Kuidas moista lihaseid voi liigeseid - Küki sügavus\nÕlaliigese pitsumisündroomi saab hinnata kliiniline spetsialist nt. Ühtäkki võib häirivaks muutuda taustamelu, mis varem ei seganud. Luid aitavad üksteisega ühendada erinevad liigessidemed.\nNende lihaste nõrkuse? Kuna kükk hõlmab rohkelt lihaseid ja liigeseid, siis tuleb tähelepanu pöörata erinevatele liigutusettapidetele ja lihvida sooritust isikliku täiuslikkuseni.\nKüki sügavus Ideaalselt sooritatud kükk on täiskükk, kindlasti varieerub sügavus indiviiditi palju. Oluline on jõuda isikliku ideaalini.\nSageli jäetakse kükk sooritamata põlvevalude tõttu. Korrektselt sooritatud kükil on põlve-ja puusaliigestele mõjuvad jõud tasakaalustatud, kasutades lihaseid nii nagu neile biomehaaniliselt on ette nähtud, kogu lihaste loomulikus liikuvusulatuses.\nKorrektselt sooritatud kükis on põlveasend stabiilne, seega on see harjutus üks ohutumaid harjutusi põlvele põleveliigesle? Rõhutada tuleb — korrektselt sooritatud.\nSee tähendab sügav, täisliigutus — puus madalamal patellast põlvest. Iga kükk, mis ei ole täiskükk on osaline kükk ja osaline kükk koormab põlvi ja reie-nelipealihast, samas tuharad, reielähendaja-lihased ja hamstring grupi lihased ei saa piisavalt koormust.\nSeega, kui raskus on liiga suur kükkimaks paralleelist madalamale, on see raskus liiga suur kükkimiseks. Ei ole olemas teist sellist harjutust või masinat, mis: kutsuks esile kogu kesknärvisüsteemi aktiivsuse; arendaks keha tasakaalu ja koordinatsiooni; tõstaks luutihedust; stimuleeriks ja kutsuks esile lihaskasvu; tugevdaks sidekoelisi struktuure; kui seda on korrektselt sooritatud täiskükk. Kui vastasid mõnele punktile jaatavalt, pöördu personaaltreeneri poolekes aitaks kükkimise sooritustehnikat parandada.\nVõi proovi selleni ise jõuda. Siin on video, kuidas selleni progresseeruvalt liikuda. Analüüsi järgmisi detaile: Allasendis peavad päkad olema tervenisti maas kannad ei tohi tõustapõlved on veidi väljapoole päkkadega samasse suunda, põlved veidi üle varvaste, ülaselg peab olema lame, kaldeasend umbes 45 kraadi.\nSee näitab, et on vaja arendada liikuvust, allasendist ülestulek: puusad liiguvad otse kas artriidi kaed voivad olla kaed, hoia rindkere sirutust igas liigutuse etapis. Kui kõik eelmised punktid on korrektselt läbitud — oled valmis täiskükkima kangiga.\nEnne kangi haaramist veel mõned detailid: Võrdne haare, haarde laius haarde laius sõltub õlavöötme liikuvusest Ranne — pöial peaks olema kangi peal, et saaks randme sirgeks käsivarre kuidas moista lihaseid voi liigeseid. Küünarnukid on kergelt taha viidud, mitte otse kangi all.\nSelline asend sunnib rannet ettepoole, mis omakorda tagab kangi kindlama püsimise. Optimaalne oleks kang asetada abaluu ülemisest servast veidi allapoole pilt.\nEestvõte Optimaalne kangi asend turjal Kui liikuvus lubab, võib kuidas moista lihaseid voi liigeseid asetada ka madalamale pilt või hoopiski ette pilt Kangi asetusest lähtub kaela ja kogu lülisamba erinev asend vt allolev pilt.\nÜkskõik, milline kangi asetus valitakse, peab kangi vertikaaltelg ühtima talla keskjoonega.\nLähtuvalt sellest võib ülakeha asend olla püstisem või rohkem ette kallutatud. Täisküki sooritamine Kui haare on korrektne, aseta pea kangi alt läbi ja võta lähteasend: Astu tagasi sammu; Hinga sügavalt sisse, hoia hinge kinni, vaata ette diagonaali ja küki!\nPalju õnne! Esimene korrektne raskusega täiskükk! Esialgu tee seeriat 5 kordusega, siis lisa raskust, korda sarnaseid seeriaid ja raskuste lisamist kuni leiad enda jaoks sobiva raskuse.\nSelle tagavad lihased, mis on ümbritsevad lülisammast nii pindmised kui ka süvad kihid ja neid pingutatakse isomeetriliselt. Ehk see tähendab loomuliku nõguse hoidmist kükkimise vältel.\nKükkimisel kaldub keha ettepoole, säilitamaks lülisamba neutraalset asendit peab vaagen roteeruma pöörduma ette, tagamaks turvalise soorituse. Ületades oma küki sügavuse maksimumi piiri, roteerub vaagen taha. Sellisel juhul muutub kükkija alaselg kumerakas, kerelihaseid ei pingutata enam isemoeetriliselt, suureneb surve diskidele.\nTuleb arendada liikuvust ja kõige parem harjutus selleks ongi kükk ise.\nSee tähendab, et põlve keskpunk ei ühti päka keskteljega. Sellel võib olla mitu erinevat põhjust: Vähene kinesteetiline taju oskamatus õiget kehaasendit kükkimisel kontrollida ; Reie-lähendjate lihaste inaktivatsioon vt artikli algus ; Reie-eemaldajate lihaste inaktivatsioon.\nKui põlved kipuvad sisse poole vajuma võib reie-eemaldajate lihaste aktivatsiooniks kasutada kummilinti: Sõltuvalt reie- ja sääreluu ning kere pikkuse suhtest on lubatud erinevad põlve asetsused päka kohal. Kindlasti aga peab jälgima, et põlv ja päkk oleksid samas suunas.\nPõlved väljapoole asend lubab kükkida sügavamale ehk tõenäosus saavutada täiskükk on suurem.\nSellest artiklist jäta meelde ja jälgi kükkimisel: Lülisammas neutraalasendis.\nSalvi regenereeruvad liigesed


Rahvusvaheline partnerluskohtumine: Obstacle – Opportunity (O2 ) — Noorteagentuur\nNoorteagentuur/Koolitused/Rahvusvaheline koolitus/Rahvusvaheline partnerluskohtumine: Obstacle – Opportunity (O2 )\nRahvusvaheline partnerluskohtumine: Obstacle – Opportunity (O2 )\nAvaldamise aeg: 07. november 2018 - 12:31\nKandideerimise tähtaeg: 03.12.2018\nKui Sinu organisatsiooni sihtgrupiks on erivajadustega ja/või terviseprobleemidega noored ja sooviksid algust teha rahvusvaheliste noorteprojektidega Erasmus+ programmi raames aga endiselt on küsimusi rohkem, kui vastuseid, siis ootame Sind kandideerima rahvusvahelisele partnerluskohtumisele „Obstacle – Opportunity (O2 )“.\n„Obstacle – Opportunity (O2 )“ eesmärgiks on partnerlussuhete loomine ning terviseprobleemidega ja erivajadustega noorte kvaliteetsem kaasamine rahvusvahelistesse projektidesse. „Obstacle – Opportunity (O2 )“ partnerluskohtumisele on oodatud osalema noorsootöötajad, noortejuhid ning projektide korraldajad, kes töötavad terviseprobleemidega ja erivajadustega noortega (noored, kellel on krooniline või raske haigus; noored, kellel on vaimse tervise häire; noored, kellel on puudest tingitud erivajadus).\nPartnerluskohtumise käigus õpitakse tundma erinevaid Erasmus+: Euroopa Noored ja Euroopa solidaarsuskorpuse programmide võimalusi.\nKoolitus toimub 19.-24. veebruar 2019 Lätis.\nKandideerimise tähtaeg: 3. detsember 2019.\nElektroonilise kandideerimisvormi leiate SALTO kodulehelt. Kandideerimiseks peate olema registreeritud SALTO kodulehe kasutajana ning veenduma, et te taotluse ka esitate, mitte ainult ei salvesta mustandina.\nOsalustasu: osalustasu puudub. Toitlustuse, majutuse ja koolitusega kaasnevad kulutused katavad koolituse korraldajad. Rahvusvahelised reisikulud (sh kindlustus) kannab SA Archimedese noorteagentuur. Reisikorralduste eest vastutab osaleja ise. Valituks osutumisel võtame Teiega esimesel võimalusel ühendust.\nKüsimuste korral võtke ühendust Kai Rakuga aadressil kai.raku@archimedes.ee või telefonil 5514112.


Halvenev silmanägemine | Silmahaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nHalvenev silmanägemine 26.07.04 / Silmahaigused\nTere. Olen 15. aastane tüdruk. Pöördun Teie poole järgmise murega: eelmisel aastal kooli viimastel kuudel täheldasin, et silmad on jäänud nõrgemaks. Ma ei suutnud enam viimasest pingist õpetaja käekirja korralikult välja lugeda, kuigi varem polnud sellega mingit probleemi. Kooliarst ei leidnud, et see on väga suur probleem. No et kasvav organism, kindlasti mingisuguste vitamiinide puudus. Pealegi olen ma tugevalt alakaaluline, ega toitu võib-olla õigesti. Sellegipoolest külastasin mai kuus(2003) silmaarsti, kes määras mulle silmatabletid VitaVision. Kui juuli lõpus tagasi läksin, polnud silmad paranenud ja sain -0.5se tugevusega prillid. Sain need koolis tahvlile ja õhtul kodus teleri vaatamiseks. Muidu kanda polnud vaja, arst kartis, et silmad harjuvad ära ja muutuvad laisaks. Sest tegelikult polnud ju probleem ültsegi suur. Küll aga olen märganud nüüd, aasta hiljem, et kui kodus telekat vaatan, siis ilma prillideta on kiri muutunud hägusemaks ja prillidega näen nüüd nii, nagu aasta tagasi ilma nendeta. Me ei ole veel sel aastal silmaarsti külastanud, kuid tõenäoliselt on sealt oodata lihtsalt tugevamaid prille. Kas te oskaksite öelda, miks mu silmad nii viletsaks on jäänud? Perekonnas ei kanna keegi meil prille, pole kunagi kandnud. Minu vanemal õel oli teismeliseeas sama probleem, tema aga prille ei saanud ja nägemine läks korda. Kas see võib tulla ka sellest, et olen sel aastal kõhnemaks jäänud(emale olen kondike ja piitsavars), ega pole korralikult toitunud? Sest tuleb tõdeda, et porgandisöömine on mul küll unarusse jäänud. Ja juuli algul põdesin ma tuulerõugeid. Just nüüd olen tähele pannud, et nägemine on muutunud kehvemaks, aga võib-olla pole seda varem tähele pannud. Mis Te arvate, millest see tuleb ja kas mul tuleb lihtsalt leppida sellise olukorraga? Kas jäängi alatiseks prille kandma? Ma väga tänan, et võtsite vaevaks minu murest lugeda. Kui Teil on aega, siis oleks tore Teie arvamust kuulda. Aitäh.\nLühinägevus tekib ja areneb tavaliselt teismelise eas. Lühinägevus on geneetiline silma eripära ja seda pole võimalik millegiga ravida. Iga 2-3 eestimaalane on lühinägevusega. Vanuses üle 18 eluaasta tuleb prillide altrnatiivina arvesse kirurgiline korrektsioon. Seniks aga prillid.


Näitleja James Franco on saanud juba viis ahistamissüüdistust - Film - Meedia - Elu24\nNäitleja James Franco on saanud juba viis ahistamissüüdistust\n13. jaanuar 2018, 15:55\nJames Franco hoiab ahistamissüüdistuste tõttu madalat profiili\nJames Franco andis noortele Hollywoodi lavakunstikoolis «Playhouse West» näitlemistunde. Nüüd on kursusel osalenud naised hakkanud ükshaaval twitteri vahendusel ohtlikke süüdistusi esitama, vahendab Vanity Fair\nFilmidest «127 Tundi» ja «Metsik koolivaheaeg» tuntud sarmikas näitleja on tänaseks saanud mitmeid ahistamissüüdistusi oma endistelt õpilastelt.\nJames Franco töötas näitlemisõpetaja ja mentorina aastal 2014. Tema õpilased olid peamiselt noored naised, kes seni on nende kursustega rahule jäänud. Franco lavastas seal prostitutsiooniteemalist kunstfilmi, milles õhutas tütarlapsi osalema top-less-stseenides.\nKuigi keegi tegelikult topi seljast ei võtma ei pidanudki, tundsid kaks klipis osalenud õpilast end seetõttu ahistatuna. Neile tundus, et James Franco pettus nende soorituses ja oli maruvihane.\nLavakunstikoolis «Playhouse West» juhendas Franco muuseas ka spetsiaalset seksistseenide kursust. Peale seda kursust kaebas üks tütarlaps, et tema alastifoto on interneti pornosaitidele lekkinud.\nTeisel tüdrukul Violet Paleyl tekkis väidetavalt Francoga romantiline suhe. Näitlemisõppejõud sundis tütarlast suhte varases faasis omale autos suuseksi tegema. Paley ei soovinud, kuid tundis end kohustatuna. Ta ei julgenud James Francole «ei» öelda.\nSama naine saatis twitterisse Franco kohta sõnumi hetkel, mil nägi meest Kuldgloobuste galal kandmas ahistamisvastase kampaania rinnanõela kirjaga: «Time`s up».\nJames Franco hoiab ahistamissüüdistuste tõttu madalat profiili, kuna ei soovi summutada üldist julget väljaastumiste lainet, mis peaks olema suunatud tõeliste ahistajate vastu.\nVideo: Kristel Aaslaid ja Mattias Naan lendavad uues muusikavideos kosmosesse Loe artiklit Vaata videot


Amoksitsilliin ja asitromütsiin - mis on parem ja millistel haigudel - Vesine nina\nMa ei tea, millist antibiootikumi valida bronhiidi vastu - asitromütsiini või amoksitsilliini. Mida sa soovid?\nMa olen mures antibiootikumide võtmise kõrvaltoimete tekkimise võimaluse pärast. Kui ohutu on asitromütsiin ja amoksitsilliin?\nAsetiromütsiini ja amoksitsilliini võib kasutada samade haiguste jaoks?\nKas ma võin raseduse kolmandal trimestril välja kirjutada mõnda neist ravimitest?\nArst määrab mulle tonsilliidi amoksitsilliini. Kuid pärast 5-päevast manustamist paranemist ei toimu. Kas ma saan asitromütsiini sisse lülitada?\nAmoksitsilliini ja tseftriaksooni võtmise ajal olid mul allergilised reaktsioonid. Kui nüüd on ohutu, kui ma võtaksin asitromütsiini?\nKas amokstsilliini või asitromütsiini võib üheaastase lapse jaoks välja kirjutada?\nOn ühemõtteline vastata küsimusele, kas amoksitsilliin või asitromütsiin on parem, on raske, kuna neil antibiootikumidel on veidi kasutamisnäidised ja tundliku taimestiku nimekiri.\nIgal neist ravimitel on oma eelised ja puudused.\nAzithromütsiini suurim eelis on selle efektiivsus, kuna bakteril on sellel palju vähem resistentsus kui amoksitsilliinil (eriti kombinatsioonis klavulaanhappega, nagu Amoxiclavis). Lihtne kasutada ka räägib tema kasuks, sest enamiku hingamisteede haiguste raviks on vaja üks tablett üks kord päevas 3 päeva jooksul.\nAmoksitsilliini peamine eelis jääb selle kättesaadavaks. Kuid kliinilises praktikas kasutatakse seda igal aastal üha harvemini.\nMis vahe on amoksitsilliini ja asitromütsiini vahel?\nNakkushaiguste vastu võitlemiseks määratakse antibiootikum antibiootikumidega. Mis on parem kui amoksitsilliin või asitromütsiin, sest konkreetse antibiootikumi valik mõjutab otseselt patsiendi taastumise kiirust. Sarnasel efektil on neil antibiootikumidel erinevused, mida soovite enne ravi alustamist teada saada.\nPraegu on antibiootikume rohkem kui tosin klassi. Põhimõtteliselt on see suur tegevusvaldkond suure tõhususega. Enamikul juhtudel on need ette nähtud vastsete, bronhiidi, kopsupõletiku ja muude haiguste jaoks. Selleks, et teha järeldus konkreetse ravimi eeliste kohta, tuleb vastavalt toimepõhimõttele võrrelda amoksitsilliini ja asitromütsiini, mis on antibiootikumid.\nNimega Amoxiclav teadaolevalt põhineb toimeaine amoksitsilliini sisaldav ravim penitsilliini rühmas. Sellel on bakterite toime, mis sünteesib beetalaktamaasi.\nPõhiaine bakteritsiidne toime kahjustab bakterite rakke, mis põhjustab nende hävitamist. See omadus on tingitud amoksitsilliini võimetest takistada bakteriaalsete seinte moodustumist, mis põhjustab nende hävitamist.\nTeie informatsiooniks! Ravimi fookus võimaldab teil hävitada mikroorganisme, põhjustades samas inimkeha kahjustamist.\nSee antibiootikum, mida võib leida nime Sumamed, kuulub makroliidide klassi. Selle toime bakterite rakkudele takistab nende paljunemist. Juba selle bakteri all on immuunsüsteem ise.\nSõltuvalt annusest sõltub ravimi kokkupuute intensiivsus. Suure annusega võib see põhjustada bakterite surma. Clatromütsiin kuulub samasse ravimirühma nagu asitromütsiin.\nNeil fondidel on sarnane mõju. Amoksitsilliin erineb efektiivsemalt kui asitromütsiini.\nSuurenenud mandlite kurk ei tee haiget\nNina polüpid: märgid, ravi ja hariduse eemaldamise tehnikad\nKõhupiirkonna ebamugavustunne, aistingute äratõmbamine, iiveldus ja kuiv köha on kõik erinevad haigused. Pikaajaline suitsetamisest loobumine, nagu ka teie abikaasa puhul, võib vaevu põhjustada valulikke köhasid põhjustavaid pikaajalisi negatiivseid tagajärgi.


Kommentaarid: Elina Born Eesti Laulu võistlusloo menust: pigem mõelda, et läheb halvasti kui hästi\nÕhtuleht.ee, 19. jaanuar 2015 09:51\nMinul Stigist arvamus küll langeb,/ 20. jaanuar 2015 16:40\nkui selline Mats ego talle meeldib.\naga/ 20. jaanuar 2015 18:07\ntäpsusta palun, kes või mis? muidu jätad hoopis endast sellise mulje!\nEurovisiooni fänn/ 20. jaanuar 2015 11:43\nLaul on mega ilus, Stigi hääl on väga hea, Elinal samuti. Ainult kitarri saatel jääb kogu esitus poolikuks ja äbaraks. Kindlasti korralik tümps taha ja kõlab nii, et külmavärinad tulevad peale. Stig võiks üldse mitte kitarri mängida, et mõlemad pühendaksid hääle ainult esitamisele. Ja pole Elina ripsmetel häda midagi, vaadake Adee omasid, siis kukute pikali :)\n19. jaanuar 2015 23:15\naga/ 20. jaanuar 2015 18:08\napikene ja midagi asjalikumat ei oskagi öelda?\nSellel aastal võidab Eurovisioni.../ 19. jaanuar 2015 19:59\n... nokuga tädi!\nKurvis Känsas/ 19. jaanuar 2015 18:47\nMulle see lugu väga meeldib. Need, kellele see lugu samuti meeldib, ütlen ma kurva tõe.\nSee lugu EI võida!\nSest niipalju kui ma seda eurotralli olen jälginud, jäävad need lood, mis mulle meeldivad reeglina teiseks!\nKas seekord tuleb erand? No kunagi ju peab tulema, mis muidu reeglit kinnitaks :P!\noh teid küll/ 19. jaanuar 2015 17:54\nOn ripsmeid või ei ole, see ei mõjuta laulu! Laul on imekena!\nilus/ 19. jaanuar 2015 17:52\naga/ 19. jaanuar 2015 16:53\nVõiks üksteisele rohkem otsa vaadata:) Siis oleks 5+\nMingi esinemine oli teles, kus nad olid nagu armunud paar, ei saanud teineteiselt silmi ära. Soovitaks sama asja korrata. See Välba saate esitus oli jah kuidagi kramplik.\nnojah/ 19. jaanuar 2015 16:34\nMis stiili-ja muusikaeksperdid siia k6ik kohale tulnud. Mina soovitan k6igepealt endaga tegeleda ennem kui teiste kallale l2hete.\nno mida/ 19. jaanuar 2015 16:50\nEga ma selle pärast veel peletis välja ei näe, et mul xxxxxl ripsmeid pole. Ripsmetušš teeb minu meelest piisavalt hea töö ära:)\nHiidpadakonn ja indiaaniritsikas/ 19. jaanuar 2015 13:43\nLaul on hea stuudios tehtuna,Elinale ei istu see Borni näoilme krimpsutamine iga laulutuuri ülesvõtmisel (ärge seda Euroopas küll tehke) ja kunstripsmed võivad olla,kuid lisakilod on liiast. Elina peaks võimalikult loomulik olema ja laulma Stigiga unisoonis,avatult ,lahkelt ja üksteisele solma vaadates,aga mitte igaüks oma kännu otsalt ja hirmus krimpsus nägudega,kumbki pole kuulus neegerlaulja ,neile sobib selline väänamine,mida loomulikumalt ja südamest seda parem ,lihtsuses peitub geniaalsus.\nlugu on ilus/ 19. jaanuar 2015 13:12\naga soovitan soojalt Helinal oma häälega tööd teha. Praegu on tämber selline titelik ja äbarik. Sügavust ja jõudu juurde siis on kõik ok. Praegu tuleb see hädine hääleke peale Stigi häält päris ehmatusena ja emotsioon kaob! Sellest saab supervõimsa loo kui natuke vaeva veel näha. Soovin jõudu ja edu. PS. Helina, võta need ripsmed ära, oled ju ilus noor naine aga praegu on välimus odav ja ei sobi. Hoian teile põialt igaljuhul, lemmikud!\nilus muidugi, aga/ 19. jaanuar 2015 15:13\nenne kommenteerimist võiks ikka inimese õiget nime teada.\nElina on see tüdruk\nÜks vanaema./ 19. jaanuar 2015 12:14\nMulle see laul meeldis.\njh/ 19. jaanuar 2015 11:21\nNeed ripsmed on veits liig jah, nagu vanasti kabareetantsijatel:) Stiilne oleks, kui oleksid natukene hõredamad ja mitte nii pikad. Praegused mõjuvad tõesti liiga kunstlikult.\nno/ 19. jaanuar 2015 11:19\nLoodame, et rahval ja žüriil on ikka nii palju mõistust, et see lugu Eurovisioonile valida. Olgem ausad, sel aastal on ülejäänud laulud kõik üks lahja kapsasupp.\nEelmisel aastal oli üks nõmedusi see, et žürii Sandrale 1:0 ära tegi. Ja teine viga see, et rahvas hääletas Tanja (Loreeni-Pinki koopia, mis on juba iseenesest halb) võitjaks. Tegelikult oleks kõige õigem valik olnud Traffic- Für Elise, aga noh, hääletajad ei mõtle vist, mida nad teevad:) Kahjuks.\nSeepärast tahakski kõigile südamele panna, et kui teile meeldib Elina ja Stigi duett, siis KINDLASTI HÄÄLETAGE! Kui te tahate, et Eesti saaks sel aastal finaali, siis valige "Goodbye To Yesterday". Muide Elina ja Stig sobivad nii hästi kokku ja on väga seksikas paar:)\nTegelikult meeldib mulle Maia Vahtramäe laul ka ja siis Daniel Levi oli vist. Aga seda niisama ajaviiteks kuulates. Need ei ole absoluutselt eurovisiooni teema.\nNo loodame parimat;)\njah/ 19. jaanuar 2015 11:12\nSelles esituses kaob Stigi hääl ära loo alguses, siis aga tuleb häälele jõud sisse ja on meeldiv kuulata. Kuna ma inglise keelt ei valda, siis arvustan emotsionaalse tunde põhjal. Laul on tähelepanu köitev. Kohati muutub Elina laulmine nagu eemalolevaks, minu arvates kaob mõnedeks hetkedeks pauer ja siis ka tundelisus, mis minu arvates mõjub esituse nautimisele halvasti. . Mis eeldan et ei ole taotlikus Elina poolt. Ilus laul. Edu!\nTäheldasin sama./ 19. jaanuar 2015 12:16\nOtse laulmine ja küllap oli seal heliga veidi midagi viltu.\nnojaa/ 19. jaanuar 2015 13:49\nOlen nõus! Samas aga, ega ainult kitarri saatel pole vist võimalik erilist pauerit välja võluda! Kusjuures Skyplussi stuudios esitasid nad lugu justkui emotsionaalsemalt ja tulemus oli minu meelest palju parem! :) See ripub üleval Skyplussi esilehel, kel tahtmist neid kahte videot võrrelda. :)\nlugeja/ 19. jaanuar 2015 11:09\nJuhtusin hiljuti Elinat ilma ripsmeteta nägema ja olin lausa rõõmus,et naine on aru saanud,et need ei sobi. Kahjuks jäi see rõõm ainult eilseni, kui ta TV-s jälle oma maitsetusega hiilgas.\nhmm/ 19. jaanuar 2015 10:35\nMiss calculationil oleks eurol ja mujal maailmas väga hästi läinud.\nJa ripsmekesed sobiksid paremini natukene lühemad, probleem pole loomulikuses vaid selles, et nad vajuvad liiga alla ja moonutavad ta ilusaid silmi,


[ 473 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15 ... 32 Järgmine\nPostitatud: 04 Juul, 2018 6:56\nSeega kui ise lapsi ei tee ja kasvata, siis vanas eas hooldajaks tuleb kuskilt immigrandid sisse lubada!\nJätkuks Eestil praegu oidu igasugu slaavi, Lähis-Ida ja Aafrika immigrantide ees kindlalt uks lukus hoida, siis paari-kolmekümne aasta pärast hakkavad etnilised lääneeurooplased juba siiakanti põgenema oma kalifaatideks muutuvatest koduriikidest. Siis saame juba ise valida, keda võtame, eestlastest saab härrasrahvas omal maal ja kunagised isandad - sakslased ja rootslased (ja teisedki) - hakkavad meil siin vanureid hooldama ja teisi sarnaseid töid tegema. Rootslased, muideks, pidavatki juba nt. Ungaris kui etniliselt reostamata riigis kinnisvaraostu võimalusi üsna agaralt uurima.\nPostitatud: 05 Juul, 2018 10:47\nsiis paari-kolmekümne aasta pärast hakkavad etnilised lääneeurooplased juba siiakanti põgenema oma kalifaatideks muutuvatest koduriikidest. Siis saame juba ise valida, keda võtame, eestlastest saab härrasrahvas omal maal ja kunagised isandad - sakslased ja rootslased (ja teisedki) - hakkavad meil siin vanureid hooldama ja teisi sarnaseid töid tegema. Rootslased, muideks, pidavatki juba nt. Ungaris kui etniliselt reostamata riigis kinnisvaraostu võimalusi üsna agaralt uurima.\nKõlab nagu anekdoot. Mis asja neil peaks siia olema madala palga peale virelema?\nKallis inimene, 30 aasta pärast, kui meid veel natukene üle miljoni alles, on meie parimad ja helgemad pead kanda kinnitanud seal kus praegu muru rohelisem. Austraalia, Kanada, isegi seal multikulti õuduses Inglismaal. Mis meil tolleks hetkeks on, on ülekoormatud hoolekandesüteem, mõnisadatuhat tööealist. Jumal tänatud, et paljud tulevad tagasi. Aga kas arvad, et tagasi tulevad ülitargad ja ambitskoonikad sugumürsud, kes paljaste kätega metsades puid langetavad ja taredes tittesi treivad, või pigem võõrsil läbikukkunud loikamid kes istuvad pigem Eestis kodus, sest krt alla 1500 ikka tööle ei lähe... Eriti kui Astraalias banaane korjates 20€ tunnis kätte varem saanud on. Ma valiks pigem plekksepast Ukrainlase, hindust müüa või neegrist traktoristi oma rahvuskaaslaseks, kui see aitaks kuidagi rahvaarvu kasvatada ja Eestisse töökäsi tuua. Vastasel juhul peab mu poeg minuvanusena üleval pidama omaenda pere, oma vanemaid ja ülejäänud pensionisüsteemi .\nPostitatud: 08 Juul, 2018 12:49\nVastasel juhul peab mu poeg minuvanusena üleval pidama omaenda pere, oma vanemaid ja ülejäänud pensionisüsteemi .\nAga umbes sajand tagasi nii oligi, et täiseas mehed ja naised pidasid noori ja vanu üleval. See, et vahepeal said kõik individuaalselt elada on ilmselt heaoluühiskonna ajutine nähtus, mis on võimalik ainult tänu soodsale demograafilisele olukorrale. Minul pole selle vastu midagi, et erinevad põlvkonnad hakkavad üksteisest rohkem sõltuma kui see tähendab muuhulgas ühiskonna sidususe tugevnemist. Pigem on kogu see pensionisüsteem erandlik nähtus inimajaloos.\nPostitatud: 08 Juul, 2018 13:11\nMitte sajand tagasi, vaid enne II ms.\nPostitatud: 08 Juul, 2018 16:38\nLigikaudu sajand tagasi - mõnikümmend aastat siia või sinna. Esimene päris pensionilaadne süsteem loodi Bismarcki ajal ja sellele järgnes inglaste süsteem, veidi peale sajandivahetust. Laialdasemalt hakkas jah hiljem levima.\nPostitatud: 09 Juul, 2018 22:20\nsiiakanti põgenema oma kalifaatideks muutuvatest koduriikidest. Siis saame juba ise valida, keda võtame, eestlastest saab härrasrahvas omal maal ja kunagised isandad - sakslased ja rootslased (ja teisedki) - hakkavad meil siin vanureid hooldama ja teisi sarnaseid töid tegema.\nOma võõrastest kubisevalt maalt põgenevad tõenäoliselt 40+ aastates inimesed, seega mingeid valgeid orje me sealt ei saa. Pigem ülalpeetavaid, kes loodavad oma kodumaast odavama eluolu peal mõnusamalt elada oma päritolumaa pensionite eest.\nPostitatud: 28 Aug, 2018 11:13\nhttps://www.err.ee/856760/lohmus-vaade- ... -motlemine\nKahjuks on selline mõtteviis laialt levinud mitte ainult meie kultuuri ja majanduseliidi seas. Ärgem imestagem miks meie iibega on nagu ta on!\nPostitatud: 28 Aug, 2018 13:38\nÜllataval kombel ei saa mees aru, et majandus ja igasugused pensionisambad põhinevad kokkuvõttes ikkagi inimestel. Pole inimesi, siis pole ka sambaid ja majandust. Umbes samasugune mõtteviis mis USAs mõnedes kosmopoliitsetes seltskondades levib, et mis need kesk-ameeriklased oma vananenud tootmispõhise majandusega jändavad... hakaku tegelema panganduse, reklaami või IT-ga. Nagu nende majandus oleks mingi asi iseenesest.\nPostitatud: 28 Aug, 2018 17:30\nKahjuks on selline mõtteviis...\nLõhmus muretseb pensionisammaste äri pärast, täiendavat nägemust sealt tema mõteviisi tagant otsida ei ole mõtet.\nPostitatud: 28 Aug, 2018 17:56\nJah, täpselt sama kui Vähja Tiidu kummardused koidukuma poole.\nPostitatud: 28 Aug, 2018 22:44\nEduka ärimehe kuvand võib teda paljude jaoks siiski autoriteediks teha ja need võivad seda juttu tõe pähe võtta!\nPostitatud: 03 Okt, 2018 14:38\nEt iibe ja rahvastiku (strateegilised küsimused) pole meil eriliseks valimiseelseks teemaks, tuleb 2 asjast\n1. valija on piisavalt loll ja mugav mitte taibata nende küsimuste rolli - teema tuleb esile rohkem intellektuaaline seltskonnas.\n2. valimistsükkel on meil 4 aasta pikkune, selle ajaga ei jõua ükski meede tulemusi anda ja veelvähem lisahääli anda - sestap tegeletakse "tasuta ühistranspordi" jmt lühikese perspektiiviga raha külvamisega, mis strateegilises plaanis mingeid tulemusi ei anna, kuid valimistsükli plaanis toovad hääli hästi.\nKõikide parteide programmides on olemas ka riigikaitse peatükid, kuid oskad nimetada ühte, kelle programm tooks realiseerumisel kaasa VF ründejõu purustamise piiril? Mina küll ei oska.\nLoomulikult, kõik "parendavad" ja "arendavad liitlassuhteid" ja "toetavad kaitsekulusid 2% piires", kuid milline on ikkagi sõjalisele võidule orienteeritud (kaotada pole meil lihtsalt võimalik).\nÜhesõnaga, hulk poliittehnoloogide ja keelespetside koostad kirjalikku vahtu ei taga veel edasiminekut.\nKui ütlete, et see iive pole kuidagi juhitav, siis kuidas Iraanis on täna enam kui pool rahvastikust alla 35-sed? Esimese liigutusena (muide eeskujuks on ka Iraan siin) lihtsalt kehtestada kõrghariduse sookvoodid (hoolimata mariannemikkode variserlikust kisast "võrdõiguslikkuse" teemal). Lõpetada senine tibimagistrite tootmine kui ebamajanduslik tegevus ja kui hariduslik tasakaal saabub (mis täna on väga kiivas naiste suunas), siis hakatakse peresid ka looma ja lapsi soetama. Täna toodetakse meil 1 kõrgharitud mehe kohta 2 kõrgharitud naist ja väike ime, kui lapsi ei sünni, kas neist kahest 1 peab seda mingi 9-klassi haridusega ehitustölliga tegema või?\nKüsimus eile lihtne ega lahendatav ühe liigutusega, kuid tunnistagem ka fakti, et lääneriikides on paljud elementaarsed asjad mugavuspõhjustel (eeldaksid ebapopulaarseid otsuseid) lihtsalt tegemata.Ja kui omamaiseid töökäsi ei teki, siis immigratsiooniteemal on samasugune mugavusteema - lihtsalt majandusele vajalikus koguses ei julgeta immigratsiooni lubada. Sest see on ebapopulaarne otsus, kui mingid Vietnami pagulased lasevad näiteks õhku täis eesti ehitusmeeste palkadest veidi õhku välja. Ja õhku välja lasta on tarvis, sest produkt pole ammu kooskõlas sellega, mis selle tootjale makstakse ja see olukord lõpeb peagi uue masu, kärbete ja töötuslainega.\nPostitatud: 03 Okt, 2018 15:30\nEi vaidle vastu, et oma olemuselt ei soodusta parlamentaarne demokraatia ja regulaarselt toimuvad valimised (aga paremat süsteemi pole veel välja mõeldud, nagu ütles juba Churchill) tihtipeale pikaajaliste ja strateegiliste otsuste vastuvõtmist. Aga oma olemuselt ei takista need siiski (soovi) korral pikaajalise mõjuga otsuste tegemist ja püsimist – sest ega meil naljalt juba tehtud otsuseid järgmise valitsuse poolt tagasi ei pöörata (kuigi teinekord võiks küll). Nt seesama vanemahüvitise süsteem on edukalt üle elanud juba kolm tsüklit ja elab ka edasi – sest on kokkuvõttes hea asi, kuigi riigi rahakotile üsna kallis ja sellest saab alaliselt ja vahetult kasu vaid u 1% elanikest.\nIraanist – kui tähele panid, siis ma rääkisin normaalsetest kaasaegsetest riikidest. Iraan (või teispidi näitena Hiina oma ühe-lapse-poliitikaga) ei ole normaalne kaasaegne riik (vähemalt minu maitse järgi). Vaid on sügavalt religioosne ja poolfeodaalne riik, kus naiste roll ja võimalused ühiskonnas (kui jätta kõrvale kõrgemalt haritud väikene eliit) on endiselt heal juhul 19. sajandi Euroopa tasemel – siis olid siinkandis samuti palju lapsi ja noor elanikkond.\nIgasugused soopõhised hariduskvoodid – ilmselt on see päeva lõpuks maailmavaateline küsimus, aga mina lihtsalt ei leia, et tänapäeval peaks riik oma täisealisi kodanikke käsitlema kui väikseid lapsi või arengupeetusega debiilikuid, kellele tuleb jõuga ette kirjutada, mida nad oma eluga teevad, mida õpivad, palju lapsi saavad, kellega abielluda võiksid. Võiks võibolla tegeleda sellega, et noormehed püüaksid üldhariduskoolis paremini õppida ja julgeda rohkem ülikooli astuda (millega laheneks see „haridusliku tasakaalutuse teema“ ühel hetkel iseenesest), mitte aga Eesti Vabariigi Põhiseaduse vastaste sookvootidega. Ja ma mitte kuidagi ei näe täna, et sellist muudatust eeldav Põhiseaduse muutmine ei rahvahääletusel ega parlamendis läbi saaks minna. Ja kui ka läheks, siis tuleb ühel hetkel hakata tegelema sellesama piirivalve tugevdamisega.\nPostitatud: 03 Okt, 2018 15:35\nKui ütlete, et see iive pole kuidagi juhitav, siis kuidas Iraanis on täna enam kui pool rahvastikust alla 35-sed?\nMa ei tea, mitmendat kuradima korda ma seda juba kirjutan. Iraanis leiavad aset samad rahvastikuprotsessid, mis Euroopaski, lihtsalt ajalise nihkega. 2015. a. oli seal 1,68 sündi naise kohta. Saksamaal on näiteks 1,5 ja Rootsis 1,88.\nLõpeta see arengumaade eeskujuks toomise jura.\nKasutajad foorumit lugemas: manjabes ja 34 külalist


§ 24 Volitatud põldtunnustaja ja volitatud seemneproovi võtja järelkontrolli sagedus ja ulatus\nRT I, 13.06.2017, 12\nMäärus kehtestatakse «Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse» § 3 lõike 3, § 61 lõike 4, § 26 lõike 4, § 65 lõigete 4 ja 7, § 73 lõigete 5 ja 7, § 74 lõike 5, § 75 lõigete 2 ja 4, § 96 lõike 2, § 101 lõike 4, § 104 lõike 4, § 105 lõike 5 ning § 117 lõike 5 alusel.\n(1) Määrusega kehtestatakse teraviljaseemne ning geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sordi (edaspidi säilitussort) teraviljaseemne kategooriad ja neile esitatavad kvaliteedinõuded, hübriidsordi ja sisearetusliini tüübid, seemne kvaliteeti vähendavate taimekahjustajate loetelu ja nende esinemise piirmäärad, seemne tootmise nõuded, proovide suurused ning seemne nõuetekohasuse kindlakstegemise nõuded, seemne sertifitseerimise kord ning nõuded, sertifitseeritavate liikide loetelu, seemne sertifitseerimist tõendava dokumendi sisu nõuded ja kehtivusaeg, pakendamise nõuded, seemne pakendamise ja müügipakendi sulgemise ning seemne müügipakendi märgistamise nõuded, sertifitseerimist või kontrollimist tõendavate dokumentide väljaandmise kord ning etikettide sisu ja vormi nõuded, lõpuni sertifitseerimata teraviljaseemne partii etiketi ja saatedokumendi nõuded, seemne turustamise nõuded ning nõuded järelkontrolli ulatuse ja sageduse kohta.\n1) harilik kaer ja bütsantsi kaer (Avena sativa L. (sealhulgas Avena byzantina K. Koch)) (edaspidi harilik kaer);\n2) harilik oder (Hordeum vulgare L.);\n3) harilik nisu (Triticum aestivum L.);\n4) harilik rukis (Secale cereale L.);\n5) kõva nisu (Triticum durum Desf.);\n6) paljaskaer (Avena nuda L.);\n7) tritikale (xTriticosecale Wittm.ex A. Camus) perekonda Triticum kuuluva liigi ja perekonda Secale kuuluva liigi ristamisel saadud hübriid;\n8) mais, välja arvatud lõhenev mais ja suhkrumais (Zea mays L.);\n9) spelta nisu (Triticum spelta L.);\n10) punktides 1-10 nimetatud liikide hübriidsordid ja sisearetusliinid.\n(2) Hariliku nisu, spelta nisu, kõva nisu, hariliku kaera, hariliku odra, hariliku rukki ja tritikale eliitseemne kategooria seeme tähistusega E, välja arvatud hübriidsordi eliitseeme, on seeme, mis:\n1) on toodetud eliitseemnest, esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnest või sordi omaniku, esindaja või säilitaja kirjalikul taotlusel eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis vastab supereliitseemne kohta kehtestatud põldtunnustamise ja kvaliteedi nõuetele;\n(1) Põllumajandusamet sertifitseerib teraviljaseemne rahvusvaheliste nõuete kohaselt. Teraviljaseemne sertifitseerimiseks tehakse põldtunnustamine ning korraldatakse proovide analüüsimine ning järelkontrolli põldkatsed.\n(2) Teraviljaseemne sertifitseerimiseks esitab taotluse sordi omanik, esindaja või säilitaja 15. maiks Põllumajandusametile.\n(4) Hariliku odra, hariliku kaera, hariliku nisu, kõva nisu, spelta nisu, hariliku rukki ja tritikale sertifitseeritud seemne tootmise korral peab taimik olema kasvuperioodil põldtunnustatud vähemalt üks kord.\n(6) Sertifitseerimise nõuetele vastava teraviljaseemne partii kohta väljastab Põllumajandusamet põldtunnustamise, laboratoorse analüüsi ja järelkontrolli põldkatsete tulemusi arvestades lisas 2 toodud vormi kohase seemnetunnistuse ning nõuetekohased etiketid või määrab trükkida lubatud etikettide arvu.\n(1) Põllumajandusamet või volitatud seemneproovi võtja võtab müügikonditsiooni viidud seemnepartiist rahvusvaheliselt kehtestatud metoodika kohaselt seemneproovi teraviljaseemne kvaliteedi määramiseks ja sulgeb sertifitseeritava seemnepartii müügipakendi või konteineri Põllumajandusameti turvakleebise või plommiga. Seemnepartii omanik tagab metoodikakohaseks proovivõtmiseks juurdepääsu pakendile või konteinerile.\n(4) Tuulekaeraga saastatuse kahtluse korral peab võtma 3000 grammi suuruse proovi tuulekaerasisalduse määramiseks.\n(4) Sertifitseerida võib idanevuse nõuetele mittevastavat supereliit- või eliitseemet. Põllumajandusamet märgib etiketile sõnad «Ei vasta idanevuse nõuetele».\n(1) Supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud seemne müügipakendi sulgemiskoht peab olema pitseeritud Põllumajandusameti plommi või turvakleebisega, välja arvatud ühekordselt suletava pakendi korral, või peab müügipakendi sulgemiskoht olema läbi õmmeldud etiketiga. Kui etikett on varustatud auguga, peab selle kinnituskoht olema pitseeritud Põllumajandusameti plommiga. Säilitussordi müügipakendi sulgemiskoha pitseerib tootja. Müügipakend peab olema suletud selliselt, et seda ei oleks võimalik avada ilma pitseeringut (plommi, turvakleebist või etiketti) või pakendit rikkumata.\n(2) Märgistatud seemne müügipakendi võib avada ja uuesti sulgeda üksnes Põllumajandusameti või volitatud seemneproovi võtja järelevalve all, kui sellises müügipakendis olevat seemet kavatsetakse pärast uuesti sulgemist turustada. Sellisel juhul peavad pakendi uuesti sulgemise kuupäev ja sõnad «Põllumajandusamet» olema märgitud etiketile.\n(1) Nõuetekohane etikett kinnitatakse Põllumajandusameti järelevalve all teraviljaseemne müügipakendi välisküljele selliselt, et etikett oleks loetav. Kasutada võib isekleepuvat etiketti.\n(2) Teraviljaseemne müügipakend märgistatakse, trükkides etiketil nõutava teabe etiketile või müügipakendile Põllumajandusameti järelevalve all.\n(3) Teraviljaseemne müügipakendi etiketil ettenähtud teabe trükkimisel müügipakendile trükitakse teave kustumatult otse pakendile. Teabele lisab Põllumajandusamet sertifitseeritud seemnepartii numbri.\n(7) Teave seemne keemilise töötlemise kohta märgitakse etiketile ja pakendile või selle sisse. Kui seemne keemiliseks töötlemiseks kasutatakse taimekaitsevahendit, esitatakse taimekaitsevahendi nimetus, taimekaitsevahendis sisalduva toimeaine nimetus, standardsed ohutuslaused ja vajaduse korral taimekaitsevahendi loas esitatud riskide vähendamise meetmed.\n(1) Supereliitseemne etiketile märgitakse:\n2) seemnepartii number;\n6) sõna «supereliitseeme» ja tähis «SE»;\n8) deklareeritud neto- või brutokaal;\n9) sertifitseeritud seemne või esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne kategooriale eelnevate põlvkondade arv;\n10) Eestis pakendatud seemne idanevuse uue kontrolli korral sertifitseerimisasutuse nimi ning liikmesriigi nimi või selle tähis, proovi analüüsimise kuu ja aasta, märgituna «Analüüs on tehtud ... (kuu ja aasta)». Selle teabe võib kleeppaberil lisada etiketi juurde;\n11) Eestis pakendatud seemne puhul andmed seemne puhtuse ja idanevuse kohta, 1000 tera mass ning taimetervise registri number.\n(2) Eliitseemne ja sertifitseeritud seemne ning esimese ja teise põlvkonna sertifitseeritud seemne etiketile märgitakse:\n§ 24. Volitatud põldtunnustaja ja volitatud seemneproovi võtja järelkontrolli sagedus ja ulatus\n1 Nõukogu direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta (EÜT P 125, 11.07.1966, lk 2309–2319), muudetud direktiividega 69/60/EMÜ (EÜT L 48, 26.02.1969, lk 1–3), 71/162/EMÜ (EÜT L 87, 17.04.1971, lk 24–28), 72/274/EMÜ (EÜT L 171, 29.07.1972, lk 37–38), 72/418/EMÜ (EÜT L 287, 26.12.1972, lk 22–30), 73/438/EMÜ (EÜT L 356, 27.12.1973, lk 79–82), 75/444/EMÜ (EÜT L 196, 26.07.1975, lk 6–13), 78/55/EMÜ (EÜT L 16, 20.01.1978, lk 23–29), 78/387/EMÜ (EÜT L 113, 25.04.1978, lk 13–19), 78/692/EMÜ (EÜT L 236, 26.08.1978, lk 13–18), 78/1020/EMÜ (EÜT L 350, 14.12.1978, lk 27), 79/641/EMÜ (EÜT L 183, 19.07.1979, lk 13–16), 79/692/EMÜ (EÜT L 205, 13.08.1979, lk 1–4), 81/126/EMÜ (EÜT L 67, 12.03.1981, lk 36–37), 86/155/EMÜ (EÜT L 118, 07.05.1986, lk 23–27), 86/320/EÜT (L 200, 23.07.1986, lk 38), 87/120/EMÜ (EÜT L 49, 18.02.1987, lk 39–43), 88/332/EMÜ (EÜT L 151, 17.06.1988, lk 82–83), 88/380/EMÜ (EÜT L 187, 16.07.1988, lk 31–48), 88/506/EMÜ (EÜT L 274, 06.10.1988, lk 44), 89/2/EMÜ (EÜT L 5, 07.01.1989, lk 31), 90/623/EMÜ (EÜT L 333, 30.11.1990, lk 65), 93/2/EMÜ (EÜT L 54, 05.03.1993, lk 20), 95/6/EÜ (EÜT L 67, 25.03.1995, lk 30–32), 96/72/EÜ (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 10–11), 98/95/EÜ (EÜT L 25, 01.02.1999, lk 1–26), 98/96/EÜ (EÜT L 25, 01.02.1999, lk 27–33), 99/08/EÜ (EÜT 50, 26.02.1999, lk 26), 1999/54/EÜ (EÜT L 142, 05.06.1999, lk 30–31), 2003/61/EÜ (ELT L 165, 03.07.2003, lk 23–28), 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.01.2005, lk 18–33), 2006/55/EÜ (ELT L 159, 13.06.2006, lk 13), 2009/74/EÜ (ELT L 166, 27.06.2009, lk 40–70), 2012/1/EL (ELT L 4, 07.01.2012, lk 8–9); 2012/37/EL (ELT L 325, 23.11.2012, lk 13–14), 2015/1955 EL (ELT L 284, 30.10.2015, lk 142–145), 2016/317/EL (ELT L 60, 05.03.2016, lk 72–75); komisjoni direktiiv 2006/47/EÜ, milles sätestatakse eritingimused, mis käsitlevad tuulekaera esinemist teraviljaseemnes (ELT L 136, 24.05.2006, lk 18–20); komisjoni direktiiv 2008/62/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete ning seemnekartuli turustamiseks (ELT L 162, 21.06.2008, lk 13–19).


Posted on 30/09/2021 30/09/2021 Stella Salaka\nKas tead, kuidas õunu küpsetada?\nLihtne õun on koka üks parimaid sõpru, eriti külmadel kuudel. Õunu on tavaliselt palju sügisel, kuid neid jagub ka talvekuudeks. Kui sa oled tüdinenud värskete õunte söömisest, siis proovi neid hoopis küpsetada. Selleks on erinevaid viise.\n6 tassitäit (705 g) kooritud ja tükeldatud õunu\n½ tassitäit (100 g) pruuni suhkrut\n¼ tassitäis (60 ml) õunamahla või vett\n⅛ tl jahvatatud mustkaatpähklit\nValmista õunad ette. Õunte hautamiseks pead need enne ära koorima. Seejärel lõika need neljaks tükiks, eemalda südamikud ning lõigu õunad väikesteks kuubikuteks.\nPane koostisosad suurde potti ning lase keema minna. Aseta pliidile suur kastrul, kuhu lisa õunad, õunamahl, suhkur, kaneel ja sool. Sega seni, kuni suhkur lahustub. Siis keera kuumus kõrgeks ning oota, et segu keema läheks.\n• Kui tahad vähem magusat varianti, siis pane õunamahla asemel vett.\nHauta õunu keskmisel-madalal kuumusel. Hoia potil kaant peal ning hauta seni, kuni õunad pehmeks muutuvad. Olenevalt sellest, kui paksud või õhukesed su õunatükid on, kulub selleks aega 25-45 minutit. Sega õunu aeg-ajalt, et need ühtlasemalt küpseks.\nLase õuntel potis olla 5-10 minutit enne serveerimist. See mitte ainult ei võimalda õuntel söömistemperatuuriks jahtuda, vaid laseb ka maitsetel paremini imenduda.\n¼ tassitäit (50 g) pruuni suhkrut\n¼ tassitäit (30 g) purustatud pekanipähkleid (soovi korral)\n¼ tassitäit (40 g) purustatud rosinaid (soovi korral)\n1 sl (15 g) võid\n¾ tassitäit (180 ml) keevat vett\nPese õunad ja eemalda südamikud. Kasuta metallist lusikat, et südamikud eemaldada ning auke süvendada. Auk peaks olema umbes 2.5 cm lai. Jäta õuna alumine ots terveks.\nTriibuta õunad. Tõmba terava noaga õuna ümber joon. Tee seda mitu korda: ülaosa lähedal, keskel ja allpool. See hoiab ära koore purunemise küpsemise ajal.\nLisa kaussi suhkur ja kaneel. Uhkema versiooni jaoks võid lisada ka purustatud pekanipähklid ja/või purustatud rosinad.\nJaga võrdselt. Jaga suhkrust ja maitseainetest saadud segu võrdselt oma õunte vahel. Iga õun peaks saama umbes ühe supilusikatäie segu.\nLisa õunte peale võid. Lõika või võrdseteks tükkideks ning pane suhkrusegu peale. Kui või sulab, siis seguneb see suhkruga ning tulemuseks on maitsev kaste.\nPane õunad küpsetusanumasse. Seejärel vala anumasse kuuma vett. Vesi aitab ära hoida selle, et õunad alt ära ei põleks. Samuti seguneb see õuntest vabanevate mahladega ning moodustab kastme.\nKüpseta õunu 30-45 minutit. Õunad on valmis siis, kui nende viljaliha muutub pehmeks ning neid saab kergesti kahvliga purustada.\nVõta õunad välja. Pane need serveerimiskandikule. Soovi korral võid nende peale valada mahla, mis kogunes küpsetusanuma põhja.\n½ tassitäit (115 g) võid\n½ tassitäit (100 g) valget või pruuni suhkrut\nValmista õunad praadimiseks ette. Pese ja koori õunad ning seejärel need ette. Lõika õunad õhukesteks viiludeks, ringideks või veeranditeks.\nSulata või suures pannis. Kalluta aeg-ajalt panni, et või ühtlaselt pannipinda kataks. Tee seda keskmisel kuumusel.\nSega suhkur ja kaneel või sisse. Sa võid kasutada nii valget kui pruuni suhkrut, kuid pruun suhkur annab parema maitse. Sega senikaua, kuni suhkur ning kaneel on ühtlaselt võiga segunenud.\nLisa õunad. Küpseta neid keskmisel kuumusel 5-8 minutit. Keera vahepeal õunaviile ümber, et need ühtlaselt küpseda saaksid.\nServeeri õunad siis, kui need veel soojad on. Võta õunaviilud lusikaga välja ning serveeri neid kausis. Kui sa ei taha õuntest järgi jäänud “kastet”, siis kasuta välja võtmiseks avadega lusikat.\nSizzle Lips karamelli õuna maitsline soojendav geel 125 ml Sensuva 7310\nSuured plastikust puuviljakausid\nÕunakujuline pott või pann\nLõbusad sokid – suur valik


auto24.ee - Foorum » Remont ja hooldus » Ford escort teeb lärmi\nAvaleht » Foorum » Remont ja hooldus » Ford escort teeb lärmi\nTEEMA: FORD ESCORT TEEB LÄRMI\nFord escort teeb lärmi\nmure selline - sõidan ja kui lasen gaasi lahti hakkab kuskil nagu miski asi millegi vastu käima. Algul oli see ainult 2. käiguga nüüd juba ka kolmanda käigu puhul. Kui siduri alla vajutan kaob ka müra. Kas väib olla siduri viga?\nRe: Ford escort teeb lärmi\nKäigukast, käi kiirelt remondis kuni veel on midagi remontida. Mina käisin sama probleemiga Melasis.\nTänan. Kartsin ise sama asja. :(\nMul sama probleem. A äkki oskate täpsemalt öelda mis sellel käigukastil siis viga on? Kas võib olla vähe õli?\närge seaks ka ehmuge, mul on selline värk juba kolm-neli aastat vähemalt. sidur lahti, miski undab, sidur alla, vaikus. auto paneb nagu kulda, praktikas ei paista sel sümptomil traagilist põhjust olevat.\npardoon, mul on vist siiski teine asi, nimetatud asi on tühikäigul ja suht vaevumärgatav. vist reageerisin ise üle.\nsul on surve laager õhtal\ntegelikult oli asi sellest, et selle kasti ülekandevõlli otsalaager on kehva ja kipub ruttu ära kuluma. eriti pidi see olema kuni 98 aasta kastidega. minul läks asi nii kaugele et pidin ka ülekande võlli vahetama. seega kui asi kahtlane soovitan kohe üle vaadata ja mis peamine sinna saab panna ka uuema kasti laagri, mis pidi kauem vastu pidama\nMul ka täpselt sama viga umbes aasta olnud. Kui sidur alla vajutada, siis on vaikne. Ja siis teeb ka seda sahinat, kui püüad suurema kiiruse pealt näiteks esimest käikku sisse suruda ja muidugi ei lähe, enne, kui hoog päris maas. Viimasel ajal on mingi kigin ka veel juurde tulnud.\nveider on see, et isegi v'iksema kiirusega (10-15km/h) ei taha esimene k'ik sisse minna, samas teisega ei j]ua vedada, hakkab j]nksutama. Kas ka kasti probleem.\nEga vist pole mõtet hakata käigukastis mingeid laagreid vahetama, odavam juba terve käigukast ära vahetada, kasutatud kast vist üldiselt maksab vähem, kui lasta seda parandada.\nsõltub olukorrast. samas ei saa kunagi kindel olla kui hea see uus kasutatud kast on\n1987 aasta Escorti käigukast lammutusest oli 1200.- ja siiani kõik korras.\nno vordid on ju alati lärmand ja vordimehed ei lähe pärast surma pörgusse - nad on maapealse pörgu juba läbinud...\nUued sõidukid Ford Grand C-Max alates 19 200 EUR


GymnaFest 2019 finaali pääsejad on selgunud - www.eevl.ee\nMöödunud nädalavahetusel Tallinnas, TalTech spordihoones toimunud GymnaFest 2019 Põhja-Eesti eelvoorus ja Tartus, Turu tn spordihoones toimunud Lõuna-Eesti eelvoorus selgusid tänavused GymnaFest finalistid. Finalistide nimekirjaga saab tutvuda siin.\nKahest eelvoorust võttis osa 54 rühma erinevatest paikadest üle Eesti - Tallinnast, Viimsist, Pärnust, Keilast, Tapalt, Tartust, Võrust, Viljandist ja Paidest. GymnaFest finaal toimub 30. novembril Tallinna spordihallis algusega kell 13.00. Sissepääs 4 / 2 €, koolieelikutele tasuta.


Liiklusinfo (2021-11-03 09:30:32)\n02.11.2021 kella 07.45 ajal juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Liikuri tänaval, kus 46-aastane naine kaotas sõiduauto Honda Civic üle kontrolli ja sõitis otsa paremale teepeenrale pargitud sõiduautodele Kia Ceed ning Ford Focus. Juht toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n02.11.2021 kella 08.39 ajal juhtus liiklusõnnetus Jõhvis Rakvere tänaval, kus 38-aastane naine sõitis sõiduautoga Honda CR-V parklast väljumisel otsa ülekäigurajal teed ületavale jalakäijale, 74-aastasele mehele. Sõiduki juht toimetas jalakäija Ida-Viru Keskhaiglasse.\n02.11.2021 kella 18.35 ajal juhtus liiklusõnnetus Harjumaal Harkus Instituudi tee 15 juures, kus 40-aastane mehe juhitud mootorratas Kawasaki EN 500 põrkas kokku teele jooksnud kitsega. Juht toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.


EKSKLUSIIVNE | Vaata, millisel tasemel meelelahutust pakub reisijale uhiuus kruiisilaev, mis ristiti hiljuti Saksamaal ja nüüd seilab juba Kariibi merel - Reisijuht\nGaleriid ja videod!\nNorwegian EncoreAFP/ Scanpix\nNovembris õnnistati sisse maailma suuruselt kolmanda kruiisilaevade kompanii Norwegian Cruise Line'i uus laev Norwegian Encore. Reisijuht käis ainsa Baltikumi väljaandena oma silmaga kaemas, milline see uus uhke laev ka seestpoolt välja näeb.\nNorwegian Encore’i ristimissõit viis Hamburgist Southamptonisse. See kolmepäevane merereis pakkus võimalusi end igas vallas hellitada. Süüa parimaid toite, juua kõige peenemaid šampanjasid, mõnuleda erinevates spaades ja nautida kõiki mõeldavaid iluprotseduure ning lahutada oma meelt mitmel erineval moel — laevatekil asuval hiiglaslikul kardirajal kihutamisest Broadway etenduse nautimiseni. Meil õnnestus näha kuulsat Broadway muusikali “Kinky Boots”, see oli võimas elamus.\nNorwegian Encore ei jäänud Põhjamere ja La Manche’i väina jäistesse vetesse kauaks püsima. Praeguseks on see 334 meetri pikkune ja pea 4000 reisijat mahutav Breakaway Plus klassi kruiisilaev jõudnud juba üle Atlandi ookeani ja kruiisib Kariibi merel.\nVaata suurt galeriid, milline Norwegian Cruise Line’i uhiuus laev seestpoolt välja näeb:\nTahad veel rohkem näha? Osale kiirel virtuaalsel tuuril Norwegian Encore’i pardal:\nTahaksid selle ilusa laevaga ka ise Kariibidel või kusagil mujal kruiisida? Eestis on kõige mugavam endale kruiisi broneerida SIIN! Et aga jõuda kruiisireisi alguspunkti, tuleb tavaliselt kasutada ka lennukit. Meie lendasime Hamburgi airBalticuga, mille äriklass valmistas kruiisilaeva luksuseks hästi ette — ehk et hea toidu ja šampanjaga nuumamine algas juba lennukis.\nEKSKLUSIIVNE | Itaalia kõrgseltskonnaga Euroopa suurima kruiisilaeva ristimispeol: pardal viibib särav Sophia Loren ja voolab kõige peenema mulliga šampanja 16.11.2019\nREISIJUHT HAMBURGIS | Vaata, milline näeb seestpoolt välja Euroopa suurim kruiisilaev — uhiuus MSC Grandiosa 18.11.2019\nVaata, mida airBalticu äriklassis süüa saab:\nVaata ka videot Norwegian Encore’i ristimistseremooniast:\nUuri Norwegian Encore’i ja tema järgmiste kruiiside kohta lähemalt SIIT!\nPüsi lainel — homme saad teada, mida Norwegian Encore’i pardal süüa pakuti.\nMaailma ühe suurima kruiisilaevade kompanii peadirektor Angelo Capurro: tööasjade arutamise...


Lõikelaua kasutamine & hooldamine —\n1. Soovitame graveeritud poolt kasutada serveerimisalusena ning teist poolt lõikealusena, et hoida alati üks pool kriimuvaba. Kasutades lõikealusena siledat pinda, ei satu toidujäätmed nii kergelt graveeringu vahedesse ning lõikelauda on lihtsam puhastada. Graveeringuga poole puhastamine võib olla veidi tülikam ning korralikult puhastamata jättes võivad sinna bakterid kogunema hakata.\n2. Kasuta lõikamisel alati teravaid nuge. Terava noa kasutamine vähendab sügavate kriimude teket, kuna üldjuhul kasutatakse sel juhul lõikamisel vähem jõudu ning nuga läbib lõigatavat lihtsamalt. Terita regulaarselt oma nuge, tagamaks võimalikult mugav ja sujuv toiduvalmistamise protsess ning lõikelaua minimaalne kahjustamine.\n3. Toore liha/kala lõikamisel on eriti oluline lõikelaud koheselt puhastada, et vältida bakterite levimist. Kui lõikad lõikelaual toorest liha, ära kunagi kasuta lõikelauda kohe teiste toiduainete lõikamiseks, vaid puhasta see kindlasti enne ära (hea kasutada nt meresoola ja sidrunit, mis desinfitseerivad pinda). Ideaalne oleks toore loomse toidu lõikamiseks kasutada eraldi lõikelauda.\n4. Puhasta lõikelaud peale igat kasutuskorda. Kasuta selleks pehmet käsna ja sooja vett. Kui kasutad pesuvahendit, eelista naturaalseid või ökoloogilisi vahendeid (nt äädikalahus, sooda vms). Tugevate švammide või harjade kasutamine võib lõikelaua pinda kahjustada.\n5. Ära pese lõikelauda nõudepesumasinas!\n6. Ära jäta lõikelauda vette ligunema ega leota seda liigselt veega, sh ära jäta seda kraanikaussi teiste nõudega seisma. See pikendab kuivamise protsessi mistõttu puit võib kõverduda või praguneda. Samuti ära jäta lõikelauda liialt kuiva keskkonda!\n7. Peale pesemist kuivata lõikelaud köögirätikuga, aseta kuivama püstisesse asendisse, et mõlemale lõikelaua poolele pääseks õhk ligi. Hoiusta lõikelauda alati tasasel pinnal (ära jäta õue päikese kätte kuivama, kuna liigne kuumus võib lõikelauale liiga teha).\n8. Lisaks oleks hea ka lõikelaua pind enne ära panekut kergelt õliga üle käia.\n9. Hoolda lõikelauda vähemalt korra kuus. Et aru saada, millal lõikelauda hooldada, tilguta näppude vahelt lõikelauale veidi vett. Kui lõikelaua pind ei ole enam vetthülgav ning veetilk ei jää püsivalt pinnale, võid teostada hoolduse! Juhised selleks leiad lõikelaua hooldusjuhendist.


Efektiivne IPL-karvaeemaldus sileda naha saavutamiseks kogu kehal.\nÜle 92% vähem karvu pärast 3 protseduuri**\nJuhtmeta ja juhtmega kasutamine\nLambi kasutusiga on kuni 20 aastat***\nKauakestva karvaeemaldustulemuse ja pehme naha saavutamiseks kasutatav Philips Lumea Prestige tagab kuni 92% karvaeemalduse kõigest 3 protseduuriga**. Lihtsasti kasutataval ja efektiivsel seadmel on valik tarvikuid, mis aitavad igas kehapiirkonnas optimaalse tulemuse saavutada. SmartSkin andur pakub teie nahatoonist lähtudes alati välja parima seadistuse.\nPhilips Lumea Prestige Euronicsi e-poes\n** järgides protseduuriplaani, mõõdetud jalgadel pärast 3. protseduuri, individuaalsed tulemused võivad erineda\n*** arvutatud kasutades jalgadel, bikiinipiirkonnas, kaenlaalustes ja näol. Lambi kasutusiga ei laienda Philipsi 2-aastast ülemaailmset garantiid\nKuni 92% vähem karvu vaid pärast 3 kasutuskorda **\nPhilips Lumeat kasutades takistavad õrnad valgusimpulsid karva juure tasandil tagasikasvamist. Objektiivsete uuringute kohaselt on 4 korral kahe nädala järel kasutades tulemuseks pehme ja karvadeta nahk. Tulemuse säilitamiseks viimistlege tulemust iga 4 kuni 8 nädala järel.\n**järgides protseduuriplaani; mõõdetud jalgadel pärast 3. protseduuri, individuaalsed tulemused võivad erineda\nLihtne, ohutu ja õrn karvaeemaldus\nLumeat on lihtne ja ohutu kasutada. Valige Smart Skin sensori abil oma nahatoonile sobiv energiaseadistus. Kasutage seadet erinevatel kehaosadel õrnalt ja efektiivselt; kogu keha protseduur võtab aega kuni 15 minutit.\nEnne protseduuri raseerige, epileerige või vahatage.\nValige automaatse seadistuse pakkujaga oma nahatoonile sobiv seadistus.\nVajutage töötlusava oma nahale 90-kraadise nurga all. Oodake valmisolekutule vilkuma hakkamist ja vajutage vilkuvat nuppu.\nLibistage Lumea seadet aeglaselt üle töödeldava piirkonna. Vältige sama piirkonna korduvat valgustamist.\nKas Lumea sobib mulle?\nPhilips Lumea Prestige toimib tõhusalt, lihtsalt ja ohutult paljude karva- ja nahatüüpidega. See toimib nii loomulike tumeblondide, pruunide kui ka musta värvi karvade puhul ning samuti nii väga heledal kui ka väga tumedal nahal. Sarnaselt teiste IPL-põhiste hooldusvõimalustega ei saa Philips Lumea seadet kasutada valgete/hallide, heleblondide ega punaste karvade eemaldamiseks ja see ei sobi väga tumedal nahal kasutamiseks*. Seda seetõttu, et karvade värvi pigmendi ja nahatooni pigmendi vahel peab olema suur kontrast.


Pensionifondide tootlus jäi mullu kehvaks\nÄripäev • 30. jaanuar 2018 kell 6:05\nArvutamine. Foto: PantherMedia/Scanpix\nEelmisel aastal jäi teise samba pensionifondide tootlus pikaajalisele keskmisele alla, selgub rahandusministeeriumi ülevaatest.\nKeskmine nominaaltootlus oli 2017. aastal 3,7% ja reaaltootlus 0,3%. Tulemus jääb mõnevõrra alla teisesamba pikaajalisele keskmisele, mis on vastavalt 3,9% ja 0,8%, märkis rahandusministeeriumi kindlustuspoliitika osakonna peaspetsialist Tõnu Lillelaid ajaveebis. Tootlusnäitajatest on tasud juba maha arvestatud.\nÜleelmise aasta lõpus ning eelmise aasta alguses tulid turule ka madalate tasudega indeksifondid, mis juhinduvad passiivsest strateegiast. Lillelaid tõi välja, et indeksfondid on võrreldavad agressiivsete pensionifondidega, sest nende potentsiaalne aktsiaosakaal on sama suur.\nIndeksifondide varade väärtus on aga oluliselt volatiilsem võrreldes keskmise agressiivsete fondide indeksiga (EPI75), mille peamise kaalu annavad aktiivselt juhitud pensionifondid. Samas tõdes rahandusministeeriumi peaspetsialist, et kuigi indeksifondide NAVi dünaamika oli eelmisel aastal suhteliselt sarnane, on tulemused siiski erinevad.\nSellel aastal on oodata, et juba mullu allapoole liikunud teise samba fondide valitsemistasud kahanevad veelgi. Keskmine teise samba valitsemistasu langeb alates 2018. aasta 1. veebruarist 1,009%ni seniselt 1,08%-lt.\n„Tulemus langeb küll kokku varasema prognoosiga, kuid samas oli ka lootust, et keskmine langeb esmakordselt alla 1%,“ märkis Lillelaid. Madalaima tasuga fondivalitseja on Tuleva 0,34%ga, kuid neil on ka ainult passiivsed indeksifondid. Tulevale järgneb Swedbank 0,82%-ga, ülejäänud fondivalitsejate keskmised tasud on veel üle 1%.\nTasude võrdlemisel on valitsemistasudest veelgi olulisemad nn jooksvad tasud, kuna need sisaldavad fondi kõiki kulusid Eelmisel aastal oli keskmine jooksev tasu 1,3% ehk 0,22 protsendipunkti võrra kõrgem keskmisest valitsemistasust.\n„See tulemus on oodatust mõnevõrra väiksem, kuna pigem oli levinud arusaam, et kõik kulud kokku võivad olla oluliselt kõrgemad valitsemistasude numbrist. Jooksvate kulude 2018. aasta numbrid tulevad tagantjärgi tegelike andmete põhjal 2019. aastal,“ märkis rahandusministeeriumi peaspetsialist Lillelaid.


peavalu 12.10.01 / Neuroloogia\nKannatan juba paar aastat pidevate peavalude all. Olen pöördunud mitmete arstide poole, kuid abi pole senini saanud. Peavalud algasid kui talvel sain külmetada, tulin nimelt ujumast ja juuksed olid ilmselt niisked, pea oli loomulikult kaetud, kuid järgmisel hommikul ärkasin tohutult suure peavaluga, mis lõppes alles siis kui sain arstilt lihaseid lõdvestavaid tablette ja valuvaigisteid. Kaelast on röntgenpilt tehtud, diagnoos: tservikaalne osterokondroos, ometi ütles arst, et see pole mingi eriti tõsine haigus, lihtsalt kael ongi selline sirge ja sellised kaelad valutavad ning võivad tekitada ka peavalu. Paraku pole peavalud senini kadunud, kuna esineb ka kaela kangust, siis on soovitatud massaaz'i - tegin 10-korrase kuuri läbi, aga ei midagi, massöör soovitas ujumas käia, peale kahte korda (olen käinud praeguse seisuga 1x nädalas kahe nädala jooksul) olen tundnud hoopis vastupidist efekti - järgmisel hommikul peale ujumist ärkan jälle jubeda peavaluga ja see mitte ei parane, vaid süveneb. Üks arst kirjutas mulle antidepressante, kasu polnud neist mitte kõige vähematki. Suuremate valude korral võtan oma algatusel ibuprofeeni, kuid see hakkab vaikselt vist juba maksa kahjustama. Olen kuulnud, et selliste valude puhul tehakse ka kaela lõdvestavaid süste, ometi ei tahtnud minu närviarst neist midagi kuulda. Kuna selline pidev suruv tunne peas segab kõiki mu tegevusi - nii tööd kui õppimist, siis pole ma otsustanud veel käega lüüa, aga mida teha? Olen mõelnud, et võibolla on tegemist hoopis ajuveresoonte haigusega või mõne muu protsessiga ajus, toimub ehk veresoonte laienemine või kitsenemine vms. Kas on võimalik seda mõnes polikliinikus uurida, näiteks ultraheliga? Või oskate ehk midagi muud soovitada, millega tegemist võiks olla? Üks arst arvas, et see võib olla närvipingest tingitud, kuid kinnitan, et mul on elus tunduvalt raskemaid perioode tulnud üle elada kui praegu ja ise ma küll ei tunne, et ma väga närviline oleksin. Võibolla on tavalisele ravile lisaks olemas mingeid alternatiivseid ravivõimalusi? Mida soovitate?\nPeavaludel on palju erinevaid põhjuseid. Diagnoosiks ja tõhusaks raviks on vaja peale kirjelduse ka arsti läbivaatust, vahel ka lisauuringuid. Soovitan tulla neuroloogi vastuvõtule.


Reet Sillavee: esimene vabaühenduste ettepanekul tehtud põhiseaduse muudatus - Arvamus\nRiigikogu kiitis möödunud nädalal heaks valimisõiguse andmise 16- ja 17-aastastele.\nPikk töö viis sihile. Juba 2007. aastast on paljud noorteorganisatsioonid pingutanud selle muutuse nimel. Ja mitte ainult noorteorganisatsioonid! Valimisea langetamise protsessi oli kaasatud väga palju erinevaid osapooli. Ka poliitikud. Mina kui noor eestlane tundsin südames uhkust, kui ma nägin, kuidas veel otsustamise päevalgi kolleegide seas teavitustööd teinud Kalvi Kõva mööda riigikogu saali ringi ruttas.\nOtsustavaks saanud Vabaerakonna poolt- ja vastuhääled anti Krista Aru kõnes viidatud riigimehelikust põhimõttest lähtuvalt: pole oluline, kes on valitsuses ja kes opositsioonis, oluline on eelnõu sisu ning iga rahvaesindaja südametunnistus. Selle otsusega kinnitas Eesti enda tuhmuma kippuvat noorte- ja uuendusmeelset kuvandit.\nEufooria noorte ühise töövõidu üle tuletab veelgi enam meelde, et seoses meie tähtsuse kasvuga Eesti ühiskonnas on ees seismas uued väljakutsed. Jätkuv skeptilisus valimisea langetamise ümber toitub mõttest, et noored on kergelt mõjutatavad ja manipuleeritavad. Mina usaldan Tallinna Ülikooli riigiteadlasi eesotsas Anu Tootsiga, kelle mitme-aastase töö tulemusena eelmisel kevadel valminud uuringus «Aktiivse valimisea langetamise mõjude analüüs: eelhindamine» leiti, et Eesti 16-aastased noored on valmis osalema kohalikel valimistel. Samuti järeldati, et otsusel puudub negatiivne mõju, kuid positiivse mõju olemasolu sõltub sellest, kas rakendatakse lisategevusi.\nSkeptikud näevad seisu loomulikult mustemalt. Vältimaks negatiivset efekti, ei piisa vaid numbri muutusest, vaja on rohkemat. Eelkõige reforme koolides. 2007. aastal kõikidel valimistel valimisiga langetanud Austria otsustas samamoodi kaasnevate kodanikuhariduslike reformide kasuks. Eesti Noorteühenduste Liit pakkus välja valimisea langetamisega kaasnevate tegevuste kava välja mullu juuni algul. Vaja on teha laiemaid muutusi, sest eesmärk on noorte suurem kaasatus ühiskonda ja neile koolis õpitu kõrvale praktilise kogemuse andmine. Põgusad mõttevahetused haridusministeeriumiga annavad kindluse, et nad on valmis meie kava arutluse alla võtma ning viima ellu täiendusi tänases koolisüsteemis. Muutused saavad seda objektiivsemad, mida rohkem noortega kokku puutuvaid organisatsioone oma nägemuse avaldab.\nENLi kava puudutab viit valdkonda. Lisaks kodanikuharidusele koolis on olulised ka üldine valimisvalmidus ühiskonnas, noorte teemad poliitikas, poliitika kooliseinte vahel, tähelepanu venekeelsetele koolidele. Ühiskondlik valimisvalmidus on meie kõigi ühine teema, mitte ainult mingi konkreetse organisatsiooni või ministeeriumi oma. Näiteks vajavad kõik Eesti valijad veebilehte, mis koondaks infot targa valiku tegemiseks. Ka ühiskondlik hoiak peab muutuma.\nPoliitika ei ole pidalitõbi, mida äärmise ettevaatlikkusega vältida. Poliitika on meie igapäevaelu, alates sellest, mida me poest ostame, kuidas ühistransport toimib, kuni selleni, milline on linna atmosfäär või koolilõuna kvaliteet. See tähendab muuhulgas ka meedia muutumist veelgi professionaalsemaks, et mitte kultiveerida poliitika-vaenulikkust.\nValimisvalmidus tähendab ka seda, et poliitikud hakkavad rohkem arutlema noorte teemade üle ning seletama noortele arusaadavas keeles, kuidas oma elujärge parandada. Nii juhtus ka Austrias kaheksa aastat tagasi pärast valimisea langetamist. Loomulikult vajab noorte eagrupp eraldi tähelepanu. Enne 2017. aasta kohalikke valimisi tuleb läbi viia teavituskampaania ning jätkuvalt arendada osaluskogusid ja teisi vorme.\nNagu öeldud, suurem osa valimisea langetamisega seotud muutustest peab toimuma koolis. Tuleb täiendada ühiskonnaõpetajate ja koolijuhtide koolitust. Äärmiselt oluline on välja töötada reeglid, mis ei lase koolides teha poliitpropagandat, kuid lubavad anda noortele neutraalset ja õpetlikku teavet poliitiliste vaadete kohta. Kõike seda tuleb teha eesti- ja venekeelseid koole võrdselt kaasates.\nTootsi mõjude analüüs tuvastas, et kodanikuhariduses kapseldutakse liiga tugevalt õpikuteadmistesse ning reaalelulisi sündmusi ja probleeme kaasatakse õppeprotsessi vähesel määral. Seetõttu tuleb ühiskonnaõpetuses rohkem rääkida osalusest, demokraatlikust poliitilisest kultuurist kooliseinte vahel ning erinevatest valijakasvatuslikest teemadest. Üks punkt meie reformikavast on juba jõudnud ka koalitsitoonilepingusse: põhikooli õppekavasse viiakse sisse suhtlemisõpetus, mis aitab tõsta ühiskondlikku teadlikkust ja ennetada perevägivalda, suhtlemis- ja suhteprobleeme.\nPäeva lõpus taandub noorte valimisvalmidus arusaamale iseendast. Suur osa noori on eneseteadlikud ning julgevad argumenteerida erinevate valikute poolt või vastu. Seega tuleb noortele teadvustada seda, et tegelikult nad oskavad valikuid langetada ja enda eest ühiskonnas seista. Mitte ainult ühiskonnaõpetuse tunnis, vaid noort ümbritsevast keskkonnas laiemalt, rääkides sellest, et nad on teiste ühiskondlike gruppidega võrdväärsed.\nValimisea langetamise eelnõu algatamisest 1. juulil 2014 heaks kiitmiseni kulus 309 päeva. Heakskiitmise päevast, 6. maist 2015, järgmiste kohalike valimisteni 15. oktoobril 2017 läheb aega 893 päeva. Seega on meil ligi kolm korda rohkem aega ellu viia valimisea langetamisega kaasnevaid reforme! Ootan innukalt poliitikute ja ametnike otsuseid rakendamaks neid muutusi! Sama aktiivselt jätkavad enda tegevust ka noored: riigiisade poolt antud usaldusele tuleb vastata tegudega. Jõudu tööle meile kõigile!


Roheline kool – Pernova Hariduskeskus\nSügisel 2021 liitus Pernova Hariduskeskus rahvusvahelise haridusprogrammiga “Roheline kool”, mille sisuks on õpilaste ja kogukonna kaasamine keskkonnateemalistesse aruteludesse ning tegevustesse.\nRoheline kool on tuntuim ülemaailmne haridusasutustele mõeldud keskkonnaharidusprogramm, mille ingliskeelseks nimeks on Eco-Schools Global. Eestis koordineerib programmi tegevusi Tartu loodusmaja.\nProgrammi eesmärgiks on keskkonnahoidlike tegevuste rakendamine õppeasutuse igapäevaelus ning vastutustundlike, keskkonda väärtustavate hoiakute kujundamine kõigi kooliga seotud inimeste seas.\nProgrammi fookuses on lapsed ja noored, sest just nemad on meediast, sotsiaalmeediast ja seal levivast valeinfost kõige rohkem mõjutatavad. Keskkonnateemadega kursis olevad noored oskavad tulevikus teha oma elus teadlikumaid valikuid ning ühiskondlikes aruteludes kaasa rääkida.\nRohelise kooli eesmärgid sobivad hästi kokku Pernova Hariduskeskuse sihtidega, milleks on muuhulgas õpilaste iseseisvuse, omaalgatuse ning loodus- ja keskkonnasäästlikku mõtte- ja eluviisi kujundamine.\nRohelise kooliga seoses on sel aastal hariduskeskuse kõigis kolmes majas fookusteemaks prügimajandus: soovime jäätmeteket vähendada, prügi liigiti koguda ning seda rohkem taaskasutusse suunata.\nTehnika- ja motomajas keskendutakse lisaks tervise- ja heaoluteemadele, tehnika- ja loodusmajas võetakse fookusesse elurikkus ja loodus ning loodusmajas õueala.\nPlaanis on neil teemadel korraldada huviringide õpilastele ühiseid seminare ja töötubasid, kus praktiliste tööde või rühmaarutelude käigus töötatakse välja Pernova hariduskeskuse keskkonnapõhimõtted. Õpilased saavad teadmisi jäätmekäitlusest, loodus- ja maavaradest, tervislikust toidust, liikumisest, elurikkusest läbi mere ja rannaniidu ökosüsteemide jne. Praktiliste tegevustena saavad õpilased kevadel loodusmaja juurde rajada oma peenraid, ehitada putukahotelli, osaleda tiigi ja ranna koristustalgutel jne.\nKaasame oma programmidesse ja üritustesse võimalikult palju linnarahvast, et loodust säästvaid väärtusi kogukonnas levitada.\nKevadeks 2022 loodame saada programmi rohelise lipu tiitli, mis näitab, et õppeasutus on teinud keskkonnaülevaatuse, koostanud tegevuskava erinevate valdkondade parendamiseks ning tegeleb aktiivselt nende eesmärkide suunas liikumisega.\nTeise põneva algatusena soovib Pernova Hariduskeskus sel aastal liituda UNESCO ühendkoolide võrgustikuga (UNESCO Associated Schools Network). Tegu on samuti rahvusvahelise, 1953. aastast alanud programmiga, kuhu kuuluvad koolid (üle 11 000 õppeasutuse 181 riigist) lähtuvad UNESCO ja ÜRO põhikirja kesksetest väärtustest ja põhimõtetest.\nÜhendkoolid annavad oma tegevuste kaudu hoogu parema ja jätkusuutlikuma maailma loomisele, viivad ellu uuenduslikke pilootprojekte ning panustavad kestlikku arengut ja maailmakodanikuks kasvamist toetavasse haridusse.\nEesti UNESCO ühendkoolide võrgustiku tööd koordineerib MTÜ Mondo koostöös SA Tartu Keskkonnahariduse Keskusega.\nPernova Hariduskeskusesse toob võrgustikuga liitumine kaasa mitmeid uusi koolitusi ja ettevõtmisi huviringide õpilastele ja õpetajatele. Sel õppeaastal on fookuses Maa ökosüsteemi, ookeani ja mereressursside ning säästva tootmise ja tarbimise teemad – näiteks osaleme kevadvaatluste programmis , mis keskendub jõe, mere ja ranniku ökosüsteemide heaolu uurimisele. Kestliku arengu eesmärkidega On võimalus tutvuda siin – KAE\nKeskkonnatöörühma töötajad, õpilased ja lapsevanemad


Allan Espenberg, 5. oktoober 2019 09:00\nSILMAST SILMA: 25. septembril ehk vahetult pärast skandaali puhkemist kohtus USA president Donald Trump (paremal) Ukraina ametivenna Volodõmõr Zelenskõiga New Yorgis. Foto: AFP/Scanpix\nAmeerika Ühendriikides ja ka Ukrainas on ilma tegemas nn Ukrainagate, mis seisneb selles, nagu oleks juuli lõpus toimunud Trumpi ja Zelenskõi (Zelenski) telefonikõnes nõudnud USA president oma kolleegilt rahapatakate eest abi juurdluses oma tõenäolisima rivaali Joe Bideni ja tema poja tegevuse kohta Ukrainas. Selle eest tahetakse nüüd Trumpi, aga võib-olla hiljem ka Zelenskõid ametist kangutada.\nPraeguse skandaali keskseks, kuid mitte peategelaseks on USA endise asepresidendi Joe Bideni (ametis 2009–2017) 49aastane poeg Hunter, kes on viimastel nädalatel olnud kõige enam mainitav isik USA ja Ukraina ajakirjanduses. Joe Bidenist võib aga suure tõenäosusega saada demokraatide presidendikandidaat tuleva aasta valimistel, mis tähendab seda, et tal tuleb rinda pista Trumpiga, kui viimasest pole selleks ajaks impeachment'iga suudetud vabaneda.


Veekaitse on nii Eestile kui ka Lätile väga oluline keskkonnapoliitika teema. See on seotud pinna- ja põhjaveega mõlemas riigis, aga ka piiriüleste veekogudega Gauja/Koiva vesikonna alal.\nMõlemas riigis on veevarude majandamine korraldatud vastavalt Euroopa Liidu veepoliitika raamdirektiivile (23.10.2000, 2000/60/EÜ), mis paneb paika veekaitse poliitika Euroopa Liidus. Direktiivi nõuded on sisse viidud riiklikesse õigusaktidesse.\nVeevarude tõhusaks majandamiseks on Eesti jagatud kolmeks vesikonnaks (Lääne-Eesti, Ida-Eesti ja Koiva) ja Läti 4 vesikonnaks (Daugava, Gauja, Lielupe ja Venta).\nIgal vesikonnal on olemas niinimetatud veemajanduskava. Tegemist on regionaalse dokumendiga, mis aitab tagada vee kaitset ja jätkusuutlikku kasutamist. Veemajanduskavad koostatakse 6-aastaseks perioodiks (hetkel kehtivad veemajanduskavad on koostatud perioodiks 2009-2015).\nVeemajanduskava eesmärgiks on pinna- ja põhjavee kvaliteedi parandamine ning hea seisundi saavutamine, ühiskonna teavitamine veekvaliteedist ja erinevate huvigruppide kaasamine veekeskkonnaga seotud probleemide lahendamisse. Veemajanduskavad kirjeldavad veekogude hetkeseisundit ning seavad vee kvaliteedi eesmärgid ja meetmed nende saavutamiseks.\nPraegusel hetkel on olukord Gauja/Koiva vesikonnas kummaline – ühel jõel on kaks veemajanduskava – Eesti poolel Koiva jõele ja Läti poolel Gauja jõele.\nAga keskkonnaministrid on juba kokku leppinud, et veemajanduskavade koostamise järgmisel perioodil (2015-2021) võiksid mõlemad riigid koos töötada ja koostada ühe planeerimisdokumendi – Gauja/Koiva veemajanduskava. Selle algatuse toetamiseks teevad mõlema riigi Keskkonnaministeeriumite esindajad ja erinevad loodus- ja keskkonnaeksperdid juba koostööd projekti „Piiriülese Gauja/Koiva vesikonna parema ühise haldamise tegevused (Gauja/Koiva)“ raames. Selle projekti ja koostöö tulemuseks on:\nÜhtsed kvaliteedi eesmärgid kogu vesikonnale;\nMajanduslik analüüs veekastuse, võimalike tulevikutrendide ja kulude katmise kohta;\n2013. aastal esitatakse projekti tulemused, andmed ja soovitused mõlema riigi keskkonnaministeeriumitele. 2015. aastal kasutatakse neid ühise Gauja/Koiva veemajanduskava koostamiseks.


Tõuseb, meie rüütel / Dark Knight Rises (2012) ~ Onu Kalveri lühijutud liikuvate piltide ainetel\n13:38:00 Kalver kinoskäik, täitsa viisakas 1 comment\nBruce Wayne võttis Racheli surma eelmises filmis päris tõsiselt hinge ning on seetõttu kaheksa aastat oma toas mossitanud. Kui aga Kassnaine mehe pühamusse sisse murrab ja ta seifi näppimas käib, saab Bruce kurjaks ja klopib keebi tolmust puhtaks. Pealegi on linnas ka uus kurjam - Bane.\nNing ei lähegi kaua aega, kui Wayne on pankrotis ja murtud seljaga kuskil augus kompostiks muutumas ja Bane kogu linna pantvangi võtnud. Paras väljakutse Batmanile.\nMitte nii hea, kui Dark Knight, aga kindlasti parem kui Nolani esimene, Batman Begins. Mind kõige rohkem see häiriski, et vaikimisi eeldati, et ma mäletan neid keerulisi ja vähem keerulisi sisupöördeid ja motiive, mis 2005. aastal sisse toodi. Liam Neeson ja Christian Bale vehkisid kuskil mägedes samuraimõõkadega. Kes seal paha mees oli ja mis ta tahtis, no ausõna, sundige või uuesti vaatama, ei tule meelde. Aga Nolan vaatajalt eeldab, et ta on eelmisi filme näinud ja sealt asju meelde jätnud. Ma mäletan küll neist filmidest asju, valikuliselt, Jokker tegi päris hea pliiatsitriki näiteks. Kus mina pidin teadma, et seda lahedat stseeni ei pea mäletama. Aga et Ra's al Ghulil on mingi überplaan, see peab mul 7 aastat hiljem meeles olema. Ja et Ra's al Ghul on mingist Liigast.\nSelle konkreetse filmi suurim pluss on aga Bane. Loomulikult on võimalik ja ilmselt ongi tehtud umbes tosin Darth Vaderi nalja ja pool tosinat Hannibal Lecteri oma, aga mulle ta meeldis. Nii puhast kurjust ikka väga tihti ei näidata. Emotsioonitu kurjus. Ei ta läinud närvi, ei tal loopinud silmist sädemeid. Kähises lihtsalt paar sõna järelhüüdeks ja krõps.\nJa veel mulle meeldis see twist, mitte see kohviku heldimuspisara poetava Alfredi oma, vaid see kus järjekordselt tõestati, et ma olen räme meesšovinist, et sellist pööret oodatagi ei osanud.\n9. detsember 2012 21:06


Kauksi Ülle. Essee: Kust tulevad päästjad hinged 12.11.10218 (2005) - Maavalla Koda\nKauksi Ülle. Essee: Kust tulevad päästjad hinged 12.11.10218 (2005)\nInimene peab hingama, et elada, maja peab hingama, et kesta, maa peab hingama, et paremini vilja kanda. Hing peab saama hingetoitu, et hingus ei kaoks. Selle kõige pärast ei kao lõplikult inimeste emotsionaalsest mälust ka hingede aeg ja kirjandusest yks vanadest nimetustest novembri kohta – hingedekuu.<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nSamasse ritta kuulub ka nimetus Märdikuu, mis omakorda on tuletatud sellest, et mardi- ja kadrisantide käimise komme on just sel kuul. Märdid ja kadrid aga on niisamuti meie endi kehastatud hinged, kes tulnud kaugeelta\nKeskelt läbi keeruilma\nLäbi suu sumpa sumpa\nLäbi laanõ limpa lompa\nKastõhain lõigas kaala\nKomme ise on iidvana ja vahest seotud omausu sygispalvusega, kus tänatakse mardipäeva ajal Kesväesä, Pekot, põlluhaldjat viljasaagi eest ja kadripäeval karjaema lammaste, yldse karja hoidmise eest. Vastavalt siis Mardi isa või Kadri ema (põhimõtteliselt eestpaluja) kutsub kokku riituses osalejad, kes riietuvad rituaalsesse kostyymi (mardid mustad ja koledad, kadrid puhtad ja valged) ning liiguvad teri pihuga taredesse heites ja lauldes:\nViska sisse viläõnnõ\nKalla sisse karjaõnnõ.\nSoovivad edenemist ja sigidust perele ja mängulises osas manguvad perelt ande heade soovide eest.\nOn väga tore, et on tänapäevani säilinud vana marditamis-kadritamiskomme, kuigi kahju, et on unustatud jõulusandid, tabanisandid, kunagi olnud ja kohati mäletatud hingesandid. Aga selle kombe elujõu tõttu on hea võimalus anda edasi esivanemate kultuurilist pärandit – Hingede mälestust.\nHingedeajal tehakse korda esivanemate kalmud, syydatakse kyynlad, vanemas kultuurikihistuses viiakse sööki, valatakse jooki (säilinud Setomaal). Vahel tulevad hinged unenägudesse midagi meelde tuletama, näiteks kui olin 25-aastane ja haigeks jäämas, ilmus unes minu vanaema õe Linda mees Juhan ja hoidis käes vitamiinipurki. Yhele tytardest ilmus unes mõni aasta tagasi surnud vanaema ja pyydis midagi öelda. Seda kuuldes meenus mulle, et sel päeval oli tal synnipäev. Tytreke syytas kyynla tema mälestuseks.\nEsivanemate hinged vahel räägivad kalmul olles ka nii, et inimene tõlgib nende edasiantu ise inimkeelde või ka loodusmärkide, tuulekohina ja linnuhäälte kaudu. 2001. aastal Obinitsas Lauluema Taarka haual kysisin temalt, et mis ta arvab, kui temast näidend kirjutada, ja siis kuulsin käo kukkumist.\nOlen hingedekuu alguses oma synnipaigas Rõuges, Jaani-Peebu kalmistul. Yle pika aja olen tulnud omaste kalmudel kyynlaid syytama. Oma võbisevat hingetulukest kadunud kalliste hingejõul turgutama.\nSiin puhkavad Saarna Jaan, Uibo Liine ja juba enamik nende viieteistkymnest lapsest. Mäletan lapsepõlvest vanaema õdesid ja ainukest elus olevat venda. Nende hinged tunduvad praegu ja tundusid ka lapsepõlves nii rahumeelsed ja terviklikud. Väike palkmajake Pärlijõe kaldal, suur ahi, mille soemyyr poolitas toa, ahjul kuivavate mustikate lõhn, pliidil alati kuumas oleva vaarikatsäi maitse, soojad puhtad puupõrandad põrandariietega, päikeselaigud ja vanavanaema selged silmad, väike kogu ja säravvalged juuksed. Ei saa öelda, et nende elulood oleks lihtsad olnud. Vaesust, tööd, sõda. Lastetus või mured lastega. Ja ikkagi oli ja on paljudel tolle aja inimestel niisugused hinged, naer, kortsud näos, jutustamisviis, tundlikkus ja side oma lastega ja esivanematega, et nendega on suhelda nii puhastav ja õnnistav. Sel suvel, kui terve perega osalesime Vanemuise suvelavastuses «Taarka» Obinitsas, kiindusid mu vanim tytar Maali, ise juba noor emme, ja minu noorim tytar Leelo, poolteist aastat vana, mõlemad lauluema Kala Mannisse. Vanemale tytrele õpetas ta naiseliniku pähepanemist ja ema ning noorikuna enda ylalpidamist, Leeloke teda nähes tegi pai ja ytles kalli-kalli ning kysis opa.\nManni, minu vanaema Elisabeth ja veel paljud memmekesed on kõige tõelisemad daamid, kuningannad. Naeratades veetis Manni pikki proove teatriplatsil palava päikese käes, jooksis lavale, kui stseen seda nõudis, ronis redeliga aknast sisse ja välja, et teisest kohast jälle lavale minna, alati naeruline, riided puhtad ja kortsudeta, kõiki vajadusel õpetamas või julgustamas, mitte hukka mõistmas, aga oma arvamust avaldamas. Ei suuda ma nende inimeste hingi kirjeldada, hingemuusikat, kuid seda suuremat valu ja abitust tunnen tänapäeva inimeste suhtes.\nSageli meenub iiri muinasjutt kahest kaupmehest, kes käisid mööda maad ja ostsid inimeste hingi kokku. Inimesed myysid oma hingi, sest nad olid vaesed ja abitud majanduslikult ja haiged või hoolimatud oma hinge suhtes. Praegune igapäevailm pakub hingetoiduks vajaliku asemel ebatervislikku toitu või myrki. Väikest inimest hakatakse juba maast madalast kodunt ja vanemate armastusest liiga kauaks eemale jätma. Juba enne kooli pannakse ta kiire edenemise rattasse – ruttu kõndima, ruttu lugema, ruttu inglise keelt rääkima, ruttu kooli, ruttu ringidesse. Mitte ainult riskiperede või ykskõiksete vanemate, vaid ka näiliselt edukate inimeste lapsed on täiskasvanuna kurtnud liig vähese tähelepanu pärast lapseeas, nappinud läheduse, kallistuste ja kiitmiste puudumise pärast. Vahel vanu regilaule lugedes, kuulates või lauldes tundub, et vaeslapselaulud, mis väljendasid orbude tundeid, käivad nyyd peaaegu kõigi tänapäeva inimeste kohta. Enamikul praegustel emakssaajatel on hyljatusetunnet või hingehaavu oma elust ja pole olnud võimalik kogeda sooja peresuhet, nii on ka ise raske alustada pereinimese ja lapsevanemana.\nKaupmehed aga ostavad hingi kokku ilusama korteri, uhkema auto, pikema reisi, firmamate riiete, kallimate kodumasinate, erutavamate elamuste, joovastavamate ainete ja muu sellise eest. Hinge annavad inimesed ära ja elu panevad asjade tootmisele, mis on hingetud, ja loodus ning elukeskkond saastub yha enam. Võidujooks, kellel on surres kõige rohkem asju ja kel pehmemad tiivakesed, kestab.\nIiri muinasjutt toob õnneliku lõpu. Kaunis veatu hingega Catleen pakub myygiks oma plekita hinge, et saadud rahaga aidata neid, kes pidid vaesuse pärast oma hinge myyma. Kaupmehed ostavad ta hinge ja Catleen valmistub surema, kuid jumal tyhistab ta hingemyygi ning saadab randa laevad viljaga.\nPraegu ostab hingi kokku rohkem kui kaks kaupmeest, kaupmeestele tassivad vara kokku teised kaupmehed ja igayks peab olema kaupmees. Ka looja peab myyma oma teost ja kirjanik kaubitsema luuletusega, usuinimene tegema projekti jne.\nTurg on tegelikult tore koht. Aga linn või kyla, mis on vaid hiiglasuur turg, ei mahuta tõelisi ylikoole, vaimutempleid, iidseid puudesalusid. Inimesele, kes laseb oma hinge juhtida käratsevatel eksitajatel ja pähemäärijatel – reklaam, meediamullid, kiire edu strateegiad –, võib saabuda enamasti mõne õnnetuse läbi äratundmine millegi järele, mis on kadunud. Laste järele, kelle syndimist kõikvõimalikud eksitajad edasi lykkasid, vanematega suhtlemise järele, tunne, et midagi jäi ytlemata. Võib meenuda, et jäi pooleli väe omandamise treening või loomata mõni laul, ytlemata mõned ilusad sõnad, kuigi ka ytlemata sõnad on kusagil alles.\nJust see kusagil ongi tähtis. Inimese vägi leida ja öelda neid ka kusagil. Inimhinge avatus, võime lennata, inimhinge ja looduse suhe, kus udu tuleb ja mähib end ymber hingehaavatu, või udu, kus saad kellegagi kokku, keda enam pole. Vikerkaar, mis lööb taeva särama pärast kaotatud lahingut. Asjad, kus on sees hing.\nKust tulevad need Catleenid ja hingeäratajad, hingede tagasitoojad. Puhastunud hinged, ilmadevahelistes ruumides asju lahendamas käivad šamaanid. Toredad memmed või säravate silmadega naised, kindla vaatega peremehed, kes suudavad pakkuda oma lähedastele või mõnele juhuslikule abivajajale iidse mustriga kirikindad, loovusele julgustava naeratuse, tyki omakypsetatud leiba või taimepoja oma aiast. Ainus võimalus neid luua on laste hingedele anda keha ja seejärel nende hingi toita nende keha toitmise ja kasvatamise kõrvalt.\nKuigi Eestis levivad njuueids, afrotrummid, rootsi värvi majad, soome saunad, võõras keeles muusika jne, on siiski luulel, filosoofial ja usundil yks yhine omadus – nad on mingi hõimu või rahvakillu jaoks olulised ja abistavad siis, kui nad on oma keeles oma ajaloole ja pärimusele rajanema syndinud. Kindlasti vajab laiemat kandepinda meie omausu tunnustamine, tundmaõppimine ja selle jõudumööda harrastamine.\nNii nagu inimkonna hällis inimsalgake hakkas mõnd kivi või puud armastama või riitustega siduma, saab seda teha praegugi. Avatud kõrva, hinge ja sydamega saab suhelda mõne iidse puuga või istutada hingepuu või õuepuu, saab köita soovilõngu või pista õõntesse mynte, visata või kraapida lättesse hõbedat või hõbedatolmu. Juba lätete või puude või esivanemate radadele minek võib avada sydame.


Sotsiaalministri 21. mai 2009. a määruse nr 43 "Meetme "Töölesaamist toetavad hoolekandemeetmed" avatud taotlemisel toetuse andmise tingimused ja toetuse kasutamise seire eeskiri" muutmine – Riigi Teataja\nSotsiaalministri 21. mai 2009. a määruse nr 43 "Meetme "Töölesaamist toetavad hoolekandemeetmed" avatud taotlemisel toetuse andmise tingimused ja toetuse kasutamise seire eeskiri" muutmine\nRTL 2009, 94, 1384\nVastu võetud 08.12.2009 nr 93\nSotsiaalministri 21. mai 2009. a määrust nr 43 «Meetme «Töölesaamist toetavad hoolekandemeetmed» avatud taotlemisel toetuse andmise tingimused ja toetuse kasutamise seire eeskiri» (RTL 2009, 44, 609) muudetakse järgmiselt:\n1) tekstis asendatakse läbivalt sõnad «osalev isik» vastavas käändes sõnadega «partner» vastavas käändes;\n2) paragrahvi 4 punkt 7 tunnistatakse kehtetuks;\n3) paragrahvi 4 täiendatakse punktidega 13 ja 14 järgmises sõnastuses:\n« 13) hoolduskoormusega isik – mittepalgaline hooldaja, vanuses 18–64 (k.a) kellel ei ole võimalik tööle asuda täis- või osalise tööajaga tema hooldusel oleva hooldusvajadusega isiku tõttu;\n14) hooldust vajav isik – isik, kellel on tulenevalt terviseseisundist, sooritusvõimest ja elukeskkonnast tingitud järelevalve, juhendamise ja kõrvalabivajadus eneseteeninduses, hügieenitoimingutes, orienteerumises ja igapäevaelu toimingutes.»;\n« 1) eakale või puudega inimesele või dementsele suunatud hooldusteenuste (päevane ja koduhooldusteenus) pakkumine, võimaldamaks senise hoolduskoormusega isiku tööturule sisenemist või isiku hiljuti tekkinud hoolduskoormuse tõttu tööturult väljalangemise ennetamist;»;\n5) paragrahvi 5 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:\n« 11) sügava puudega või dementsuse diagnoosiga inimesele suunatud ööpäevaringse hooldusteenuse pakkumine, võimaldamaks senise hoolduskoormusega isiku tööturule sisenemist või majanduslike toimetulekuprobleemidega isiku (kelle pere sissetulek leibkonnaliikme kohta jääb alla poole miinimumpalga või kes saavad toimetulekutoetust) tööturult väljalangemise ennetamist hiljuti tekkinud hoolduskoormuse tõttu;»;\n6) paragrahvi 5 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:\n« 3) tööealisele inimesele, vanuses 15–64 (k.a) aastat, tugiisikuteenuse pakkumine;»;\n7) paragrahvi 10 lõiget 2 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:\n« 6) taotleja ja partner peavad olema tegutsenud meetme tegevusega seotud valdkonnas vähemalt kuus kuud.»;\n8) paragrahvi 11 lõikes 1 ja § 13 lõikes 1 asendatakse number «30» numbriga «42»;\n9) paragrahvi 13 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:\n« (2) Kui taotluses esineb puudusi, teavitab rakendusüksus sellest taotlejat viivitamatult kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis ning annab taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Ühe taotluse raames antakse kõigi puuduste kõrvaldamiseks aega kokku kuni 10 tööpäeva.»;\n10) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n« (21) Taotlejal on õigus muuta esitatud taotlust vaid rakendusüksuse poolt osutatud puuduste kõrvaldamiseks. Taotluse vastavuse kontrollimisel ei arvestata muudatustega, mida toetuse taotleja teeb lisaks rakendusüksuse poolt osutatud puuduste likvideerimisele.»;\n11) paragrahvi 13 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:\n« (3) Rakendusüksus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, kui taotlus ei vasta vähemalt ühele § 12 lõikes 2, struktuuritoetuse seaduse § 15 lõike 3 punktides 2–4 sätestatud nõuetele või kui projekti raames teenitav tulu on võrdne või suurem projekti abikõlblike kogukuludega.»;\n12) paragrahvi 14 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:\n« (3) Vastavaks tunnistatud taotlusi hindavad eksperdid määruse lisas 2 esitatud hindamislehe vormil järgmiste hindamiskriteeriumite lõikes:\n5) projekti mõjuulatus – maksimaalselt 17 punkti;\n6) projekti jätkusuutlikkus – maksimaalselt 4 punkti.»;\n13) paragrahvi 15 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;\n14) paragrahvi 16 lõike 1 punkt 10 tunnistatakse kehtetuks;\n15) paragrahvi 16 lõiget 1 täiendatakse punktidega 15–16 järgmises sõnastuses:\n« 15) võimalus taotleda otsuses kinnitatud toetuse väljamaksmist suuremas määras, kui omafinantseeringust rahastatavaid tegevusi tehakse projekti elluviimise ajakavast tulenevalt hiljem kui toetusest rahastatavaid tegevusi ning omafinantseeringust planeeritavaid tegevusi ja kulusid ei saa rahastada toetusest;\n16) projektile viimase tasutud kuludokumentide alusel tehtava väljamakse osakaal projektile antava toetuse kogusummast, kui projekt teenib tulu.»;\n« (21) Rakendusüksus võib algatada taotluse rahuldamise otsuse muutmise või tunnistada selle kehtetuks, kui selgub, et toetuse edasine andmine ei ole põhjendatud.»;\n17) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n« (3) Kui toetuse saaja või partner ei ole «Riigihangete seaduse» § 10 lõikes 1 nimetatud isik ega pea lähtuma «Riigihangete seadusest», välja arvatud struktuuritoetuse seaduse § 22 punktis 11 sätestatud tingimustel, peab toetuse saaja järgima ja tagama, et partner järgiks asjade ostmisel ja teenuste tellimisel järgmisi põhimõtteid:\n5) vältima konkurentsi kahjustavat huvide konflikti.»;\n18) paragrahvi 20 täiendatakse lõigetega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:\n« (41) Paragrahv 5 punktides 1 ja 11 sätestatud hooldusteenuse kulu hüvitatakse kuni 12 kuud ning katkestatakse juhul kui hoolduskohustusega isik ei ole tööle asunud 6 kuu jooksul pärast kulu hüvitamise algust.\n(42) Paragrahv 5 punktis 11 sätestatud hooldusteenuse kulu hüvitatakse kuni 4100 krooni ulatuses kalendrikuus.»;\n19) paragrahvi 20 lõiget 6 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:\n« 11) projekti ettevalmistamisega seotud kulud, sealhulgas projekti taotluse koostamine.»;\n20) paragrahvi 20 lõiget 12 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:\n« 5) ehitamise (sh rekonstrueerimise) kulud.»;\n21) paragrahvi 20 lõike 13 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:\n« 1) ostetud asjad ja teenused, kui rohkem kui ühe pakkuja korral puuduvad võrreldavad pakkumused alates 50 000 kroonist (koos käibemaksuga).»;\n22) paragrahvi 20 lõiget 13 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:\n« 11) ostetud asjad ja teenused maksumusega üle 100 000 krooni (koos käibemaksuga), kui pakkumused ei ole esitatud pakkuja poolt allkirjastatult;»;\n23) määrust täiendatakse §-ga 201 järgmises sõnastuses:\n« § 201. Projektist saadav tulu\n(2) Projekti tulude osas tehakse tagasinõude otsus pärast projekti viimase väljamakse taotluse ja lõpparuande esitamist.\n(3) Kui projekti tegevuse tulemusena tekib tulu, mida ei ole projekti taotluses kajastatud, on toetuse saaja kohustatud 5 tööpäeva jooksul alates tulu tekkimise päevast teavitama rakendusüksust kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, näidates ära juba tekkinud tulu ning võimaliku tekkiva tulu suuruse.»;\n24) paragrahvi 21 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:\n« (1) Toetuse väljamaksmine toimub vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 23 ja selle alusel kehtestatud õigusaktidele.»;\n25) paragrahvi 21 lõiked 4 ja 5 sõnastatakse järgmiselt:\n« (4) Väljamakse taotlusi projekti kohta esitab toetuse saaja vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud prognoosile, kuid mitte harvem kui kord kvartalis ja mitte tihedamini kui kord kuus.\n(5) Toetus makstakse toetuse saajale välja struktuuritoetuse seaduse § 23 lõike 4 alusel kehtestatud korras rakendusüksusele esitatud väljamakse taotluse alusel. Väljamakse taotluse vormi kinnitab rakendusüksus. Esimesele väljamakse taotlusele lisatakse kõik konkreetse taotluse aluseks olevate kuludokumentide ja tasumist tõendavate dokumentide koopiad. Kui esimene taotlus on ettemaksetaotlus, siis lisatakse esimese ettemakse aruandega kõik konkreetse ettemakse aruande aluseks olevate kuludokumentide ja tasumist tõendavate dokumentide koopiad. Edaspidi lisatakse väljamakse taotlusele/ettemakse aruandele vastavad dokumendid vaid rakendusüksuse nõudmisel.»;\n26) paragrahvi 21 lõiked 10 ja 11 sõnastatakse järgmiselt:\n« (10) Toetuse saaja võib rakendusüksuselt taotleda väljamakset struktuuritoetuse seaduse § 23 lõike 44 või 45 kohase ettemaksena või osaliselt tasutud kuludokumentide alusel. Pärast toetuse saamist tasub toetuse saaja tasumata kuludokumentide kogusumma ja esitab rakendusüksusele nõutud tasumist tõendavad dokumendid seitsme tööpäeva jooksul toetuse saamisest arvates. Palgakulude korral esitatakse tasumist tõendavad dokumendid rakendusüksusele seitsme tööpäeva jooksul pärast palga väljamaksmist ning töötasudega kaasnevate maksude osas seitsme tööpäeva jooksul pärast maksude tasumist.\n(11) Viimase väljamakse taotluse esitab toetuse saaja hiljemalt projekti lõpparuandega ning viimane väljamakse tehakse pärast lõpparuande kinnitamist rakendusüksuse poolt, välja arvatud osaliselt tasutud kuludokumentide alusel väljamakse taotluse ja ettemakse taotluse puhul. Viimane väljamakse peab moodustama vähemalt 5% projekti rahastamisotsuses märgitud toetuse summast. Põhjendatud juhtudel võib rakendusüksuse kirjalikul nõusolekul viimane väljamakse olla väiksem kui 5%. Tulu teenivate projektide puhul teostatakse viimane väljamakse ainult tasutud kuludokumentide alusel ning see peab vastama taotluse rahuldamise otsuses märgitud osakaalule.»;\n27) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 111 järgmises sõnastuses:\n« (111) Kui toetuse saaja on taotlenud viimast toetuse väljamaksmist ettemaksena või osaliselt tasutud kuludokumentide alusel, esitab ta eelnimetatud väljamakse abikõlblike kuludega kinni katmise aruande nõutud kulu- ja maksedokumentidega hiljemalt lõpparuandega.»;\n28) paragrahvi 21 lõiked 12 ja 13 sõnastatakse järgmiselt:\n« (12) Kui pärast viimase väljamakse taotluse või ettemakse aruande esitamist moodustavad projekti tegelikest abikõlblikest kuludest § 20 lõikes 12 nimetatud kulud rohkem kui 10%, siis peetakse ületanud osa võimalusel viimasest väljamakse taotlusest kinni või vajadusel nõutakse toetus tagasi.\n(13) Projektis osaleva partneri poolt tasutud kulude hüvitamist taotleb toetuse saaja.»;\n29) paragrahv 22 tunnistatakse kehtetuks;\n30) paragrahvi 25 lõikes 2 asendatakse number «45» numbriga «50»;\n31) lisa 1 vorm A asendatakse lisa 1 vormiga A;\n32) lisa 1 vorm C asendatakse lisa 1 vormiga C;\n33) lisa 1 vorm D asendatakse lisa 1 vormiga D;\n34) lisa 1 vorm E asendatakse lisa 1 vormiga E;\n35) lisa 1 vorm F asendatakse lisa 1 vormiga F;\n36) lisa 2 asendatakse lisaga 2;\n37) lisa 3 vorm A asendatakse lisa 3 vormiga A;\n38) lisa 3 vorm B asendatakse lisa 3 vormiga B;\n39) lisa 3 vorm D asendatakse lisa 3 vormiga D;\n40) lisa 3 vorm E asendatakse lisa 3 vormiga E;\n41) lisa 1 vorm B ja lisa 3 vorm C tunnistatakse kehtetuks.\nAlus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 9.12.2009. a resolutsioon nr 17-1/09-06067.


Virmalised esinesid meremuuseumis\n20. oktoobril esines Virmaliste rahvatantsurühm Austraalia meremuuseumis (Australian National Maritime Museum) Darling Harbouris.\nFoto: Madis Alvre Septembrikuus avati seal näitus viikingitest - Vikings: Beyond the Legend. Näitusega seoses on muuseumil plaanis mitmeid teemakohaseid üritusi, millest esimeseks oli 20. oktoobril toimunud Skandinaavia Pühapäev. Selle raames oli eestlaste rahvatantsurühm Virmalised palutud meremuuseumisse esinema. Virmalised esinesid kaks korda. Tantsude valik koosnes traditsioonilistest ja kavandatud tantsudest. Kõige enam meeldis pealtvaatajatele koomiline Mulgi polka ja põneva lõpuga finale Kokkutantsupolka. Tantsijad olid: Sandra Buchert, Steven Buchert, Andrew Kass, Kati Koreneff, Rhys Maidla, Alex Newmarch, Eliza Newmarch, Kara Nurm, Jüri Perendi, Ella Ranniko, Ella Scott ja Liisa Shepherd. Salmiakki Pelimannit, koosseisus Helen Strutt (akordion), Gregory Strut (vilepillid), David Behne-Smith (viiul) ja Kieran Scott (kitarr), esines omaette kontserdiga soome, rootsi, taani ja norra folkmuusikast. 20. oktoobril esines Virmaliste rahvatantsurühm Austraalia meremuuseumis (Australian National Maritime Museum) Darling Harbouris. suggest best web hosting providers in the top internet services companies review list\nSeptembrikuus avati seal näitus viikingitest - Vikings: Beyond the Legend. Näitusega seoses on muuseumil plaanis mitmeid teemakohaseid üritusi, millest esimeseks oli 20. oktoobril toimunud Skandinaavia Pühapäev. Selle raames oli eestlaste rahvatantsurühm Virmalised palutud meremuuseumisse esinema. Virmalised esinesid kaks korda. Tantsude valik koosnes traditsioonilistest ja kavandatud tantsudest. Kõige enam meeldis pealtvaatajatele koomiline Mulgi polka ja põneva lõpuga finale Kokkutantsupolka. Tantsijad olid: Sandra Buchert, Steven Buchert, Andrew Kass, Kati Koreneff, Rhys Maidla, Alex Newmarch, Eliza Newmarch, Kara Nurm, Jüri Perendi, Ella Ranniko, Ella Scott ja Liisa Shepherd.\nSalmiakki Pelimannit, koosseisus Helen Strutt (akordion), Gregory Strut (vilepillid), David Behne-Smith (viiul) ja Kieran Scott (kitarr), esines omaette kontserdiga soome, rootsi, taani ja norra folkmuusikast.\nVirmalised esinesid meremuuseumis 20. oktoobril esines Virmaliste rahvatantsurühm Austraalia meremuuseumis (Australian National Maritime Museum) Darling Harbouris.\nOlen kuulnud paljusid kodulehe tegemine peale hea vaist. Veebimaastikul on kindlasti kodulehe valmistamine optimeeritult poolest konkurentsis esile ning paari lehega veebilehe valmistamine kvaliteetselt Aara disain OÜ sama lingi kaudu on saadaval ülevaatliku veebilehtede tegemine firma poolt peab vastu ka tipptundidel ja pole vaja oodata, et kodulehtede tegemine viimistletult on samavõrd kasutajasõbralik.\nAvaleht > Arhiiv > Virmalised esinesid meremuuseumis


Digileht 16.09.2021 - Uudis.net\nLääne Elu #1154\n614 koht 0\n1154 Digileht 16.09.2021\nRegina @ Lääne Elu · 15.09.2021 23:59\nPostimees 2 koht · 28.09.2021 22:08\nDelfi 2 koht · 28.09.2021 21:09\nPostimees 3 koht · 28.09.2021 16:16\nMalle-Liisa Raigla @ Lääne Elu 3 koht · 25.09.2021 20:58\nHaapsalu võitis Võrumaad\nElen Freivald @ Lääne Elu 3 koht · 25.09.2021 16:48\nWiedemanni spordihoones mängis täna vast loodud Haapsalu korvpallimeeskond II liigas esimese mängu Võrumaa võistkonna vastu. Haapsalu võitis Võrumaad 76:66. Esimese veerandaja skoor oli Haapsalu 13 – Võru 23, teine veerandaeg 33:32 Haapsalu kasuks. Kolmas veerand 52:45 Haapsalu kasuks ja kogu mängu tulemuseks jäi 76:66. Haapsalu järgmine vastane on Jõgeva meeskond ja mäng toimub 1.okt Jõgeval. Vaata lähemalt\nOru kultuusrisaal avas uksed\nAndra Kirna @ Lääne Elu 3 koht · 25.09.2021 18:25\nTäna avati piduliku aktuse ja Estonian Voicesi kontserdiga oru kultuurisaal. Valminud saal ühendab koolimaja ning vallamaja, seda saavad kasutama nii kool, lasteaed kui kogukond. Tännati eestvedajaid ja tegijaid, kellest paljud ka kohal olid. Vaata lähemalt\nElen Freivald @ Lääne Elu 2 koht · 23.09.2021 15:47\nFotod: Elen Freivald Täna toimusid üle Eesti 16. heategevuslikud teatejooksud, mille eesmärk on koguda raha Haapsalu taastusravihaiglale. Päevajuhi rollis oli Haapsalu noortekeskuse direktor Reelika Ender. „Olge tervitatud 39 võistkonda üle Läänemaa. Teid on täna siin kokku 312, mis on päris suur arv,“ ütles Ender. Seejärel tervitas Ender iga maakonna jooksjaid eraldi hüüdes välja kooli […] Vaata lähemalt\nTükike päikest oli Arvol alati kaasas\nAndra Kirna @ Lääne Elu · 25.09.2021 10:09\n[caption id="attachment_342724" align="alignnone" width="696"] Arvo Tarmula tänavu 14. mail Lääne Elu toimetuses talle omasel kombel tutvumas valmiva lehega.[/caption] Arvo Tarmula seisis mu ette ning küsis erutatult ja küllaltki tungival moel: kus on inimvõimete piir? Vaata lähemalt\nMalle-Liisa Raigla @ Lääne Elu · 22.09.2021 08:00\n[caption id="attachment_189434" align="alignnone" width="516"] Ene Pajula. Foto: Arvo Tarmula[/caption] Veevalajast veelemb, nagu ma olen, käin järjekindlalt Haapsalu veekeskuses. Paar nädalat tagasi esmaspäeval oli vist esimene kord, kui seal vaktsiinipassi küsima hakati. Basseinis ootas mind täielik üllatus – seal oli ainult paar inimest ja suure osa oma kahest tunnist nautisin täielikku üksindust. Privaatbassein – kas pole vägev! Üldse pole põhjust kurta! Ainus probleem – kui keegi ujumas ei käi, on linnavalitsusel... Vaata lähemalt\nRehkalt: EKRE tahab pääseda opositsioonist koalitsiooni\nUrmas Lauri @ Lääne Elu 3 koht · 25.09.2021 18:40\n[caption id="attachment_342783" align="alignnone" width="512"] Hardi Rehkalt. Foto Urmas Lauri[/caption] Lääne-Nigula vallas kandideerival EKRE nimekirjal ei ole oma valimisprogrammi. Juhindutakse Eesti Konservatiivsele Rahvaerakonna katusprogrammist „EKRE viis plussi”, mis annab juhtnöörid kogu Eestile. Vaata lähemalt\nMalle-Liisa Raigla @ Lääne Elu 3 koht · 23.09.2021 13:08\nRahandusminister Keit Pentus-Rosimannus kinnitas neljapäeval toimunud valitsuse pressikonverentsil, et tuleval aastal suureneb pension 590 euroni kuus, samuti tõuseb järgmise aasta riigieelarves üksi elava pensionäri toetus 115 eurolt 200 euroni. Tervise- ja tööministri Tanel Kiige sõnul lähenetakse eakate heaolu parendamisele mitme sammuga. “Läbi indekseerimiste ja erakorralise pensionitõusu tõuseb keskmine vanaduspension 2022. ja 2023. aastal kokku enam […] Vaata lähemalt\nLisette Böttker jõudis Serbias poodiumile\nElen Freivald @ Lääne Elu · 22.09.2021 13:06\n[caption id="attachment_342315" align="alignnone" width="658"] Lisette Böttker saavutas Serbias teise koha. Foto: ewrakogu[/caption] Läinud nädalal Serbias esimestel maailma koolinoorte sportmängudel Eestit esindanud maadleja Lisette Böttker naasis U15 vanuserühma teise kohaga. Ristilt pärit Böttker nentis, et võimalik oleks olnud ka esimene koht, aga teine koht tuli vastu võtta kohtuniku tõttu. „Vastane oli võrdne. Lõpus oli minu kaks punkti, aga kohtunik neid mulle ei andnud. Kokkuvõttes kolm võitu ja üks kaotus ning teine... Vaata lähemalt\nGalerii: raudteeejaamas oodati taas rongi\nMalle-Liisa Raigla @ Lääne Elu · 22.09.2021 19:59\nMalle-Liisa Raigla fotod Kolmapäeva õhtul ootas umbest 50 inimesest koosnev seltskond Haapsalu raudteejaamas taas rongi. Haapsalu aselinnapea Innar Mäesalu lubas kohaletulnutele, et viie aasta pärast on rong Haapsalus. „Pange kuhugi kirja ja vaadake, kas viie aasta pärast samal ajal ootate siin päris rongi. See oleks päris huvitav,“ ütles Mäesalu. „Äkki saab kolme aasta pärast?“ uuris […] Vaata lähemalt\nUudiste reiting uuendatud: 03:51.