IdaMia.net » Navitrollast Navitrollata (ja Ivo Parbusest) 2005\nNavitrollast Navitrollata (ja Ivo Parbusest) 2005\non December 11th, 2008 by Merike\nRaamat. Veel üks. Kunstnikust, kes jäädvustab ajaloole jäneseid (selliseid lõbusaid ja imestavaid) ja Võrumaa maastikku (sellist müstilist ja värvilist). Navitrollast. Ivo Parbuse kirja panduna.\nNavitrolla nime netiotsingusse toksides eriti palju infot ei leia. Miks temast ei kirjutata, ei oska mina öelda. Ajakirjanike hulgas ringleb aga legend, et Navitrollalt saab intervjuusid ainult suure raha eest. Ju siis selle pärast. Nüüd tuleb välja, et Ivo Parbusele andis ta end kätte. Kas ka raha küsis, jääb saladuseks.\nMaailma mudel Võrumaa\nIstume Parbusega tema kontoris nikerdistega antiikmööbli keskel. Pärnu maanteel kirjastuses Revelex. Jutuks olev raamat on alles trükikojas. Mees, kes raamatusse pandud, aga Tartus. Või siis Navil. Tema täpsemat asukohta ei tea hetkel ka Parbus ise.\nIvo kinnitusel ta Navitrollat varem isiklikult ei tundnud. Seega pole tegu omameeste värgiga. Kirjastus kinkis aga kunstnikule õhtulektüüriks Kangro ja Puki raamatud. Ju siis meeldisid.\nIvo läheb luuleliseks, kui meenutab Navitrolla intervjueerimise algust: “Oli sume hilissuvine õhtu. Istusime tema kodus Tartus, tema hubase korteri veel hubasemal verandal. See on puumaja. Akna taga puud ja selline hoov, mida pole veel europlaneering rikkunud. Selles korteris oli mõnus rahu…”\nTeine kohtumine toimus Ivol juba Navil (sääl kuskil Võrumaal), mis pidi Navitrolla jaoks olema väga omane ja püha koht. Parbus on vaimustuses, sest tema hinnangul nägi ta seal, et Võrumaa ongi maailma mudel. Allakirjutanu hämmingut nähes kiirustab Ivo ütlema, et siin pole midagi vaielda: “Kõik need kõrbed ja mäed, mida Navitrolla on joonistanud – need on Võrumaal olemas. Navi liivakarjääris peale vihma. Navi talu hoovil. Tasub ainult alla kummarduda ja vaadata.”\nKui siin maailmas on veel selliseid õnnetuid, kes pole Navitrolla maale, plakateid ja postkaarte näinud, siis teadmiseks, et need kujutavad imevärvilist ja valdavalt helget maailma, kus igatsorti elukad rõõmsalt ringi toimetavad ja omavahel leebelt muiates nagistavad.\nAga nüüd tagasi Ivo jutu juurde. Kõige tähtsam: kas ta Navil koos Navitrollaga ringi kolades ka jäneseid ja muid elukaid kohtas? “Nägin jah! Neid tuleb osata näha,” kinnitab Ivo jumalast tõsise näoga ja on pisut isegi solvunud, et keegi selles üldse kahelda julgeb. “Ma ei näinud küll kõiki loomi,” tunnistab Parbus lõpuks kurvastusest kulmu kortsutades, “sest ilm oli kehvapoolne.”\nSeda, et vihmase ilmaga koerad ei itsita ja täpilised jänesed peitu poevad, olen isegi näinud. Seega Parbus ajakirjaniku rõõmuks ei valeta.\nKahe peaga vasikas\nVärske raamat ei räägi siiski ainult Navitrolla elukatest. Parbuse sõnul paljastab kunstnik umbes viis protsenti oma eluloost. Lisaks aetakse tarka juttu, millest ei jää välja loomulikult aruelu kunstielu ja -melu üle. Järgnev lubab intriigi.\n“Hämmastav, aga Navitrolla väljaütlemised läksid ühte sellega, mida Tauno Kangro on öelnud,” kirjeldab Ivo raamatu kunstielu peatükki. “Pärast Kangro kirjatüki ilmumist lubas Kunstnike liidu esimees Jaan Elken mind kohtusse anda,” teatab Parbus naerdes ja oletab, et sama juhtub nüüdki.\nAsi on segane, sest mina ei tea, mida Kangro ütles ja mida Ivo ära tükkis, et asi kurjaks läks. “Kangro ütles: kui taluperre sünnib kahe peaga vasikas, siis ei jäeta teda ellu, sest ta pole eluloom,” tsiteerib Ivo mulle lõpuks halastades oma raamatut. “ja talupoja mõistusega eestlane tõrgub aru saamast, miks Eestis püütakse kahe peaga vasikaid fondide ja abirahadega elule turgutada:”\nLoomakaitse seisukohalt on see tõesti ebakorrektne ütlemine. Mis see kunstielu aga siia puutub, rohkem nagu põllumajandus ju – ei saa mina aru.\nKunstiga on nii, et iga vaataja, eriti see kõrgelt haritud ja ülimalt kõrge pilotaažiga kunstihuviline otsib ja tihtipeale ka leiab igast pildist oma tõe. Näiteks on pildil lill. Tavaline lill. Maali ees seisja arutleb aga nii: ahaa, kas kunstnik ei püüdnud siin äkki suve oma hinges esile tuua? Võib-olla püüdiski.\nParbus naerab. Tuleb välja, et temagi üritas ühes Navitrolla maalis maailmakõiksust avastada: “Vaatasin ja vaatasin ning ütlesin, et kaelkirjakud on üleüldse ühed kosmilised loomad,” muheleb Ivo meenutades. “Nad ulatuvad nii palju teistest elukatest kõrgemale ja vaatavad selle maali peal ka üles. Tundub, et neil on mingi side kosmilise teispoolsusega.” Navitrolla olla selle jutu peale pisut mõelnud ja teatanud: “Vaata, siin on pingviin, kes midagi teistele loomadele seletab. Ja näed, siin vasakul on kuusemets, Pingviin keeras metsas mingi sita kokku ja tuli nüüd loomadele seletama, mis ta tegi. Tema jutt on aga nii jabur, et selle peale naeravad isegi sebrad. Kogu lugu!”\nNii et kosmilist kooskõla pole Navitrolla piltidest mõtet otsida. Kõik on täiesti lihtne, argine ja kodumaine.\nMiks peaks lugema?\nParbuse kinnitusel ei peagi, kui tahtmist pole. Samas järgneb siinkohal umbes kakskümmend minutit selgitust laadis, kui värvika ja tervikliku ja huvitava natuuriga on tegu. Parbus ei jäta ka rääkimata, et Navitrolla hilisema loomingu mõistmiseks tuleb näha varasemat, mis kõik kenasti raamatus ära on trükitud. Pealegi on raamatus uued teosed, mis kunstnikule nõnda armsad, et ta neid müüa ei kavatsegi. “Seal on väga palju sellest mõnusast Võrumaalt pärit maailmamehest, kes ütleb, et tahab saada kõige kuulsamaks Eesti kunstnikuks maailmas,” paneb lõpetuseks pommi Ivo Parbus, kes on nüüd, pärast raamatu kirjutamist ilmselgelt Navitrolla hardunud austaja. “Kusjuures ta ju ongi seda juba praegu,” kinnitab Parbus.\nKuna allakirjutanud puhul on tegu ehtsa kunstivõhikuga (Viiralt ja Seppius ripuvad siiski koduseinal), siis ei julge ta ka vastu vaielda. Seda enam, et raamatus on olemas täiesti ehtne foto, kus Navitrolla jagab Mark Kalev Kostabile (teate, see ameerika mees) näpunäiteid ja nõuandeid. Kostabi kribib neid aga usina õpilasena märkmikku, et ükski Navitrolla öeldud sõna kaotsi ei läheks,\nVaat selline lugu.\nKes on Parbus?\nSaaremaa mees, kes pealinnas elu mõtte leidis. Tuntud eelkõige Mustamäel kui linnaosa avalike suhete boss. Nüüd klaarib suhteid kesklinnas. On musta leiba oma pere lauale teeninud ka tuukri, administraatori, jms kultuursust nõudvate ametitega. Ilmselgelt kergekaalu-prominent, sest Juur ja Oja said ühes oma Ärapanijas tänu Parbuse pardiarmastusele terve saate prääksuda.\nParbuse hingel on ka selliste kuulsuste nagu Tauno Kangro ja Aapo Puki portreede kaante vahele kirjutamine.\nKes on Navitrolla?\nMees. Tartust ja Võrumaalt. Joonistab. Päris ilusaid jänkukesi, kutsusid, kaelkirjakuid, pingviine ja muid Võrumaa metsloomi. Tundub, et armastab värve ja oskab neid kokku panna. On ühele väliseesti kunstnikule näpunäiteid jaganud, mida ja kuidas lõuendile kanda. Seega kunstnik ja õpetaja.\nParbuse kohta saad lisaks lugeda siit:\nTags: Tähtsad inimesed | Posted in Tähtsad inimesed\nOne Response to “Navitrollast Navitrollata (ja Ivo Parbusest) 2005”\nDecember 15th, 2009 at 09:54\nPostitused (RSS) and Kommentaarid (RSS). 23 queries. 0.048


parklaga hotellid Freyung-Grefenau | Hotels.com\nFreyung-Grefenau hotellid, Saksamaa\nparklaga hotellid linnas Freyung-Grefenau\nparklaga hotellid Freyung-Grefenau\nJärgmine peatus Freyung-Grefenau?\nparklaga hotellid Grafenau\nLandhotel Postwirt3,5 tärni\nHotel Gasthaus Zum Kellermann3 tärni\nEinkehr zur Kleblmühle3,5 tärni\nDas Reiners3,5 tärni\nparklaga hotellid Spiegelau\nPanoramahotel Grobauer3,5 tärni\nHaus Jägerfleck3,5 tärni\nPension Bayerwald3 tärni\nPension Waldblick2,5 tärni\nLandhotel Tannenhof3,5 tärni\nparklaga hotellid Waldkirchen\nFerienwohnungen Wald und Wiese4 tärni\nWellness-Appartments Seibold3,5 tärni\nparklaga hotellid Waldhauser\nHotel Vitalesca3 tärni\nLandgasthof Euler3 tärni\nKraftquelle Waldhäuser3 tärni\nHotel Moorhof3 tärni\nB&B Bayerischer Wald3 tärni\nFreyung-Grefenau, populaarsemad linnad\nSpiegelauSpiegelau on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Baieri metsa rahvuspark ja Goldsteig Trail.\nGrafenauGrafenau on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Ilztal ja Bavarian Forest Nature Park.\nWaldhauserWaldhauser on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Sumava ja Baieri metsa rahvuspark.\nHohenauHohenau on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Baieri metsa rahvuspark ja Bavarian Forest Nature Park.\nSchönberg (Baieri)Schönberg on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Ilztal ja Bavarian Forest Nature Park.\nFreyung-Grefenau – populaarsemad vaatamisväärsused\nSankt Oswaldi metsandusmuuseumSt. Oswald pakub vaatamisväärset ka muuseumisõbrale – otse südalinnas ootab Sankt Oswaldi metsandusmuuseum. Kultuurihuvilisele reisijale pakub St. Oswald teisigi huvitavaid võimalusi nagu lähiümbruses asuvad Baumwipfelpfad, Baieri metsa rahvuspark ja Tier-Freigelände im Nationalparkzentrum Lusen.\nLion Temple SimhachalamKõikidele vanuseastmetele sobiv koht, kuid kaugeltki mitte ainus paik perega külastamiseks, on Lion Temple Simhachalam (Jandelsbrunn, 1,2 km kesklinnast). Jandelsbrunn pole vaene parkide poolest – kuigi kaugele ei jää Hauzenbergi park ja Märchenwald Bischofsreuti park.\nTier-Freigelände im Nationalparkzentrum LusenNeil, kes eelistavad looduse lähedust, tasub kindlasti külastada mõnd oaasi nagu Tier-Freigelände im Nationalparkzentrum Lusen asukohaga vaid 1,1 km kaugusel kesklinnast. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobivad hästi Baieri metsa rahvuspark ja Baumwipfelpfad, mis asuvad samas lähedal.\nTusset KapelleKõikidele vanuseastmetele sobiv koht, kuid kaugeltki mitte ainus paik perega külastamiseks, on Tusset Kapelle (Philippsreut, 0,5 km kesklinnast). Philippsreut pole vaene parkide poolest – lähikonda jääb näiteks Märchenwald Bischofsreuti park.\nGabretaKohalikest orientiiridest väärib vaatamist näiteks kesklinnapiirkonnast 0,8 km kaugusel asuv Gabreta.\nFreyung-Grefenau – rohkem teavet\nparklaga hotellid Freyung-Grefenau – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv parklaga hotell Freyung-Grefenau, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks sobiv parklaga hotell Freyung-Grefenau. Iga hotell on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Pensionilepingute aruande vorm ja koostamise juhend – Riigi Teataja\nPensionilepingute aruande vorm ja koostamise juhend\nPensionilepingute aruande vorm ja koostamise juhend - sisukord\n§ 2 Aruande koostamise põhimõtted\nRT I, 20.11.2015, 4\nVastu võetud 17.11.2015 nr 43\nMäärus kehtestatakse kindlustustegevuse seaduse § 128 lõike 3 alusel.\nMäärusega kehtestatakse kohustusliku kogumispensioni kindlustuslepingute (edaspidi pensionilepingud) aruande vorm ja selle koostamise juhend.\n§ 2. Aruande koostamise põhimõtted\n(1) Pensionilepinguid sõlmiv kindlustusandja, sealhulgas kindlustusandja, kelle Eesti filiaal sõlmib pensionilepinguid, on kohustatud esitama oma raamatupidamise aastaaruande lisas aruande „Pensionilepingute aruanne” (edaspidi aruanne).\n(2) Aruande koostamisel lähtub kindlustusandja raamatupidamise aastaaruandes rakendatavatest arvestuspõhimõtetest.\n(3) Pensionilepingutega seotud tulud ja kulud kajastatakse aruandes kooskõlas kindlustusandja kasumiaruandes esitatud tulude ja kuludega ning võttes arvesse kindlustustegevuse seaduse § 128 lõikes 1 sätestatut.\n(4) Kulude jaotamisel pensionilepingute ja kindlustusandja muu tegevuse vahel lähtub kindlustusandja oma sise-eeskirjades sätestatud põhimõtetest. Kindlustusandja lisab aruande lõppu selgitused kulude jaotamise põhimõtete kohta.\n(5) Aruande koostamisel lähtutakse määruse lisas toodud aruande vormist ja aruande kirjete selgitustest.\n(1) Määrus jõustub 2016. aasta 1. jaanuaril.\n(2) Määrusekohased aruanded koostatakse aruandeperioodide kohta, mis algavad 2016. aasta 1. jaanuaril ja hiljem.\nLisa Pensionilepingute aruande vorm ja aruande kirjete selgitused


Seal olid väiksed roosad notsud. | PLOOM, PANGAASIUS JA PÕSEKE\nKui loom ründab →\n4 thoughts on “Seal olid väiksed roosad notsud.”\nvaatan ütles:\t 06/21/2007, 18:08\nrong see sõitis tsuh tsuh tsuhpiilupart oli rongijuhtrattad tegid ratatataa ratattaaa ja ratattataa aga seal, rongi peal, kas sa tead, kes olid seal?Seal olid kiisud, seal olid miisud seal olid väiksed kirjud kiisud.Kiisud sõitsid Türile, sõitsid külla Jürileja siis olidki väikesed roosad notsud, kes porilasse sõitsid ja siis jäi rongijuht magama ja kõik läks oioioi aiaiai uperkuuti ja keegi ei jõudnudki kohale. Umbes nii oli :)\nproua Tormi ema ütles:\t 06/22/2007, 19:45\nNohjah, mul on ainult refrään meeles ja siis pam-pam-pam kiisud pam-pam-pam kutsud jne notsud ja muud :D Eks me ole siis umbes samal tasemel lapsevanematena.\nVaike ütles:\t 06/24/2007, 10:32\nAga milleks seale kirjud kiisud? Ja ma mäletan uduselt, et mingid sarvilised sikud-sokud olla ka kambas olnud? Kas siga peab eraloomaaeda? On see kõik ikka legaalne? Mis sai piilupardist? Nõuan vastuseid…\nvaatan ütles:\t 07/03/2007, 07:23\nPiilupart sai roimale kohase karistuse, ma loodan. Aga kui nüüd mõelda, see sea eraloomaaed muudab mind küll murelikuks. Miks kõik erinevatesse ilmasuundadesse põgenesid, Türile lausa? Kõik ju läksid! Kirjud kiisud, miisud kui ka roosad põrsad? Loodan, et nad kohale jõudsid vaatamata rongiõnnetusele. Küllap see siga üks õel loom oli…Ohh, milline hirmus laul.


Lauri isikliku edevuse laat: June 2008\nRootsi matšiga algas meie come-back – kuigi me selle kaotasime, oli mäng juba suhteliselt kena. Järgmiseks vastaseks anti Malta, kes oli meie grupis selge autsaider (lõpuks saigi keskmiselt alla 10 silma matšist). Me Leoga sitsisime selle matši kodus ja teised paarid tõid 23:7 võidu koju.\nBulgaariaga tegime suhteliselt korraliku matši, aga sinna sattus ka tõrvatera sisse – nimelt jagu nr. 14. Panen selle jaotuse üles Leo vaatevinklist:\nja käes on Leol:\navakäiguks ♥8, lauda\npannakse ♥6, mina võtan kuningaga ja käin tagasi väikese pada, mis jookseb laua kaheksale. Nüüd läheb väljamängija ärtuga kätte ja käib risti üheksa, sellega tihi saanud (minult 8) jätkab uue ristiga, millele Leo paneb ässa ja mina viskan pada nelja. Ja hinnanud veidike olukorda, käib Leo pada ning nii see välja tuligi. Minu leht oli\nJärgmises jaos ebaõnn taandus, või õigemini asendus õnnega, kui ujusime 4♠ lepingusse kaartidega:\nDeep Finesse ütleb, et selle saab taha võtta, aga meie vastased seda ei teinud (Ostil on ristis singeläss ja ♦ÄK) ja tuligi asi kontraga välja. Teises toas tuli ka välja, aga Sven suutis kontrast hoiduda.\nIirimaa matšis tuli vastu võtta väike kaotus, jälle sai täiendust meie „õnn“ slämmidega. Lehed olid sellised:\npakkumise ajal sain ma (tugeva lehega) teada, et Luksil on neljas ärtutugi ja kaks ässa, ses suhtes tihides küsimus ei ole. Küll aga oli üks vastastest lubanud musti maste, ning ma pelgasin, et emb-kumb punastest võib sitasti istuda, seega otsustasin pidurduda kuues. Ei istunud midagi sitasti (pealegi oli Luksil ♥ST). Järjekorralised -13.\nUngarit sugesid võistkonnakaaslased kõvasti (koguni 2 slämmideltat tuli meie kasuks) ja Austriaga tegime viigi (seal andsime needsamad kaks slämmideltat tagasi). Tekkis veider pakkumisprobleem: vastane avab 3♣ ja käes oli mul:\nalustasin kontraga ja partner pani 3♠. Nüüd tellisin 5♦, lootes edasi anda signaali, et ma oleks võinud ju ka kohe 5♦ panna, aga olin selleks liiga kõva. Teises lauas kusjuures käis pakkumine täpselt samamoodi. Nüüd aga Luks passis ja vaenlane tõstis 6♦-sse kaardiga\nomapäraselt lahendas mu lehe pakkumise probleemi vugraphis Saksamaa: alustas samuti kontraga, aga pakkus 4♦ (valgetel inimestel peaks see tähendama kõva, kuid mittesundivat). Kui partner selle viide tõstis, siis pani kuus.\nSan Marino vastu oli muidu hea mäng, aga lõpuks tuli vastu võtta napp kest, kuna kahes viimases jaos läks ära 28 (!) impi. Eelviimases kaotas Vasja kuidagi 4♠ (detaile ei tea), Viimases aga juhtus eriti kurioosne lugu. Lehed olid meil Luksiga järgmised:\njõudsime ühepoolses pakkumises 3NT-sse ja vastane käis padakäigu. Viiene pada oli loomulikult risti ässaga samas käes ja leping läks taha. Õige leping on teadagi 5♣, kuid ole nüüd pakkumise ajal see tark, kes ette aimaks, et meie achilleuseks ei ole mitte lühim mast vaid mõni teine. Saal oli selles jaos reeglina 3NT ära võitnud, sest tugeva lehe eest kiputakse avama 3♦ (seal on KSTxxxx) ja ruutu käik probleeme ei valmista. Teises lauas aga pakkus vastane end lõhki 6♣-sse (avati 3♦ ja tugeva lehega tüüp alustas kontraga ning tegi partneri 4♣ peale mingeid venitusi). Sven paraku otsustas käia välja oma ♥10x-st, selle peale lõigati partnerilt ♥S maha ja kui ruutu lõige samuti istus, siis visati kaks pada minema, -1370.\nSamas oli selles matšis varem korra õnne olnud, et vastane ei võitnud ära 2♥ kontraga.\nWest lubas peale Leo 1NT avangut kalleid ja parema puudumisel kruvisime tal 2♥ ära. Käisin avakäiguks oma trumbi välja ja nüüd lasi ta selle oma kaheksani (Leolt väike), tõmbas padaässa ja lõi pada trumpässaga. Seejärel järgnes väike risti löögi alla ja nüüd üritas ta vist tõmmata trumpkuningat, mis ta taha viis. Kui ta mängiks selle asemel pada, siis me võtaksime ära 2 ruutut ja sunniksime teda kätte trumpama (see teeb ta trumbi sama pikaks kui Leol) ja nüüd on ta vist ka lõhkise küna ees: kui ta mängib trumpi, siis saame teda veel korra trumpama sundida, mis tekitab meile trumbis pikkustihi, kui ta aga trumpi ei mängi, siis lööb Leo padaga oma trumbi lühemaks, käib midagi rohelist ja väljamängija on oma ♥KST-ga sisse visatud ja saame veel trumpemandaga tihi. Õige mänguplaan oli selline, et tuleb avakäigule trumpäss peale panna, lüüa risti kätte, padaäss-padalöök, uus ristilöök ja väljavise padaga. nüüd mingi hetk oleme me sunnitud midagi talle löögi alla käima (tal on käes needsamad ♥KST), seda ta lööb ja nüüd on tal olemas viies pada, millega veel üks väljavise tekitada ja lõpuks oma trumbikahvliga 2 tihi saada. Kokku siis 6 trumpi, ♠Ä ja löök lühemale poole. Väga suurt tolku selle lepingu taha võtmisest meil kahjuks ei olnud – teises toas lasti 3NT välja .\nPrantslaste vastu oli mõlemapoolsete võimalustega igav mäng, kus tuli napp kaotus. Kõige lõbusam hetk oli see, kui ma esimesel käel avasin kaardi: ♣ÄKEST98765432. Alustasin pakkumist 1♣-ga, vastane mõtles, mida teha (tal oli sama kombinatsioon ruutus), aga teine vastane jagas ära, et ilmselt on dubleerimisel midagi tegemata jäänud. Asendusjagu ei olnud ligilähedaseltki sama hea ja terav, aga tõi meile 12 IMPi sisse.\nSlovakkia üle tõid teised paarid võidu kotti ja viimases voorus mängisime Poola vastu. Meie vastu oli paar, kes mängis mingit veidrat süsteemi: 1♣/♦ = 4+♥/♠; 1♥/♠ = 4+♣/♦. Ja muidu ka hunnik releesid ja värke. Muidu oli jälle võitluslik matš, aga viimase kolme jaoga läks 24 IMPi ära – lasin välja slämmi ja teises toas lasti välja kontreeritud geim. Selle relee/ülekandesüsteemi puhul oli pidevalt selline jama, et ei olnud teada, kui palju jõudu ja mis mastid tüüpidel täpselt on. Nii kontreerisin ma ära mingi Lebensohli 3♣ pakkumise (selle tegi käsi, kes oli avapakkumisega lubanud ärtut), ristis oli mul käes KT8xx. Loomulikult oli tal neljase ärtu kõrval kuuene risti (ÄE97xx) ja Luksil renoo. Sealt muidugi tuli kaks head asja – esiteks selgus, et 3♣ läheks ka taha (kaheta vist isegi) ja teiseks läks teine vastane 3♥-sse (tal oli kolmene ärtu ja duubelristi), mida kontreeris Leo ja leping läks kolmeta. Aga kohe järgmises jaos lasin ma slämmi välja, kuna ei julgenud mingit ärtumastiga tehtavat releed kontreerida (♥KS76) ja Leo tegi padakäigu. Nüüd saaks selle ikka veel taha, aga mul tekkis lollakas sisseviskesunni moodi asi, mis tagajärjel viskasin ♥K singliks. Väljamängija oli juba otsustanud, et mängib sellele, et mul oli algselt ♥ST ja käis emanda vastu laua Ä9-t… kuid kahjuks oli ka Leo hunniku ärtusid minema visanud ja kui soldatile tuli 10, siis ei olnud keeruline ässa panna.\nVahepeal, kui me igasuguste kahtlaste võistkondadega võitlesime, oli kogu ülejäänud saal mänginud meie jaoks soodsalt (kasutades Aivari väljendust: kogu Euroopa otsustas, et meie alagrupist peab üheksandana edasi minema Eesti). Nimelt Valgevene ja Iiri, kes olid meie peamised konkurendid, komistasid mingite imelike võistkondade otsa (Valgevene – Wales 6:24 näiteks) ja lõpuks jäi koguni 15 VP-d varu. Teises grupis juhtus selline halb asi, et Soome jäi 9.-10. koha peale võrdsete punktidega Inglismaaga, ja olles omavahelise matši kaotanud, jäidki esimestena joone alla. Muidu oleks juhtunud selline lahe lugu, et Läänemere-äärsetest riikidest oleks välja jäänud vaid 1 (Leedu) ja Briti saartelt poleks keegi edasi pääsenud. Vaadates järgnevat, oleks igatepidi parem olnud, kui nemad oleks edasi saanud.\nFinaalvoorud algasid kahe ilgemat sorti kestaga. Põhjusteks ilmselt ühest küljest teatav pingelangus ja teiselt poolt palavnenud ilmad. Nimelt näitas kraadiklaas maantee ääres +42, ja sellise ilmaga ligi kaks tundi käänulistel mägiteedel autos passida (tund turniirile-tund tagasi) tapab ikka mõnuga ära. Inglaste vastu oli tüüpiline meie selle turniiri mäng – poole matšini suht normaalne (peaaegu et isegi hea) võitlus ja siis kukub katus kokku.\nKõigepealt algas asi sellest, et ma käisin 3NT vastu avakäigu kombinatsioonist ÄET98. Otsustasin, et panen lauda 9 (mis meil üldiselt peaks olema 1. või 3.), kuna kartsin, et kui ma 10 käin, võib see Luksil valesid mõtteid tekitada, kui ta kuskil soldatit nägema juhtub. Soldat oligi Luksil, kes pani selle kolmandast käest peal (lauas oli 3 kilakat) ja väljamängija peetas selle Kxx-st (mängis sellele, et tal on ES duublis ja peetamine katkestab sidemed). Nüüd oligi Luksil vastase võtmemastis pidur taga, aga ta visualiseeris mulle jaotuse, kus mul on kas ÄT9xx või ET9xx ja hakkas hoopis teist masti lahti mängima (mina, kes ma arvasin, et tal oli S singlis, julgustasin) ja tuligi see jobu leping välja. Järgmine kord käin 10-ne. 14. jaos jõudsid nad slämmi käest, kus ei teki vähimatki probleemi, kuid Sven-Vasja jäid teise kätte ja nüüd ei suutnud trumpmasti kadujata lahendada (ES9x vastu Äxxx – duubelkunn on lõikes). Kohe järgmises jaos juhtus veel hullem lugu. Mõlemas toas käis pakkumine suhteliselt identselt.\nnüüd jõudsid mõlemad lauad kuude patta (tunnistan, et oleksin võinud 6♦ pakkuda, et vihjata alternatiivlepingul). Meie lauas sai see kontra ja läks neljata (saan kolmeta mängida), teises lauas otsustas Sven, et hakkab nüüd kapteniks ja paneb 7♥, ning ma kujutan ette, et Vasja oma lehega:\nei olnud selle üle just eriti õnnelik.\nViimases jaos lisandus veel järjekordsed -11 IMPi, kui meie vastu tuli välja 3NT (minu ebaõnnestunud avakäik + järgnev sisseviskesund), Vasjal ja Svenil oli mäng teisest käest ja läks kuueta. Ja oligi pakk käes.\nTeises matšis Itaaliaga saime samasuguse koslepi. Seal läks pidevalt midagi ära kas siis juhuslike asjade või vastaste õnnestumiste pealt (mängisime hallilt ja inspireerimatult), aga sisse tuli 2 lubamatut tala meie paari poolt.\nomasin neljandal käel lehte:\nkolmas käsi avas 1♥, pakkusin 1♠ ja vastane hüppas 3NT (ärtutoega, parem kui kohene tõkestav 4♥). Nüüd ilmus Luksilt lauda 4♦ ja mina pidin aru saama, mida see tähendab. Kindel oli, et tal on vähemalt mingi padatugi olemas (me oleme kallis odava vastu ja ta on passinud käsi), aga ma kahtlustasin (kuna vastane ilmselt võib mängida 4♥), et äkki on Luksil mingi leht, millega ta ei saanud 3♦ avada vastavas tsoonsuses ja ma oma padapakkumisega likvideerisin tal kadujad (nt. ♠xxx ja kuuene hea ruutu), nii et ta 4♦ pärast väga mures ei ole, küll aga tahab ära näidata avakäigu. Passisin läbi ja selgus et mul oli osaliselt õigus (padatoetuse olemasolu ja avakäigu näitamise suhtes), leht oli tal\nLäks kallis tsoonis kontrata viieta (4♠ on -1) ja 9 miinust. Teine jagu oli veel inetum:\nalustasin 4♠ lepingu vastu kahe risti tõmbega (ÄK42), lauda tulid E53, Luksilt 96 ja väljamängijalt T8). Oletasin, et väljamängijal, mitte Luksil on duubel ja peaks ümberlülituse tegema ja lugesin maha läinud ristikliberid kokku: T9865… Seega peaks Luksil mingi väiksem nupp kui kuus käes olema ja lülisin ärtusse. ♣7 oli lihtsalt kadunud mu jaoks pakist ja nagu ikka, kui midagi sitasti teha, siis tähendab see -12 IMPi.\nEt veidikene positiivsust lisada, panen 2 jagu, mis vahelduse mõttes hästi läksid (ja nagu ikka, SISSE toovad head asjad vähe, nende jagude pealt kokku 5 IMPi).\nja mina pean tegema avakäigu lehest:\npanin lauda ♠9 ja selgus, et see võttis lepingu ladvast viieta: lauda tuli nimelt:\nja Luksil oli:\nning karpisime ära neli pada ja viis ärtut. Minu plaan B avakäiguks – ruutu – oleks lepingu välja lasknud (3 ruutut ja 6 ristit).\nteine kord mängisin 4♥ lehtedega:\nsain padakäigu ja nüüd ei hakanud lolle trikke tegema, vaid käisin kohe teisel tihil risti väikese kuninga alt (et saada kindlasti kaks lööki lauda). Oligi neljas risti äss kuninga taga ja kui mingi muu plaaniga mängima hakata, siis oleks selle lepingu võitmine parimal juhul keeruline.\nTeine finaalide päev oli juba märksa reipam. Kui hommikul tuli Islandilt küll 11:19 kaotus (detaile ma jälle ei tea), siis teises matšis sai taas bulgareid tümitatud 22:8 (vist), vahelduse mõttes oli see matš, millega võis täitsa rahule jääda. Kuna line-up’i tegi Pireti asemel Tihane, siis pani ta Luksi istuma ebatraditsiooniliselt Nordi, selle eest sai poiss kaks korda slämmi proovida (mõlemal korral õnnestunult), need jaod jäid küll viiki, sest väga keeruline nendesse jõuda polnud (avang vastu 20 pp mõlemal juhul).\nTürgi vastu olid õhtuks vasakradikaalselt karmid jaod pandud. Hoolimata sellest, et viimases seitsmes jaos toimus meie lauas ilge udutamine, õnnestus 16:14 võit kotti tuua (kui just tänahommikune apellatsioon seda ei muuda). Aga nüüd jagudest:\n1.jaos võitis vaenlane slämmi Tiidu-Maksi vastu (avakäigust), aga seletusega midagi puterdasid. Seepeale otsustas kohtunik, et 50-50, kas tuleb või ei tule ja jagu viikis (meie teises toas 3NT-s). Selle peale apelleerisid mõlemad pooled, eks paistab, mis sest saab.\n2. jagu oman kolmandal käel odavas kalli vastu kaarti:\nja pakkumine käib:\nkuna ma ei olnud mitte kindel, kes mida võita võib, siis panin igaks petteks 5♠, mis sai kontra ja ruutukäigu vastase singlist. Lauda pandi:\nja tuli 2 ületihi. Jagu viigis.\nkolmas oli ka karm jagu, aga meie lauas midagi erilist ei juhtunud. Neljandas jaos jälle hakkas mingi nali pihta. Seekord olin esimene käsi (kallis kalli vastu)\nminu poolne vastane põrnitses küll jupp aega mu 3♥-t aga kontreerida ei julgenud, selgus et õigustatult. Lauda pandi:\nja kuna mõlemad kallid jagusid 3-3, siis tuli leping välja.\nKuuendas jaotuses oli õnnelikum vastane: kruvisin vaenlase 5♥ ära, kui Luks oli Wilkosziga avanud:\nsee oli ladvast.\nSeitsmes jaotus õnnistas ebaklapiga:\nselgus, et 3NT tuleb (risti on 3-3, KT lõikes, ruutu mutt on duublis ees), aga meie maandusime 3♣-s, tuli välja seegi suure surmaga.\nüheksandas jaotuses oli jälle padas ÄKETxx vastu renood.\n11.jaotus oli jälle midagi karmi, mul on teisel käel (kõik odavas) käes:\nvastane avas 1♦ (NAT), millele passisin esialgu (1NT-ks jääb nats puudu, 2♣ ei taha risti keskmiste puudumise pärast ja kontra jaoks ei ole sobiv leht), teine vastane hüppas 3♦ (tõke) ja Luks andis kontra. Panin siis 3NT – pass-pass-DBL ja leidsin, et mingu vaenlased ka kuu külge, see leping tuleb välja, panin reki. Vastane taandus 4♦-sse, mis oli 500, samas kui 3NT eeldatava ruutukäiguga on 650. Aga pärast selgus, et rekk oli täiesti õigustatud liigutus – ilma selleta lubas Luks oma lehega:\n4♣-sse jooksu pista (tõsi küll, selle ma tõstaksin viide, huvitav, kas seda saaks ka rekiga mängida :P)\n13. jaotuses istus trumbimast 5-0 vastu, 14. jaos ujusime slämmi (midagi muud selle kohta öelda ei saa).\n3♣ oli ♦ või kallid, 3♦ pvp ja Luksi 3♠ lubas meie kokkulepete järgi head lehte (kehvema lehega passib korra ja ujub kontralt minema). Ma siis vaatasin, et mu kontrollid on päris head, kui Luksil on mingi piiripealne leht, võib ta ka kohe 4♠ hüpata, ja panin 6♠ täis (pärast sain Tihaselt saagida, et ma oleksin võinud ka cuesse minna, whatever…). Nuh, avakäiguks tõmmati ruutu äss ära ja siis käidi midagi rohelist (ristit vist). Nüüd käis Luks tehniliselt õigest väikse pada emanda alla (tagant kukkus 10) ja seejärel saagis pada maha ja tõmbas ärtu muti alla. Tuli väljagi.\nJärgmises (15) jaos tegi Leo sellise asja, mille peale Olavi kolm päeva järjest pröökaks: tegin oma pakutud mastis avakäigu, tema soldat ajas kuninga maha. Nüüd mängis väljamängija kõrvalmasti ässa ja emanda (lauas oli STxx), minult suur-väike. Luksil on Kxx, võttis emanda ära ja käis mu masti tagasi, ning mu kõrvalmastitihi (mul on seal ÄE K taga) läks seebiks. Põhjendus: „aga ma arvasin, et sa pikkust viskasid…“.\n16 jaos tegin 1NT-pass-pass järel DONTi kallis odava vastu. -300.\n17 jaos mängisin 3NT, ei suutnud tihisid kokku lugeda ja patserdasin üheta \n18. jaos avas Luks 16pp ja 5-5 lehega (singel K ja Ex) 1♠ (ei tea, kas ta leidis, et 14. jao omast oli see vga palju kehvem). Passisin oma 9 punktiga (süsteemi tõttu, mis ei lase mul 1NT panna) ja tuli 11 tihi.\n20. jaos juhtus jälle selline asi, millele eriti head seletust ei ole\nläks neljata. Nali nimelt selles, et 1♥ ei ole meil 100% naturaalne ja kui vastane 2♣ vahele pani, siis oma arust lubasin ma oma pakkumisega maksi, kolmjala ja neljase ärtuga. Luksi 3♦ võtsin naturaalse FG-na ja tegin Exclusion Blackwoodi. Luks omakorda võttis mu 2♠ kui maksi, neljase pada ja kuuese ruutuga (ühesõnaga naturaalselt) ja pakkus vastavalt. Tõenäoliselt oli tal õigus, järgmine kord pakun oma lehega 3♣.\nKui jah meie pakkumismasinat vaadata, siis võiks teha sellise võrdluse, et raip on vahepeal kuuris seistes kasutamatusest roostetama läinud ja nüüd on tehtud hädapärased parandused traadi, papi ja kummiliimiga. Sõitmiseks kõlbab küll, aga aegajalt keerulisemates kohtades kipuvad jupid taga olema. Mis seals ikka, väga katastroofiline seis ei olegi, võitlusvaim on hea, kuigi väsimus on kallal ja jätkame protsessi.\nPosted by Lauri Naber at 12:31 AM 1 comment:\nReis Prantsusmaale algas pihta nagu tavaline Eesti koondise välisreis (millest küll viimasel ajal on sageli kõrvale kaldutud) – igasuguste jamade ja segadustega. Esimese asjana läksime Tallinna lennujaamas Leedu lennukompanii lennuki peale ja selgus, et see ei ole grammivõrragi parem kui meie kõigi „suur sõber“ Estonian Air – pandi meid lennumasina peale, tehti turvademonstratsioon, lasti 10 minutit istuda ja käsutati püsti. Aparaadil mingi viga küljes. Tilgutati väljumisaega tunni kaupa edasi ja lõpptulemusena jäi väljumisajaks 12.00 (st. 3 tundi hilinemist). Tore on, lendasime siis Vilniusse, selgus ka üks hea uudis – nimelt Pariisi pidi edasi lendama täpselt sama masin ja see tõi omakorda kaasa selle, et vähemalt ümberistumisest me maha ei jäänud. Kusjuures Leedu lennujaam oli ses suhtes veider, et esimest korda elus pidin ma asjad transiiditsoonis turvakaamerast läbi laskma. Pariisis võtsime mingi bussi, mis pidi meid vajalikku vaksalisse (Gare de Montparnasse) viima. Viis ka, aga tempo oli selline, et ilmselt oleks taktikaliselt kavalam olnud ikkagi metroodega seiklema minna. Suurlinna värk, sõit võttis aega ligikaudu kaks tundi. Hea uudis muidugi oli see, et rongini jäi veel pool tundi aega. Rongijaamas selgus, et meie varem ostetud pileteid ringi ei vahetata (Ok, pole hullu, selle jaoks on kindlustus ja ETBL), läksin siis luugi „Departures Immediates“ juurde ja Luks poodi kütust varuma. Mõlemad langesime Prantsuse asjaajamiskultuuri ohvriks – sabad liikusid teosammul. Ma ei saa küll hästi aru, kas see oli mingi sadistlik vemp, et „kohe väljuvate“ piletite kassas oli mingi tütarlaps, kes kulutas kunde peale aega rohkem kui kõrvalkassa kolme peale, aga igatahes 5 minutit enne väljumisaega jõudis mulle kohale, et ainuke šanss rongile jõuda on see, kui pilet sõiduki pealt ära osta. Tegime kiire küsitluse ja selgus, et see on täiesti võimalik, ainult läheb nõks kallimaks. Meil savi (ETBL maksab ja kui ei maksakski, siis 10 EURi võime ohverdada selle nimel, et mitte 3 tundi raudteejaamas passida, küll), spurtisime rongile ja napilt jõudsime. Jäime siis kontrolle ootama, selgus, et me olime muutunud nähtamatuks – nad jalutasid meist mööda (2 korda) ja kummalgi jalutamise korral ei teinud meid märkamagi. Esimesel korral ma küll küsisin, et „Sorry, can i buy a ticket from you“, aga tüüp vaatas must läbi nagu õhust. Teine kord ta müksas mind (ma olin koridoris kitsa koha peal), vabandasin ja tema küttis minema. Nojah, kui nad ei taha pileteid müüa, siis ei taha, ega vägisi ka pressima ei lähe (seda enam, et oma arust me kahekesi end küll kuhugi ei peitnud ja olime valmis pileteid ostma). Ilmselt on prantsuse keele unustamine abiks – kui ma oleks prantsuse keeles küsinud, küllap ta oleks mulle tähelepanu pööranud, nüüd aga võib-olla ei viitsinud reede õhtu puhul väljamaakeelset juttu teha (tegelikult oli neid kaks, võib-olla lootsid mõlemad, et sellised „rasked“ kunded, kes prantsust ei räägi, võtab kolleeg enda peale. Ma oskan küll prantsuse keeles küsida endale vajalikke asju (mh. piletit), aga probleem tekiks selles kohas, kui teine osapool hakkaks mulle midagi täpsustavalt seletama. Prantslaste prantsuse keel on selline, et minusugune pikkade juhtmetega tüüp seda küll jälgida ei jõua). Lõbus lugu igatahes – sõitsin oma elu pikima otsa jänest – TGV-ga Pariisist Bordeaux’sse, kus me pidime ümber istuma.\nBordeaux’s hakkas jälle igasugu asju juhtuma. Ronisime rongi pealt maha ja hakkasime vaatama, mille peale me siis ennast ümber kolima peame. Ja nagu ikka – mitte midagi ei leidnud – järgmine rong pidi minema hommikul 6.44 (kell oli õhtu 23.20). Takkajärgi mõtlesime, et ilmselt tekkis viga konduktorite soovimatusest meiega seletada – Pariisis see rongijaama tüüp, kellega me suhtlesime, teatas, et me peame millalgi ümber istuma, aga koht jäi täpsustamata ning rongis küsisime mingilt kaasreisijalt, kes ütles, et rongi jagunemine ja ümberistumine peaks olema Bordeaux’s, sest kumbki rongipool ei lähe Pau’sse (TGV oli ses suhtes superlahe süsteem, et seal oli nagu kaks rongi koos, mis sõitsid koos Bordeaux’sse, kus rong tehti kaheks – esimene ots läks Biarritzi ja tagumine Toulouse’i poole edasi). Tegelikult ilmselt pidime vahetama rongipoolt (me olime tagumises, pidanuks minema esimesse) ja sõitma kohta nimega Dax, kus Biarritzi harust lahknes omakorda haru, mis viis Tarbesi ja mille peale jäi ka Pau. No pagan temaga, läks vähe kehvasti ja tuli välja mõelda, mida saab edasi. Helistasime teistele, kes olid sel ajal jõudnud meie residentsi ja küsisime järgi, et kas nad ei viitsi meile Bordeaux’sse järgi tulla. Ei viitsinud – selgus, et koht oli veidi kaugemal kui nad arvestanud olid ja pime ja väsinud ja võõrad teed – ühesõnaga täiesti arusaadav. Jalutasime siis üle tänava ja võtsime esimese ettejuhtuva hotelli. Okei, seal oli terve rida hotelle, aga võtsime sellise, mis ei tundunud just üleliia šikkmodern (lõppeks me tahtsime ainult 5 tundi magada ja arvestades mu tausta – eelmise kahe öö peale kokku 5 tundi und, siis ei ole erilist vahet, kus seda teha). Vaist ei petnud – hotel-brasserie „le Quebec“ taks oli kahe peale 35 eurot öö. Selle eest oli interjöör selline, et tulid meelde vanad head ajad Antalyas hotellis „Emirgan“ (või „Emigrant“, nagu me selle koheselt ristisime). Uks oli selline, nagu hakkaksid kappi minema (Sven sealt küll ühtegi pidi läbi poleks mahtunud), lamp oli lahti kruvitud ja pirnita, voodi ja tekk olid meil kahe peale üks, prill-laua sees oli mõra. See eest olid muidugi peldik ja duširuum toa, mitte koridori peale ja seina peal oli telekas (väike küll ja pulti ka ei olnud, aga ikkagi). Hommikul ärkasime siis üles ja läksime rongijaama. Nagu arvata võis, siis tütarlaps kassas võõrkeeli ei osanud ja tuli oma pantsus välja kraapida, sellega läks väga hästi – ta sai täpselt aru, mida me tahame ja mina sain täpselt aru, mida teha tuleb (st. kus kohas ümber istuda, sest nagu tavaliselt, rong läks kuhugi vastu Hispaania piiri Biskaia lahe äärde). Ronisime rongile ja jälle juhtus sama nali, mis reisi alguses lennukiga – veerand tundi passimist ja teavitus, et „kerige maha, see rong ei lähe kuhugi“. Asendusvariandiks saadeti jälle vana hea kahe-veduri-variant, millest üks pool pidi siis ilma ümberistumiseta õigesse kohta minema. Ainuke häda oli selles, et selle „õige poole“ suhtes ei olnud erilist kindlust – üks asi ütles ühte- teine teistpidi. Õnneks olime valinud õige poole kasuks ja ei pidanud sellessamas Daxis mingeid kiireid liigutusi enam tegema hakkama. Edasi läks asi juba hõlpsamalt – ainuke elevusmoment tekkis sellest, et konduktor teavitas meid, et Prantsusmaal on selline kord, et pilet tuleb ära komposteerida enne rongile minekut, rongis konduktori juures saab ka, aga see on 10 eurot kallim – aga kuna näha, et me oleme väljamaalased, siis andis „esimese korra puhul“ amnestiat. Pau jaamast korjas Piret meid üles ja vedas meie residentsi, mis näib olevat absoluutne vastand hotellile „le Quebec“- asukohalt üsna ebamugav (u. tunni aja sõit Paust), kuid paras häärber – ruumi on, bassein, pinksilaud, köök, 2 elutuba, N magamistuba, wifi, vähemalt kolm kassi (mustvalge, ruuge ja kolmevärviline) jne. Halb asi on küll see, et minu kasutada olev arvuti wifit hästi välja võtta ei taha, aga eks ma mõtle midagi välja selle koha pealt. Ühesõnaga – hoolimata vintsutustest õnnelikult kohal ja näis, mis edasi saama hakkab.\nÜlejäänud seltskonnal oli ka väikseid muresid olnud – neile toodi pagas alles kunagi hiljem järgi (oli tee peal seiklema läinud) ja nad pidid residentsi kuidagi imetabasel moel üles leidma (tee peal oli väga palju pisikesi kohti, pisikesi teid ja maja ühelgi kaardil küll ei olnud). Õnnega pooleks läks see neil suuremate tüsistusteta korda ja praeguseks (kolmas päev) on liikumiskiirus tõusnud tunnilt 50le minutile Pireti ja 40le minutile Sveni puhul. Tihase tüüritavas autos pole veel õnnestunud viibida.\nEsimene matš oli Rumeeniaga, kellega me enne turniiri olime korduvalt treeningmatše pidanud (ja pidevalt lakki saanud). Turniir algas vähemalt hästi – vastane jäi osamänguvõitluses (kuigi Luks ütles, et ta oleks geimi pakkunud, mida lahtise kaardiga kaotada ei saa ja kinnisega tuleb vaeva näha, et alt võtta) 500 alla. edasi läks asi pidevalt sama rada pidi edasi ja laekus ilus 23:7 võit – ei tea, kas tüübid BBOs mängides spikerdasid või milles see asi oli, et me treeningprotsessi käigus neile alla kippusime jääma. Jaotustest olid minu jaoks kõige huvitavamad kaks, kus ma slämmi tellisin.\nkuna 3♣ lubab (4)5-7, vähemaga kasutaksime Lebensohli, otsustasin slämmi ära tellida. Lauda pandi suhteliselt inetu kaart:\naga pada lõikus istus ja slämm tuli välja.\nteises jaos oli pakkumine väga sarnane:\n1NT lubas 5-7 risti mastiga (ebaühtlane leht) ja otsustasin, et kuna nii ♠K kui ♣E ülesleidmine on vastikult keeruline (pada singel mulle ei meeldiks, kui asi que’de peale läheks), siis tellin kohe ära lepingu mida võita tahan. Lauda pandi:\nja kuna mõlemad mustad mastid istusid taga, siis ei olnud seda lepingut võimalik võita.\nTeine tuba oli mõlemas jaotuses geimis, kuna erinevalt tavapärasest olime selles jaos, mis välja tuli, tsoonis ja tahaminevas mitte, siis teenisime ühe imbi. Vastane sai kokku üldse umbes 16 IMPi, millest 11 oli see taha läinud slämm.\nTeise matši istusime Leoga väljas ja seetõttu ma ei teagi, mis täpselt juhtus, aga Saksalt saime kõvasti lakki (8:22 vist). Vähemalt kaks halba asja juhtus:\nühes jaos hüppas Sven Vasja 1♠ peale 3NT lehega\nkahjuks lubas selline pakkumine pada duublit, Vasja parandas 4♠-tta ja vastane kontreeris. Seda Sven enam ei parandanud ja tuli -500 teise toa geimi vastu.\nteises jaos oli Vasjal käes selline leht:\nilmselt see 4♠ on pehme pakkumine, parem oleks ehk alustada 4♥ quega või millega iganes (täpselt ei oska öelda), teine tuba jõudis slämmi (Tiit ja Maks vist segasid vähem vahele) ja jälle kadus hunnik IMPe, sest partneril küll suurt midagi ei olnud, kuid ♣K siiski. David kirjeldas mulle ka sama jagu, tema vastu oli teine vastane pannud kohe 4♥, ses suhtes oli tal ikka väga niru pakkuda, vist jäi lõpplepingu 5♣.\nKolmas matš Belgiaga oli korralik andmine. Asi jäi viiki IMPidega 48:48, juhtus suht palju asju. Suurim väljaminek oli meil sellises jaos, kus lehtedega:\njõudsime Wilkoszi tõttu 5♦-sse lühemast käest, seda vastane, kes oli kogu aja vaid püsinud kontreeris. Teine pidi avakäigul padale pihta saama (kuna ärtu on 3-3, siis tuleks muidu leping välja) ja sai kah. Teises toas mängiti lepingut pikemast käest ja selle vastu ei olnud kaitset.\nSuurim sissetulek oli jaos, kus vastastel/Svenil ja Vasjal olid käes lehed:\nVasja ja Sven pakkusid nii:\n(4NT = ♥ RKCB, 6♣ lubas 2 keycardi, trumpemanda ja ristirenoo).\nmeie vastased pakkusid:\n3♦ oli neljanda masti sund, miks see jagu neil tuksi läks, seda ma ei oska arvata.\nKõige huvitavam oli aga jagu Wilkoszi naljadega (minu kaart on Nordis)\nesimene kontra oli passi-või-paranda, ülejäänud trahviks. Avakäiguks ruutu, see võeti ässaga lauda ja käidi pada, mis läks Leo emanda saagiks ja ta jätkas uue ruutuga. See võeti jälle ässaga lauda ja käidi teine pada, kuhu ma kuningaga ette hüppasin ja käisin kolmanda ruutu, mida väljamängija trumpas kümnega ja Leo viskas sinna ristit. Nüüd lõi väljamängija pada lauda ja käis ärtut, millele ma panin sunnitult oma soldati ja tema mängis ässa. Praegusel hetkel on laua peal lõppseis selline:\nväljamängija käis nüüd ärtu vastu lauda, Leo lasi selle läbi ja väljamängija mängis risti äss-risti, nüüd jäi Leo sisseviskesse ja pidi viimase tihi andma väljamängija trumpemandale. Tegelikult selles kohas Leo veidi puterdas – ta peab ristis ühe pildi ässa alla deblokeerima, siis jookseb käik mu soldatini ja ma saan väljamängijale trumbikopa lauale panna. Aga põhjus, miks nii ei juhtunud oli tüüpiliselt leolik – ta ei olnud viitsinud trumbi keskmisi nuppe jälgida ja ei mäletanud, et ärtu kuus on juba selline relv. Nu mis teha, saime teise toa 110 vastu 100, mitte 300, ses suhtes ei olnud kõige hullem.\nNeljas matš Venemaa vastu – nagu ikka, õnne ülekülluse üle me kurta ei saanud. Meie panime jobu slämmi (läks taha), vastased panid jobu slämmi (tuli välja) ja veidi veel nipet-näpet, tuli 10:20 kest. Kõige vasakradikaalsem jagu oli selline, kus otsustasin Leo 1♦ peale lehega:\n1♠ bluffida. edasine käis nii:\nLeo pass ütles, et „käi ruutut“ ja DBL lubas pilti padas, tegelik tõde oli see, et käima pidin ma hoopis ristit, kuna tema leht oli:\nja peale ta kontrat kolmele padale tõmmati ta pada mutt ka maha ÄK tagant. Hea, et vaenlane seda lepingut rekiga mängima ei jäänud (ilmselt ma lippan sealt 4♦-sse, mis peaks olema -1100 kui vastane ei eksi). Piretit, kes sisestas jaotusi bridgemate’sse ja istus mu kõrval (seega nägi mu kaarte) oli täitsa lõbus vaadata – ilmsed paanika tundemärgid (õnnetu nägu ja juusteotsade närimine), aga ei saa salata, et mullegi oli teatavaks kergenduseks, kui vastane 4♥-s maabus.\nViiendat matši Walesi vastu ma ei mänginud, seal olevat kõige remarkaablim jagu olnud selline, et Tiidul-Maksil seisab 7♣ (neil on risti-ärtu topeltklapp), aga nad jäid mängima 6♥ kontraga. Vastane tegigi risti avakäigu ja sai löögi kätte, ning nüüd ei ole võimalik vabaneda ühest kadujast padas. Õnneks üritas kaitse sisse karpida ruutu ässa ja peale selle kinnilöömist tekkis ♦K peale äravise.\nKuues matš Portugali vastu algas kohe 14 IMPi välja viskamisega. Toimus see nii:\n2♣ pakkumisega oli Leo lubanud 8-11, 5+♥ (va 5♥ & 5+ odavmast). Nüüd tekkis väike arvamuste lahknevus selle koha pealt, mida peale mu passi ette võtta. Luks interpreteeris seda kui üleskutset naturaalsele pakkumisele, mina aga arvasin, et see võiks olla lihtsalt relee . Muidu oleks mu releepakkumiseks 2♦ ja Luks peaks oma ruutuga ronima kolmandale kõrgusele ja ristiga kaotame võimaluse mängida 2♣ rekiga. Seega minu loogika kohaselt pidanuks ta risti masti korral panema reki, ruutu puhul pakkuma 2♦ ja muidu vastama vastavalt süsteemile. ühesõnaga 2♠ ja 3♠ lubasid minu jaoks 3730 jaotuse, aga Leo mõtles neid naturaalselt. 4♣-ga küsisin ma ässa, sain 4♥ vastuse (0) ja tahtsin 4♠-ga kuningat küsida. Teisel pool ekraani aga toimus selline asi, et peale mu 4♣ pakkumist, tekkis Leol kahtlus, et äkki ma ikkagi releetan (kõik mu vastused olid olnud +1) ja vastas siis ausalt ära oma 0 ässa. Kui ma aga panin 4♠, siis hakkas ta põdema ja otsustas, et kuna tal on ainult 1 kuningas ja ei ühtegi ässa, ning samas viiene pada, millest ma midagi ei tea, siis äkki võtaks kätte ja passiks maha. Mõeldud tehtud.\nTegelikult oleks võinud Leo oma naturaalsele pakkumisele kindlaks jääda – lõppeks ei olnud tal mingit põhjust eeldada, et ma täiesti kindlasti releetan – mul võib vabalt olla mingi leht, millega mul tekib slämmihuvi partneri 5-6 kalliste vastas (3♠ pakkumine venitas kummagi kalli pikemaks) ja seega võis 4♣ vabalt cue-bid olla. Oleks ta vastanud 4♦ (cue-bid), siis oleks ma vähemalt aru saanud, et meil on ebakõlad (ta lubab ühte ässa, aga ma näen, et tal ei saa ühtegi olla). Sellest võin ma taibata, et kõik eelnev on naturaalne olnud ja nüüd võin jätkata teed naturaalse pakkumisega: 4NT (RKCB padaga vist) – 5♦ (pole ässa)… krt, ei ole ka hea järgnevus, aga vähemalt midagi ma võiksin ette võtta, mitte ei jääks idioodi kombel 4♠ mängima. Sealt läkski 14 IMPi välja, see vahe jäigi lõpuks. Järjekordne asi teemal, et keset teed hobuseid vahetada ei tohi.\nSeitsmes matš Valgevenega – meie jälle väljas. Kõige suurema plussi tõi jagu, kus Tiit-Maks mängisid 5♣ reki ja ületihiga. Nimelt on vastased (kallis odava vastu) kooskõlastanud ärtu ja üks meie omadest pakkunud ristit, tema partneril on 1-5-1-6 jagu ja tõeline mõnu rekontreerida – no kui läheb üheta, siis on 200 100 asemel, aga tõenäoliselt tuleb välja ja kui vastane lööb põnnama ja 5♥-sse ära jookseb, siis see on juba mõrv. Tõsi küll, antud jaos on neil võimalik joosta 5♦-sse, mis läheks üheta.\nKaheksas matš Norraga, sealt saime ilgemat sorti kesta. Esimene halb asi oli, et vastane tegi väga häid otsuseid: 1. ja viimases jaos sõltub slämm sellest, et üheksane mast oleks 2-2. Tiit-Maks kumbagi ei pakkunud, norrakad ei pakkunud esimest ja pakkusid teise. Loomulikult esimeses oli mast 3-1, teises 2-2. Siis pakkusid nad meie vastu hästi ära ühe seitsme:\nmida need pakkumised tähendasid, ma 100% ei tea, aga välja see leps tuli.\nühes jaos ei suutnud ma seisu õigesti välja lugeda:\n2♣ lubas mõlemaid kalleid, alla avangu, miks ta 3♠ nelja tõstis, seda ma ei tea. võeti kolm odavmastitegijat ära ja käidi trumpi. Nüüd peksin asju pihku ja lahku lõpuks pidin otsustama, kas mängind sellele, et 1♣ avanud tüübil on 2-3-3-5 või 3-3-3-4 jagu. Mängisin jälle valesti .\nSiis ronisid vastased 11-11 punktidega 3NT-sse. Tegelikult saab seal võtta 11 tihi, aga mul õnnestus vastasele tekitada illusioon, et oluline kõrvalmast ei jagu, seetõttu sain kuningaga, millega ma vahele hüppasin, tihi ja sain läbi käia masti, kus tal oli Kx vastu xxx-i. Pani kuninga peale, Luks karpis ässa sisse, tõmbas emanda ja pidi tunnistama, et tal sai mast otsa… jälle meie urrima õnn…\nKõige hullemas kärnas ei saa süüdistada muidugi mitte õnne, vaid Luksi.\n1♣.............1NT (12+, 5+ kallismast)\n2♣.............2♥ (5332 või ärtu kõrvalmast)\n2♠.............3♣ (6+♠ ja 4♥)\n4NT............5♠ (2 ässa, kallid või odavad)\n6♥.............6♠ (tean ise paremini, mida mängida tuleb!)\ntulemuseks see, et tõmmati risti äss ja pada istus vastu, -1 ja -17 IMPi. Selge see, et ideaalses maailmas parandaksin ma 6♠ 6NT-sse, aga kui mina panen lepingu ja releedele vastanud käsi selle ära parandab, siis on selge, et mingi jura toimub – ja kui ta väidab, et hoolimata sellest, et mina olen küsinud ja tema vastanud, teab tema paremini, mida mängima peab, siis ilmselt see ei ole minu asi, et lepingut veel kord parandada.\nüheksas matš Rootsi vastu oli võitluslik ja vahelduse mõttes mängisime suhteliselt hästi. Ühes jaos patserdasin 3NT mängides. Nimelt tõmbas vastane avakäigul ♦K, lauda tuli E8xxx ja käes oli STx. Sinna tuleb deblokeerida soldat, sest praegu tekkis selline loll seis, et ma pidin lauda minekuks ruutu kümne mutiga üle võtma ja ♦9 jäi tegema. Lepingut ei saa muidugi ka nii võita, aga see asi oli põhimõtteline viga. Sellest õppinult mängisin vähemalt ühe jao hästi:\nmängisin 3NT (PPV oli näidanud pada), avakäiguks VPV-lt ♦K ja ümberlülitus ♠E-sse. Et mitte lepingut taha patserdada, kui ♥E on VPV-l (ma ei teagi, kus see oli), lasin selle läbi ja kindlustasin lepingu.\nmuidu oli matš viiki jäämas, kuni viimases jaos lõi jälle sisse meie tavaline „õnn“\nmängisime 4♥, kaitse alustas risti käigust – emand, äss, ruutuga teise kätte üle ja risti löök – üheta. Teises toas suutsid rootslased lepingu renoo kätte keerata (1♠-2♦(ülekanne)-2♥-4♥) ja lepingu vastu kaitset pole. Sigadus, ma ütlen!\nPosted by Lauri Naber at 12:24 AM No comments:\nRootsi matšiga algas meie come-back – kuigi me sel...\nReis Prantsusmaale algas pihta nagu tavaline Eesti...


Tasuta ühistransport igasse külla - Uudised ja teated - Viljandi vallavalitsus\nTasuta ühistransport igasse külla\nTeatavasti kavatsetakse valitsuse poolt rakendada lähiaastatel tasuta transporti maakondades, mis on igati kiiduväärt mõte. Näiteks on ühistransport Tallinna inimestele juba aastaid tasuta. See asjaolu ajendaski ka Viljandi vallajuhte tegutsema.\nNii otsustas Viljandi vallavolikogu mitte jääda ootama riigi poolset initsiatiivi, vaid rakendada tasuta transporditeenus koheselt. Tasuta transpordi süsteemi rakendamisele on eelnenud pingeline eeltöö. Ametnikud on käinud Tallinna süsteemiga tutvumas. Kooskõlastused on enamuses saadud ja ülejäänud on kooskõlastatuse seisukohalt allkirjaküpsed. Maanteeametiga on kooskõlastatud liikumiskiirus, marsruudid, keskkonnaametiga võimalikud tekkivad veoteenuse jäätmelahendused. Tasuta transpordi rakendamisega tabatakse mitu kärbest korraga. Toimitakse heade kavatsuste kokkuleppe alusel. Suureneb keskkonnasäästlikke lahendusi kasutavate inimeste arv. Paraneb ettevõtluskeskond. Ilm on parem.\nKõige keskkonnasõbralikumaks, jätkusuutlikumaks ja taastuvenergialahendusi arvestavamaks tunnistati hobutransport. Valla territooriumil asuvad mitmed hobusekasvatajad - Sammuli, Heimtali, Nuiamägi - kes on meelsasti nõus andma hobuseid inimeste teenistusse mõistliku tasu eest. Probleemiks on ainult veel jäänud see, kui vanasid hobuseid kasutada. Noored hobused pidavat liiga äkilised olema, samas vanad hobused jällegi liiga loiud. Raamatupidamise seisukohalt on taaskasutusse võetav süsteem aga lihtne ja arusaadav. Üks hobune - üks hobujõud. On mõeldud ka kaasaegse tehnika kasutusele. Igale hobuveokile on paigaldatud GPS süsteem ja WIFI kasutamise võimalus.\nIgas vähemalt 15 elanikuga kohas avatakse hobujaam. Vallas on ligi poolsada asumit - küla. Vallas on 8 lasteaeda ja 6 kooli. Hobutransporti saab edukalt kasutada laste toimetamiseks haridustemplitesse ja nende maailmavaate looduslähedasemaks kasvatamisel – avaneb sõidu keskel ju lastele ja saatjatele ehe looduskeskkond. Kindlasti rõõmustavad ka valla põllumehed ja rohumaade omanikud. Taas leitakse rohustikule tarbija ja hea rammus hobusesõnnik väetab maad.\nMõni sõna ka rahastusest. Aastatel 2017-2020 on finantseerimine 100% tagatud. Raha tuleb riigi poolt valdade ühinemise fondist. Järgmise nelja aastase perioodi kestel kavatsetakse taas mõne vallaga Viljandimaal ühineda - seega rahastamine on kindlustatud.\nNagu igal ettevõtmisel, peab ka tasuta transporditeenusel olema plaan B. Juhul, kui hobusekasvatajad loobuvad, siis kasutatakase veojõuks eesleid. Nende omahind läbitud resikilomeetri kohta on kindlasti väiksem kui variandis A.\nTasuta hobutranspordi kasutuselvõtuga loodetakse, et tõuseb ka kodanikuaktiivsus, mis kajastub juba sügiseses valimisaktiivsuse tõusus.\nEsimene tasuta sõit alustab 1. aprillil Viljandi Vabaduse väljakult. Istekohti on 12. Seisukohti vastavalt vajadusele.\nMõnusat sõitu ja ilusat naljakuu algust!


Teisipäev-kolmapäev, 3.  4. aprill 2001, Tallinn  Nasva\n19. märtsil kell 00.05 said Lennuki otsad kinnitatud Pirita sadamas täpselt samasse kaisse, kus need aasta ja viis kuud tagasi lahti anti. GPS-i järgi oli selleks hetkeks läbitud 37 963,6 miili. Eesmärk purjetada Eesti lipu all ümber maakera idast läände, Tallinnast Tallinna ja kunstlikke veeteid kasutamata oli saavutatud. Teoks oli saanud ammune unistus.\nLennuki vastuvõtt koduvetes kujunes suurejooneliseks. Alates Ristna neemest saatis meid piirivalvelaev Maru, kelle Suurupi juures vahetas välja aueskaader eesotsas merejõudude lipulaevaga Admiral Pitka, kes juhatas eskaadri sirge käigutulede rivi läbi talveöise Tallinna lahe. Sadamaväravas vastati Lennuki sümboolsele sissesõiduks luba küsivale signaalraketile kahekümne ühe kahuripauguga. Vaatamata külmale ilmale ja öisele ajale, oli kaile kogunenud palju rahvast. Lennuki sildumiskoha juures seisid vabariigi president, kaitsevägede ülemjuhataja ja peaminister. Sisseklaarimine läks ootuspäraselt kiiresti ning seejärel rivistus meeskond kaile. Raporteerisin Lennart Merile Lennuki saabumisest ja reisi edukast lõpetamisest. Meile oli osaks saanud kõige esinduslikum vastuvõtt, mille üks mereriik oma laevale üldse korraldada saab.\nOmeti polnud seesuguse vastuvõtu ja auavalduste väljateenimine ümbermaailmareisi eesmärk. Minema sundis hoopis vastupandamatu jõud, mida polaaruurija Enn Kreem nimetab maailmajanuks. See on irratsionaalne tung haarata haaramatut, liikuda tundmatuse poole ja kogeda uut.\nMilline võiks olla lühike kokkuvõte reisi tulemustest? Nagu Lennukil on kombeks öelda, kõnelgu igamees enda nimel. Seda püüangi järgnevalt mõne reaga teha. Kuigi ümber maakera purjetamine võtab omajagu aega ja vaeva, ei olnud Lennuki reis maailmses plaanis midagi erakordset. Sõit ümber Kap Hoorni moodsal purjejahil tänapäevaste side- ja navigatsioonivahendite toel ei ole kindlasti võrreldav purjelaevade ajastu tingimustega, mil neemest sai legend. Seega ei saa ma ennast pidada kaphoorneriks selle sõna õiges tähenduses. Siiski tõestasime iseendile, et oleme võimelised purjetama kogu ilmamerel, nagu ühele mererahvale kohane.\nReis ümber maailma andis minu jaoks uue aja- ja ruumimastaabi tunnetuse, maakera jäi palju väiksemaks ja aeg lühemaks. Seni hoomamatud kaugused muutusid reaalselt tajutavaks nagu ka aeg, mis nende läbimiseks kulub. Lõpliku kinnituse leidis arusaam, et pole olemas meie merd, kui "meie" all ei mõelda just kõiki planeedi asukaid. On meie planeet, mille tulevikku saame mõjutada ja seda sõltumata riigipiiridest, mis geoloogilises ajamastaabis vaadelduna on joonistatud viimasel hetkel. On olemas Eesti kroon, kuid pole olemas Eesti keskkonda.\nKurvastav oli kogu reisi kestel tõdeda, et tühi plekkvaat, plastpudel või kilekott pole ka kõige kaugematel ookeaniavarustel haruldus. Suurlinnade ümbruses hulbib meres suurte laikudena tehismaterjalidest inimtegevuse jäätmeid ning isegi Vaikse ja India ookeani kaunite korallsaarte randades võib näha sõna otseses mõttes prügivalle, mis meri on kaldale kuhjanud.\nKäies kaugetes sadamates, veendusin, et Eesti on hästi funktsioneeriv kaasaegne riik, kes ei peaks end tundma väikese ja väetina. Kui olemegi paljudest pisemad, siis on see meie edukuse võti. Pisemas majapidamises saab kõike korraldada vähema ajaga, peaasi kui peremehel selged sihid ja selgroogu omanuhti tegutsemiseks. Oma "regivärsid, kadakapuust õllekapad ja kama" on kõigil rahvastel ning nendega me kedagi ei üllata. Tuleviku tarvis läheb vaja globaalset ambitsiooni, mida mõnel alal näib ka olevat.\nLennuki reis on lõpule viidud ja arusaadavalt tekib küsimus, mida on meil kogutud teadmistega peale hakata. Oleme kinnitanud ammu tuntud tõsiasja, et igast Eesti sadamast viib otseühendus ilmamere avarustele ja kaugetesse maadesse. Meri ühendab meid maailmaga ja see on kui taevane kingitus. See on hulk võimalusi, mis pole veel kaugeltki täielikku kasutust leidnud. Me alles ehitame oma mereriiklust, ehitame laevu, korrastame sadamaid ja tuletorne ning õpetame oma lapsi purjetama. Oleme harjunud ütlema "meite meri". Emake loodus tunnistab aga ainult ühte merd ja see on meile kõigile ühine ilmameri. Seepärast on meile koos mereriigi võimalustega osaks saanud ka mereriigi vastutus.\nMaakera ümbritsev atmosfäär ja maailmaookean on meil teiste rahvastega ühine. Seepärast peame suutma ja tahtma näha piltlikult öeldes Väinamerest kaugemale ja Kunda korstnatest kõrgemale.\nUsun, et meie kõigi ühine siht on viia Eesti nende riikide hulka, kes mõjutavad planeedi tulevikku. Selle tuleviku lahutamatu osa on globaalsete keskkonnaprobleemide lahendamine, mis eeldab asjaosaliste panust maailmaookeani, atmosfääri ja polaaralade uurimisel. See on kui investeering tulevikku, laste heaks. Maailm ei oota meilt massiivseid ekspeditsioone tuumajõul töötavate laevade ja rasketransportlennukitega. Küll aga oleks igas mõttes kasulik osaleda rahvusvahelises koostöös meile jõukohastes mastaapides. Parem väike ja efektiivne, kui mitte midagi.\nEestil on mere-, polaar- ja atmosfääriuuringute kogemus, mille taset pole vaja häbeneda. Oleme tõestanud, et ka väikese alusega suudame purjetada kaugetele ja tormistele meredele. Eesti on liitunud Antarktika lepinguga. Vaja on tahet, raha ja tööd ning teoks võiks saada Eesti Antarktika Ekspeditsioon. Antarktis ja seda ümbritsev Lõunaookean on maailmajagu, mis mõjutab globaalse kliima kujunemist kõige enam, ning on seetõttu ja tänu Antarktika lepingule kujunenud omamoodi rahvusvahelise keskkonnaalase koostöö areeniks. Antarktis on eikellegimaa, seega ka meie maa ja selle ümber on ka "meite meri".


Naiste unetuse põhjused - Väsimus\nSõltumata unetuse põhjustest, peegeldab naiste piisava puhkuse puudumine mitte ainult tervist, vaid ka välimust. Hiljutiste uuringute kohaselt on naistel, kes magavad vähem kui 7 tundi, suur risk vaskulaarhaiguste ja südameatakkide tekkeks..\nVähemalt üks kord elus kogeb iga inimene unetust (nagu ravim nimetab unepuuduseks). Unetu öö või paar sellist ööd ei viita siiski veel probleemile. Unetust ja sellega seotud häireid ravivad unespetsialistid peavad oma patsientideks inimesi, kellel on pikka aega mitu ööd nädalas raskusi uinumisega või kes ei saa sagedaste ebamõistlike ärkamiste tõttu piisavalt magada..\nEksperdid teavad, mida võib põhjustada kogunenud unepuudus, mis viib:\najul pole aega puhata ja see nõuab suuremat toitumist, inimene hakkab kuritarvitama kõrge kalorsusega toitu, võtab kaalus juurde, samas kui tahteprotsessid surutakse alla;\nvanuses 18-50 aastat - 7 kuni 9 tundi;\nJa kui noorte ja eakate naiste unesageduses pole suurt erinevust, võivad selle puudumise põhjused olla erinevad..\nNaised võtavad meestest rohkem rõõmu ja kurba sündmusi, konflikte ja tülisid. Selle asemel, et lõõgastuda ja probleemidest õigeaegselt eemale saada, hakkavad naised enamasti magama minnes juhtunut analüüsima. Seetõttu on tüdrukute, keskealiste ja vanemate naiste unehäirete peamised põhjused:\nTüdruksõbrast või sõbrast lahkuminekust põhjustatud stress, lähedaste kaotus (see võib olla lahutus mehest, lähedase surm). Elukohavahetus, töökoha kaotamine võib põhjustada stressi.\nUnistuse enda seostatud hirmud. Naine võib eelnevalt karta, et ta ei maga, et näeb õudusunenägu..\nFüüsiline väsimus. Ööklubid või õhtused treeningud jõusaalides põhjustavad liigset väsimust, põhjustavad kehal füüsilise aktiivsuse säilitamiseks hormoonide vabanemist ning ajukeskused ei lõdvestu sellistes olukordades.\nFüüsiline ebamugavus. Uni on halb ebamugaval voodil (kõva, suur, väike jne), sobimatu voodipesuga (padjad, tekid), sünteetilistes või pigistatavates riietes.\nHalvad harjumused. Hiline õhtusöök, suitsetamine, kohv stimuleerivad närvisüsteemi, ei lase teil lõõgastuda. Alkohol seevastu rahustab ja lõdvestab lihaseid, kuid põhjustab unefaaside vaheldumise häireid ja muutub seetõttu unetuse põhjuseks..\nKauglennud. Ajavööndite ja kliima muutmisel peab keha kohanema uute tingimustega. Vananedes võtab keha selliste muutuste jaoks veidi kauem aega, nii et sagedased komandeeringud võivad põhjustada uinumisraskusi..\nPärast 30. eluaastat on melatoniini tase endiselt normaalne, kuid hakkab langema. Selles vanuses on naisel juba pere ja töökoht, nii et ta allub enamusele tervisliku une kaotuse psühholoogilistele teguritele (stress, ärevus, vaimne stress). Unetust seostatakse naiste keskealise kriisiga, mille ajal toimub väljakujunenud eluviisi radikaalne muutus, väärtuste ümberhindamine.\nNaiste peamine unetuse põhjus 50 aasta pärast on seotud hormonaalsete muutustega. Väheneb mitte ainult melatoniini tootmine, vaid ka naissuguhormoonide tootmine. Menopausiga kaasnevad ebameeldivad sümptomid, see raputab psüühikat ja halvendab füüsilist seisundit. Kõik see takistab teil piisavalt magada, sundides teid kasutama narkootikume..\nUnetuse ravi ei tohiks alustada unerohu kasutamisega, pealegi ei tohiks nende valimisel loota oma teadmistele. Sellised vahendid pärsivad kesknärvisüsteemi ja halvendavad psühheemootilist seisundit, seetõttu on vaja arsti abi.\nsamal ajal magama minna (hiljemalt 22–23 tundi);\njalutuskäigud 2-3 tundi enne magamaminekut, lõõgastavad vannid, massaažid, klaas sooja piima meega, piparmündi, pune, emalõhe infusioonid aitavad teil kiiresti magama jääda.\nKuid kõige tähtsam on õppida, kuidas lõõgastuda, mittevajalikke mõtteid peast välja visata, probleemide lahendamine ja äri edasi lükata homseks..\nNaiste unetuse põhjused ja tunnused\nUnetus kuulub närvilise aktiivsuse häireprotsesside rühma, mida kirjeldab lühike uni või selle halb kvaliteet. Mõnel juhul on sümptomid kombineeritud. Unetuse diagnoosimiseks peavad uneraskused jätkuma pikka aega. On väga oluline õigesti tuvastada tüdrukute ja naiste unetuse põhjused ning töötada välja meetodid unetuse vastu võitlemiseks.\nKui öise puhkega seotud häired häirivad inimest mõnda aega ja seejärel kaovad, siis tuleb sel juhul rääkida välistegurite mõjust. Oluline on mõista, et uneaeg on iga unetuse käes kannatava inimese jaoks täiesti individuaalne, seetõttu on keelatud tugineda ainult sellele näitajale..\nArstid ei pea kõiki inimeste unehäireid unetuseks. Unetust saab diagnoosida ainult siis, kui naine kaebab iseloomulikke probleeme kahe kuni kolme nädala jooksul. Sellise rikkumise puhul on erilised omadused:\nuinumisraskused, uneaeg ületab ühe tunni, tingimusel, et naine läheb määratud ajal magama;\nregulaarne öösel ärkamine, mis toob kaasa asjaolu, et pärast seda on raske magama jääda;\nune üldine faas väheneb kiiresti, unistusi pole kunagi.\nÖine unepuudus mõjutab negatiivselt päevast päeva, mis viib erinevate vaevuste ilmnemiseni. Need sisaldavad:\ninimese üldise töövõime langus;\nprobleemid keskendumisega, tähelepanematus on iseloomulik;\npatsient tunneb regulaarselt loidust;\nilmub tugev agressiivsus, mis võib ilmneda ilma erilise põhjuseta;\ntugev närvilisus, kiire ärritus;\ninimene kaotab huvi hobide ja aktsepteeritud meelelahutuse vastu.\nSomnoloogid (unehäiretega võitlevad spetsialistid) arvavad, et unetuse ja selle põhjuste kõrvaldamise teraapia on omavahel tihedalt seotud; uneraskused saab kõrvaldada ainult peamistest põhjustest vabanedes..\nNaiste vanuses 18–60 aastat on optimaalne uneaeg öösel 7–9 tundi. Üle 60-aastaste naiste öine uni ei tohiks ületada 5-8 tundi.\nNaiste (18–50-aastaste) unetuse põhjuste väljaselgitamine on väga oluline. Nende põhjuste hulka kuuluvad sageli:\nunehügieeni häired, mis tekivad välise stiimuli toimimisel (ebamugav voodi, piinlik aluspesu, liiga kuum tuba, mida pole pikka aega ventileeritud, ere valgustus või ärritavad helid);\nenne magamaminekut söömine. Eksperdid keelavad suure rasva-, valgu-, samuti vürtsika ja suitsutatud toidu söömise öösel - see kõik viib pika toidu seedimise protsessini, mis mõjutab negatiivselt puhkekvaliteeti;\nselget päeva- ja unerežiimi ei moodustata. See juhtub, kui tüdruk läheb iga päev voodisse erinevatel aegadel, magab kõigi seitsme päeva jooksul ebavõrdselt mitu tundi - see toob kaasa tõsiseid raskusi biorütmiga;\nuimastite tarvitamise kursus: kofeiinid, amfetamiinid, kesknärvisüsteemi toimimist parandavad ravimid, antihistamiinikumid ja köhavastased ravimid;\npsühhosomaatilise iseloomuga haigused: närvisüsteemi häired, neuroloogilised haigused, vigastused, mis põhjustavad psüühika funktsioneerimist, kilpnäärme, kopsude ja hingetoru häired, seedetrakti häired, erineva päritoluga tugeva valu tunne.\nRaskused eluperioodide kaupa\nNaised seisavad kogu oma elu menstruaaltsükli ajal ja enne seda öösel puhkamise probleemil väga sageli silmitsi. Arstid seostavad seda protsessi tugevate hormonaalsete muutustega neil ajaperioodidel. Väga sageli liituvad uneraskustega ka muud häired naise psühholoogilises tegevuses: keha väsimus, närvid, stress, mured, raskused hingesugulasega.\nEksperdid seostavad korraliku ja sügava une olemasolu inimese keha spetsiaalse hormooni tootmisega. Enne neljakümnendat eluaastat reprodutseeritakse seda õiges koguses, sel juhul mõjutavad une kvaliteeti muud põhjused. Neljakümne aasta pärast hakkab rikkumine omandama füsioloogilisi tegureid - hormoonide tootmise puudumine.\nEksperdid on tuvastanud unehäirete rühmad sõltuvalt naise vanuserühmast. Alla kolmekümneaastaste tüdrukute halva enesetunde tekkimise põhjused on järgmised:\nPikk viibimine õhtuti arvuti, teleriekraani juures. Selle tagajärjel tekivad ajas orienteerumishäired, nii et kehal pole lihtsalt aega öiseks puhkamiseks täielikult valmistuda..\nRaseduse ajal. Lapse kandmisel hakkavad naise hormoonid tugevasti erineval viisil tootma. Sellisel juhul esineb regulaarselt meeleolu muutusi, samuti on raskusi magamaminekuga..\nAlla kolmekümneaastaste naiste unehäireid mõjutavate tegurite hulka kuuluvad kodused probleemid, ebaregulaarsused menstruaaltsüklis, regulaarne stress, tugevalt lohisevad öösed, liigne kehaline aktiivsus päeva jooksul. Kesknärvisüsteemi ergastuses väljenduvad tegurid, naise tunded, hormooni tase kehas on normi piirides.\nKolmekümne kuni neljakümne aasta vanuses tekib unetus isiklike kogemuste tõttu, neid ei saa seostada hormonaalse taustaga seotud probleemidega:\nraskused tööl, täitumata unistused, skandaalid suhetes oma mehega või perekonnas;\non keskeakriis. Sel ajal hakkab naine üle vaatama kõik oma prioriteedid elus, muudab väärtusi.\nUnetus enne menstruatsiooni on rohkem väljendunud.\n40-aastaste naiste unetuse põhjused on seotud pigem füsioloogiliste kui vaimsete põhjustega:\nHormoonide tootmine halveneb, nende kogusest lihtsalt ei piisa hea puhkamiseks.\nNaise reproduktiivne funktsioon on vähenenud, menopausiga on raskusi hormoonide paljunemisega.\nNaissoo heaolu halveneb, tervis on halvenenud, tekivad somaatilised ja neuroloogilised haigused.\nPsühholoogiliste tegurite hulka kuuluvad tugev ärevus ja stress..\nUnetuse põhjused üle 50-aastastel naistel:\nsuurenenud ärrituvus ja stress;\nSel ajal langeb hormooni kogus jätkuvalt aktiivselt, murede tõttu muutub füüsiliste vaevuste areng veelgi selgemaks.\nPaljud vanemad naised küsivad, kuidas 50-aastase unetusega toime tulla ja miks see juhtub. Raskused piisava öörahu saamisel on selles vanuses tavalisemad. Unehäirete vastu võitlevad korduvalt need õrnema soo esindajad, kes nooruses sellise patoloogia all kannatasid, aastate jooksul tekivad keerukamad häired. Nende jaoks on väga oluline läbi viia pikaajaline ravi eriarstide järelevalve all..\nVanemas eas muutub teraapia eriti oluliseks, kuna unehormooni reprodutseeritakse ebapiisavas koguses, seetõttu väheneb kogu öörahu aeg oluliselt. Sellisel juhul on väga oluline kogenud arsti abi ja meetodite väljatöötamine unetuse vastu võitlemiseks..\nUnetus, mis kestab üle kolme nädala ja kuulub praegusesse aega, nõuab alati spetsialisti põhjalikku uurimist ja täpsete põhjuste väljaselgitamist. Seda on võimatu kodus ise kõrvaldada..\nOn väga oluline kõigepealt proovida unehäirete vastu võitlemist traditsiooniliste meetoditega ja alles siis pöörduda arsti poole. Unetuse tekkimise põhjused võivad olla seotud leibkonnatüübi ebamugavustega, mida saab teie enda jõupingutustega väga lihtsalt kõrvaldada..\nHirm ööaja ees\nTänapäeva inimestel on võimalik tuvastada suur hulk foobiaid ja kogemusi. Üks foobiatest on hüpnofoobia. See vaimse süsteemi seisund on tingitud halvasti kontrollitud hirmust magama jääda..\nNaiste sellise foobia tekkeks võib olla suur hulk põhjuseid - öised õudusunenäod, hirm kaotada kontroll oma keha üle ja unes võimalik surm, soovimatus magada aega raisata.\nEnamasti tuleb hirm magama jääda lapsepõlvest endast mõne ebameeldiva ja terava mälu toimimise tagajärjel, mis alateadvuse tasandil hirmu tekitab. Enne magamaminekut õudusfilmid, varasem ahistamine või muu vaimse süsteemi trauma võivad vallandada une tagasilükkamise reaktsiooni, mis võib naise jaoks aastate jooksul olla keeruline.\nSellisel juhul saate sellisest olukorrast välja tulla ainult arsti poole pöördudes. Probleemi kõrvaldamiseks peate läbi viima kognitiivse ravi, vajadusel alustage ravimite kasutamist vastavalt arsti ettekirjutusele.\nMõnel juhul segab tugev norskamine naise mugavat und. Häired normaalse hingamise ajal une ajal mööduvad koos tursega ninaneelus ja lihastoonuse langusega, mis viib hingamisteede täieliku kattumiseni une ajal, peatudes lühiajaliselt hingamisaktiivsus.\nHaiguse peamiste sümptomite kõrvaldamiseks soovitavad raviarstid võtta ravikuuri (antidepressandid, antipsühhootikumid ja uinutid)..\nPaljud inimesed usuvad, et unerohud on parim viis unetuse vastu võitlemiseks. Väga sageli saate unerohtu osta apteekidest ilma spetsialisti määramata, kuid te ei tohiks sellist ravimit osta ilma arsti retseptita. See mõjutab tugevalt naise kesknärvisüsteemi ja muudab üldist emotsionaalset seisundit..\nSellisel juhul on unetuse rahvapärased retseptid heaks alternatiiviks traditsioonilistele ravimitele. Nende hulka kuuluvad erinevad tinktuurid ja keetised, mille valmistamiseks kasutatakse looduslikku päritolu tooteid..\nKui teil on uinumisega iseloomulikke raskusi, saate abinõu ettevalmistamiseks kasutada järgmisi komponente:\nKõiki tinktuuri valmistamise komponente saab osta igast apteegist. Selline koostis valmistatakse vajalike komponentide valmistamiseks teatud aja jooksul emaili kaussi või termosesse. Pärast saadud puljongi filtreerimist ja võtmist iga päev (üks kord enne magamaminekut).\nJa ka piim ja mesi mõjuvad unerohtudele suurepäraselt. Piim kuumutatakse optimaalsele temperatuurile ja sellele lisatakse mett. Parandus võetakse kolmkümmend minutit enne magamaminekut..\nTõhusam meetod unetuse kõrvaldamiseks oleks kummeli tee. Selline tööriist ostetakse apteegis või kogutakse iseseisvalt. Puljongi valmistamiseks peate võtma 0,25 liitrit vett ja lisama neile kaks teelusikatäit purustatud kummeliõisi. Kogu kompositsiooni kuumutatakse veevannis ja jätkub infusiooni kolmkümmend minutit, filtreeritakse ja purjus.\nTäiendavad viisid unerežiimi kohandamiseks\nmõõdukas füüsiline koormus kogu päeva vältel (peate pühendama aega jalgrattasõidule, kõndimisele);\nõige une- ja puhkerežiimi kehtestamine;\nravimine meditatsiooni ja jooga kaudu;\nvanni valmistamine õlide või rahustava toimega ravimtaimede lisamisega.\nKui unehäired on tõsised, siis ei pea te kodus ravile pöörduma, parem oleks kohe arstilt abi otsida. Võimalike tüsistuste ja terviseraskuste välistamiseks on oluline, et spetsialist uuriks seda ja vastavalt näidustustele alustaks õiget ravikuuri. Ainult haiguse peamise põhjuse kindlakstegemisel saate läbi viia õige ravi.


Värv HALL MUST PLOOMILILLA\nLaitmatu ilmega elegantsed püksid on õmmeldud kvaliteetsest elastsest kangast, mis hoiab Sind tänu villale soojas. Hästiistuv tegumood. Nii esi- kui ka tagaosal on 2 sissevõtuõmblust. Kinniseks on tõmblukk ja nööp. Osaliselt elastne värvel on täiendatud vööaasadega. Vertikaalse avaga taskuid raamib paspuaalkant. Klassikalised püksid, mida on lihtne kombineerida! 53% polüestrit, 43% villa, 4% elastaani. Sääreotsad on palistatud. Pikkus ca 75 cm (sääre sisepikkus). Sääreotste laius ca 19 cm. Masinpesu 30 °C juures.\nBEEŽ SININE HALL KOLLANE PRUUN MUST ROHELINE VIOLETNE\nVALGE SININE KOLLANE ROOSA\nVALGE SININE PRUUN ORANŽ ROHELINE\nTERNAT Hinda toodet, märkides vastava arvu tähekesi


Kas on olemas päevane (enne 23.00) lubatud müratase, kui valjult naabrid tohivad muusikat lasta? - Politsei - vastused.ee\nKas on olemas päevane (enne 23.00)...\nKüsimus: Kas on olemas päevane (enne 23.00) lubatud müratase, kui valjult naabrid tohivad muusikat lasta?12.11.2012\nKas on ette nähtud ka mingi päevane (enne 23.00) lubatud müratase, kui valjult naabrid tohivad muusikat lasta või võib naaber enne seda kellaaega kõike teha. Nimelt elame kahe omaniku elamus ning oleme väga hädas alumiste naabritega, kes igapäevaselt tugeva bassiga muusikat kuulavad. Muusika on nii vali, et üleval korteris klaasid klirisevad ning on lausa võimatu kuulata iseenda telekat, rääkimata siis omavahel suhtlemisest.\nLisaks päevasele müratekitamisele on all korrusel ka öösiti pidevalt suured peod. Oleme käinud nendega rääkimas kümneid kordi (sellest pole olnud kasu) ning helistanud ka 2 korda politseisse, aga kuna ootejärjekorrad on niivõrd pikad, ei ole politsei veel noormehi noomima tulnud. Kuidas peaksime edasi käituma, et naabreid korrale kutsuda, kas on võimalik öise rahurikkumise kohta avaldus kuskil kirjutada?\nSelgitage välja, kas müra häirib ka teisi naabreid. Seejärel, kas need naabrid, keda müra häirib, oleksid nõus seda ka politseis tunnistama. Katsuge leida vähemalt 1 naaber, kes Teid toetaks ja seejärel esitage politseile avaldus.


juuni 2014 – MFCI\nPosted on 26. juuni 2014 14. juuli 2014\nPosted on 13. juuni 2014 18. juuni 2014\nPiraajale pidime läbi kibeda valu alla vanduma\nJK Piraaja – Viimsi FC Igiliikur 2-1 (1-0)\nSamaaegselt Mehhiko ja Kameruniga käisid täna peaaegu sama olulises EMV III liiga põhjatsooni mängus platsil JK Piraaja ja Viimsi FC Igiliikur nimelised meeskonnad. Andmine oli tuline ja võitjana väljus (kahjuks) kodumeeskond Piraaja.\nEsimesel poolajal toimusid üsna otsustavad sündmused umbes pooletunnise mängu järel kui esmalt Krisi kastis tehtud vea järel oli Piraajal kasutada penalti, mille aga siiski penaltilööjaid hommikuks, lõunaks ja mõnikord ka õhtusöögiks õgiv Olof von Arge igava kindlusega ära nullis. Kahjuks me aga positiivset “momentumit” kaua hoida ei suutnud, kui kõigest paar minutit hiljem vastaste Rory-Delap-wannabe heidetud audiviske Alik peaga õnnetult oma väravasse suunas. Sel hooajal Alikult juba teine tabamus .. oma võrku!!! 🙂\nPoolajal pidime tegema ühe sunnitud vahetuse, kui varvaste vastu saadud paugu tagajärjel asendas Kixinhot samuti mitte päris terve Arli. Terve või mitte, aga läks aega vaid veidi üle viie minuti kui just Arli viigi jalule seadis – Eero etteläkitatud palli lõi Arli nullnurgast ilusti tagumise posti kõrvale: 1-1! Piraaja surus innukalt ülejäänud mängu ja ka meie omasime oma (pool)võimalusi. Kuid 1-1 seis, mis meid (mis seal salata!) oleks igati rahuldanud, pidas tablool ilusti ja kenasti vastu …. kuni 90+2 minutini, kui vastaste nurgalöögist lõi üks-väga-pikk-ja-jõuline-mees peaga seisuks 1-2. Kahjuks pidime seega vastu võtma napi kaotuse, kuid mäng iseenesest oli päris OK ja seda eriti just kaitsefaasis, kus olulist rebenemist/lagunemist küll ei tekkinud. Ära tuleb märkida ka neoonse mehe häid tõrjeid väravas! Järgmine mäng Hellavõitu Hundi vastu….\nTäna mängisid: Arge; Kelder (c), Karajev, Kogermann, Kontaveit (Salm); Kutser, Leemets, Fadejev (Steinberg), Tasa, Rõuk (Põldre); Luik (Mere)\nVarus: Mere, Põldre, Salm, Steinberg\nHoiatused: Salm, Steinberg\nMan of the match: von Arge\nPosted on 9. juuni 2014 11. juuni 2014


BOURJOIS Magic Hands & Feet Nail Polish Remover 75ml | LOVERTE\nhttps://www.loverte.com/et/bourjois-magic-hands-feet-nail-polish-remover-75ml 113516 BOURJOIS Magic Hands & Feet Nail Polish Remover 75ml https://static.loverte.com/media/catalog/product/b/o/bourjois_magic_hands_feet_nail_polish_remover.jpg 5.95 5.95 EUR InStock /Make-up BOURJOIS Magic Hands & Feet küünelakieemaldaja sobib küünelaki eemaldamiseks nii sõrme- kui ka varbaküüntelt. Punaste marjade ja vanilli aroom jätab küüned õrnalt lõhnastatuks. Magumandlõli toidab küüsi ja küünevalle.\nBOURJOIS Magic Hands & Feet küünelakieemaldaja sobib küünelaki eemaldamiseks nii sõrme- kui ka varbaküüntelt. Purgis on küünelakieemaldajaga niisutatud švamm, keskel väike ava. Pange sõrm või varvas topsi, keerutage paar korda ja küünelakk ongi küüne pealt maas. Punaste marjade ja vanilli aroom jätab küüned õrnalt lõhnastatuks. Magusmandlõli toidab küüsi ja küünevalle.\nBourjois add-to-cart Ei Küünelakieemaldajad Küüned Bourjois supplierCost tags\nBOURJOIS Magic Hands & Feet Nail Polish Remover 75ml\nBOURJOIS Magic Hands & Feet küünelakieemaldaja sobib küünelaki eemaldamiseks nii sõrme- kui ka varbaküüntelt. Punaste marjade ja vanilli aroom jätab küüned õrnalt lõhnastatuks. Magumandlõli toidab küüsi ja küünevalle.


Otsing leidis 300 vastet\nP Mär 18, 2007 13:52\nTeema: Talvekokkutuleku järelkajad\nSurri vist eestist ei saa? Mulle hakkas nii meeldima et äkki keegi organiseeriks mulle ühe karbi?\nR Mär 16, 2007 13:59\nTeema: mure 9000 poolteljega\nmure 9000 poolteljega\nMootor ja käigukast on ikka omal kohal või?\nK Mär 14, 2007 11:09\nTeema: Kaduma läinud auhind!\nKaduma läinud auhind!\nKuidas see võimalik on, ega siis keegi omadest seda ometi pihta ei pannud?\nN Mär 08, 2007 17:41\nTeema: Talvekokkutulek 2007\nRakveres pole kahjuks midagi planeerida kuna olen ainus siitkandist tulija.\nK Mär 07, 2007 18:17\nTeema: Tonnise õlisurve kadunud\nTonnise õlisurve kadunud\nMingi sitatükk seal oli küll jah, aga vedru väsimuse kohta ei oska midagi öelda.\nK Mär 07, 2007 17:55\nNonii kolb välja ja puhtaks, kokku tagasi ja õlisurve olemas:headbang:\nTänud Autotarvete OÜ le julgustamise eest ja loomulikult ka kõigile foorumlastele.\nKokkutulekule SAABun siiski SAABiga:D\nK Mär 07, 2007 15:21\nNagu ma aru saan siis see klapp asub otsakaanes all paremal, vahetult väntvõlli rihmaratta kõrval. Sai siis see lahti võetud, Sealt alt tuli välja vedru. Aga minu teada peaks seal veel ka kolb olema kuid seda ma ei tuvastanud. Vähemalt peale vedru ja vähese õli ei väljunud sellest avast midagi. Nõu ...\nK Mär 07, 2007 13:11\nVõtangi siin vaikselt hoogu, et hakata seda klappi näppima.\nK Mär 07, 2007 9:10\nTo: Trionic- halvim varjant on pump jah?:headbang:\nT Mär 06, 2007 21:47\nSee võib olla loll küsimus aga kuidas filtri tihend õlisurvesse puutub?\nT Mär 06, 2007 20:56\nNeedus tabab jälle:angry: see on juba kolmas kord kui autoga enne kokkutulekut midagi juhtub, täna kadus õlisurve ( laupäeval sai uus õli sisse valatud ):angry:. Aga seekord tulemata ei jäta, tulen kasvõi jalgrattaga!!!:angry:\nN Mär 01, 2007 17:46\nTeema: Saab 900 3D, 1991, janek555\nSaab 900 3D, 1991, janek555\nN Mär 01, 2007 12:04\nTeema: SAAB 9000 CS 2,3 i 16v 107kw Hiius\nSAAB 9000 CS 2,3 i 16v 107kw Hiius\nÜks minu töökaaslane on sellest isendist huvitatud aga pole aega seda vaatama minna ehk on keegi kohalikes seda vaatamas käinud? http://www.auto24.ee/webcache_kasutatud/018/auto_php-id=99018-www_auto24_ee.html No ei saa seda linki tööle:angry:, ehk keegi hea inimene aitab. EDIT: no saab ju... IE-ga ...\nT Veebr 27, 2007 17:59\nTeema: kettide vahetus\nNagu mulle selgus siis plokikaant eemaldama ei pea. Autodata ütleb jällegi et karteripõhja eemaldus on vajalik või SAAB sellestki kuidagi mööda " hiilida "?\nT Veebr 27, 2007 12:59\nID kaart on olemas aga ma selline vanakooli inimene,et vean end ikka õigel ajal jaoskonda kohale. Hea põhjus SAABi rooli istuda ja valimised meeldivaks kogemuseks muuta:thumb:\nT Veebr 20, 2007 10:30\nAvarii teemast veel rääkides, siis sattusin vaatama mingi päev ühte auto testi - seal öeldi nii et vahet pole mis autoga sa sõidad või kas sul on turvavöö kinni või mitte sest sõites kiirusel 100 km/h vastu kiviseina( betoon plokk jne) saad sa surma nii kui nii. Isegi kui auto nii palju ei deformeer...\nL Veebr 17, 2007 18:04\noleks ka ehk tulija, a sellest kui palju see üritus maksma võib minna pole nagu kuulda olnud?\nP Veebr 11, 2007 15:42\nTeema: Võida Viking Lotoga SAAB 9-5 Aero\nVõida Viking Lotoga SAAB 9-5 Aero\njah tegemist on tõesti sama viking loto SAABiga, käisin uurimas. Kahju:head:\nR Veebr 09, 2007 17:48\nImelik on see et mida madalam on temperatuur seda paremini minu lennuk käivitub. -15 tegi mootor ikka mitu-mitu pööret enne kui käivitus aga siis kui tegi ühel ööl -28 käivitus mootor laksust. Ei tea jah see SAAB on ikka müstiline masin.:headbang:\nP Jaan 14, 2007 16:19\nTeema: järjekordne talvekokkutulek???\nNii nüüd on lumi ka maas ja loodame, et jääb ka kuni kokkutulekuni ( mis eeldatavasti ikka toimub )\nL Jaan 06, 2007 19:54\nTeema: Probleem purunenud vargapoldiga\nProbleem purunenud vargapoldiga\nedu sulle Eleri, omal on sellise purunenud poldiga kogemusi. probleemi lahendamine võttis aega ja tohutult venekeelseid roppusi ( ja üks Aramis ka ).\nL Jaan 06, 2007 17:30\nTeema: Saab 900 SE cab, 1991, Andrus99\nOI raibe!!!!! Ma lähen nüüd kadedusest roheliseks, seda lennukit tahaks küll oma silmaga näha ja oma karvase käega katsuda!:thumb:\nR Jaan 05, 2007 11:41\nSain ka oma vesti täna kätte, tänud jack!!!!\nTeema: SAAB 9000 2.3, 1990, Saabotska