Soopan on 7. juuni 2017 Kõik uudised, Läänemaa, Sport\nEesti meistrivõistlused motokrossis jätkusid Pärnu lennuvälja motopargis, kus poodiumile mahtusid ka läänlased. MX Veteranide klassis olid võistlustules Reio Engman ning Argo Laherand. Esimese sõidu lõpetas Engman kolmandana ning Laherand ületas finišijoone 20. kohal. Teises sõidus pidid mehed leppima vastavalt 5. ja 17. kohaga. Kahe sõidu kokkuvõttes kogus Engman 36 punkti, mis andis talle etapil 3. koha. Laherand kogus […]\nHaapsalu vehkleja Carmen-Lii Targamaa pälvis Tulevikutalendi stipendiumi\nSelgusid “Tulevikutalent 2017” konkursi võitjad ja stipendiumisaajad, kelle hulgas on tänavu ka Haapsalust pärit 15-aastane vehkleja Carmen-Lii Targamaa. Maxima poolt korraldatava õpilaste stipendiumikonkursile Tulevikutalent 2017 laekus kokku 313 taotlust, mille seas oli kolm avaldust Lääne maakonna noortelt. Kõikide taotlejate seast valis žürii 12 kõige andekamat noort, kes lisanduvad varasematel aastatel talendistipendiumi ja -tiitli pälvinud 137 […]\nMaavanem juhib Maaelu Edendamise sihtasutuse nõukogu\nBy Ivar Soopan on 7. juuni 2017 Kõik uudised, Läänemaa, Teated\nMaaelu Edendamise SA nõukogu koosolek valis nõukogu uueks esimeheks Lääne maavanema Neeme Suure. Varasem nõukogu esimees Illar Lemetti asus aseesimehe kohale. 13-liikmeline nõukogu nimetatakse ametisse viieks aastaks. MES nõukogusse kuuluvad lisaks esimehele ja aseesimehele veel Enel Liin, Igor Taro, Jaan Sõrra, Jaanus Kalev, Kalev Kotkas, Kalle Hamburg, Lemmi Oro, Mait Klaassen, Sirje Potisepp, Teet Soorm […]\nLaitses hukkus rängas avariis noor mees\nBy Ivar Soopan on 7. juuni 2017 Kõik uudised, Krimi ja pääste\nTäna hommikul juhtus Ääsmäe-Haapsalu-Rohuküla tee 9. kilomeetril raske liiklusõnnetus, kus põrkasid kokku kaks sõiduautot. Sündmuskohal hukkus Volvot juhtinud 21-aastane mees. Täna hommikul kell 7.37 tuli teade liiklusõnnetusest Kernu vallas Laitse külas Ääsmäe-Haapsalu-Rohuküla tee 9. kilomeetril, kus põrkasid kokku sõiduautod Audi ja Volvo. Esialgsetel andmetel liikus sõiduauto Audi Tallinnast Haapsalu suunas kui põrkas kokku Haapsalust Tallinna […]\n06.06.2017 kell 08.39 oli liiklusõnnetus Tallinnas Tööstuse ja Kalaranna tänava ristmikul, kus 68-aastane mees sooritas kaubikuga Volkswagen Transporter vasakpööret ja põrkas kokku otse liikunud mootorrattaga Kawasaki Versys, mida juhtis 35-aastane mees. Mootorrattur toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. 06.06.2017 kell 09.38 toimus liiklusõnnetus Pärnus Kuninga ja Ringi tn ristmikul, kus alkoholijoobes 34-aastane mees sõitis jalgrattaga tagant otsa reguleerimata […]\nKaia Kanepi tagasitulek tipptennisesse algas kindla võiduga\nTipptennisesse naasnud endine Eesti naiste esireket Kaia Kanepi (WTA 630.) purustas Saksamaal Essenis toimuval 25 000 USA dollari suuruse auhinnafondiga ITFi tenniseturniiri avaringis Sofia Kovaletsi (WTA 476.) 6:0, 6:1, teatas Postimees. Enne eilset viimati suurt tennist eelmise aasta 10. juunil mänginud Kanepi domineeris kohtumist täielikult. Vaid tund ja kuus minutit kestnud kohtumises lõi eestlanna 2 serviässa, […]


Kuidas tõsta vihmaussid - Kuidas?\nKui sulle meeldib aiandus ja botaanika, siis võiksite viljata oma põllukultuuride mulda vihmaussidega, mis on üks parimaid abinõusid mulla looduslikuks väetamiseks, nii et me pakume teile lihtsat sammu et sa tead, kuidas kasvatada vihmaussid.\nMis on vihmaussid\nVihmaussid on aias liitlane. Seda tüüpi uss toitub sõnnikust ja taimsetest jäätmetest, olles seega lihtsaim süsteem jäätmete orgaanilise osa taaskasutamiseks, mis võimaldab igasuguse biolaguneva materjali (lehed, lõhestatud jäätmed, põllumajanduslikud toidujäätmed, aga ka reoveesette ja sõnnikut).\nNad on ka iseseisvad, sest nad on iseseisvad soojust ja külma, nad on head väljas ja ei vaja struktuure. Ainsaks raviks on neid kolm korda kuus söödata taimejäätmete või sõnnikuga. Lisaks on neil 70% valku ja neid võib kasutada ka loomasöödas, mis sobib suurepäraselt näiteks kanade, kalade, kilpkonnade, lindude ja teiste lemmikloomade võõrutuseks, neid kasutatakse ka kalasöödana.\nLõpuks peame märkima, et vihmaussid toodavad nn vermikompesti, väärtuslikku orgaanilist väetist, mida tuntakse paremini kui huumust, ületamata mahepõllumajandusliku aia pinnase viljastamiseks, seemikute seemnete tegemiseks ja taimede valmistamiseks. potid võivad kasvada ilma probleemideta rõdul. Vaatame, kuidas vihmaussid kasvatatakse.\nSammud vihmausside kasvatamiseks\nVihmausside kasvatamine on tegevus, mille jaoks erivahendeid ei ole vaja ; Võite isegi alustada vaid tühja maa, rake ja veetorustikuga, et niisutada . Seetõttu on investeeringud tööriistade osas minimaalsed. Te ei vaja konteinereid ega muid struktuure, sest vihmaussid on lihtsalt iseseisvad ja elavad igal kliimal, nii merepinnal kui ka mägedes, nad võivad jääda päikese kätte või varju ilma vahetegemata, nad ei meelita teisi loomi ja nad ei eralda lõhna mõned\nOsta vihmaussid: esimene asi on saada vihmaussid. Tavaline asi on osta vihmausside huumust, mis on kaasas ussid ja munad, ning asetada need kohale, kus soovite, et nad oma "tööd" teeksid.\nPärast vihmausside asetamist pinnasesse, mida soovite väetada, ja selleks, et neid kasvatada ja jätkata oma liitlasena, peate iga kolme kuu tagant sööma oma vihmaussid, lisaks jagama pesakonnad (rühmad) iga kolme kuu järel ja kasutama uuesti seda huumust, mis üks või kaks korda aastas.\nUssid toidetakse iga kümne päeva tagant väikese sõnniku kihiga. Humuseks muundumine (üldine kvalifikatsioon: mullaparandusaine) viiakse läbi kuue kuu jooksul, sel hetkel kogutakse väetist ja lastakse lõpuks küpsetada vabas õhus.\nUsside söötmiseks on vaja jagada valmis materjal (rohi, lehed, köögipiirid, puuviljad ja köögiviljad, sõnnik, paber ja papp), mida saab nurgas paigutada ja purustada (oksad) . Lõigatav materjal tuleb lõhestada ja seejärel segada teiste elementidega . Parem tulemus saavutatakse, seda mitmekesisem ja segatakse, kuna hapnikuga varustamine paraneb ja huumus jääb homogeensemaks. Ussid muundavad materjali hästi mädanenud ja juba kiiremini kääritatuks, seega on parem valmistada segu tihendatud ajaks, jaotades selle usside peale, kui lagunemisfaas on edenenud, ilma et faasi iseloomustavad gaasi ja soojuse arengud kääritamisel.\nToit pannakse alla, levitades seda alla 5 cm paksuste kihtidena (iga kuu pannakse maksimaalselt 15/20 cm kiht allapanu kohal). Toidu kogus on umbes 5-7 cm iga 10 päeva järel, mis võimaldab orgaanilist materjali hapneda ja kaotada kogu happesuse ilma fermenteerimata. Nii et vihmaussid söövad kevadest kuni sügiseni umbes 3 korda kuus. Talvel võib külma ja muda tõttu olla ka vihmaussidega töötamine keeruline ja see võib olla kasulik peatuda ja puhata. Kuid novembri lõpus on võimalik pakkuda kahekordset sööta (näiteks 20 cm sõnnikut), nii et väike käärimine jätab soojuse looma optimaalse keskkonna vihmaussidele. Kevadel näete, kuidas rohkem usse on kasvatatud ja huumuse tootmine jätkub maksimaalse võimsusega.\nMis puutub vihmausside niisutamisse, siis peaks see olema kuumadel kuudel sagedane, püüdes hoida mulla püsivas temperatuuris niiskena, eriti juunis ja juulis, kui saab iga päev vett veeta.\nVihmausside aretamine, nagu te selles artiklis lugesite, on lihtne ja taskukohane tegevus, mis ei nõua suuri finantsinvesteeringuid ja võib pakkuda suurt rahulolu. Toodetud huumus on parim võimalik väetis aiale, toitev ja looduslik.\nJuniper, selle tervendavad omadused ja kõrvaltoimed\n5 harjutust rindkere vähendamiseks\nKuidas teha eksponentide summa


VIDEO | Sprinter Marek Niit püstitas Lasnamäel Eesti rekordi - Kergejõustik\nVIDEO | Sprinter Marek Niit püstitas Lasnamäel Eesti rekordi\n26.jaanuar 2020 18:06\nMarek Niit (317) võttis enda nimele veel ühe rekordi.\nLasnamäe spordihallis toimuvatel kergejõustiku klubide karikavõistlustel viis 32-aastane Marek Niit 300 meetri jooksus rahvusrekordi 33,55 sekundini.\nVarem kuulus Eesti siserekord 2012. aastast 33,62-ga Rasmus Mägi nimele. Niidu isiklik rekord paranes koguni 0,66 sekundi võrra. Lasnamäel peeti maha tõesti heatasemeline jooks, 33,74-ga teiseks tulnud Karl Erik Nazarov on nüüd Eesti kõigi aegade edetabelis kolmas ja 34,32 kirja saanud Ken-Mark Minkovski kümnes.\nHead minekut näitas ka Keiso Pedriks, kes viis 60 m tõkkedistantsil isikliku rekordi 7,87 sekundini. Naiste 60 m sprindi võitis 7,44-ga Õilme Võro, meeste kuulitõuke 18.97-ga Jander Heil, Grete Udras ületas kõrgushüppes 1.85. Aet Laurik hüppas kaugust 6.09, Jaak Joonas Uudmäe võitis meeste võistluse 7.50ga.\nKarl Erik Nazarov kordas juba teist korda Eesti rekordit, tippmark jätkuvalt nelja mehe käes! 21.01.2020\nAusa töömehe kauaoodatud palgapäev (12) 02.12.2019\nSoome meedia: lööge kergejõustiku kloun-treenerid minema ja palgake naaberriigist asjalikud asemele (50) 08.10.2019


Avaleht / Valdkonnapõhised juhendmaterjalid / Majutus / Ergonoomiline töökeskkond\nErgonoomiline töökeskkond aitab vältida luu- ja lihaskonna vaevuste tekkimist.\nKui tõstate, tõmbate või lükkate raskeid esemeid või töötate ebasobivas asendis, riskite valude tekkimisega kätes, kaelas, õlgades, seljas ja põlvedes. Kui töötate ühetaoliste liigutustega ja ebasobivas asendis pikemat aega, riskite liigesehaiguste väljakujunemisega. Liigesehaiguste väljakujunemise riski võib suurendada töö külmas või tuuletõmbes.\nRaske võib olla näiteks suurte katelde, voodipesu või jahukottide tõstmine. Raskuste tõstmine on koormavam, kui teete seda väljasirutatud kätega, kui tõstate õlgadest kõrgemale või põlvedest madalamale, kui selg on tõste ajal painutatud või pööratud, kui tõstetav ese on raskesti haaratav, libe või suuremõõtmeline.\nÕnnetusrisk on suurem siis, kui kannate suuri, raskeid või ebastabiilseid esemeid, näiteks kandikuid või õllevaate treppidest üles-alla, ebatasasel pinnal või kitsastes tingimustes, näiteks kraanikausi juures.\nEri tööülesanded koormavad kehapiirkondi erinevalt. Valude tekkimise võimalus kasvab sedamööda, mida kauem ja intensiivsemalt tehakse tööd ebasobivas tööasendis.\nKui töötate ülestõstetud kätega või asendis, kus käed on kehast kaugele eemale sirutatud, langeb koormus õlgadele ja kaelale. Nii võib see olla näiteks voodeid korrastades. Selg on koormatud, kui peate suure osa tööpäevast kummarduma või selga painutama, näiteks hotellitube koristades või köögis toitu valmistades.\nFüüsiliselt koormav töö\nFüüsiliselt koormavat tööd tehes tõuseb pulss ja kiireneb hingamine. Kui see kestab lühikest aega, on see tervisele kasulik, kuid kui nii möödub suur osa teie tööpäevast, riskite pikema aja jooksul tervisehäirete tekkimisega. Füüsiliselt koormav võib olla ka toidu valmistamine köögis.\nÜhekülgne ja koormav töö\nKui te töötate suurema osa päevast seistes ja ühetaolisi liigutusi sooritades, näiteks töötades tolmuimejaga või voodeid korrastades, on teie töö ühekülgne ja koormav.\nErgonoomilise töökeskkonna loomiseks:\nkasutada raskuste transportimisel sobivaid tehnilisi abivahendeid, näiteks lifte, rulltransportööre, kaldteid ja käsikärusid\nplaneerida ja korraldada töö nii, et oleks võimalik abivahendeid kasutada\ntagada, et töö tegemiseks oleks piisavalt ruumi, põrandapind oleks kindel ja tasane ning valgustus oleks piisav ja suunatud õigesti\ntagada, et ühekülgne ja koormav töö vahelduks tööpäeva jooksul muu töö või puhkepausidega\nkohandada töökoht konkreetsele töötajale\ntagada, et kõiki töötajaid juhendatakse ja õpetatakse kasutama sobivaid abivahendeid ja töömeetodeid.\nRaskuste tõstmisel ja transportimisel tuleb kasutada sobivaid tehnilisi abivahendeid, näiteks platvormkärusid või trepi- ja käsikärusid, ning õpetada töötajad neid õigesti kasutama. Veenduge, et liikumisteed oleksid vabad ja tasased ning et neis ei oleks takistusi nagu näiteks augud põrandas või kõrged uksepiidad. Planeerige ja korraldage töö nii, et asju poleks vaja ümber tõsta rohkem kui hädavajalik.\nEbasobivaid tööasendeid on võimalik vältida kui töökoht on kohandat ud konkreetsele töötajale. Ruumi peab olema piisavalt ja kasutada tuleb sobivaid abivahendeid. Inimesed on kasvult väga erinevad ja seepärast peab juhul, kui sama töökohta kasutab mitu inimest, olema töökohti (näiteks vastuvõtulauas) võimalik kiiresti kohandada konkreetsele töötajale. Esemed, mida kasutatakse sageli või mis on rasked või kuumad, tuleb paigutada sobivale kõrgusele. Enne uute seadmete ja inventari ostmist selgitage välja oma vajadused ning koostage neist nimekiri.\nPlaneerige töö nii, et füüsiliselt koormav töö vahelduks kergemate ülesannetega või puhkepausidega. Kui raskuste tõstmisega seotud tööd on palju, võivad probleemi lahendada ka tehnilised abivahendid ja alternatiivsed töömeetodid.\nProbleeme ühekülgse ja korduva tööga saate lahendada nii, et ülesanded päeva jooksul vahelduksid või tehtaks puhkepause. Tehnilised seadmed peavad olema kindlasti töökorras, et saaksite töötada sobivates tööasendites ja -liigutustega, ilma et tekiks vajadus kasutada liigset jõudu. Seda, kui raskeks töötaja oma tööd peab, mõjutab ka psühhosotsiaalne töökeskkond ja töötempo.\nValik materjalidest, mis käsitlevad tõstmist, vedamist, lükkamist, ühekülgset ja koormavat, ühekülgset ja korduvat tööd ning tööasendeid ja –liigutusi on koondatud tööelu portaali ergonoomia teemalehele.\nKülastusi 4040, sellel kuul 4040


Raadiohommikus: kuidas investeerivad tavalised inimesed?\n17. september 2020 kell 13:29\nInvesteerimishuvilised 2018. aasta investor Toomase konverentsil.Foto: Raul Mee\nInvesteerimine ja finantsvabaduse poole püüdlemine on menukam kui kunagi varem. Staarinvestorite lugusid ja nippe on kuulnud paljud, kuid seekord räägivad Äripäeva hommikuprogrammis hoopiski täiesti tavalised inimesed, kuidas nad investeerimispisikuga nakatusid ja kuidas rahamaailmas orienteeruvad.\nOma kogemusi investeerima õppimisest ja sellega alustamisest jagavad neuroloogid Terje Matsalu, Mari Muldmaa ja Kristiina Lepik.\nStuudiosse tuleb ka maanteeametist juhi kohalt lahkuv Priit Sauk, kellega vaatame tagasi tema ametiajale ja uurime, mida riigiasutust pikalt juhtinud Sauk edasi tegema hakkab.\nSotsiaaldemokraatide juhi Indrek Saarega räägime kohalike omavalitsuste valimiste stardipaugust ja muudest aktuaalsetest poliitilistest teemadest.\n11.00–12.00 "Kuum tool". Äripäeva raadio kuumale toolile istub välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö asekantsler Andres Rundu.\nKas peaksime kuidagi kohendama oma arusaama avatud majanduse mudelist ajal, mil näib, et rahvusvahelised organisatsioonid ei toimi enam senise efektiivsusega? Mida tähendaks Eestile see, kui Kersti Kaljulaid saab järgmisel suvel OECD juhiks? Miks anname Aafrikasse ja mujale miljonitesse ulatuvat arenguabi ning millist tulu sellest tõuseb? Nendele küsimustele otsime saates vastuseid.\n13.00–14.00 "Uus Maa kinnisvarasaade". Saates uurime, milline on olukord kinnisvaraturul Tartus ja Pärnus. Saates selgub, kuidas mõjutas kevadine kriis korterite üüriturgu, ostu-müügitehingute hulka ja hindasid ning mida võiks tuua algav sügistalvine aeg.\nMillises linnas langes korterite ruutmeetrihind enam? Kui kerge või raske on rentnike leidmine korteritesse saabuval sügistalvisel perioodil? Kus on nõudlus maamajade järele suurem? Külas on Uus Maa Tartu büroo müügijuht ning kutseline maakler Kristi Tobreluts ja Pärnu Akadeemia büroo juhataja ja maakler Peeter Sepp. Saadet juhib Lauri Leet.\n15.00–16.00 "Eetris on tervisekassa". Vaimne tervis on Maailma Terviseorganisatsiooni definitsiooni järgi heaoluseisund, milles inimene realiseerib oma võimeid, tuleb toime igapäevase elu pingetega, suudab töötada tootlikult ja tulemusrikkalt ning on võimeline andma oma panuse ühiskonna heaks.\nMis juhtub aga siis, kui inimesel tekivad vaimse tervise häired? Millised on depressiooni esimesed ohu märgid? Ja mida teha, kui mustad pilved kogunevad meele kohale ning vaimujõud raugeb?


Jaga Option Option Tehingud ja eraettevote Võidutööd 2019\nIsegi kui seda hoitakse digitaalsete valuutade puhul väga madalal, suurendab see siiski võimalikku tootlust. Audiitoraruande kasutajad teevad märkuste põhjal korrektuure auditeeritud ettevõtete kohta koostatud finantsprognoosides, laenamisotsustes, investeerimisotsustes ja koostööplaanides. Töö esitamine ei nõudnud suuri formaalsusi või üleliigsete andmete esitamist ning tagasiside oli kiire. ABC võimaldab saada ratsionaalset juhtimisinformatsiooni otsustamiseks. Siiani on mõnda teavet, näiteks viide arukatele kas peaksin investeerima bitcoini aktsiatesse?. Tänan, ei.\nOsta Kaalud - Facebooki valuuta osta ja müüa Kaalud! Kust saab osta Kaalude Facebooki?\nAasta on seotud digitaalse valuuta Kaaludega. Mündi abil soovib Facebook mängida krüptovaluuta turul ja on üks esimesi eraettevõtteid selles piirkonnas. Kaalude ostmine pole veel võimalik. Kuid digitaalses valuutas käsitlemine ja selles kontekstis vahetuskursi ning ostu- või investeeringuvõimaluste kohta lisateabe saamine pole vale. Eksperdid ennustavad, et Kaalud käivituvad Kuidas vahetuskurss areneb, saab aga seni ainult prognoosidest lugeda.\nKaalude kauplemine CFD maaklerite kaudu Kaalude ostmine - mis on eesmärk? Samm-sammult - Kaalude ostmine maakleri krüptovaluutast põhiinvesteeringu eemaldamine 1. Enne digitaalse valuuta vabastamist registreerimine aitab teil saada esimest ülevaadet kauplemisplatvormist ja endast Kui kaupleja krüptovaluuta börsimaakler leidnud, mida ta otsib, saab ta valida kauplemispaari ja nüüd määrata, kuidas positsioonid peaksid välja nägema.\nStock Trend System Pole asja, Jaga Option Option Tehingud ja eraettevote Facebook räägib globaalsest valuutast ja soovib jõuda võimalikult paljude inimesteni. Kaalude mündi ostmine - kuidas saab hind kujuneda? Kaalude taga olevad investorid Kaalud toovad Calibra'ga oma rahakoti See V Kaalud pakuvad eeliseid, kui Need puudused toovad kaasa Kaalud, millel on Järeldus: Kaalude ostmine võib olla väärt Kauplege nüüd krüptoraakler välja testi võitjaga IQ Option.\nFacebooki valuuta ostmine Kaalud on tõenäoliselt plaan, mida kui palju inimesi saab krüptovaluutast rikkaks saada investorid juba teostavad. Digitaalse valuuta avaldamist oodatakse pikisilmi. Facebook ise on krüptovaluutat juba kauplemine bitcoinidega kiiresti aega kuulutanud. Kuid mis see täpselt on ja mida ostjad võivad siin kuidas bitcoini investeerida?\nJuba Maailma valuuta on termin, mille Marketing binaarsed valikud siin lõi.\nKrüptovaluuta eesmärk on kasutada rahvusvaheliselt maksevahendina ja oluliselt lihtsustada veebimakseid. Huvi valuuta vastu pole mitte ainult suur, kuna see on Facebooki projekt. Tähelepanu köidab koostöö mõne suurettevõttega. Nende ettevõtete kliendibaasi tõttu võib parim krüptovaluuta, millesse saab investeerida alla 10 dollariet Kaalud sisenevad üsna kõrge hinnaga. Forexi ja binaarsete optsioonide konto on selles kontekstis arusaadav soov olla üks esimesi ostjaid.\nSiiani on teada, et Kaalud põhinevad ka blockchainil, mis detsentraliseeritult juhib tähelepanu endale.\nHuvitav peaks olema fakt, et kasutajad saavad siin kasutada ka nutikaid lepinguid. Kogukonna ühtekuuluvus: Kogukond ise on iga digitaalse valuuta oluline tugisammas. Nii et kui kogenud kaupleja investeerib otse Kaaludesse, saab selle positsiooni kopeerida.\nIdee ei ole uus, kuid on juba osutunud kui palju inimesi saab krüptovaluutast rikkaks saada koos teiste digitaalsete valuutadega. Mida rohkem inimesi tokenist räägib, seda tugevam on investorite huvi olla esimeste ostjate hulgas. Siiski on küsimus, kust saab Facebooki mündi tegelikult osta. Siiani on ainult oletused, kuna Facebookist sellele küsimusele vastust pole.\nVõib teenige blockchain-i raha ilma krüptot ostmata eeldada, et tuntud turuplatsid, kaubandusbörsid ja maaklerid kasutavad mündi müümise võimalust. Ostjad peavad siiski otsustama, kas nad eelistavad krüptovahetust või kauplemist krüptoraakleri kaudu. Krüptovahetus on žetoonide otseseks ostmiseks väga kas peaksin investeerima bitcoini aktsiatesse?\nKäsitsemine on lihtne, kuid sõltub kuidas bitcoini investeerida? Kui see on turg, saavad ostjad ja müüjad luua pakkumisi ja taotlusi ning näidata, mida nad on nõus maksma. Muidugi on selle kaupleja krüpto kas peaksin investeerima bitcoini aktsiatesse?\nNormaalse krüptovahetuse korral seevastu määrab Kaalude hind selle ja see põhineb praegusel hinnal. Facebook Kuidas bitcoini investeerida? Alternatiiv börsil või turul toimuva ostu sooritamisele on investeerimine CFD-desse.\nÜha enam maaklereid binaarse valiku veebikursus kauplejatele võimaluse bitkoinu dabartine apyvarta valuutadega kaubelda. Rakendus ise on juba arendamisel, kuid seda ei saa praegu nutitelefoni alla laadida.\nParim pikaajaline investeering krüptovaluutas kujul Kaaludesse investeerimise eelised on ka mitmekülgsed:. Täna ei võta maakleriga registreerimine forexi ja binaarsete optsioonide konto aega. Krüptovaluutast põhiinvesteeringu eemaldamine piisab Jaga Option Option Tehingud ja eraettevote avamiseks paar minutit. Hoiustamise võimalused binaarse optsiooni aktsiad mitmekülgsed.\nKui kontole on laekunud deposiit, saate kohe kauplema hakata. Rahakott pole vajalik. See on üks suuri erinevusi märkide ostmise ja müümisega võrreldes. Siin on alati vaja kasutada rahakotti. Veel pole parim krüptovaluuta, millesse tulevikus investeerida, mil määral saab kasutada ainult Kaalude enda rahakotti või kas aktsepteeritakse muid rahakotte.\nÜks suurimaid eeliseid investoritele ja eriti kauplejatele on CFD kasutamine Et saaksin kangiga kaubelda. Isegi kui seda hoitakse digitaalsete valuutade puhul väga madalal, suurendab see siiski võimalikku tootlust.\nOtseste ostude tegemisel otsustamine toimub läbi turu või börsi või kui investorid eelistavad kaubelda CFD-dega, sõltuvalt sellest, miks märk toomist huvitab. Nii on ostjaid, krüptoraakler välja huvitab peamiselt krüptovaluuta taga olev tehnoloogia. Siiani on mõnda teavet, näiteks viide arukatele kas peaksin investeerima bitcoini aktsiatesse?. Mida aga tegelikult rakendada saab, kui kiiresti tehingud teostatakse ja mil määral tehnoloogia arendajatele huvi pakub, pole veel selgunud.\nKui aga ostjad soovivad ennekõike saada kasu hüpetest, on see otsene. Žetoonide ostmine pole tingimata vajalik. Siin võib piisata CFD-de kaudu kauplemisest.\nJust seetõttu, et siin ei ole binaarsed valikud robot ja finpari peaksite robinhoodil krüptokaubandust müüma? Otsust võivad mõjutada ka võimalikud tasud. Maakleri tasud on tavaliselt väga läbipaistvad. See võimaldab kauplejatel lühidalt näha, kui kõrged on tasud, kui nad kauplevad.\nKaalude ostmine ja müümine on samuti kulukas. Summa optsiooniga kauplemine pakkujast. Mil määral on Kaalude ostmine investoritele, investoritele ja kasutajatele tõesti mõttekas. Seetõttu on kulude bitcoini investeerimise hoiatus soovitatav turgude igakülgne võrdlus. Kui kauplejad sooviksid maakleriga kaubelda ja mitte ainult Kaalusid osta, vaid ka hinnal ja hinna forexi ja binaarsete optsioonide konto silma peal hoida, on maakleri kaudu kauplemine hea valik.\nPärast avaldamist kiireks tegutsemiseks on vajalikud järgmised sammud:. Pole veel teada, milline Kaaludega kauplevad maaklerid on võimalikud.\nSeetõttu pole mõtet maakleriga eelnevalt parim krüptovaluuta maakler euroopas. Kuid igaüks, kes pakkumistega pisut tegeleb, teab hinnastruktuure ja pakkujate võimalikke hoobasid. Niipea kui on selge, kus Kaaludega saab kaubelda, saate registreeruda.\nSisestage andmed Järgmine samm on andmed. Pärisrahaga kauplemist saab tavaliselt teostada ainult siis, kui kaupleja on kuidas bitcoini investeerida?\nSee kaitseb maaklerit ja ka kaupmeest. Kes on parim bitcoini kaupleja saab krediidi deponeerida. Hoiustamise võimalikkus sõltub ka maaklerist.\nKa sellel hetkel See on sageli nii, eriti hilisema makse korral. Kui kõrge on minimaalne sissemakse, leiate maakleri esitatud teabest. Vahepeal on mõned platvormid, mis üldse minimaalset sissemakse ei määra.\nMiks on vaja Ryanair ?alla tulistada??\nSamm-sammult - ostke Kaalud maakleri osa 2 kaudu Pärast esimest hoiust maakleri juures võib kauplemine alata tavaliselt algab. Nüüd tuleb kontrollida, kus Kaalude positsioone saab kauplemisplatvormide kaudu avada.\nArmatuurlaual on tavaliselt ülevaade. Siin on loetletud investeerimispaarid, mis on investeeringu jaoks saadaval. Automatiseeritud kauplemissüsteemi krüptovaluuta maakler pakub hiljem kaalu Libraga kauplemiseks, leiate siit ka paarid.\nEnne digitaalse valuuta vabastamist registreerimine aitab teil saada esimest ülevaadet kauplemisplatvormist ja endast Kui kaupleja on leidnud, mida ta otsib, saab ta valida kauplemispaari ja nüüd määrata, kuidas positsioonid peaksid välja nägema. Esitada tuleb summad, finantsvõimendus bitcoini investeerimise hoiatus võimalik riskimaandamine.\nCFD-dega kauplemise positsioone saab tavaliselt maandada. See võib vähendada võimalikke kaotusi. Viimane samm kuidas investeerida bitcoini sa positsiooni jälgimine ja selle uuesti sulgemine. Kaupleja peaks Kaalude hinna kujunemisel silma peal hoidma. Varasem sulgemine võib olla mõttekas, kui kurss ei paista õiges suunas liikuvat ja pole ette näha, et midagi muutub. Nii saab võimalikke kahjumeid osta krüptoraha maakler kes on parim bitcoini kaupleja. Enne kui Kaaludesse vahendaja kaudu reaalset raha investeeritakse saab kasutada koos demokontoga.\nMil määral maakler demokonto pakub, sõltub pakkujast. Tänapäeval on demoversioon aga juba standardseks muutunud.


ETV kultuuriuudised: Linnateater ja Nukuteater avasid hooaja | Linnateater\nETV kultuuriuudised: Linnateater ja Nukuteater avasid hooaja\nKultuuriuudised väisasid Linnateatri ja samal päeval Laia tänava teises otsas toimunud Nukuteatri hooaja avasündmusi.\nTallinna Linnateater ja Nukuteater vallutasid oma kodutänava hooaja avapidustustega. Kui Linnateater pakkus publikule ainukordsena vaatamiseks nelja lühietendust, siis Nukuteater tutvustas oma uuslavastuste tegelasi.\nNeljakümne üheksandat hooaega alustav Linnateater avas selle aasta omapärase eksperimendiga. Nimelt mängiti teatri erinevates saalides nelja kümneminutilist näitemängu. Sellise aja sees üht lugu jutustada on parajalt keeruline, kuid sugugi mitte võimatu, vahendas "Aktuaalne kaamera".\nUuel hooajal unustab Linnateater kümneminutilised etendused ja lavale tuuakse kaheksa uuslavastust. Pärast Robert Lepage'i külalisetendust "Kuu tagumine külg" võib oktoobri keskel näha Diana Leesalu poolt kirjutatud "Offline'i". Peanäitejuht Elmo Nüganeni sõnul käsitleb näidend virtuaalmaailma ja reaalse maailma kokkupuudet.\nOma peole olid Nukuteatri inimesed uudistamiseks toonud uuslavastuste "Väike Gavroche", "Väike nõid" ja "Nublu" tegelased. Nendest esimesena jõuab lavale "Hüljatutest" pärit "Väike Gavroche".\nKuigi hooaja avamisele toodud tegelased olid pärit laste- ja noorteetendustest, ei pea tulevasel teatriaastal pettuma ka Nukuteatri vanemad külastajad. Täiskasvanutele on novembrikuus tulemas intrigeeriv ja ja üsnagi karm lavastus "Lemuel Pitkini demonteerimine".\nVideoklippi vaata ERR-i portaalist.


Google Maps näitab meile, kuhu saame parkida | Androidsis\nGoogle Maps näitab meile, kuhu saame parkida\nGoogle Maps on üks nutitelefonide, nii Androidi kui ka iOS-i kõige kasulikumaid teenuseid, mida aeg edasi, seda paremaks see teenus läheb. Ettevõte kipub Google Mapsi erinevaid funktsioone ja funktsioone üsna sageli lisama ja katsetama ning kuigi mõned neist on rohkem nõutud ja kasutatavad kui teised, on tõde see, et praktiliselt kõik neist tulevad ühel hetkel kasuks ja saavad lõpuks kõrgelt hinnatud. Nüüd testib Google Google Mapsi uut funktsiooni, mis rõõmustab kindlasti ka neid, kes sõidavad regulaarselt, aga ka neid, kes seda juhuslikult või reisi puhul teevad: näidata kasutajatele, millist parkimist neil sihtkohta jõudes oodata võib.\nIlmselt tegi selle avastuse veebilugeja Android Politsei, märkides, et uusim Google Mapsi täiendus annab hinnangu, kui keeruline on parkimist erinevatest avalikest kohtadest leida.\nNeed hinnangud on liigitatud kolm raskusastet: lihtne, keskmine või piiratud. Google Maps kuvab marsruudi kestuse ja vahemaa kõrval igal tasandil väikese ikooni. Ja kui soovite rohkem teavet saada, pääsete juurde mis tahes marsruudi juhistele ja teenus selgitab eeldatavaid parkimistingimusi, näiteks: "Selle sihtkoha lähedal on parkimine tavaliselt piiratud".\nIlmselt see uus funktsioon see töötab ainult avalike kohtade külastamisel nagu kaubanduskeskused, lennujaamad jms, kuigi kes teab, kas aja jooksul ei laiene see palju igapäevasemaks kasutamiseks.\nPraegu uut funktsiooni näidatakse ainult mõnele kasutajale, kellel on Google Mapsi beetaversioon v9.44, mille saate alla laadida siin ja installige see oma Android-nutitelefoni.\nSamuti pole selge, kuidas Google selle teabe hankib, kuid ta võiks seda teha samade meetoditega, mida kasutab liiklusandmete pakkumiseks reaalajas, nii et oleks hinnangud pole alati täpsed, kuid kasulikud.\nTäielik tee artiklini: Androidid » uudised » Google Maps näitab meile, kuhu saame parkida\nUued Google'i nutikellad tulevad turule 9. veebruaril ja neid toodab LG\nDoogee Y6 Piano Black ülevaade: läikiv must ja 8-tuumaline protsessor vähem kui 130 euro eest


Taaskord vaikses tuules alustatud MARINEPOOL – Kalevi Jahtklubi Kolmapäevaregati sõit sai nutusele ilmaennustusele vaatamata õnneliku lõpu. Kõik 55 startinud paati said kirja finišiaja ja seega koondarvestusse kirja punktid sellelt sõidult. Esikohtadele, nagu ikka, lisaks ka veel üks boonuspunkt.\nStardis puhus tuul idast 3,5 meetrit sekundis ja vastutuulestardi tegemiseks tuli Merivälja suunda vette panna lisamärk, seekord stardiliinist 0,5 miili kaugusele. Sellest sai esimene pöördemärk kõikidele gruppidele. Lisamärk vasakule jäetud, purjetati risti üle Tallinna lahe Katariina kai idapoini, mis tuli ka jätta vasakule. LYS II, DRAAKON ja FOLKBOOT grupid krüssasid sealt otse finišisse. ORC I, ORC II ja LYS I grupid aga krüssasid Katariinast stardiliini märgini, edasi allatuules veelkord Katariina kaisse ja siis finišisse, mis asus võistluskomitee paadi ja finishiliini poi vahel.\nMarinepool-Kalevi Jahtklubi Kolmapäevaregatt 15.05.2019 – foto: Gerli Tooming\nVõistlusjuht Kalju Kirss pani raja välja selliselt, et võimaliku tuulevaikuse tekkimisel oleks saanud sõitu lühendades hõlpsasti paatide finišid vastu võtta juba pärast esimest ringi. Kui pooled jahid olid finišeerinud, vaikis tuul pea olematuks. Kuid lühiajalise tuuletuse järel puhus jälle 3 meetrit sekundis ning tõi kõik paadid finišisse. Kalevi Jahtklubi lipuväljakul toimus pärast sõitu autasustamine, kus jagati välja ka hooaja esimese kolmapäevaregati auhinnad.\nMARINEPOOL – Kalevi Jahtklubi Kolmapäevaregati 2. sõidu võitjad:\nIII koht ÖÖSORR kapten Peeter Marvet\nII koht EDELWEISS kapten Raido Notton\nIII koht BELLA kapten Margus Melsas\nIII koht SPARWEN kapten Aleksei Žigadlo\nMarinepool-Kalevi Jahtklubi Kolmapäevaregatt 15.05.2019 – foto – Gerli Tooming\nTags: avamerepurjetamine, Kalevi Jahtklubi, kolmapäevaregatt, Marinepool, marinepool eesti, purjetamine


Üürile anda maa Saha-Loo tee 10, Jõelähtme vald, Harju maakond\nID: 277707 | www.arcovara.ee/277707\nAadress: Saha-Loo tee 10, Jõelähtme vald, Harju maakond\nKinnistu suurus: 16 871.00 m²\nMuu: Detailplaneering, Elekter, Tööstusvool, Elekter 100+A, Tsentraalne vesi\nKatastri number: 24504:002:0374\nHind 3 200 € 3200.00\nm² hind 0.2 €\nÜürile anda äri- ja tootmismaa kinnistu.\nHea ligipääs Peterburi teele ja Tallinna ringteele.\nKõrval kinnistutel asuvad logistika- ja tootmisettevõtted.\nKõik liitumised (elektri 3x250 A 3x250 A 167 kW, tarbeveemaht 6,02 m³/d ja gaasivõimsus 0,698 MW) on hinna sees. Hoonestusalune pindala on kuni 6700 m² ja hoonete arv krundil 3.\nHoonestusõigus 35 – 50 aastat (tasu iga-aastaselt inflatsiooniga indekseeritud):\n3 600 EUR / kuu / 43 200 EUR / aasta + KM\nRent 5-10 aastat (tasu fikseeritud rendiperioodi lõpuni):\n2 700 EUR / kuu / 32 400 EUR / aasta + KM\nNorma, Laabi küla, Harku vald, Harju maakond\n23 753.00 m²\n1 350 000 €(56.8 €/m²)


Mida teha, kui keeles ilmub vistrik - Võimsus 2022\nTulenevalt asjaolust, et keele puudub täielikult rasunäärmed, akne tavaliselt tuntud sõna otseses mõttes, see ei ole võimalik moodustada.\n• Põhjamaade lahus. Lahus valmistatakse loivalist ja veest (1: 1) mahlast ja kasutades marli padja abil losjooni otseselt kahjustatud piirkondadele 2 minutit. Pärast suu puhastamist puhta veega. Seda meetodit kasutatakse ainult täiskasvanu raviks.\nSelle põhjuseks haavandite tekkimiseni saab mehaaniliste vigastuste limaskesta terav söögiriistad või keele hammustada ajal närimine. Seda probleemi lahendatakse kiirelt, loputades suu maitsetaimedesse või kahjustatud ala roosaks värvimiseks.\nKõigil kurgadel esinevad haavandid räägivad stomatiidist, piast / kandidoosist. Keele all on akne nakkuse tõttu tekkinud. haavandid keele alla saab toimuda taustal hüpertermia, turse lümfisõlmed ja kurguvalu.\nSoskoobraznyh põletiku protsesside limaskesta keeles nimetatakse glossiiti - nad paisuvad ja suuruse kasvu. Pimples on söömise ajal punased ja valusad. Põletiku allikas võib olla allergiline reaktsioon toidule, alkoholi kuritarvitamisele või harjumusele süüa väga kuuma vürtsika nõusid.\nSee on tähtis! Glossiidi ravi folkemeetoditega ei aita: peate pöörduma oma hambaarsti poole\nErinevatel põhjustel võivad ilmneda keele akne ja haavandilised abstsessid - viiruse nakkamine, seenhaiguste või bakteriaalsete infektsioonide tekkimine. Ravimpreparaadid on kõigil juhtudel erinevad. Patoloogia eripära ei saa iseseisvalt kindlaks määrata, seetõttu on vaja diagnoosimiseks ühendust võtta hambaarstiga. Taimsete infundeerimiste kasutamine aitab haigusega toime tulla, kuid ainult abivahendina. Ärge ennast ravige: see võib olukorda süvendada ja patoloogia muutub krooniliseks aeglaseks.\nMineraalipulbri valik ja spetsiifiliste tootemarkide eelised probleemse naha jaoks


Flora | Njuzz.ee otsing\nsport.delfi.ee · 27 Jun · Tallinna FC Flora jalgpallimeeskond lõpetas Premium liiga avaringi kindla 4:0 võiduga FC Kuressaare üle.\nFlora naiskond andis superkarika mängu kordusetenduse\nsport.postimees.ee · 5p · FC Flora jalgpallinaiskond võitis tänavuse lühikese hooaja jooksul juba teise trofee, karikafinaalis alistati Tallinna Kalev koguni 6:0.\nsport.ohtuleht.ee · 5p · Eesti karikavõitjaks jalgpallis krooniti FC Flora, kes sai laupäeval Lilleküla staadionil peetud finaalis 2 : 1 jagu Narva Transist. Flora võit tähendab ühtlasi seda, et Paide kindlustas koha UEFA Euroopa liigas.\nsport.delfi.ee · 17 Jun · FC Flora sai Eesti jalgpallimeistrivõistlustel suurima rivaali FCI Levadia üle seljavõidu, kui Lilleküla staadionil nopiti 4:0 võit.\nsport.delfi.ee · 20 Jun · FC Flora alistas Eesti jalgpalli karikavõistluste poolfinaalis kahel korral juhtima asunud FC Elva 4:2.\nÕhtuleht · 3p · Faktid, et Tallinna FC Flora jalgpallimeeskonna käes on alates laupäevast kõik kolm trofeed ja meistrivõistlustel saavutatud kümne vooruga seitsmepunktiline edu, panevad küsima, kas rivaalidel õieti ongi šanssi?\nFlora küttis avaringi lõpetuseks Kuressaarele järjekordse sauna\nsport.ohtuleht.ee · 27 Jun · Valitsev Eesti jalgpallimeister FC Flora lõpetas Premium liiga esimese ringi 4 : 0 võiduga FC Kuressaare üle ja hoiab üksjagu kindlat liidrikohta.\nsport.delfi.ee · 12 Jun · Premium liiga 7. vooru avamängus alistas FC Flora külla sõitnud Viljandi Tuleviku 3:0 (1:0) ja kasvatas oma edumaa neljapunktiliseks.\nsport.delfi.ee · 17 Jun · Eesti jalgpallimeistrivõistluste kõige oodatumas vastasseisus sai FC Flora suurima rivaali FCI Levadia üle seljavõidu. Flora alistas igipõlise konkurendi 4:0.\nFlora sai neljanda järjestikuse võidu ning suurendas liigas edu\nsport.ohtuleht.ee · 12 Jun · FC Flora alistas Premium liiga seitsmenda vooru kohtumises Viljandi Tuleviku tulemusega 1:0 ning suurendas edu Levadia ja Kalju ees.\nsport.delfi.ee · 5p · FC Flora ja Narva Trans pakkusid Evald Tipneri karikasarja finaalis Lilleküla staadionil haarava lahingu, mis lõppes Flora 2:1 võiduga ja rahvusstaadioni väljakuperemeeste ajaloo kaheksanda karikatriumfiga.\nsport.ohtuleht.ee · 1p · Tiitlikaitsja FC Flora sai Premium liigas 11. voorus hooaja esimese kaotuse, jäädes võõral väljakul tulemusega 1 : 2 alla Viljandi Tulevikule.\nFOTOD | Flora purustas naiste karikasarja finaalis Tallinna Kalevi kuue väravaga\nsport.delfi.ee · 5p · Eesti klubijalgpalli pidupäeva A. Le Coq Arenal juhatas sisse naiste karikasarja finaal, milles FC Flora alistas Tallinna Kalevi purustava skooriga 6:0.\nsport.ohtuleht.ee · 20 Jun · Evald Tipneri nimeliste jalgpalli karikavõistluste esimene finalist on valitsev Eesti meister FC Flora, kes nägi kurja vaeva, et FC Elvast viimase koduplatsil 4 : 2 jagu saada.\nFlora võidutses, Trans kurvastas, Paide rõõmustas\nleht.postimees.ee · 3p · Kui liigatabelis viimasel kohal paiknev Narva Trans Tipneri karikafinaalis 28. minutil valitseva Eesti meistri ja praegugi koduliigas kindlalt liidripositsioonil oleva Tallinna Flora vastu mänguseisu viigistas – ning mõneti ootamatult isegi kohtumises initsiatiivi haaras –, mõtlesid paljud, kas meie...\nsport.delfi.ee · 5p · Evald Tipneri karikafinaalis Narva Transi vastu Flora 2:1 värava löönud Henrik Pürgi arvates võinuks sotid juba oluliselt varem selgeks saada, kui Flora mõne oma arvukatest võimalustest paremini ära oleks kasutanud.\nsport.postimees.ee · 1p · Eesti jalgpalli meistrivõistluste 11. voorus sündis kaks üllatust: liider FC Flora sai hooaja esimese kaotuse, Narva Trans omakorda esimese võidu, kuid omavahel vastamisi poldud.\nsport.postimees.ee · 5p · Värske karikavõitja Tallinna Flora ridades tehakse täna õhtul kõige rohkem välja ilmselt keskkaitsja Henrik Pürgile, sest just tema 73. minuti peatabamus aitas rohevalgetel Narva Transist karikafinaalis 2:1 üle olla.\nsport.delfi.ee · 30 Jun · Eesti valitsev jalgpallimeister FC Flora võitis Premium liiga 10. voorus külla sõitnud punase laterna Narva Transi 3:1 (1:0) ning kasvatas edumaa mängu vähem pidanud Nõmme Kalju ja Paide Linnameeskonna ees juba kümnele punktile.\nFC Flora sai hooaja esimese kaotuse, Narva Trans aga esimese võidu\nsport.delfi.ee · 1p · Eesti jalgpalli Premium liigas teenis hooaja esimese kaotuse valitsev meister FC Flora. Pealinnaklubi kaotas võõrsil 1:2 Viljandi Tulevikule.


Kuidas rääkida asjadest olemata hale/märterlik? - Perekooli Foorum\nEsileht › Pereelu ja suhted › Kuidas rääkida asjadest olemata hale/märterlik?\nTeema: Kuidas rääkida asjadest olemata hale/märterlik?\nAga kui suhe pole 10+ vaid on noorem? Ja mees ei taha et lähed sõbrannadega nv veetma. Siis on kontollfriik?\nMa mõtlen pigem asju nagu nädalavahetuse, puhkused, jaanipäev.\nAga mida te tavaliselt koos teete?\nMinu loogika järgi mitte koos elavatel paaridel just nädalavahetused ja puhkused ongi ju koos olemise ajad. Tõesti tundub imelik, et neid ühiselt ei planeerita.\nMuidugi on ka loogiline, et kõiki nädalavahetusi ja pühi koos ei veedeta, aga normaalse suhtluse puhul on see üksteisega läbi räägitud ja teavitatud – sel nädalavahetusel olen vanematega/vennaga ja kui sina nendega läbi ei saa võ suhe veel liiga noor, et nendega tuttav olla, siis muidugi ei tule kaasa.\nAga eks see ole su enda iseloomus kindlasti kinni. Lihtne lahendus on olla ise aktivisem planeerija ja teda alati kaasa kutsuda (või ei kutsuda, aga rääkida plaanidest ikka). Näidata niiöelda malli, et ma alati räägin, mis mul plaanis on ja tahan või ei taha, et sa kaasa tuleks. Pikas perspektiivis se mudiugi ei töötaks, kui ta su malli ise ka kasutama ei hakka. Alati suhet vedada on raske.\nTeine võimalus on ka, et sa lihtsalt kutsud ennast kaasa. Näitad viisakat huvi selle vastu, et mis mehel plaanis on ja mida ta tahaks teha ning tõesti, kuit al ägedad ideed, siis sokutad ennast kaasa. See oleks ka justkui esimene samm selleni, et tegelikutl planeerite oma nädalavahetusi ja puhkusi koos. Kui tal pole ideid, siis pakud sina midagi välja jne.\nMul jäi TA esimesest sissekandest küll veidi mulje, et sa ei ole väga aktiivne pool oma suhtes ja ei avalda oma soove. Võibolla siis proovikski esimese sammuna hakata planeerima ise – mida sa tegelikutl tahaksid koos teha. Alati kaasakutset ootama jäädes sa jäädki varuvarjandiks, kui mehel midagi ägedamat teha pole…\nTA ju räägib, et nad on suhtes. Suhtes olemine peaks siis ju ka nende lähikondsetele teada olema. Seega ongi imelik, et kõik lähikondsed siis muudkui näevad meest igal pool üksi ja keegi ei küsi naise kohta.\nPlaanide tegemise puhul on ju juba plaani mainimine kutse automaatselt kahele suhtes olevale inimesele. Seda ei lepitagi omavahel eraldi kokku. Nad on suhtes ja kutse on seega igal juhul kahele, mitte ühele.\nMina saan teemast hoopis aru, et TA teab mehe plaane ja tahab kaasa minna, aga mees ütleb vahetult enne, et ära sina tule ja ta ei lähe kaasa ja ei julge ka mehega midagi arutada, sest mees süüdistab negatiivsuses.\nKutse on sel juhul kahele, st mehele ja naisele. Seda kas mees tahab aega veeta naise sõbrannade seltskonnas, oleneb mehest. Mees ei saa naisele öelda, et naine ei tohi, kui naine tahab, aga mees võib minemata jätta, kui ta ise ei taha olla ainus mees naiste õhtul vms.\nNt kui ta räägib, et plaanib minna jaanipäeval valgeranna festivalile, siis ütled rõõmsalt, et oi kui lahe, ma tahan ka tulla.\nNormaalses suhtes oleks see vestlus siiski Lähme Valgeranna festivalile või Kas sa tahaksid sel aastal festivalile minna? vmt\nMitte, et üks “plaanib” ja teine pressib elu eest kaasa. See pole ju tavamõistes suhe.\nNormaalses suhtes oleks “mis me võiksime teha jaanipäeval siis, äkki läheks Valgeranna festivalile”\nMa ei ootakski kutset kui sellist. Eeldan, et kui mulle juba mainitakse millestki, olengi sinna automaatselt oodatud. Kui ei oleks, eeldan, et ei mainita mulle ka midagi. Kui ma tean mingist üritusest, mille vastu mul on huvi, siis ma lähen sinna kohale. Kui mul huvi sinna minna pole, siis ma ei lähe kohale. Olen täiskasvanud naine ja ei oota mehelt või kelleltki kutseid ja lubasid kaasa tulla või keelde mitte minna.\nA no ilmselt oled sa tema jaoks ainult vahepeatus, mitte tõsine suhe. Sellega on raske leppida, tean. Ehk on tal mingi pikem suhe seljataga ja sina oledki ülesaamisabi, voodisoojendaja…mina just nii end tundsin. Eks raske oli leppida, aga kuna ma tahtsin tõsist suhet, pidin edasi liikuma. Ja noh nagu näha, ega ta mind tagasilunima ei tulnud, oligi poogen\nIlmelt nii ongi. Olin eelmine suvi samas olukorras, teadsin tegelikult kogu aeg, et olen eelmisest suhtest ülesaamissuhe, aga süda ei lubanud seda endale välja ütelda. Käisime kokku ja veetsime aga, aga mind kunagi ei pühendatud pikalt ette plaanidesse (a la mis teeme nädalvahetusel või millal sul vaba oleks jne), saimegi spontaanselt kokku. Oi kui vastik ja valus see endale teadvustamine oli, et ta tegelikult mind ei tahagi. Ja mu sisetunne ei petnud mind, kui ma selle suhte ära lõpetasin, oligi ta õige pea oma eksnaisega tagasi koos, pärast tuli veel välja, et oli kogu selle aja teda tagasi anunud.\nEi ole mingit kutset. Lihtsalt söbrannad teevad kokkusaamise. Meesteta. Kel on mees, kel pole. Aga mehi ei võeta. Ja kui selline kokkusaamine mehele ei meeldi, on ta kontrollfriik. Aga kui naisele ei meeldi et mees saab sõpradega kokku, siis on see seepärast et naine on õnnetu\nTavalises suhtes ikka elatakse koos ja ollakse kursis kaaslase käikudega, sest olete ju suhtes ja nö üks tervik.\nMitte tingimata ei elata koos. Miks peaks, kui üks pool või mõlemad vajavad rohkem isiklikku ruumi ja lapsed on juba suured ja välja kolinud. Meie näiteks abikaasaga ei ela koos, aga vestleme pidevalt, armastus täiesti olemas. Mingist poeskäigust või jalutama minekust vms muidugi ette ei kanna. Meelest võib minna ka öelda, et sõbranna minul või sõber temal tuleb külla. Ka ei raporteeri me üksteisele oma hambaarsti- või juuksurivisiite ega üksi kinoskäike. Me ei arva kuidagi, et peaks pidevalt “joondu-valvel, aruandus esita!” olema lihtsalt seepärast, et oleme abielus. Igal päeval räägime ma arvan 10 korda mõne lause messengeris, kasvõi ilmast või mida naljakat tööl juhtus. Tavaliselt õhtul räägime pikemalt, ka plaanidest ja mis toimunud on. Ühtki pühapäeva ei jää vahele, mil me koos ei lõunasta. Kokku saame pikemalt 4-5 päevaks järjest kord kuus pluss need korrad, kui õhtul vesteldes tuleb idee, et kuule, kas sa ei taha välja sööma minna, siis vaataks telekast seda filmi ja sa/ma jääd ööseks minu/sinu juurde. Seda juhtub paar korda kuus. Ja suviti käime 14 päevaks koos puhkamas. Kindlasti pole me ainult koos üks tervik. Tema on ikka ise ka inimene ja mina olen ka täitsa terviklik inimene. Ka oleme hooliv perekond ka siis, kui meie vahet on 80 km, nagu tavaliselt.\nEeldan, et kui mulle juba mainitakse millestki, olengi sinna automaatselt oodatud\nJah? Et meessõber mainib sulle, et tal on nädalavahetusel klassi kokkutulek või läheb õega kinno, siis sina eeldad, et oled sinna oodatud? Kannäe 🙂 Jube tüütu. Mees ei julge enam varsti sedagi mainida, et läheb kingapoodi või vanaema juurde kappi nihutama ja pannkooke sööma, sest kui sa tahad, siis ilmud kohale, sest sinu arvates, kui juba mainis, siis ootab sind automaatselt ka sinna. Karm elu sel mehel.\nMeil on suhe, aga koos ei ela. Kui mulle tundub ebaõiglane, et mind jäetakse kõrvale plaanidest näiteks – kuidas rääkida seda olemata haletsusväärne? Asi pole nii hull, et peaks lahku minema lausa, aga no põhimõttleiselt – kuidas sellisest asjast rääkida?Praegu on olnud lahendus see, et kui tema teeb oma asju, siis mina teen oma asju, fine! Aga kui ma ütleks siis ma tean, et saan diagnoosi, et olen negatiivne. Äkki ma ei oksa küsida oma tahtmist olemata juba ette negatiivne lahenduse suhtes, hale jms. Ja ma ei oskagi, sest kodus lapsena mul ei tohtinud mingied tahtmisi olla ja minuga ei arvestanud keegi. Kogu suhtlus ka täiskasvanutel oli passiiv-agressiivne, Ja nüüd on nii, et tahtmata olla samasugne, ma lihtsalt ei olegi kuidagi – eemaldun ja teen oma asju, kui mind ei kutsuta kaasa.\nKõige lihtsam variant on küsida, miks ta Sind kaasa ei kutsu.\nVastus võib Sind üllatada. Vbl tema arvab, et rääkimine – mul on see plaanis – ongi kutsumine. Ja kuna Sina,ei reageeri, siis ta arvab, et Sind ei huvita.\nKui mehe luba on vaja selleks, et sõbrannadega välja minna, siis on see suht ikka väga ebaterve. Paljude sõbrannad on nende elus olnud kauem kui mehed ning tuntakse isegi üksteise peresid. Ma tõepoolest ei kujuta ette, et mõni mees hakkab mulle oma sõbrannadega kokkusaamist keelama. See mees selgelt ei usalda oma naist, ja usaldus on suhte alustala.\nKui see sama mees naist üritustel nt jaanidel ei kaasa, siis vabandust, aga ta ta ei võta seda suhet enam tõsiselt. Sa oled tema prioriteetides kuskil tagaplaanil. Mina siin ei mossitaks ega haletseks, vaid lõpetaks selle poolkõva suhte ära.\nAga kui mees sama tahab teha mida sina, kas siis on kohe perekoolis teema? Sinu jutust on näha, et sul pole suhet vaid irriteerid olukorda.\nOma tunnetest ja soovidest rääkimine ei muuda mitte kedagi haletsusväärseks. Soovitaksin TAl teraapiasse pöörduda, see oleks kõige efektiivsem viis, kuidas saaksid oma lapsepõlvest tulenevad probleemid lahti harutada ja uusi, paremaid mustreid õppida. Aga see võtab muidugi aega.\nSeni – räägi oma kaaslasega, ära vingu ega nääguta, vaid räägi ausalt, mida sa tunned. Et sa ei julge ise ettepanekuid teha, sest… Et tunned ennast kõrvalejäetuna, sest… Ja siis ole valmis ka kuulama ja märkama, kuidas su partner reageerib.\nKas sa töötad töötukassas?\nÜtled, et on suhe – ma kaoks sellise suhtumise juures kohe minema. Kui juba nüüd selline asi toimub siis see süveneb aina edasi ja edasi.\nLeia mees kes sinust hoolib ja sinuga arvestab. Kes küsib sinu arvamust ja teeb sinuga koos plaane. Olenemata sellest kas elad koos või mitte…\nÄra tule siis ütlema, et sind ei hoiatatud.\nKui mul oleks kutt, kes plaanib minna ja pole JUBA mind plaani kaasanud, siis ta ei oleks enam minu kutt. Sellist asja ma ei peaks küsimagi, et tahan ka tulla.\nKui see inimene on sulle juba ette heitnud, et sa oled liiga negatiivne, siis gtfo. Sa ei ole liiga negatiivne, vaid su sisetunne ütleb sulle, et see pole päris see, mida otsid, aeg on minna.\nÕige inimesega, kes on tõsisest suhtest sinuga koos huvitatud, selliseid küsimusi lihtsalt ei tekigi.\nSa väärid sellist partnerit, kelle ümber ei pea arvama ja kikivarvukil oma tunnetega olema. Tahad abielu, lapsi, koos asju teha – kui sa praegu sellist partnerit otsina ei hakka ja sellisega end kinni hoiad, siis sa ei leia ka.\nMõtle läbi, missugust suhet sa tegelt tahaks, milline partner sul on, ja siis vaata edasi, kas on mõtet sellise inimesega jätkata või mitte… Sest see enese “hulluks” ja negatiivseks pidamine ei ole väga jätkusuutlik – ja mingi lambise ajutise jölde hoidmiseks pole see seda ka väärt.\nMiks nii suur vajadus koguaeg lahku minna, keda sellega karistada tahad? Meenutab lasteaia elu, mina sinuga enam ei mängi.\nMiks nii suur vajadus koguaeg lahku minna, keda sellega karistada tahad?\nAga miks on vaja olla pikalt ja kaua kellegagi, kelele sa enam väga ei meeldi või kes sõimab, ignoreerib või petab/plaanib petta? Mis väärtus on punnitatud kooselul. Et surivoodil saaks öelda “Õnnelik ma ei olnud juba 40 aastat, kannatasin, nutsin, pingutasin pere kooshoidmiseks vere ninast välja, aga vat kooselu hoidsin koos. Palun inglikoori”.\nSa kujutad seda must-valgelt ette ja siis mõtled kuidas sa käitud. Aga see on OLEKS ja negativismi sisendamine endasse. Juba varem imestasin, miks ei võiks olla leplikum, võtta suhtest kõik see mis meeldib teises ja mis ei meeldi, seda ignoreerida, sest perfektseid inimesi ei ole olemas. Isegi kui oleks, siis äkki ei meeldi ise teisele ja hoopis tema iriseks muredega.\nAga kui minna lahku, siis muidugi, milleks seda perekoolis arutada? Pettumusi tuleb alati elus ette, ei ole vaja neil pikemalt peatuda.\npingutasin pere kooshoidmiseks vere ninast välja\nSee on nüüd küll väide mida mees ja naine näevad ikka väga erinevalt. Kui naise jaoks on see punnitamine kodu koristamine, siis tõesti meest sellega kinni ei hoia. Aga manipuleerimiseks hea argument, mina pingutasin, aga mees ei teinud midagi, mida ta siis tegema pidi, koos naisega koristama?\nÕigem on ennast karistada end hoides suhtes, mis mitte kuidagi ei toimi?\nEga sellise märterlusega hullumajast kaugemale ei jõua.\nEi mõista su juttu teps mitte. Kas isa valis sulle mehe ja sundis suhtesse?\nEi ole ammu häbiasi elada iseendale ja arvestada ainult endaga. Incelid on incelid suhtumise tõttu, mitte üksindusest. Suhe on harjumus, mitte vajadus nagu õhk või vesi.\nJah miks mitte, kuidas see nüüd siis jälle teemaga haakub? Kui sina tahad elada üksi, siis peavad seda kõik tegema? Üksi elav inimene ju peaks oma aega raiskama teiste suhete analüüsile.\nÜksi elav inimene ju peaks oma aega raiskama teiste suhete analüüsile.\nAga kui huvitab?\nJa mis see sinu oogika on siis? Et kui sa oled paarisuhtes, siis sa ei tohiks arutleda millegi üle, mis puudutab üksi elavaid inimesi? Eks siis pea sellest kinni.\nMilleks selline võimuvõitlus, sa ei ole üldse rahul millegagi? Ole lihtsalt õnnelik ja kui oled õnnelik, siis ju ei viitsi õnnetus suhtes olevale anda nõu ainult lahku minna.\nTeemasse puutub niipalju, et naistel on sees see 22 viimane taks ja vanatüdruk kassidega mõtteviisid. Muus osas sul õigus.\nJah, Thandie Newtonil uus mees…isegi seda tean. Täiesti võõras naine, ainult filmidest näitlejana tuttav. Kõmu loen nagu miljonid teised, ega ma sellepärast suhteid analüüsi. Huvitav on küll, eriti huvitav, kui selgub jubedusi nagu Deppi suhe Heardiga või nende kommuun. Siis on küll nii, et ka neil, kes on halvas koosluses või soovimata lahutatud/vallalised, peaks meele heaks tegema.


Laenu saab mitte üksnes sõiduauto, vaid ka kaubiku, traktori, mootorratta või isegi paadi tagatisel (ning ostmiseks). SMS laen on üks lihtsamaid laenude liike, mida võib taotleda telefoni teel. Uuri lähemalt ja taotle kiirlaenu telefoni teel. Laen juhiluba alusel, odavaim kiirlaenu pakkuja.Eestis. 1credit kiirlaen viru terminali laen.\n. Selleks on vaja valida sobiv limiit ja esitada vaid üks taotlus. Tutvu tingimustega ja pea nõu asjatundjaga. SMS Laen kiirlaen ehk tarbimislaen sobib ettenägematute kulude katteks, kaupade soetamiseks, reisimiseks, hobidega tegelemiseks ja paljuks muuks. Smslaen Bondoraraha ID kaardiga tuvastatavad laenud. teenuste kasutamiseks tuleb registreerida või oma parooliga sisse logida. Sisse logides saab lihtsalt esitada laenutaotlusi ja muuta andmeid. Laena ilma tagatiseta €300 kuni €15000. Smsraha.ee krediidikonto eelised Krediidikonto – mugav viis vajaliku rahasumma saamiseks lühema aja jooksul. Vajate raha ettenägematute kulude katteks – avage krediidikonto! Raha laekub Teie pangakontole kiiremini, kui tavalise laenu puhul.\nLogi sisse Registreerimine. Esimene laen tasuta hea ja soodne laen.\nVäikelaen 15000 -\n. Smslaen Bondoraraha ID kaardiga tuvastatavad laenud. Kunagisele raha laenamise traditsioonile on tänapäeval alternatiiviks laenu võtmine krediidiasutusest - laenuvõtja saab soovitud rahasumma oma käsutusse teatud protsendi eest


Ajalugu, ehk kuidas seda vanasti tehti? - Leht 2 - flyclub.ee\nAjalugu, ehk kuidas seda vanasti tehti?\nRe: Ajalugu, ehk kuidas seda vanasti tehti?\nPostitus Postitas salakala » 23 Apr 2021, 01:16\non ainult ritv, või terve tolleaegne kooslus, rull ja nöör ka?\nPostitus Postitas Jeekim » 23 Apr 2021, 09:40\nAlgselt see ritv kuulus kellegile Laarmani kalastuskaaslastest (kahjuks olen nime unustanud), kes kõrge ea tõttu enam kalal ei käinud ja seejärel ritv oli ka lühiaegselt Laarmanil kasutuses. Ridvaga oli kaasas ka kasutuskõlbmatu täiesti kestendava kattega nöör ja mingi isekombineeritud rull. Kusagil 60-ndatest alates Laarman oli suutis hankida ka juba sellele ajale vastavat varustust ja isevalmistamise aeg hakkas lõppema. Kasutuses olid tal juba Pfluegeri Medalist, ABU Delta rullid, samade firmade ridvad-nöörid jne. Putukate sidumine, milles ta samuti oli meisterlik, jäi alati isetegevuseks.\nPutukate teemas võiksin lisada, et vanameister näitas mulle ka Kuningaküla kohaliku kuulsama harjuseküti seotud putukat. Üllatavalt suur, ehk nr. 6 või isegi 4 konksule seotud porikarva, ka vähemalt paar numbrit tavalisest pikema häklikarvaga monstrum. Vees ujus konksuga vertikaalselt allapoole. Sellistega olevat kohalikud Narva jõel harjust püüdnud. Enam küll mitte päris lendõnge teema, kuid ikkagi putuka solgutamine.\nPostitus Postitas sepaonu » 23 Apr 2021, 17:33\nHorisontaalse konksu ja megasuure hacklega putukate sidumist soome poole peal märganud, sommidel oma äraväänatud sõna nende kohta, muu maailm vist kutsub (Neversink) Skater, vist siis, kui duubelhackel. Seda deltat googeldasin, see vast mingi hilisem versioon\nSelleaegse lennukavarustuse kohta ei oska midagi öelda.Ainukene lennukapüüki meenutav tegevus lapsepõlvest oli selline forellipüük, et sarapuu tokk, ainult otsarõngas sellel, väike taliõnge rull, vaarikasuurune kork, kohe korgi all üks tinahaavel, tamiili lõpus konks, söödaks limukas, ürask, rohutirts. Tamiili lappasime lihtsalt maha, lühikese rakenduse heitsime okste alla ja me haulisime heitel, korjas maast tamiili juurde. Sarapuu tokilt bambuse peale ülemineku periood oli, kuulusin kah nende kõvemate kärbeste hulka, kellele isa lõpuks bambustoki ostis.\nLendõngega pole sellel midagi tegemist aga vanasti ja tegemisega küll. Algus oli nagu enamusel - nevskaja ja harakapesad. Sellel hilisemal pildil on rulli käimakast ümber ehitatud vasaku käe kerimiseks nii, et rull on spinna all, esimestel vene imerullidel, "delfin" vms ei saanud vänta ümber tõsta, rulli sadul ise tehtud, ühendustorud ridva jätkudel, käepide, rõngad, ühesõnaga ka vanasti tuuniti, kuigi see sõna polnud kasutusel. Keegi võibolla tunneb ka veneaegse kalakaalu ära.\nPostitus Postitas Jeekim » 23 Apr 2021, 18:17\nMitmenda seeria Delta rull, seda enam ei mäleta. Tundus, et Medalistist pidas rohkem lugu.\nHiljuti kirjutati siin foorumis tuck cast-ist. Ilmselt sama heiteviisi Laarman nimetaski grasshopper cast-iks. Toonitas, et iga lendõngemees, kes ujuva putukaga harjust jahib, peab tingimata selle heiteviisi selgeks õppima. Tema õpetuse järgi putukas võib kalale märkamata jääda, kui muu rakendus tähelepanu endale tõmbab esimesena vee pinnale jõudes.\nPostitus Postitas T.H » 23 Apr 2021, 19:21\nJeekim kirjutas: ↑23 Apr 2021, 09:40 Üllatavalt suur, ehk nr. 6 või isegi 4 konksule seotud porikarva, ka vähemalt paar numbrit tavalisest pikema häklikarvaga monstrum. Vees ujus konksuga vertikaalselt allapoole. Sellistega olevat kohalikud Narva jõel harjust püüdnud. Enam küll mitte päris lendõnge teema, kuid ikkagi putuka solgutamine.\nArvan,et need on putukad,mille ette käib sõna French Hackel.Need on omapärased ja huvitavad putukad,samuti Tenkara putukad.\nPostitus Postitas sepaonu » 24 Apr 2021, 08:27\nTenkara ja selle putukad on huvitavad küll, selle proovimist takistab mitu põhjust. See, millest mina jahusin, seda nägin ka hommikukohvi kõrvale soome foorumi "putukad ühest materjalist" teemas\nhttps://www.perhokalastajat.net/keskust ... 196021&t=1\nEga seda ei mäletanud küll, et millal see harjus kinni läks aga googeldasin ja leidsin sellise jutu netist\nhttps://www.envir.ee/sites/default/file ... se_lkt.pdf\nmida sirvides lugesin , et seiret teostab RMK, mille peale vererõhk tõusis ja tuli meelde teleföönis kuuldud lugu meie sõbra RMK vägitegudest iiumaal, no lõpuks otsisin selle jutu kah üles\nhttp://www.hiiuleht.ee/2020/06/nii-nad- ... rdla-ojad/


KÜSIMUSED X VASTUSED: kettakunstnik Andres “AndiDye” Jürivete – Discgolf.ee\nKÜSIMUSED X VASTUSED: kettakunstnik Andres “AndiDye” Jürivete\nKui küsida, kes on maailma parim dye-kunstnik, siis suure tõenäosusega on selleks Maarjamaa kutt Andres “AndiDye” Jürivete. Ta on andekas. Ta on Kunstnik suure algustähega. Ta mängib discgolfi ning on Kassi tänava discgolfikeskuse püsielanik.\nMis mees sa oled, kus kohast tuled?\nOlen natuke kõike – pereisa, discgolfar ja kunstnik. Sündisin pealinnas Tallinnas, aasta oli kaheksakümmend kuus. Elan siiani Tallinnas, üsna lähedal oma teise kodu Discgolf.ee keskuse läheduses.\nKuidas sa discgolfi juurde jõudsid?\nDiscgolfi pisiku sain sõbralt Martin Aigrolt, kes oli üks nendest härradest, kes rajasid ühe mõjuvõimsaima discgolfi klubi nagu seda oli CDG. Kui ma ei eksi, siis esimesed lennud sai tehtud Nõmme mändide all.\nMis asi on dye-mine ja kuidas see käib?\nDyemine on diski disainimise tehnika, mille käigus viiakse kange tint plastiku sisse andes sellega kettale omanäoline disain. Üldiselt on tehnikad jagatud nelja kategooriasse.\nSpinDyed: keerleva aluse peale tehtud peened rõngad ümber ketta.\nFoamdyed: habemeajamisvahust vormitud koonus, mille peale raputatud värve ja selle peale vajutatud ketta pealispool.\nStencildyed: šabloonil tehtud siluett kettal.\nFreehand: vabakäega joonistamine, kas siis pintsli või sulega.\nRäägi meile, milline näeb välja sinu tavaline tööpäev?\nMinu tööpäev algab enamasti tänu lastele varakult kell 8:00. Kohvi kõrvale saavad vastatud kõik kirjad, hinnapäringud ja paika pandud päevakava. Peale läheb vähe tummisema BPM-ga muusika. Tööks vajalikud tarvikud ja värvitoonid lauale ning mõni tund hiljem on ketas valmis ja pilt lõpptulemusest kliendile saadetud. Kiire amps ja uus ketas lauale.\nOrienteeruvalt mitmele kettale oled sa vürtsi juurde andnud?\nSee on küsimus, millele ma kahjuks vastata ei oska. Olen teinud väga palju kettaid ja arvan, et heal juhul 15% nendest olen pannud sotsiaalmeediasse. Hetkel näitab Instagram 2039 postitust, sinna jõuavad paremad palad enamasti. Spindye kettad on need, mis pahatihti ei jõua avalikkuseni ja neid olen ma vorpinud kümnete ja kümnete kaupa päevas. Ühesõnaga, olen teinud palju!\nMillised on olnud kõige keerulisemad tööd?\nKõige keerulisemad tööd on tehtud omal algatusel, et ennast proovile panna ja hüpata välja sealt igapäevasest mugavustsoonist, kus kõik on lihtne ja tavaline. Kõik sellised kettad on enamasti oksjonile jõudnud.\nJa kõige kaugemad tellimused?\nKõige kaugeimad tellimused on olnud Uus-Meremaalt, Ameerika Ühendriikidest ja Kanadast.\nKõige kallim töö?\nKõige kallim töö on vaba käega, hambatikuga joonistatud ülimalt detailne disain.\nRäägime discgolfist. Sinu kolm lemmik rada?\nKõrvemaa, Kuutsekas ja Jõulumäe.\nSinu kolm go-to ketast ja miks?\nShield, Harp ja X-Verdict. Need kolm ketast on need, millega mängib iga raja vähemalt PARiks.\nSinu soovitused alustavale mängijale?\nKohe kui leiad ennast üksi rajal puid toksimas, siis ilmselgelt oled saanud endale selle pisiku. Parim asi, mida üks algaja enda jaoks teha saab, on võtta ühendust mõne klubiga ja hankida eratrenne, sest kohe õigesti õppida on lihtsam kui pärast ümber õppida.\nKes teevad sinu arvates järgmisena Eesti discgolfis läbilöögi? Talendid, kellel peaks silma peal hoidma?\nSilma hoiaks mina peal Mathias Villotal, Roland Kõuril, Simar Villmannil ja Ville Kivisillal. Noored on tulevik!\nKus on Eesti ja maailma discgolf 5 aasta pärast?\n5 aastaga on Eesti discgolf kasvanud väga nurgatagusest harrastusest üsna populaareks spordialaks. Arvan, et järgmise 5 aastaga nii Eestis kui mujal maailmas kasvab just see sponsorluse pool. Suuremad lepingud, suuremad auhinnafondid ja kindlasti suurem konkurents.\nMis moodi saab sinult kettaid tellida ja kuidas AndiDye tegemisi jälgida?\nAndiDye tegemisi saate jälgida nii Instagramis kui ka Facebookis. Tellimusi saab läbi mõlema lehe esitada.\nRäägi lõpetuseks üks vahva seik discoglfi rajal.\nPikka juttu ei räägi. Legendaarne Saku nädalamäng. Alustame esimeselt, kellel jõerajal kõige halvem tulemus on see hüppab pommi. Vesi oli must ja väga soe! Rajal näeme!


Kas president selgub täna?\nEi ole kindel. Arvan, et ka valijamehed on natukene segaduses, et kandidaate nii palju on.\nOsa on küll kandidaadi ise esitanud, aga paljud ei ole nende esitamisega ise seotud olnud.\nKui lugeda kokku, palju peaks üks või teine uus presidendikandidaat hääli saama, siis ma usun küll, et suur osa kokku tulevatest valijameestest on segaduses.\nKui arvestada, et teise vooru läheb kaks enim hääli saanud kandidaati, siis ma arvan, et president saab küll valitud, aga alles pärast väikeseid segadusi.\nSiiski arvan, et homme (täna -- toim) president ära valitakse.\nMa ei ole asjaga kursis. Suure üllatusega olen lehtedest lugenud, et kandidaate on juba viis.\nKui ma just midagi arvama pean, siis tundub, et valimiskogus ei saa president valitud.\nNagu ikka meil kombeks, tekib viimasel hetkel palju lahendamata probleeme ja antud juhul näiteks väga ahvatlevaid kandidaate. Selles suhtes on valijameestel väga raske valikut teha.\nÜles seatud kandidaadid on antud momendil sümpaatsed väga suurtele hulkadele Eesti inimestele, seega läheb tõenäoliselt raskeks rebimiseks.\nEi saa ei Lennart Meril ega ka teistel kerge olema.\nEi usu, et president valimiskogus ära valitakse. Või pikemalt vastates, lehti lugedes ja toetudes pressis avaldatule, ei usu, et valijamehed valivad presidendi ära. Arvan, et sellega läheb veel aega.\nValimiskogule on kandidaate üles seatud palju ja teisest küljest ei pruugi omavalitsustest tulnud inimesed, valijamehed, käituda täpselt niimoodi, nagu nad on siiani ajakirjanduses lubanud.\nNende tegelik käitumine võib lubatust hoopis erinev olla, ka on olukord pärast uute kandidaatide üles seadmist praegu ju märgatavalt muutunud.\nOlen täiesti veendunud, et valijamehed valivad presidendi ära. Kui ei valita, siis paneb mind küll imestama, et Eesti Vabariigis üldse midagi toimub.\nPresidendi valimata jäämine ei jäta meist kõige paremat muljet ka välismaailmale.\nArvan, et Lennart Meri ja Arnold Rüütel jõuavad tõenäoliselt valijatekogus teise vooru. Teiste valimiskogus üles seatud kandidaatide jaoks jäi aeg ilmselt liiga lühikeseks, neid ei saa eelpool nimetatutele konkurentidena tõsiselt võtta.\nMinu isiklik eelistus on Lennart Meri.


Eesti sai ühe pühakoja võrra rikkamaks - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Eesti sai ühe pühakoja võrra rikkamaks\n24. oktoober 2018 09:51\nDiakon Meelis Malk (vasakult) ja õpetaja Kaido Saak. Foto: Tiia Treimann-Differt\n21. oktoobril oli EELK Karuse Margareeta kogudusel eriline päev, õnnistati sisse talvekirik.\nAasta tagasi istusid koguduse diakon Meelis Malk ja koguduse liige Aili Ilves ühiselt laua taga ning kirjutasid projekti Euroopa Liidu maaelu arendamise programmile Leader, et saada raha talvekiriku ehitamiseks. Hoone iseenesest oli juba olemas kiriku kabeli näol, millel ei olnud viimasel ajal õiget otstarvet. Ideegi oli juba üpris ammune. Ja kabeli rekonstrueerimiseprojekt oli ka olemas. Veel oli puudu raha.\nÕnneks on Kodukant Läänemaa Leaderi programmi strateegiliste meetmete hulgas meede „Elukeskkonna parandamine”, mille eesmärgiks on piirkonna eripära hoidmine ja arendamine ning piirkonna arenguks vajalike teenuste kättesaadavuse suurendamine. Leidsime, et meie talvekiriku idee sobib selle meetme alla väga hästi. Projekti eesmärk on pakkuda usulist teenust mugavamates tingimustes ja samas on rekonstrueeritud kabel, millega on tagatud kultuuripärandi objekti säilimine ja kasutamine.\nProjekti maksumus oli 32 660 eurot, millest toetuse osa on 27 660 eurot. Ülejäänud panustas kogudus omaosalusena. Tööd teostas Resteh OÜ Läänemaalt.\nKaruse kirik on tüüpiline keskaja kirik, esmamainitud aastast 1267. Sellest tulenevalt on kirik aasta ringi külm. Kogudusel pole võimalust renoveerida kogu kirik ja rajada tänapäevane küttesüsteem. Seega on praeguses etapis talvekiriku rajamine mugav lahendus. Talvekirikus on 15 kohta. See on esialgu piisav arv meie regulaarsete külastajate tarvis. Küll aga loodame, et tänu parandatud tingimustele meie külastajate arv kasvab.\nPäev algas lõikustänupüha teenistusega veel suures kirikus. Osalejaid oli üllatavalt palju lähemalt ja kaugemalt. Nagu Tallinna Jaani koguduse õpetaja Arne Hiob oma Facebooki postituses hiljaaegu kirjutas: „Lõikus on palju laiem nähtus kui viljakorjamine põllult. Piiblis räägitakse lõikustunnist kogu ilmamaale. Nii ei peaks ka meie lõikustänupühal mõtlema mitte ainult toidule laual, vaid viljale kogu meie elus.“ Nii ka meie olime sel päeval eelkõige tänulikud selle eest, et jumal on andnud meile võimaluse olla osaduses talvekiriku rajamisega.\nKui teenistus läbi oli, suundusime kogu seltskonnaga talvekirikusse. Diakon Meelis Malk ja õpetaja Kaido Saak avasid uksed ning palusid kõigil lahkesti sisse tulla. Ja nagu öeldakse, et häid lambaid mahub palju ühte lauta, siis mahtusime meiegi kõik koos sinna sisse ära. Vanemad inimesed said istuma, osa rahvast seisis püsti.\nÕpetaja ja diakon viisid läbi talvekiriku õnnistuse. Kogu tseremooniat kaunistas oma lauludega Martna koguduse koor: „Hooli ja hoia, hoia ja hooli. Imetle maailma mõlemaid pooli. Valget ja musta, külma ja sooja, päikest, mis tõuseb ja kuud, mis läeb looja… See, mida külvad, kord kannab vilja!“\nProjekti kirjutamine on vilja kandnud ja talvekirik on valmis kasutamiseks. Kingitused vastu võetud ja pildid tehtud, suundusime tagasi suurde kirikusse, et osa saada kohvilauast. Enne seda luges projektijuht ja UI üliõpilane Aili Ilves veel tänupalve: „Me oleme tänulikud selle eest, et jumal on olnud meile teenäitajaks ja aidanud inimestel teha õigeid otsuseid, tänu millele on meil täna valmis saanud talvekirik! Me palume juhatust ka edaspidiseks, et jumal juhataks meid õigete allikate juurde leidmaks vahendeid suure kiriku muutmiseks ilusamaks ja hubasemaks kohaks, et me ükskord taas saaksime tänutundes tulla ja tähistada lõikuspüha! Aamen.“\nEELK Karuse Margareeta koguduse liige\nFotod: Tiia Treimann-Differt\nKaruse talvekirik (Tiia Treimann-Differt) - 1\nKaruse talvekirik (Tiia Treimann-Differt) - 2\nKaruse talvekirik (Tiia Treimann-Differt) - 3\nKaruse talvekirik (Tiia Treimann-Differt) - 4\nKaruse talvekirik (Tiia Treimann-Differt) - 5\nKaruse talvekirik (Tiia Treimann-Differt) - 7\nKaruse talvekirik (Tiia Treimann-Differt) - 8\nEelmine artikkelGalerii: Uuemõisas tänati täiskasvanud õppijaid ja koolitajaid\nJärgmine artikkelLõuna-Läänemaa jalgpalliklubi noored olid Eesti meistrivõistlustel edukad\nMeelis Malk vaidleb volikogu komisjonide koosseisude üle\nMalga kaebus oli õige, kuid valimistulemust see ei mõjuta\nMeelis Malk peab vallaga reklaamisõda\nHaapsalust võib saada piiskopkonna keskus


Endise üksikema pihtimused | Haldjapiigad ja elu Kodupuul\nPosted: oktoober 9, 2013 in Uncategorized\nÜksikvanemlus. See on jälle üks mulle hingelähedane teema, millest võin vist igavesti ja alati rääkida. Kuigi ma ei pea ennast enam üksikemaks, ametlikult alates momendist, mil me Elukaga kokku kolisime ja temast üldse Elukas sai, on see enese defineerimine üksikvanemana mul siiski hinges. Mul on sellest magusvalusast ajast mälestus ja mul on siiani paratamatult sümpaatia, kui keegi toob teemana üles üksikvanemluse.\nÜldises plaanis on see muidugi kole ja kurb lugu. No kui me võrdleme muidugi asjalike peredega, kus peaks nagu eeldama, et lapsi kasvatatakse kahekesi. Ühel päeval järsku see enam nii pole. Põhjuseid on tuhandeid. See võib juhtuda raseduse esimestel nädalatel, see võib juhtuda lapse teismeeas. Ühtmoodi keeruline on see alati ja ühest valemit ei ole.\nÜhelt poolt võib öelda, et raseduse ajal on kergem. Sa tead juba ette, mis Sind ootab ja Sul on nullist saadik võimalus valida, kas isa on väärt lapse ellu laskmist. Sul on kergem uut elu alustada. Teiselt poolt takistavad kainelt mõtlemist hormoonid ning naine on sel ajal erakordselt tundlik.\nSamamoodi suure lapsega. Ühelt poolt on väga lühike aeg, mis tuleb nö üksi vastu pidada, teiselt poolt on siis just kõige suuremad kulutused, nii majanduslikult kui emotsionaalselt. Ja olgem ausad, teismeline on enamasti ka õrn olevus, kes pigem võtab asja raskemalt, kui väikelaps, kes laseb elul end unustama panna.\nNii et jah, ei saa öelda, nii ega naapidi.\nMuidu oleksin nagu täitsa nõus, et meil võiks neid üksikvanemaid vähem olla, aga mind alati torkab, kui keegi ütleb, et üksikvanemlust oleks vaja kuidagi parandada. Muidugi on kurb, et meil neid üksikvanemaid nii palju on ja kui keegi oskaks seda ennetada, siis tegelikult ju võiks kah, aga sellegi poolest ei tohiks märku anda nagu üksikvanem oleks poolik või võimetu. Kellele siis meeldiks, kui teda praagiks peetakse.\nAga ma tahan rääkida hoopis emast. Hoopis ema seisukohast, tunnetest ja mõtetest, kui ta jääb üksi. Lastest me räägime ju palju, me peamegi rääkima. Aga mõnikord peame me rääkima ka emast.\nOmaenda kogemusest rääkides pean ma ütlema, et kuigi ma tagantjärgi tean, et mul oli hirmus raske, siis selle hetke sees ma seda nii hästi ei teadnud. Ma olin selles kehvemas olukorras, nagu paljud üksikvanemad, kus ei jätkunud ei raha ega aega, aga mõlemat oli justkui hädasti vaja. See tingis muuhulgas ka olukorra, kus vingumiseks ei jäänud aega. Ma mõtlen ikka, et kui Sul on aega mõelda sellele, kui raske Sul on, siis Sul ikka veel nii raske ei ole. See on ju pelgalt Maslow püramiid. Kui peas on mõtted, et kuidas saaks ka ülehomme lastele süüa anda ning kuidas öösel tööl käimise kõrvalt päeval veidi magada saaks, siis kuidagi ei mahu sinna kõrvale mõtted sellest, kas ma kunagi ka mitte-üksikemaks saan või et tahaks raamatut lugeda, aga aega nagu pole.\nSeevastu muidugi on üksikvanemaks olemisel ka omad boonused. Seepärast ma meenutangi seda, kui magusvalusat aega. Olid asju, mis olid valusad, asju, mis olid magusad ja tingimata ka asju, mis olid mõlemat korraga.


Seistes praegusajal, ligikaudu 460 miljonit aastat hiljem, Jägala joa astangul või Pakri poolsaarel klindiastangu jalamil, võime selgroogusid meenutavaid kivistisi nähes püüda ette kujutada nende skelettide elusaid omanikke. Need pikad, tihti üle meetri pikkused kivistised ei ole krokodillide ega hiidkalade jäänused. Tegelikult kuulusid need kivistised selgrootutele loomadele: laevukeselistele ehk nautiloididele (ld. Nautiloidea). Nüüdisajaks on nad peaaegu täielikult välja surnud, tänapäeval elab neid vaid paar liiki.\nPeajalgsete hulka kuuluvad nautiloidid olid oma aja suurimad loomad, kelle valdavalt paarikümnest sentimeetrist kuni meetrini ulatunud, kuid arvatavasti isegi kuni kümne meetri pikkustele  kodadele ei olnud nende hiilgeajal, Ordoviitsiumi ajastul, ühelgi teisel loomal midagi samalaadset vastu panna. Nautiloidid hoidsid selgrootute suurusrekordit kogu Paleosoikumi aegkonna vältel, ligikaudu 300 miljoni aasta jooksul. Muide, selgrootute loomade suurusrekord absoluutarvestuses kuulub samuti peajalgsetele: tänapäevase hiidkalmaari Architeuthis’ega üsna võrdväärne oli tema sugulane – Jaapanist Kriidi ladestust leitud Yezoteuthis .\nVara-Paleosoikumis, ajal, mil selgroogsed loomad olid väikesed ning vähearvukad, valitsesid nautiloidid tippkiskjatena meresid. Sel perioodil elutsesid selgroogsetest loomadest vaid tänapäevaste silmude eelkäijad, lõuatud: kalasarnased loomad, kelle kõige iseloomulikum tunnus oli lõugade puudumine. Nad toitusid vaid väiksematest selgrootutest ja orgaanikarikkast põhjamudast ning tõenäoliselt langesid ise suuremate nautiloidide saagiks. Jõudude vahekord muutus siis, kui ilmusid tõelised, lõugade ning teravate hammastega kalad – nendest said selgrootute asemel uued merede valitsejad.\nNautiloidi koda on keerukas moodustis, mille taolist ei ole ühelgi teisel loomal, isegi mitte tema teistel limustest lähisugulastel – karpidel ega tigudel. Kojal on eripärane siseehitus: selle tagumine osa on vaheseintega paljudeks kambrikesteks jagatud. Kojal oli küll eelkõige pehmekehalist looma toetav ja kaitsev otstarve, kuid kambritega osa – fragmookon – andis loomale koos raske kojaga hea ujuvuse.\nErinevalt tänapäevasest Nautilus’est olid varasemate nautiloidide kojad valdavalt sirged, kuid tuli ette ka lamespiraalselt keerdunud kojaga liike ning selliseidki, kelle esialgu keerdus koda kasvu jätkudes sirgeks muutus (# 1).\nLooma pehme keha paiknes koja kõige eesmises osas, nn. elukambris. Looma ja tema koja kasvamise käigus moodustusid elukambri tagumises otsas järjest uued vaheseinad, mida läbis vaid väike avaus sifooni jaoks. Sifoon oli hea verevarustusega elus kude, mis ulatus läbi kõigi kambrite, alates koja kõige kaugemast tipust kuni looma pehme kehani.\nUjuvuse saavutavad nautiloidid hoopis isemoodi kui teised mereloomad. Ka tänapäeva Nautilus’e ehk laevukese kojal on üksteisest vaheseintega eraldatud ning vedeliku või gaasiga täidetud kambrid. Noorematel isenditel sisaldavad kõik kambrid vedelikku, kuid täiskasvanud loomadel on täielikult vedelikuga täidetud vaid kõige kehalähedasem kamber, vedeliku hulk väheneb koja tagumises osas. Sifooni abil luuakse kojas osmootne gradient, mis võimaldab kambrist vee verre suunata ning samas verest eralduvad gaasid tühjenevasse kambrisse juhtida. Selle käigus paraneb peajalgse ujuvus. Varem usuti, et laevuke võib tõusta või laskuda vees kambrite siserõhu muutmise abil, nüüdseks on tõestatud, et see protsess kulgeb väga aeglaselt . Vees liigub laevukene aga reaktiivjõu abil: vesi surutakse mantliõõnest välja hüponoomina tuntud lihaselise toru kaudu.\nNautiloidide kivistised on harva päris terved, enamasti on säilinud vaid koja tugevam, kambritega osa. Viimasest eespool paiknev elukamber oli õrn, purunes vee ja setete rõhu all kergesti, ning on fossiilsena harva säilinud. Päris tihti võib aga leida ka ainult kivistunud sifooni (# 2): sifooni ümbritsenud koda on kamberhaaval ära lagunenud ning järele on jäänud vaid sifooni kuju hoidev ühtlasest kõvast kivimist täidis (# 3).\nVärviküllased ja kaunistustega kojad. Ehkki mõneti uskumatu, on maailmas teada omajagu eksemplare, millel on säilinud “mälestus” kunagisest värvilisest mustrist. Originaalne pigment ei ole küll alles, kuid mitmesugused hallides või mustjates toonides siksakid või sirged pikivöödid annavad aimu kunagi nautiloidide kodasid kaunistanud ornamentide rohkusest.\nVärvimustrite jäänuseid on leitud paljudest ladestutest, vanimad neist on teada Ordoviitsiumist ning meile lähim leid pärineb Ölandi saarelt .\nFossiilsete nautiloidide ornament oli tõenäoliselt sarnane tänapäeva limuste omaga. Näiteks on täheldatud, et tigude ja karpide muster on seda säravam ja tugevam, mida valgusrikkamas keskkonnas nad elavad. Vaid väga vähestel organismidel, kes elavad saja meetri piirist sügavamal, on selge värvimuster. Seepärast võib arvata, et need nüüdisajani säilinud kirjatud kodadega nautiloidiliigid asustasid pigem rannikualasid või merevee pinnalähedast osa, mitte hämarat süvaookeani. See asjaolu võib uurijale oluline olla, eriti kui arvestada surnud nautiloididest järele jäänud tühjade kodade head ujuvust ning võimet lainete ja hoovuste toel üsna kaugele hulpida. Seega, erinevalt paljudest teistest fossiilidest ei saa nautiloidide puhul olla kuigi kindel, et need loomad just sealsamas elasid, kust nende kivistunud kojad sadu miljoneid aastaid hiljem on leitud.\nMillises asendis oli vanade nautiloidide koda vees liikudes? See küsimus on tekitanud üksjagu vaidlusi, sest enamik nautiloide on praegusajaks välja surnud ja nende väga mitmekesise kujuga kivistunud kojad lebavad liikumatult ning enamasti rõhtsalt kunagises põhjasettes, olles kohati orienteeritud vee voolusuuna järgi. Üldiselt arvatakse, et ujudes hoidsid nautiloidid oma pikka koda horisontaalasendis. Vähemalt mõneti kinnitavad selle väite õigsust harvad säilinud mustrijäljendid, mis ei ümbritse kunagi tervet koda, vaid on näha üksnes selle ühel küljel. Seepärast võib nautiloide kõrvutada paljude tänapäevaste ujuvate mereloomadega, sealhulgas laevukesega, kellel on samuti kirjatud vaid koja selgmine pool, koja kõhualune on aga ühtlaselt kahvatu.\nSiiski võib leida ka võrdlemisi lühikese kojaga, nn. sibulakujulisi nautiloide, kelle koda on mustrijäljenditega ühtlaselt kaetud. Nende omapäraste nautiloidide puhul arvatakse, et koda asetus vees vertikaalselt, terav tipp ülespoole ning looma haarmed ulatusid välja allapoole avanenud üsna kitsast avausest. Sellise kehaasendiga loomad olid tõenäoliselt raipesööjad, kes toitusid põhjas lebanud loomade korjustest.\nOrthoceras- ehk vaginatum-lubjakivi. Eesti ja naaberalade, sealhulgas Peterburi ümbruse ning Rootsi nautiloide sisaldavaid lubjakive hakati 19. sajandil nimetama Orthoceras-lubjakivideks (sks. Orthocerenkalk) või ka vaginatum-lubjakivideks. Nime andis sellele lubjakivile juba enne Linné-aega kirjeldatud sirge kojaga fossiil Orthoceras , mis sai hiljem tuntuks kui Orthoceras vaginatum. Kuigi nüüdisaegse süstemaatika järgi kuulub neis kivimites leiduvatest nautiloididest vaid osa seltsi Orthoceratida, kasutatakse seda mitteametlikku ajaloolist nimetust peamiselt Kesk-Ordoviitsiumi vanusega (umbes 470–460 mln. a.) lubjakivide kohta seniajani.\nSee lubjakivi tekkis kunagise Baltika mandri äärealasid katnud meres – ajal, mil kontinent ise paiknes praeguse asendiga ligikaudu samaväärsetel lõunapoolsetel laiuskraadidel. Kui seda kivi hoolega uurida, siis leiab sealt peaaegu kõik tollest ajast tuntud fossiilirühmad. Tõsi, kuigi spetsialistile äratuntavad, on enamik neist kivististest lagunenud liivatera suurusteks osakesteks; kuid mõnekümne sentimeetri pikkused nautiloidide kojad, suurematest rääkimata, torkavad hästi silma.\nTegelikult on maailmas kirjeldatud mitut Orthoceras-lubjakivi, tuntumaid neist võib leida Põhja-Aafrikas ja Hiinas. Hiinas nimetatakse seda tüüpi ja ligikaudu sama vanusega kivimit pagoodikiviks. Seejuures on põhjenduseks toodud nii nautiloidide sarnasus budistlike templite tornidega kui ka selle kivimi sage kasutus pühamute ehitamisel (# 4).\nFossiilsete nautiloidide mitmekesisus. Praegusajaks on neid üle maailma teada umbes 2500 liiki, mõnedel andmetel koguni üle 10 000 liigi. Nautiloidide tõttu asuvad peajalgsed kõigi loomarühmade seas üldse erilisel kohal: selle rühma vanemate liikide kohta on tunduvalt parem fossiiliandmestik kui nooremate kohta. See väide ehk ei tundugi kummaline, kui meenutada, et enamikul tänapäevastest peajalgsetest – seepiatel ja kalmaaridel – on skeletist järel vaid jäänuk looma kehas ning kaheksajalgadel ei ole seda hoopiski. Sellest tulenevalt on praegusaegsetel peajalgsetel tunduvalt väiksem võimalus fossiilistuda, võrreldes tema minevikus elanud sugulastega.\nTänapäevased laevukesed on elavad fossiilid. Just nii võiks neid nimetada – nad on jäänukid kunagisest suurest ning mitmekesisest, umbes saja perekonnaga seltsist, mille varaseimad liigid pärinevad juba Kambriumi ajastust, üle 500 miljoni aasta tagusest ajast.\nNüüdisaegsete laevukeseliste seas eristatakse vaid kahte perekonda – Nautilus ja Allonautilus – ning viit või kuut liiki, kes elutsevad India ookeanis ja Vaikse ookeani edelaosas kuni 700 meetri sügavusel. Nad on aktiivsed röövloomad, kes toituvad vähilaadsetest ja kaladest, hankides saaki oma haarmeid kasutades ning peenestades seda sarvja noka abil. Sellist nokka võib vahel ka fossiilsena leida – üksiti tuntakse sedalaadi kivistist rünholiitide nime all.\nSarnasus ammoniitidega. Fossiilseid nautiloide on kerge segi ajada teise peajalgsete rühma, nüüdseks samuti välja surnud ammoniitidega. Need loomad ilmusid Devoni ajastul (ligikaudu samal ajal, kui selts Nautilida, kuhu kuulub laevuke), kuid nende leviku kõrgajaks oli Juura ja Kriidi ajastu, 200 kuni 65 miljonit aastat tagasi. Tol ajal jagasid ammoniidid maailmamerd plesiosauruste, ihtüosauruste ning teiste suurte mereroomajatega.\nAmmoniitide lamespiraalselt keerdus koda sarnaneb nautiloidide omaga, kuid neid kahte eristab siiski hulk tunnuseid, millest kõige iseloomulikumad on seotud kambrite vaheseinte ehk septidega. Enamasti on nautiloididel eestvaates nõgusad septid, peaaegu koja keskel paiknev sifoon, tahapoole suunatud sifooni kaelad septidel ning lihtsa joonisega sutuur ehk septi ja koja sisepinna kokkupuutejoon. Ammoniitidel on septid eestvaates kumerad, sifoon kõhtmine, septi kaelad osutavad koja avause poole ning sutuur on hoopis keerulisem. Kui mingil põhjusel, näiteks koja halva säilivuse tõttu, ei ole neid tunnuseid näha, siis võib abi olla teadmisest, et enamasti (kuigi on ka erandeid) on nautiloidi koja välispind sile ning terve koda on tavaliselt paksema seinaga . Eesti geoloogilist ehitust tundes ja ammoniitide ajalist levikut arvestades võib üsna kindlalt väita, et meie kivimites neid ei leia ning siinsed nautiloidide kivistised ei tohiks kedagi segadusse ajada.\nGeoloogilises minevikus olid nautiloidid arvukad ja mitmekesised, enamasti tänapäevasest laevukesest suuresti erinevad loomad. Vanimad peajalgsete fossiilid – pisikesed ning kõverad, ühes servas paikneva sifooniga kojad – pärinevad Hiina Hilis-Kambriumi, umbes 500 miljoni aasta vanustest kihtidest. Suurem osa nautiloidide seltsidest, kuhu kuulus nii sirge kui ka keerdus kojaga liike, ilmus Ordoviitsiumi ajastul võrdlemisi lühikese aja jooksul; vaid mõnikümmend miljonit aastat hiljem – Siluri ajastu lõpul ja Devonis – hakkasid nad juba aegamisi hääbuma. Viimasena nautiloidide seltsidest ilmus Devoni ajastul Nautilida (ehk laevukeselised), kuhu klassifitseeritakse ka nüüdisaegne perekond Nautilus (# 7).\nEnamik Paleosoikumi aegkonna nautiloide kadus Permi ajastu lõpu suure väljasuremise käigus, umbes 250 miljonit aastat tagasi. Üksnes keerdus kojaga laevukeselised elasid üle ka kogu Mesosoikumi aegkonna ning on väheste liikidena püsinud kuni tänapäevani.\n1. Breynius, Jacob P. 1732. Dissertatio physica de polythalamiis. Benghem, Gedania [Gdañsk].\n2. Foerste, August F. 1930. The color patterns of fossil cephalopods and brachiopods, with notes on gastropods and pelecypods. Contributions from the museum of Paleontology. University of Michigan: 109–150.\n3. Tanabe, Kazushige et al. 2006. Two coleoid jaws from the Upper Cretaceous of Hokkaido, Japan. – Journal of Paleontology 80: 138–145.\n4. Teichert, Curt et al. (eds.) 1964. Cephalopoda – General features. Endoceratoidea – Actinoceratoidea – Nautiloidea – Bactritoidea. The Geological Society of America. The University of Kansas Press.\n5. Ward, Peter 1982. The relationship of siphuncle size to emptying rates in chambered cephalopods: Implications for cephalopod paleobiology. – Paleobiology 8: 426–433.