Phen24 põhjalikku ülevaadet: Best Diet Pills 2017 – TheAphrodite\nHome » Review » Phen24 » Phen24 põhjalikku ülevaadet: Best Diet Pills 2017\nPhen24 Dieet pillid Arvustused\nRasvumine ja rasva põletamine on nüüd üks kõige levinumad probleemid maailma. Et aidata inimestel seoses rasva põletada, numbrid tooted on seal ilma tegeliku mõju. Phen24 on osutunud töö toode rasva põletamine küsimus, mis uuris eri laborites USAs ja Suurbritannias. Sellepärast; ta kasutas enamasti USA ja Suurbritannia, ja nad olid juba kogenud mõningast tõestatud etendused.\nIga rasvapõletus toidulisand on valmistatud mõned võimas koostisosade ja Phen24 ei ole erand neist. Phen24 koostisosad on mõned kõige tõhusam ja tulemuslikum valemid põletada rasva, mis teiste toodete puhul ei ole. Teadlased ja arstid on alati oletada nende koostisosade kaotada rasva ja siin tuleb Phen24, mis sisaldab kõiki neid. Rasva põletamine toidulisand ka soovitatav, sest koostisosad on kõik looduslikud ja on vähem kõrvaltoimeid. Phen24 koostisosad on paremini tuntud kui rühm ensüüme, mis peatab rasva kasvada rakkudesse. Need ensüümid töötavad ka suurendada metabolismi, mis lõigatud liiga paks ja suurendada energia tööle rohkem, mis on kaasa toonud ka rasvade põletamist. Üks parimaid funktsioone Phen24 koostisosad on see, et need võivad ühiselt tööd murda rasva meie keha ja teisendada rasva energiaks. Energia siis töötab meile jõudu teha rohkem tööd füüsiliselt. Üks Phen24 koostisosade töötab hoone kaitse süsteemi kehasse, mille toidu konverteerimise keharasva on takistatud. Samuti vähendab toidu iha meie kõhtu, ja mõned elemendid otse tõsta keha soojust, nii et põletavad rasva on lihtsam kui enne töötades.\nKuigi Phen24 koostisosad on täis keemilisest materjalist need on täiesti ohutu, mis on tagatud ja kinnitatud USA FDA reguleeritud Lab. Ükski kasutaja oli veel teatatud kahjulikke kõrvaltoimeid, mis omakorda tõestab, et see on ohutu. Kuid mõned kasutajad on teatanud, et ta ei tööta nende jaoks, ja kui uurimise tehti, leiti, et need ei olnud pärast Phen24 suunised. Niisiis, ei ole kahtlust, et kui keegi on tõesti mõeldud kaalust ja võtab selle toote tõsiselt, ta on kindlasti võidus elu uuesti.\nKas Phen24 Work? Muidugi see!\nKaotanud rasva on kõike muud kui lihtne – kui sa ei kasuta õigeid vahendeid saada, kus sa pead olema.\nKui olete kunagi proovinud tilk paar kangekaelne ja sügaval asetsevad naela enne, tead, kui palju vaeva see võib olla. Koos kõigi erinevate tööriistade ja tehnoloogiate turul see on valdkond, mis võib olla uskumatult segadust tekitav ja masendav. Kui kombineerida need probleemid vastuoluliste nõuannete ja inimesed, kes on rohkem huvitatud raha kui tegelikult aidata inimestel, ja teil on tervise ja heaolu valdkonnas, nagu me teame seda täna – kuid see ei pea nii olema.\nSee on täiesti loomulik, et on mõned skeptitsismi kaalulangus tooteid – see tööstusharu on sõna otseses mõttes täis luid ei ole tooteid ja vähem kui eetilisi turundajad lihtsalt otsin teha Buck.\nIlmselt oleks kõrval võimatu loota kõik kelmuse esemeid ja madu õli, mis on peddled maailmale suur tervise ja heaolu maailmas. Kuna künnisel kaubanduse inimesed on otsinud suruda imesid pudeli inimesed soovivad muuta oma välimust ja parandada oma tervist, ja kuigi nad on välja müüdud taga vagunite käivitada linn keset ööd enam, on veel mõned hucksters otsivad panna üle ühe inimesed. See on muutnud inimesed nagu sina ja mina väga skeptiline, kui suur nõue turule ja seda õigusega.\nInimesed väärivad teada ei Phen24 töö, ja kui see ei tööta, milliseid tulemusi võin oodata, et saada sellest. Sa ei oleks esimene küsida ei Phen24 töö, ja sa ilmselt ei jää viimaseks – aga sa peaksid teadma, et see ei tööta.\nKui tegemist on leida tõeline tegeleda lahendusi, mida saab tegelikult loota, et pakkuda teile ülemise rea tulemus, siis pead valima tööstuse juhid ja tööriistu, mis on osutunud töö – ja kui inimesed küsivad teeb Phen24 töö vastus on alati jah\nParim viis vastata ei Phen24 töö on tegelikult proovida – aga kui sul on ikka natuke skeptiline vähe uuritud ei saa kunagi haiget. Sul kiiresti leida, et mitte ainult Phen24 üks võimsamaid ja lihtne kasutada zma turule, kuid see on tegelikult toetab tõeline teaduse ja aastakümnete teadusuuringud. See ei ole lihtsalt üks neist magic pill liiki tehinguid, mis liiga palju vähem kui eetilisi turundajad meeldib müütama vaid väga reaalne ja väga võimas rasva põletamine täiendada, et on võimalik muuta kogu oma väljavaadet samuti oma keha ja seda lühikese järjekorras. Seal on palju inimesi, et teha sama nõude, kuid keegi ei saa varundage see meeldib see toode.\nNii ei Phen24 toimib? Vastus on alati ja alati jah.\nSiin on, mida Phen24 teeme teile\nPhen24 ei pärsib söögiisu suurendada oma ainevahetust, annab oma keha rohkem energiat, lagundada rasvu keha, ei põhjusta riskantne kõrvaltoimeid, ei põhjusta ohtu teie tervisele, on taskukohase oma eelarve, pakub ohutu, kiire ja lihtne tulemusi.\nMis on see minu jaoks?\nKui te ei meeleheitlikult kaalust ja midagi ei töötanud olete veel, siis peaks vähemalt proovida Phen24, sest palju positiivseid kommentaare toote. Phen24 on osutunud on pikaajaline kogemus näitab tõhususe kaalulangus, ja ettevõte pakub Phen24 naeruväärne madal proovida toodet.\nPärast sa püüad seda toodet, sa lähed, et näha positiivseid tulemusi ja reorganiseerima Phen24. Oma pakkumise nagu see, mida Phen24 firma, siis tõesti pole midagi kaotada, välja arvatud oma liigse naela. Isegi kui te olete foodaholic ja ei ole suutnud kontrollida oma toiduratsiooni, selle toote taas aidata teil kontrollida oma söömist.\nPaljud, kes on kaotanud kaalu ilma selle toote jõuda platoo kaalukaotus ja ei tundu, et vähendada nende kaalu veelgi. Phen24 aitab teil saada üle sellest takistusest. Järgides lihtsaid juhiseid saate aidata selle toote tööle optimaalset ja võite saada palju kiiremini kaalulangus ohutult ja tõhusamalt.\nSeal on palju kaalulangus täiendab turul, mis on ka turult, sest nende karm kõrvaltoimeid. Phen24 on pidevalt osutunud tõhusaks toode, mis teeb seda, mida tõotab teha. Ja paljud on suureks mõju selle toote. Ennekõike Phen24 on tõestanud ohutu ja efektiivne.\nVào firma mitte ainult saadab teile toote ühe tasuta pudel, nad saadavad teile täielik dieeti, mis tõesti töötab koos toote. See ettevõte on teinud kõik tööd teile, et kõik mida sa pead muretsema muutub teele suunas sobiva kaalu ja saada terve protsessi.\nKui te soovivad proovida Phen24 sa pead teadma, et sa ei pea midagi tegema, välja arvatud võtta Phen24 alustada kehakaalu, aga te ei saa oodata, et näha liigse naela välja homme. Sa pead võtma osa vastutusest koos Phen24 toodet.\nOn raske uskuda, kuid enamik inimesi, kes on ülekaalulised ja leiavad end süüa kogu aeg ja kõik vale toit on ikka üldiselt alatoidetud. Seda seetõttu, et keha vajab just õige kogus toitaineid funktsiooni tervisliku viisil. Tühje kaloreid ja kõrge kalorsusega toidud ei kavatse pakkuda neid olulisi toitaineid.\nTeie vastutus on kujul arendada mingi treeningprogrammi, isegi see on jalgsi 10 minutit iga päev. Te peate vältima kalorsusega Ladeni toidud iga päev ja pühenduda rohkem sööma tervislikku toitu, rikas vitamiinide ja mineraalide poolest. Et kiirendada vabastades keha jaotatud rasvarakkude peate juua palju vett, kuus kuni kaheksa, kaheksa untsi veega iga päev.\nKui olete proovinud Phen24 ja seda näinud aitab teil saavutada oma kaalulangus eesmärke:\nSee muudab teie elu paremaks\nSa muutub tervislik taas pärast kadumas liigne naela\nsa viib tootlikumad ja kiire elu rohkem uksed võimalus avatud teile\nsaad aru suurenemise enesehinnangut. Kui te tunnete end hästi, siis on hea tunne sinu töö, töö ja isiklikud suhted.\nKui teil on kakskümmend või enam naela kaotada ja ei ole suutnud langetada kaalu ise, siis peaks kaaluma Phen24. Muidugi, seal saab olema plusse ja miinuseid iga toote turule, aga Phen24 on näinud väga vähe negatiivseid märkusi tarbijatele.\nEnamik tarbijaid, kes on proovinud seda toodet on meeldivalt üllatunud nende tulemusi. Ära raiska veel üks päev oma praeguse ülekaalulisuse staatus.\nTaastada kõik kaalu tagasi, kui sa saad oma eesmärgi kaalu on rangelt sinust. Kui te ei ole teinud vajalikke elustiili muutused, mis lähevad koos Phen24 siis on hea võimalus teil taastada liigse naela. Seal peab olema mõne elemendi vastutust, mis on suunatud isiku ja mitte ainult toodet.\nPhen24 on läinud veelgi kaugemale ja on FDA heaks ja valmistatud Ameerika Ühendriikide sertifitseeritud laboris ja meditsiiniliselt tunnustatud ja testitud tuhanded inimesed kogu maailmas. Ei ole muud toodet turule, mis on saanud sellise vahutama kommentaare, ja varunduskood meditsiiniasutused ja FDA.\nTelli oma Phen24 täna ja algab rada edukas kaalukaotus ja parema tervise ja fitness. Proovi seda ühe kuu ja vaata, kas sa liiga ei realiseeri positiivseid tulemusi, et nii paljud teised on kogenud oma kaalulangus püüab läbi selle hämmastav toode.\nKaalus ja Gain usaldust Phen24\nKui olete võidelnud oma kaalu, sa ei ole üksi. Rohkem kui 34% täiskasvanutest USA peetakse praegu ülekaalulised ja murettekitava 33% on rasvunud. Ülekaalulisus võib mõjutada oma tervist ja oma elu nii palju võimalusi. Targem asi, mida saab teha, on saada tõhus kaalulangus kava ja võtta kontrolli oma tervise täna. Mis läbimurdeid fitness, toitumine ja toidulisandid, kehakaalu pole kunagi olnud lihtsam. Tegemine, et esimene samm kontrolli võtmisest on sageli kõige raskem osa, kuid kasu on hindamatu. Võite teha selle esimese sammu veelgi tõhusamaks, lisades Phen24 oma kaalulangus kava.\nGain usaldust kehakaalu kiire\nPhen24 on kaalulangus toidulisand, mis stimuleerib ainevahetust ja muudab lihtsamaks põletada kaloreid. Kahe 800mg tabletti päevas, siis võib hoida oma isu on lahe, mis aitab teil jääda oma dieeti ja süüa tervislikumaks. Mis Phen24, märkad oma kehakaalu kukutades ära palju kiiremini, sest see suurendab veekadu ja vähendab puhitus. Nagu te kasutada, see suurendab tõhusust oma füüsilist treeningut andes teile rohkem energiat seda teha ja parandada oma võimet ehitada lihaseid. Pärast vaid üks lühike kuu, võid kaotada kuni 20 naela. Enamik Phen24 kasutajad kaotavad keskmiselt kolm kuni viis naela nädalas. See kiire kaalulangus annab teile lisatud kindlustunde jätkata oma uue fitness ja toitumine rutiinne kuni teie jõuda oma ideaalne kaal.\nKas rohkem aega ja energiat oma elu\nMis Phen24, sa ei pea kulutama peaaegu sama palju aega jõusaalis, mis annab teile rohkem aega osade elu sulle meeldib, nagu sõpradega suheldes ja veeta aega koos perega. Tegelikult Phen24 tegelikult vähendab füüsilist väsimust ning suurendab oma energia taset, nii et isegi pärast kiiret treeningut, siis on teil energiat säästa. Samuti aitab teil taastada vaimset erksust, mis võimaldab teil olema teravam tööl ja rohkem peal asju kodus. Nagu te kaalust alla, teie üldist tervist parandab, mis lisab veelgi rohkem energiat ja vaimse teravuse.\nKasutage seda Quality Product koos õige toitumine kava\nKuigi Phen24 on kvaliteet toidulisandit ravimitega hinne sünteesitud koostisosade ja see on valmistatud FDA registreeritud rajatiste USA, sa ei pea retsepti saada. Kaasas kvaliteedi tagamise ja madala hinnaga, ja selle osutunud edukaks mõju on isegi tagatud Mayoclinic.com. Muidugi, nagu iga toidulisand, teil on vaja kasutada seda koos ohutu, hästi planeeritud fitness ja toitumine kava saada parimaid tulemusi. Sellepärast, kui ostate Phen24 saate ka üks meie ulatusliku dieedi plaanid, alateadlikul kaalukaotus salvestus, jõutreeninguga videos, ja muidugi, video juhendades teid selle nõuetekohase kasutamise.\nMiks raisata rohkem aega pika treeningu ja dieedi plaanid, mis ei tööta? Tellimus Phen24 täna ja teada saada, miks nii paljud inimesed armastavad seda. Enne seda teame, saate kehakaalu ja otsin suur ja see ei ole pooltki nii raske kui oma vana rutiinset. Kui sa oled oma ideaalkaalu, siis on teil värskelt leitud usaldust, mis aitavad teil näidata maailmale parimat ise. Teised kindlasti teate uue teile ja teie perele tõenäoliselt hindame enam elu teil nendega kui sa oled terve kaal. Sa võid osta Phen24 online ja alustada oma uue Phen24 kaalulangus kava ei aja. Siis ainus asi, mida sa pead muretsema, mida teha kõik oma vanad riided!\nErinevalt paljudest teistest kaalulangus tooteid, Phen24 ei saa osta apteekidest või regulaarselt kauplustes (see hõlmab jaekaubandusketid nagu näiteks GNC või Walmart).\nPhen24 ka ei ole võimalik osta online kauplustes peale ametliku poe või läbi online-turud nagu Amazon. Ainus võimalus osta Phen24 ja on garantii, et te saate originaal toote tellida internetis aadressil ametlik online Poe.\nHinnad eri toodet kimbud loetletud ametlikul koduleheküljel on ainult hindade võimalusi selle toote kohta. Kahjuks uusi kliente ei saa osta Phen24 allahindlusega; ainult olemasolevatele klientidele on õigus raha tagasi tagasimakse pannes oma järgmise järjekorras.\nPraegu on kaks versiooni selle toote (USA ja EL), vaid veidi erinev, kui tegemist tüüpi mitte-kasutatavate toimeainete, tablett värvuse ja toote märgistamine (toimeainete jäävad samaks kõikide tootepartiile).\nKliendid sellistes riikides nagu Suurbritannia, Austraalia, või Kanadas saab nüüd osta Phen24 ametliku poodi ja saada toode, mis sisaldab aktiivset valemiga eespool loetletud. Eelnevalt kasutatud DHEA koostisosa, mis nõuab retsepti nendes riikides on asendatud taimsete asenda Tongkat Ali.\nPrevious Previous post: Phen24 Reviews – Best Kaalulangus Pillid et töö 24 tundi\nNext Next post: Phen24 Kliendid Arvustused: Rapid Fat Burner ööpäevaringseks


Korvpalli Balti liiga jätkab, kuid natuke muudetud kujul Tartu Ülikool Maks & Moorits\nKorvpalli Balti liiga jätkab, kuid natuke muudetud kujul\nVahepeal keerulisse olukorda sattunud korvpalli Balti liiga jätkab ka tuleval hooajal. Siiski hakkavad suuremad klubid aina rohkem saama oma tahtmist.\nSeitse aastat tegutsenud liigal on seega tulemas ka kaheksas hooaeg, kuid lisaks Leedu tippklubidele Kaunase Žalgirisele ja Vilniuse Lietuvos Rytasele ei pea põhiturniiril osalema ka lätlaste Riia VEF.\n„Kolm meeskonda läheb otse Final4 või Final5 – viimane on veel selgumisel. VEF ei jõua kõiki sarju lihtsalt füüsiliselt mängida. Nad osalevad veel ju Läti meistrivõistlustel, Ühisliigas ja eurosarjas,“ tutvustas BC Kalev/Cramo mänedžer Kaarel Sibul Leedus toimunud kohtumisel tehtud otsuseid.\n11 seas kaks Eesti klubi\nSeega võib ka Tartu Rock natuke kergendatult hingata, kuna Balti liiga kadumise korral poleks meeskonnal olnud tulevaks hooajaks enam rahvusvahelist väljundit.\n„Sellist tunnet ei olnud, et asi katki jääks. Põhiturniir pakub jätkuvalt tugevaid mänge, kuna vastamisi tuleb minna Ventspilsi, Šiauliai ja Leedu mulluse pronksimeeskonna Rudupisega,“ lisas Rocki mänedžer Meelis Pastak.\nVarem valmistas klubidele pahameelt asjaolu, et liigas osalemise eest tuleks maksta 6500 eurot. Nüüd piirduti sellega, et meeskonnad katavad kohtunike peale minevad kulutused. „Eks see kulu jääbki hooaja peale umbes samasse suurusjärku,“ lisas Sibul.\nTuleval hooajal osaleb Balti liiga kõrgemas divisjonis kokku 11 meeskonda ning nende seas on vaid kaks Eesti klubi – Kalev/Cramo ja Rock. Mullu tugevamas seltskonnas pallinud TTÜ peab seekord leppima madalama tasemega.\n„Rääkisin Balti liiga presidendiga ning meie oleme järgmisel aastal teises divisjonis. Majanduslikel põhjustel tahtsid nad, et kõrgem divisjon oleks väiksem ja seega on seal 11 meeskonda,“ rääkis TTÜ meeskonnaga tegelev Heino Lill. „Võib-olla ongi see meile hea ja siis me ei kavatse esimesel poolaastal ka välismängijaid palgata.“\nPõhiturniiril peaks Läti ja Leedu klubide vahekord jääma samaks nagu oli mullu, kui mõlemast riigist tegi täishooaja kaasa neli meeskonda.\nKui mullu pakkus Baltikumi klubidele kõrgemas divisjonis konkurentsi rootslaste Norrköpingi Dolphins, siis tuleval sügisel asendab neid kevadel Venemaa meistrivõistlustel viimaseks ehk kümnendaks jäänud Ljubertsõ Triumf. Eeldatavasti otsustas Dolphins loobuda, kuna nende mängude arv hooaja jooksul tõusis küllaltki suureks.\n„Lihtsalt öeldi, et suure tõenäosusega liituvad nad (Triumf – toim) liigaga, kuna muidu jääb neil lihtsalt mänge väheks. Triumfile kehtivad samad tingimused mis Dolphinsile ehk nad peavad katma külalisvõistkondade lisakulud,“ rääkis Sibul.


The Big Game osa 60: Bussijuht sõidab mägedesse | PokerNews\nThe Big Game osa 60: Bussijuht sõidab mägedesse\n2013 Juuni 28 PokerNews Eesti\nPokerNews jätkab interneti vahendusel taasesitamist Viasat Sport Baltic ekraanil jooksvaid "The Big Game" saateid. Teleekraanil saad jälgida järgmist uut osa täna õhtul algusega 21:00.\nMeie aga toome täna teieni 12. koosseisu viimase, kus laua taga: "Elky" Grosspellier, Abe Mosseri, Amit Makhija ja Peter Jetten. Phil Hellmuth lahkus, tema asemele tuli Lex Veldhuis. Lisaks proffidele on internetist mängu pääsenud bussijuht Bob Ferdinand. Täna selgub kellest saab hooaja parim amatöörmängija. Vaata ja õpi mängu, saadet kommenteerib tuntud Eesti showmees ning pokkerifanaatik Mart Mardisalu. Eelmised osad leiad siit.\nLiitudes PokerStarsiga läbi PokerNewsi saate osa 100% kuni $600 esmase deposiidi boonusest, kui kasutate turunduskoodi "ESTONIANPOKERNEWS" ja boonuskoodi "EE100". Läbi PokerNewsi liitumine annab õiguse mängida kõikidel meie freerollidel, mis kujutavad endast väga suurt lisaväärtust. Ning see õigus on eluaegne! 6. juulil toimub meie mängijatele freeroll, mille auhinnafond massiivne 30 000 dollarit.\nThe Big Game osa 58: Bussijuhi tee on auklik


Tööandjad: kütuseaktsiis tuleb langetada 2015. aasta tasemele - Äriuudised - Majandus\n15. juuni 2016, 9:23\nSeetõttu tuleks valitsusel eksimust tunnistada ja kütuseaktsiisi tõus tagasi keerata 2015. aasta tasemele, kirjutas Eesti Tööandjate Keskliidu juhataja Toomas Tamsar eile peaminister Taavi Rõivasele saadetud pöördumises.\nTamsare sõnul on rahvusvahelise maismaatranspordiga tegelevad firmad pärast aktsiisi tõusu tänavu 1. veebruari järel asunud suures osas tankima naaberriikides. «Aktsiisitõusu tagajärjel oli diislikütuse liiter tanklates märtsis keskmiselt 10 senti kallim kui Lätis, Leedus ja Poolas. Suure osa diislikütusest tarbivad veoautod, mille keskmine kütusekulu on ca 35 liitrit saja kilomeetri kohta ja kütusepaak mahutab ca 1000 liitrit. Seega: Eesti ühtede suuremate ekspordipartnerite Saksamaa ja Hollandi linnadesse sõites võib tee peal tankides kokku hoida 150-200 eurot reisi pealt või 100 eurot paagitäielt, kui Eestis tankimist vältida,» kirjutas Tamsar.\nTänu eelnevalt soetatud varudele ei ole veel võimalik täpselt prognoosida, kui suureks kujuneb kütuseaktsiisi laekumine riigieelarvesse, ent maksu- ja tolliameti andmetel on kütusemüüjate müüdud diislikütusekogused eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 9 protsendi võrra vähenenud. Seni oli diislikütuse tarbimine aasta-aastalt jõuliselt kasvanud ja ca 5 protsendi suurust kasvu prognoosis Rahandusministeerium ka käesolevaks aastaks. Seega paistab juba praegu, et suur osa diislikütusest ostetakse mujalt, mis tähendab, et ka aktsiis ja käibemaks laekuvad mujale.\n«Mõistame, et aktsiisitõusud lepiti koalitsioonipartnerite poolt kokku, et olulisi reforme finantseerida. Praegu aga kannatavad ettevõtjad ja riigi tulud hoopis kahanevad, mitte ei kasva. Me soovime, et kui on tehtud vale otsus, siis seda võimalikult kiiresti tunnistataks ja viga parandataks. 2016-2018 kütuseaktsiisitõusudest tuleb loobuda,» kirjutas Tamsar.


Kirburohi, Mõru kirburohi\nJaapani köögis kasutatakse kirburohu värskeid lehti (Benitade). Lehti lisatakse suppidele ja salatitele, ning kalaroogadele, samuti kasutatakse kirburohulehti sushi kaunistamiseks. Kuivatatud seemned on vänged, ent neid kulinaarias ei kasutata. Samas võiks seda proovida, kuna seemnetel on huvitav maitse. Teise maailmasõja järgsetel rasketel aastatel kasutati Saksamaal kirburohuseemneid musta pipra asemel.\nEelmine: Ksüloopia, Etioopia ksüloopia\nJärgmine: Kurkumiin, kurkumkollane, looduslik kollane (E100)


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Euroopa investeerimiskava: küsimused ja vastused\n1. Mis on Euroopa investeerimiskava? Miks seda vaja on?\nÜlemaailmse majandus- ja finantskriisi puhkemisest alates on ELi investeeringute tase olnud madal. Euroopa tasandil on vaja ühiseid ja kooskõlastatud jõupingutusi, et see negatiivne trend peatada ja juhtida Euroopa kindlalt majanduse elavnemise teele. See on Jean-Claude Junckeri komisjoni olulisim eesmärk. 2007. aasta haripunktiga võrreldes on ELis investeeringud vähenenud ligikaudu 15 %. Lühiajalises perspektiivis aeglustab investeeringute vähesus majanduse elavnemist. Pikemas perspektiivis pärsib investeeringute puudumine majanduskasvu ja konkurentsivõimet. Vähene investeerimistegevus euroalal mõjutab märkimisväärselt aktsiakapitali, mis omakorda pidurdab Euroopa kasvupotentsiaali, tootlikkust, tööhõive taset ja töökohtade loomist.\nEuroopa investeerimiskaval on kolm eesmärki: kõrvaldada investeerimist pärssivad takistused, süvendades ühtset turgu, suurendades investeerimisprojektide nähtavust ja pakkudes neile tehnilist tuge ning kasutades arukamalt ära uusi ja olemasolevaid rahastamisvahendeid. Euroopa Komisjon prognoosib, et investeerimiskava tulemusena võib ELi SKPsse lisanduda täiendavaid vahendeid suurusjärgus 330–410 miljardit eurot ja lähiaastatel oleks kava abil võimalik luua 1–1,3 miljonit uut töökohta. ELis on piisavalt likviidsust, kuid erainvestorid ei investeeri vajalikul määral, muu hulgas usalduse puudumise ja ebakindluse tõttu. Euroopa investeerimiskava eesmärk on seda olukorda parandada. Lisateave: vt teabeleht.\n2. Mis on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)? Kuidas seda rahastatakse? Kuidas saavutatakse 315 miljardi euro eesmärk?\nEuroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) on investeerimiskava alus. EFSI ülesanne on murda välja usalduse puudumise ja ebapiisava investeerimise nõiaringist ning kasutada ära finantsasutuste, ettevõtete ja üksikisikute likviidsed vahendid ajal, mil avaliku sektori vahendeid on vähe.\nEFSI luuakse Euroopa Investeerimispanga (EIP) raames. Fondi eesmärk on suurendada reaalmajandusse tehtavaid investeeringuid teatavates valdkondades, mille hulka kuuluvad taristu, haridus, teadusuuringud, innovatsioon, taastuvenergia ja energiatõhusus. See keskendub ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEdele) ning keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele (250–3000 töötajaga äriühingud). EFSI keskendub projektidele, mis edendavad muude eesmärkide hulgas töökohtade loomist, pikaajalist majanduskasvu ja konkurentsivõimet.\nEFSI asutamiseks luuakse 16 miljardi eurone tagatis. ELi tagatist toetab ELi eelarvest rahastatav 8 miljardi euro suurune tagatisfond (mis katab poole summast). EIP eraldab 5 miljardit eurot, millega EFSI riskivõtmisvõime suureneb 21 miljardi euroni. EIP ja Euroopa Komisjoni kogemused näitavad, et 1 euro allutatud võlana toob kaasa 5 eurot koguinvesteeringutena: 1 euro allutatud võlana ja sellele lisanduvad 4 eurot kõrgema nõudeõiguse järguga võlana. See tähendab, et iga euroga, millele fond annab riskikaitse, luuakse reaalmajanduses 15 euro eest erainvesteeringuid , mis muidu oleksid jäänud tegemata. See mitmekordistav mõju 1 : 15 on mõistlik keskmine, mis põhineb ELi ja EIP programmidega seoses saadud varasematel kogemustel. Lisateave: vt teabeleht.\n3. Millised on investeerimiskava järgmised etapid? Millal hakkab EFSI toimima?\nELi seadusandjad saavutasid 28. mail 2015 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) määruse suhtes poliitilise kokkuleppe. Vaid neli ja pool kuud varem, 13. jaanuaril, võttis komisjon vastu seadusandliku ettepaneku. Liikmesriigid kiitsid selle 10. märtsil ühehäälselt heaks ja Euroopa Parlamendis toimus parlamendikomisjoni tasandil hääletus 20. aprillil. Euroopa Parlamendi täiskogu andis sellele 24. juunil lõpliku heakskiidu. Selle tulemusena saab EFSI tegevust alustada varasügisel, nagu kavandatud.\n2014. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu järeldustes kutsuti Euroopa Investeerimispanka (EIP) „ alustama tegevustega enda rahalisi vahendeid kasutades alates 2015. aasta jaanuarist”. EIP on juba välja kuulutanud mitu projekti, mida eelrahastatakse Euroopa investeerimiskava raames, kus EIP tegutseb Euroopa Komisjoni strateegilise partnerina.\n22. juulil 2015 otsustas komisjon laiendada ELi tagatist EIP ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) eelrahastatavatele projektidele ning nimetas koos EIPga ametisse juhatuse liikmed. Investeeringute komitee liikmed on kavas ametisse nimetada 2015. aasta septembriks avaliku kandideerimismenetluse alusel. Samuti toimub septembris Euroopa Parlamendis kuulamine, mille raames kiidetakse heaks EFSI tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja kandidaat. Komisjoni kava kohaselt alustab Euroopa investeerimisnõustamise keskus (EIAH) toimimist 2015. aasta sügisel ja Euroopa investeerimisprojektide portaal 2015. aasta lõpuks.\n4. Mis on Euroopa investeerimisprojektide portaal? Kes vastutab selle toimimise eest?\nEuroopa investeerimisprojektide portaali eesmärk on parandada investorite teadmisi olemasolevatest ja tulevastest projektidest kõikjal Euroopas. Sellega soovitakse suurendada läbipaistvust ja suurendada investorite osalemist rahastamisel (ilma mingi tagatiseta, et neid projekte hakkavad rahastama riiklikud ametiasutused).Portaali kaudu saavad välisrahastamist otsivad ELi projektiarendajad jagada potentsiaalsete investoritega teavet oma investeerimisprojektidest ja -ideedest. Portaali hakkab haldama Euroopa Komisjon ja see peaks olema toimimisvalmis 2015. aasta lõpuks.\n5. Mis on Euroopa investeerimisnõustamise keskus? Millist tuge see pakub?\nEuroopa investeerimisnõustamise keskus toimib ühtse kontaktpunktina, mis pakub erinevaid nõustamisteenuseid projektide kindlaksmääramise, arendamise ja rakendamise, rahastamisele juurdepääsu, finantsinstrumentide kasutamise ja suutlikkuse suurendamise valdkonnas. Keskus suurendab kogu liidu avaliku ja erasektori osaliste suutlikkust kavandada majanduslikult usaldusväärseid projekte, mida on võimalik ellu viia. Investeerimisnõustamise keskus peaks olema toimimisvalmis 2015. aasta sügiseks.\n6. Milline on EFSI juhtimisstruktuur?\nEFSI-l on juhatus, kelle ülesanne on anda üldisi poliitikasuuniseid. Juhatus koosneb kolmest komisjoni eksperdist ja ühest EIP eksperdist. EFSI-l on ka investeeringute komitee, kes üldiste tegevuspõhimõtete alusel teeb konkreetseid investeerimisotsuseid selle kohta, kas anda EFSI raames tehtavatele EIP toimingutele ELi tagatis. Investeeringute komitee koosneb kaheksast liikmest ja seda juhib EFSI tegevdirektor. Investeeringute komitee liikmetele esitatavad nõuded on määratud kindlaks EFSI määruses.\nJuhatus esitab kandidaadi EFSI tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametikohale. Euroopa Parlament korraldab kandidaatide kuulamise ja annab neile oma heakskiidu. Seejärel nimetab EIP president tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametlikult ametisse kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada ühe korra.\n7. Kuidas tagab EFSI juhtimisstruktuur sõltumatuse avaliku ja erasektori panustajatest? Milliseid meetmeid kasutatakse aruandekohustuse tagamiseks?\nInvesteeringute komitee liikmed on sõltumatud eksperdid, kellel on suur turukogemus. Nii tagatakse, et projekte valitakse ilma poliitilise sekkumiseta.\nSelleks et tagada kõrgel tasemel aruandekohustuse täitmine, annavad juhatuse esimees ja tegevdirektor Euroopa Parlamendile või nõukogule nende taotluse korral aru EFSI tulemustest ja osalevad ka kuulamistel.\nKa EIP president annab Euroopa Parlamendile aru EFSI raames tehtavatest EIP rahastamis- ja investeerimistoimingutest. Tal võidakse paluda osaleda kuulamistel, kui Euroopa Parlament peab seda vajalikuks.\n8. Milline on EIP roll otsuste tegemises?\nKuna EIP panustab EFSIsse, on ta juhatuses esindatud. Kuna EFSI tegutseb EIP juures, tuleb iga EFSIst toetatud projekt heaks kiita ka vastavalt EIP tavapärastele menetlustele. Ka Euroopa Investeerimisfondi (EIF) kaudu VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele eraldatavad EFSI rahastamisvahendid tuleb heaks kiita EIFi tavamenetluste kohaselt.\n9. Milline on Euroopa Parlamendi ja kontrollikoja roll EFSI üle järelevalve tegemises?\nEFSI määrusega on ette nähtud ulatuslikud eeskirjad, et tagada EFSI aruandekohustus Euroopa Parlamendi ees. Järelevalve põhineb kahel peamisel põhimõttel:\na) Aruandlus. EIP annab aru i) kord poolaastas komisjonile ning ii) kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse alusel tehtud EIP rahastamis- ja investeerimistehingute kohta. Aruanded avalikustatakse. Ka komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse kohaldamise kohta.\nb) Aruandekohustus. Euroopa Parlamendil on õigus korraldada igal ajal EFSI tegevuse tulemusi käsitlevaid kuulamisi EFSI juhatuse esimehe ja tegevdirektoriga. Juhatuse esimehel ja tegevdirektoril on ka õiguslik kohustus kiiresti vastata – kas suuliselt või kirjalikult – Euroopa Parlamendi esitatud küsimustele. Euroopa Parlament ja nõukogu saavad nõuda aruandmist ka komisjonilt. EIP presidenti võidakse kutsuda Euroopa Parlamendis toimuvale kuulamisele. Samuti tuleb tal vastata kiiresti – kas suuliselt või kirjalikult – Euroopa Parlamendi esitatud küsimustele.\nKontrollikoda kohaldab oma tavapäraseid eeskirju ELi tagatise ning liidu üldeelarvest tehtud maksete ja liidu üldeelarvesse laekunud maksete sissenõudmiste auditeerimisel. Kontrollikoja praegune roll EIP tegevuse auditeerimisel (seda on üksikasjalikult kirjeldatud EIP, kontrollikoja ja Euroopa Komisjoni vahelises kolmepoolses lepingus) ei muutu. EIP esitab igal aastal komisjonile ja kontrollikojale riskianalüüsi, milles käsitletakse EFSI raames tehtud EIP ja EIFi rahastamistoiminguid.\n10. Kuidas saavad liikmesriigid investeerimiskavasse panustada?\nEFSI ülesehitus on võimalikult paindlik, et liikmesriigid saaksid sellesse panustada. Liikmesriigid saavad panustada otse või riiklike tugipankade kaudu\nkas riskivõtmisvõime tasandil (täiendades ELi eelarvest tehtavaid ja EIP panuseid), investeerimisplatvormi kaudu või kaasrahastades teatavaid projekte ja algatusi.\n11. Kas liikmesriikide poolt investeerimiskavasse tehtavaid panuseid võetakse arvesse riikide eelarvepuudujäägis või võlas ning kas neid võetakse arvesse stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldamisel?\nEFSI määrus sisaldab komisjoni avaldust liikmesriikide panuste käsitamise kohta stabiilsuse ja kasvu pakti raames. Investeerimisplatvormide käsitamine stabiilsuse ja kasvu pakti raames sõltub kõigepealt sellest, kuidas Eurostat on need platvormid statistiliselt liigitanud. Statistilisel kajastamisel (valitsemissektori bilansis või sellest väljaspool) kehtivad samad Eurostati eeskirjad nagu riiklike tugipankade puhul. Juriidilise isiku staatusega investeerimisplatvorme võiks käsitada platvormi jaoks loodud eriotstarbeliste üksustena.\nÜldiselt liigitatakse eriotstarbelised üksused valitsemissektorisse, kui need on valitsemissektori loodud ja kui need teenindavad valitsemissektori üksust. Mitme aktsionäri või rahastajaga investeerimisplatvormi puhul sõltub platvormi staatus üksusest (või üksustest), kes seda vastavalt rahvamajanduse arvepidamise eeskirjadele kontrollib. Kui riiklik tugipank liigitatakse valitsemissektorisse või kui selle toimingud suunatakse läbi valitsemissektori, on oluline selgitada välja, kes on eriotstarbelise üksuse loonud ja kes seda kontrollib.\nLiikmesriikide ühekordseid sissemakseid – kas riigi poolt või valitsemissektorisse liigitatud või riigi nimel tegutsevate riiklike tugipankade poolt – EFSI valdkondlikesse või mitut riiki hõlmavatesse investeerimisplatvormidesse tuleks põhimõtteliselt käsitada ühekordsete meetmetena. Sellisel juhul ei võeta nende ühekordsete meetmete maksumust arvesse stabiilsuse ja kasvu pakti raames struktuurse eelarvepuudujäägi arvutamisel, vaid need kantakse avaliku sektori raamatupidamisse.\nAvalduses ei ole ette nähtud eeskirjade muutmist, vaid tuletatakse meelde, et kehtivaid eeskirju tuleb kohaldada. Lõpliku hinnangu teeb komisjon juhtumipõhiselt.\n12. Kui liikmesriik panustab investeerimiskavasse, kas seda raha saab kasutada ainult kõnealuse riigi projektide elluviimiseks?\nLiikmesriigi panust ei pea tingimata kasutama kõnealuses riigis. Näiteks võivad mõni riiklik tugipank rahastada investeeringuid teistes liikmesriikides. Riiklikud tugipangad võivad ka luua kaasinvesteerimise platvorme naaberriikidega ja investeerida piiriülestesse projektidesse.\n13. Kuidas saavad riiklikud tugipangad panustada finants- või inimressurssidesse?\nRiiklikud tugipangad on oodatud panustama fondi tasandil, kaasinvesteerimise platvormi kaudu või projekti tasandil. EIP ja riiklikud tugipangad teevad juba tihedat koostööd ja jagavad omavahel eksperditeadmisi. Seda koostööd kavatsetakse veelgi edendada, kuna tänu väärtuslikele kohapealsetele eksperditeadmistele saavad riiklikud tugipangad aidata kaasa investeerimiskava rakendamisele ja selle eesmärkide saavutamisele.\n14. Mis on investeerimisplatvormid? Kuidas need toimivad?\nInvesteeringute puhul on oluline mastaap. Avaliku ja erasektori projektide arendajate huvides on seega valdkondlike investeerimisplatvormide (mis on analoogilised eriotstarbeliste vahenditega) loomine, mis võimaldab projekte ühendada (näiteks energiatõhususe või lairibaühenduse alal). See võimaldaks EFSI-l ja teistel osalejatel projekte koos rahastada. EFSI jaoks on tehniliselt lihtsam ja tõhusam investeerida suure riikliku või rahvusvahelise ulatusega eriotstarbelisse vahendisse, selle asemel et sõlmida väiksemaid tehinguid üksikute investoritega.\nInvesteerimisplatvormid võivad olla ka geograafilised, näiteks piirkondlikud, riigi tasandi või piiriülesed platvormid. Teatavate projektide puhul (näiteks energiavõrkude ühendamise valdkonnas) on vaja mitme piirkonna või riigi koostööd ja kaasrahastamist. Selliste platvormide korralduslikud eeskirjad on üksnes suunavad.\n15. Kas investeerimiskavas saavad osaleda ka ELi mittekuuluvad riigid? Kuidas seda teha?\nEFSI mõju maksimeerimiseks on oluline, et selles saaksid osaleda ka kolmandad isikud, sealhulgas väljaspool liitu asuvad üksused. ELi mittekuuluvad riigid saavad osaleda EFSI projektide rahastamisel kas otse või kaasinvesteerimise platvormide kaudu. Juhatuse nõusoleku korral saavad ELi mittekuuluvad riigid anda EFSI käsutusse sularaha, kuid see ei anna neile õigust osaleda juhatuse otsustus- või hääletusprotsessis.\nEFSI rahastamisvahendeid võib suunata väljaspool liitu asuvatele üksustele, kuid ainult osana sellistest piiriülestest projektidest, milles osalevad ELi riigid. Need oleksid Euroopa naabruspoliitika, sealhulgas strateegilise partnerluse, laienemispoliitika, Euroopa Majanduspiirkonna või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni kohaldamisalasse jäävad riigid või ülemeremaad või -territooriumid.\n16. Millist liiki projekte toetatakse EFSIst?\nSuhtlus erasektoriga on näidanud, et investorite jaoks on eriti olulised ranged kvaliteedikriteeriumid ja investeerimiskavaga toetatavate projektide valiku sõltumatus. Projektid peaksid: 1) olema algatuse toetusel majanduslikult elujõulised, 2) olema piisavalt küpsed, et neid saaks hinnata üldisel või kohalikul tasandil, 3) andma Euroopa lisaväärtust ja olema kooskõlas ELi poliitikaprioriteetidega ning 4) maksimeerima võimaluse korral erasektori rahastamisvahendeid. Projektid ei pea olema piiriülesed.\nELi tagatise kasutamine võimaldab EIP-l väljuda tavapärase tegevuse raamest ja teha riskantsemaid investeeringuid. Sel viisil saab EIP investeerida riskantsematesse projektidesse, seadmata seejuures ohtu oma AAA-reitingut.\n17. Milliste kriteeriumide põhjal projektid välja valitakse? Milliseid projekte rahastatakse? Kes vastutab selle kindlaksmääramise eest, kas projektid vastavad kriteeriumidele?\nProjekte ei valita poliitilistel põhjustel. Tuginetakse rangetele toetuskõlblikkuse kriteeriumidele, riigi- või sektoripõhiseid kvoote ei ole. See on oluline, et meelitada erainvestoreid EFSIs osalema. Mis tahes toiming, mida tajutakse riikliku sekkumisena, hoiab erasektori osalised eemale. Sõltumatutest ekspertidest koosnev investeeringute komitee (vt eespool) otsustab investeerimissuuniste ja näitajate tulemustabeli alusel, kas konkreetset projekti saab toetada ELi tagatisega.\nProjektid valitakse nende täiendavuse (st projekti ei saaks ellu viia ilma ELi tagatiseta), majandusliku elujõulisuse, usaldusväärsuse ja usutavuse põhjal ning selle alusel, kuidas nad edendavad peamisi majanduskasvu kiirendavaid valdkondi kooskõlas ELi poliitikaga. Sellised valdkonnad on haridus ja teadmised, innovatsioon ja digitaalmajandus, energialiit, transporditaristu, sotsiaalne taristu ning loodusvarad ja keskkond. Võimaluse korral tuleb kaasata ka erasektori rahastamisvahendeid.\n18. Kes saab taotleda EFSIst rahastamist ja kuidas? Kas eksisteerib rahastamise alammäär?\nJärgmised üksused saavad taotleda EFSIst rahastamist: mis tahes suurusega üksused, sealhulgas kommunaalettevõtted, eriotstarbelised ettevõtjad või projektiettevõtted, VKEd (kuni 250 töötajat) ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad (kuni 3 000 töötajat), avaliku sektori üksused (välja arvatud liikmesriigid ise), riiklikud tugipangad või muud vahendatud laenuandmisega tegelevad pangad, fondid ja kõik muud kollektiivse investeerimise vahendid ning eriotstarbelised investeerimisplatvormid.\nÜldiselt saab EFSI rahastamisvahendeid taotleda kahel viisil. Esimesel juhul saab projektiarendaja edastada oma ettepaneku EIP-le otse ja igal ajal, esitades EIP veebisaidil (strateegiliste investeeringute komponendi all) tavapärasel viisil taotluse. Liikmesriikide valitsused ei kontrolli seda protsessi. Kuna tegemist on dünaamilise protsessiga, saab projektitaotlusi esitada igal ajal. Kui EIP saab projekti ettepaneku, analüüsib ta seda ja otsustab, kas projekti saab rahastada EIP või EFSI raames (ELi tagatisega). Teine viis on mõeldud VKEdele, kes on huvitatud Euroopa Investeerimisfondi (EIF) kaudu rahastatavatest VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate komponendi alla kuuluvatest EFSI tehingutest. Teave EIFi finantsvahendajate kohta on esitatud EIFi veebisaidil.\n19. Mida täpselt hakkab EFSI tegema pikaajaliste investeerimisprojektide puhul, eriti selliste projektide puhul, mis vajavad suurt avaliku sektori osalust (50% või rohkem)?\nSuur avaliku sektori osalus on projektide elujõulisuse tagamiseks sageli vajalik energiatõhususe, taristu ja digitaalse tegevuskava (nt lairibaühendus kõrvalistes piirkondades) valdkonnas. EFSI hakkab üldjuhul keskenduma investeeringute riskantsemale osale, et maksimeerida riski vähendamise kaudu (esimese järjekoha kahju kaitse) erasektori rahastamisallikate panust. Liikmesriigid ja riiklikud tugipangad võivad pakkuda eri projektide tasandil kaasrahastamist. Niiviisi saavad nad tagada, et avaliku sektori poolse rahastamise tase on teatavates projektides kõrgem. Sõltuvalt sektorist ja valdkonnast on mõnest projektist saadav tulu suurem kui teiste puhul. See ei ole probleem, kuna EFSI-l saab olema suur portfell, kuhu kuuluvad eri projektid eri valdkondades, transpordist hariduseni, energeetikast innovatsioonini.\nLisaks saavad liikmesriigid kasutada struktuurifonde, et rahastada projekte, mis eeldavad suuremat avaliku sektori osalust ja mille puhul võib piiratuma tulu tõttu olla raske erainvestoreid ligi meelitada.\n20. Kuidas aitab EFSI VKEsid?\nEFSIst rahastatakse (omakapitali, kvaasikapitali ja muude instrumentide kaudu) projekte, millega seotud riske peetakse suureks. Selliste projektide rahastamist praeguses majanduskeskkonnas napib. See võiks olla kasulik alustavatele väikestele ja innovatiivsetele ettevõtjatele, kelle tegevus on investorite meelest suurema riskiga kui rohkem väljakujunenud või suuremate ettevõtjate puhul. EFSI abil kolme aasta jooksul saadud investeeringute kogumahust neljandik ehk 75 miljardit eurot läheb EIP gruppi kuuluva Euroopa Investeerimisfondi (EIF) kaudu VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele. Tavapäraselt rahastatakse VKEsid eriotstarbelistest rahastamisvahenditest või vahendajate, näiteks pankade kaudu.\nEIF juba osaleb VKEde kaasrahastamises: 2015. aasta mais kirjutas EIF alla esimesele lepingule Prantsuse pangaga, et suurendada laenuandmist innovatiivsetele ettevõtjatele. Sellest ajast alates on sõlmitud sarnaseid lepinguid teiste riikide pankadega.\nEFSI VKEde komponendiga toetatakse ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) raames olemasolevaid rahastamisvahendeid ja tõhustatakse COSME laenutagamisvahendi rakendamist, mille järele on turul nõudlus oluliselt suurenenud, kuid mille eelarvevahendid on piiratud. Tänu EFSI raames antavale tagatisele saab Euroopa Investeerimisfond (EIF) korraldada tehingute allkirjastamise finantsvahendajatega varem, kui see oleks olnud võimalik üksnes COSME eelarvet kasutades. Tagatise mõju on mitmel viisil positiivne ja soodustab edasisi investeeringuid, majanduskasvu ja majanduse kiiremat elavnemist.\n21. Mis on praegu EIP rahastatavate projektide ja EFSI rahastatavate projektide erinevus? Mis tähendab „täiendavus”?\n„Täiendavus” tähendab seda, et projekti ei saaks ellu viia ilma ELi tagatiseta ja et projekti jaoks ei olnud selle riskiprofiili tõttu muid rahastamisviise.\nEFSI tegevusega täiendatakse EIP traditsioonilist tegevust, kuna selles keskendutakse üldjuhul teistsugusele riskiprofiilile. EFSI hakkab näiteks sekkuma tipptasemel uue tehnoloogia ja innovatsiooni sektorites ning rahastama projekte, mida peetakse riigiriski tõttu ja erasektori riskide võtmise soovimatuse tõttu riskantsemateks.\nEuroopa Investeerimisfond jätkab endisel viisil VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate rahastamist, kuid EFSI võimaldab seda teha ulatuslikumalt, rahastada riskantsema või innovatiivsema profiiliga ettevõtjaid ja teha seda varem, kui EIFi poolt ette nähtud.\n22. Kuidas komisjon tagab, et peamiselt erasektori osalusest sõltuv fond investeerib projektidesse, mille eesmärk on edendada jätkusuutlikku ja keskkonnasäästlikku majanduskasvu?\nSeda, millistesse projektidesse investeerida, otsustab fond investeerimissuuniste alusel. Konkreetsete projektide kohta teeb projektide omaduste põhjal otsuse investeeringute komitee. Projektide elujõulisuse kriteeriumid erinevad sõltuvalt sektori laadist: taastuvenergia sektor erineb selgelt transpordisektorist, mis omakorda erineb haridussektorist. Selles kontekstis võetakse tõenäoliselt arvesse jätkusuutliku ja keskkonnasäästliku majanduskasvu edendamist ja kvaliteetsete töökohtade loomist, sealhulgas pidades silmas konkurentsivõime aspekti. See kajastub ka tulemustabelis, mida kasutatakse projektide hindamiseks.\n23. Kuidas tagab komisjon, et EFSI tegeleb ELi liikmesriikide makromajandusliku tasakaalustamatusega, ja eelkõige, et investeeringutest saavad kasu kõige haavatavama majandusega riigid?\nHaavatava majandusega riigid on investorite jaoks üldiselt kõrgema riskitasemega. EFSI suurendab EIP riskivõtmisvõimet ja hõlbustab nii investeeringute tegemist piirkondadesse, mis on kriisi tõttu kõige rohkem kannatada saanud.\nLiikmesriikidel soovitatakse majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust edendavate piirkondlike ja kohalike projektide puhul kasutada jätkuvalt struktuurifonde. ESFI vahendeid ei määrata konkreetsetele sektoritele või piirkondadele. Nagu mainitud, on projektide elujõulisuse kriteeriumid erinevad sõltuvalt sektorist ja tulust ühiskonna jaoks, mida võetakse selles kontekstis arvesse. ESFI rahastab igal juhul projekte kõikjal ELis ja tehnilist abi suurendatakse oluliselt, et tagada, et kõik riigid saavad esitada hästi kavandatud, elujõulisi ja investeerimiseks sobivaid projekte.\n24. Kas EFSI projektid kuuluvad riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse?\nEFSIst rahastamine ei ole riigiabi ELi aluslepingute tähenduses ja Euroopa Komisjon ei pea seda kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega heaks kiitma. EFSI toetab toiminguid, millega püütakse kõrvaldada turutõrkeid või lahendada mitteoptimaalseid investeerimisolukordi, mida ei oleks saanud ilma EFSI toetuseta teha või teha samas ulatuses. EFSI toetatavatel projektidel on tavaliselt kõrgem riskiprofiil kui EIP tavatoimingutega toetatud projektidel.\nELi liikmesriigid võivad siiski anda EFSI toetatud projektidele rahalist toetust (kaasrahastamine). Kui kaasrahastamine ei toimu turutingimustel, kujutab see endast riigiabi, mille komisjon peab heaks kiitma.\nViimase kahe aasta jooksul on komisjon riigiabi eeskirjad põhjalikult läbi vaadanud. Komisjon on ajakohastanud eeskirju, mida kohaldatakse selliste oluliste majandussektorite suhtes nagu lairibaühendus, lennundus või energiaküsimused. Selle eesmärk on tagada, et maksumaksja raha kulutatakse mõistlikult arukatele toetusmeetmetele, millega edendada majanduskasvu ja mis ei kahjusta ausat konkurentsi. Komisjon hindab liikmesriikide kaasrahastatavaid EFSI projekte ajakohastatud riigiabi raamistiku kohaselt.\nEFSI tegevuse toetamiseks hindab komisjon liikmesriikidepoolset kaasrahastamist võimalikult kiiresti ja käsitleb seda kiirendatud menetluse korras. Komisjon püüab viia hindamise lõpule kuue nädala jooksul pärast liikmesriigilt vajaliku teabe saamist. Kiirmenetluse hõlbustamiseks loob komisjon komisjonisisese rakkerühma, moodustab spetsiaalse töörühma, mille raames saavad liikmesriigid vahetada parimaid tavasid, ning annab liikmesriikidele reaalajas juhiseid selle kohta, kuidas koostada projekte kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega.\nKiirmenetlusega reageeritakse erakorralisele vajadusele kõrvaldada ELis praegu valitsev investeeringute puudujääk ja suurendada majanduslikult elujõuliste projektide jaoks vajalikku riskifinantseerimist. EFSI püüab seda olukorda parandada erainvesteeringute kaasamise ja nende pakutava spetsiaalse rahastamise kaudu.\nELi riigiabi eeskirjad toetavad investeerimiskava eesmärki, milleks on turutõrgete kõrvaldamine ja erainvesteeringute kaasamine. Riigiabi eeskirjadega tagatakse, et projektid on seotud tegelike vajadustega, kulud hoitakse kontrolli all ja et projektide käikulaskmiseks on tõesti vaja avaliku sektori raha.\n25. Kuidas rahastatakse 8 miljardi euro suurust ELi tagatisfondi? Kes seda rahastab?\nEL pakub tagatisena 16 miljardit eurot, millest 8 miljardi euro suurune (50 % koguväärtusest) ELi tagatisfond luuakse selleks, et leevendada võimalikku mõju ELi eelarvele juhul, kui tagatis realiseeritakse. Selle maht on valitud selliselt, et ELil oleks võimalike riskide korral piisav kindlusvaru. 8 miljardi euro suurune tagatisfond luuakse üksnes selleks, et lihtsustada tagatise realiseerimisega seotud võimalike maksete tegemist, kuna nii saab vältida kulutuste ootamatut kärpimist või ümberkavandamist. See toob eelarveraamistikku läbipaistvust ja prognoositavust, kuid ei ole tagatise toimimiseks iseenesest vajalik.\nELi tagatisfondi loomiseks jaotatakse ELi eelarvest ümber 8 miljardit eurot. Sellest 5 miljardit eurot saadakse ELi olemasolevatest rahastamisprogrammidest (2,2 miljardit programmist „Horisont 2020” ja 2,8 miljardit eurot Euroopa ühendamise rahastust) ja 3 miljardit eurot ELi eelarve varudest.\n26. Miks kärbib komisjon programmi „Horisont 2020” ja Euroopa ühendamise rahastu programmi eelarvet? Kas komisjon ei pea teadusuuringuid esmatähtsaks?\nInvesteerimine teadusuuringutesse on ja jääb ELi prioriteediks. Euroopa investeerimiskava võimaldab toetada teadusuuringutega seotud projekte kõikjal Euroopas. Investeerimiskavaga on teadusuuringutele ja innovatsioonile ELi eelarvest mobiliseeritav investeeringute kogusumma lähiaastatel suurem, kui see oleks ainult programmiga „Horisont 2020”.\nKomisjoni soovib tagada, et sobivaid finantsinstrumente kasutavad edukad uued ettevõtjad saavad turule tuua Euroopa innovaatilisi lahendusi. EFSI rahastab riskantseimaid ja seega innovatiivsemaid projekte, mis on sageli esimene samm uute ja suuremate uurimisettevõtete loomisel.\n2,2 miljardi euro ümberpaigutamine programmist „Horisont 2020” moodustab programmi „Horisont 2020” 2014–2020. aasta rahastamispaketist ainult 2,9 %. Ümberpaigutamise järel on kõnealuse programmi rahastamispakett jooksevhindades ikka 39 % mahukam kui seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) oma (26 % püsivhindades). Programmi „Horisont 2020” kuuluvatest ELi eelarveridadest, mis on seotud Euroopa Teadusnõukogu, Marie Curie meetmete ja tipptaseme levitamise ja osaluse laiendamisega, EFSI-t ei rahastata.\n27. Miks võetakse raha innovatsioonilt ja mitte teistelt poliitikavaldkondadelt, näiteks põllumajanduselt?\nEL võttis pärast keerulisi läbirääkimisi 2013. aastal vastu 1 triljoni euro suuruse mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2014–2020. Mitmeaastane finantsraamistik on jaotatud rubriikideks (nt konkurentsivõime, ühtekuuluvus, põllumajandus, välistegevus). Vahendite ülekandmiseks ühest rubriigist teise on vaja mitmeaastast finantsraamistikku muuta, mis eeldab liikmesriikide ühehäälset otsust. Selline muudatus eeldaks keerulisi ja ajamahukaid läbirääkimisi, mille tulemuses ei saaks kindel olla.\nKuna investeerimine riskantsematesse projektidesse ja ettevõtetesse on üks EFSI prioriteete, toetatakse ümberpaigutatud vahenditega endiselt innovatsiooni, kuid muude instrumentide kaudu.\n28. Kuidas jaotub 8 miljardit eurot aja lõikes?\nEsimesed maksed tehakse EFSIsse 2015. ja 2016. aastal. Ülejäänud eelarveeraldised jagatakse järgnevatel aastatel. Näiteks nähakse 2016. aasta eelarveprojektis EFSI jaoks ette 500 miljoni euro ulatuses maksete assigneeringuid ja 2 miljardi euro ulatuses kulukohustusi, millest 707 miljonit eurot saadakse programmist „Horisont 2020”, 620 miljonit eurot Euroopa ühendamise rahastust ja 703 miljonit eelarvevarudest. Summad kinnitati lõplikult spetsiaalses kirjalikus muutmisettepanekus, mis koostati selleks, et 2016. aasta eelarveprojekt oleks vastavuses 28. mail 2015. aastal saavutatud kokkuleppega.\n29. Kas 2015. aasta eelarvevarude kasutamiseks tuleb muuta eelarvet?\n2015. aasta eelarvet on juba muudetud paranduseelarve projektiga nr 1, et eraldada EFSI-le vajalikud esialgsed vahendid.\n30. Kas esimese järjekoha kahju kaitse pakkumine ei tähenda, et EFSI võib aastakümneteks jääda seotuks mõne kahjumis projektiga? Kas EFSI võimaldab rahastada projekte, mis oleksid EIP jaoks liiga riskantsed?\nEIP on avalik-õiguslik pank, kelle tegevus ei ole suunatud kasumi teenimisele. Selle tegevust piirab asjaolu, et tegemist on pangaga, kes peab laenude andmiseks kasutatavad vahendid tagasi maksma ja juhtima oma portfelli riske. EFSI võtab osa riskidest enda kanda, et pank saaks anda laenu täiendavatele, kõrgema riskiprofiiliga projektidele.\nEesmärk on, et EFSI ei muutuks ainsaks rahastamisallikaks, vaid kaitseks muid investoreid esimese järjekoha kahju eest ja muudaks nii investeeringud investoritele atraktiivsemaks. Projekt valitakse välja ainult siis, kui – EFSI kaasamise korral – on võimalik saavutada asjakohane mitmekordistav mõju erainvestorite ligimeelitamise seisukohast ja kui projekt on elujõuline. On selge, et mõned projektid teenivad suuremat tulu kui teised.\nSõltumatutest ekspertidest koosnev investeeringute komitee otsustab, kas anda projektile tagatis. Otsus põhineb projekti omadustel. Mõni projekt võib teenida kahjumit, kuid fondi tegevus tervikuna peab pikas perspektiivis olema tulutoov nii avaliku kui ka erasektori investoritele ning seega peab teenima tulu ka maksumaksja raha.\n31. Miks on laenude, omakapitali ja tagatiste puhul finantsvõimendus suurem kui tagastamatu abi puhul?\nTäiendav finantsvõimendus tuleneb sellest, et EIP kasutab rahalisi vahendeid tagatisena täiendavaks laenuvõtmiseks, see tähendab, et raha ei lähe otse lõppsaajale. EFSI antud 21 miljardit eurot võimaldavad EIP-l võtta laenu ligikaudu kolm korda rohkem ja kasutada vahendeid seejärel lõppsaaja rahastamiseks, selle asemel et anda 21 miljardit eurot otsese abina.\n32. Kapitali ja sularaha on liiga vähe, on ainult finantskorraldus.\nSee on avaliku sektori raha arukas kasutamine eesmärgiga aidata suunata investeeringutesse erasektori raha. EFSI asutamiseks luuakse ELi eelarve raames 16 miljardi eurone tagatis. Selle rahaga tagatakse EIP riskivõtmisvõime. Tagatis koos EIP vahenditega mahus 5 miljardit eurot katavad strateegiliste investeeringute suurema riski ja mobiliseerivad niiviisi erasektori vahendeid, mida praegu reaalmajandusse ei investeerita. Fondil on alguses seega märkimisväärne võimsus ja aja jooksul saab ta oma tegevust veelgi laiendada. Komisjon ja EIP on teinud kindlaks, et finantsvõimenduse määr 1:15 on mõistlik ja teostatav. EIP-l on selles valdkonnas palju kogemusi.\nEFSI mobiliseerib 315 miljardit eurot, kuid lisaks sellele tuleb Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde kasutada tõhusamalt, et mitmekordistada fondi mõju. Liikmesriigid ja erainvestorid võivad osaleda platvormi või projekti tasandil.\n33. Raha suunatakse suhteliselt riskivabadesse projektidesse, mida rahastataks niikuinii. Kas investeerimiskava ei tõrju erainvestoreid välja?\nEFSI keskendub suurema riskiga projektidele, mitte projektidele, mida erasektor rahastaks ka ilma ELi tagatiseta. See aitab rahastada projekte, mida avalik või erasektor üksi ei rahastaks. EFSI eesmärk ei ole rahastada projekte, millel on juurdepääs erasektori, riikliku tasandi või ELi muude skeemide rahalistele vahenditele. EFSI rahastab keskmiselt vaid 20 % koguinvesteeringutest, nii et 80 % saadakse muudest rahastamisallikatest.\n34. Komisjon ja EIP leiavad, et mitmekordistav mõju 1 : 15 on mõistlik keskmine, mis põhineb ELi ja EIP programmidega seoses saadud varasematel kogemustel. Millistele konkreetsetele kogemustele on viidatud?\nEIP esindajad on mitmel korral öelnud, et mitmekordistavat mõju peetakse EIP kogemuste põhjal konservatiivseks. EIP riskidega tegelev osakond on pikalt tegelenud laenude andmisega eri sektorites. Näiteks EIP kapitali suurendamine 2012.–2013. aastal tekitas mitmekordistava mõju 1 : 18. Komisjoni poolel lubab CIP-SMEG programmist (VKEde rahastamine) saadud kogemus arvata, et mitmekordistav mõju on ligikaudu 1 : 30.\n35. Millised konkreetsed andmed on kättesaadavad? Kas varasemad kogemused on riikide praegusi pingelisi eelarveid arvestades asjakohased?\nMitmekordistav mõju on hinnanguline keskmine ja otsest seost riikide eelarveolukorraga ei ole. Mitmekordistava mõju puhul on oluline erainvestorite ligimeelitamine. Erinevalt mõne aasta tagusest olukorrast on likviidsuse tase Euroopas praegu kõrge, mis tähendab, et erainvestoritel on likviidsust, mida nad saavad kasutada investeerimiseks.\n36. Millistele finantsvahenditele hakkavad EFSI tegevused toetuma, et meelitada erasektori / avaliku sektori investoreid projekte rahastama?\nEFSI käsutuses on lai valik finantsinstrumente ja selle otsustamisel, millist instrumenti teatava projekti puhul kõige tõhusamate rahastamislahenduste tagamiseks kasutada, on ta paindlik. EFSI võib näiteks kasutada võlainstrumente, tagatisi, omakapitali, kvaasikapitaliinstrumente, krediidikvaliteedi parandamise vahendeid või riskikapitali. Ta saab projekte otse rahastada või osaleda mitmesuguseid projekte rahastavates fondides.\n37. Kui kaua EFSI fond toimib? Kui pikk on fondi eluiga?\nEFSI esialgne investeerimisperiood on neli aastat. Kolme toimimisaasta järel korraldatakse fondi sõltumatu hindamine. Komisjon avaldab aruande, milles hinnatakse fondi ELi tasandi mõju investeeringutele, töökohtade loomisele ja rahastamise kättesaadavusele VKEde ning keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate jaoks. Selle aruande alusel teeb komisjon kaasseadusandjatele ettepaneku määrata kindlaks uus investeerimisperiood ja asjakohane rahastamine, kui aruandes on jõutud järeldusele, et\nEFSI saavutab talle seatud eesmärke ja investeeringute toetamise kava jätkamine on põhjendatud, või\nEFSI ei saavuta talle seatud eesmärke, kuid investeeringute toetamise kava jätkamine on sellest hoolimata põhjendatud. Sel juhul võtab komisjon vastu seadusandliku ettepaneku EFSI muutmiseks, et kõrvaldada väljaselgitatud puudused.\n38. Investeerimishorisont on paljudel juhtudel pikem kui EFSI eluiga. Kuidas võetakse seda arvesse?\nEFSI toetuse abil rakendatavad projektid on EIP ja EIFi projektid, mida EIP ja EIF jälgivad investeerimisperioodi kestusest hoolimata.\n39. Kas EFSI laenuvahenditega rahastamise ja riski finantseerimise instrumente saab kombineerida struktuurifondidega?\nLiikmesriigid saavad struktuurifonde kasutada, et investeerida koos EFSIga toetuskõlblikesse projektidesse. Ka liikmesriikidel ja piirkondlikel ametiasutustel palutakse nende käsutuses olevaid ELi vahendeid kasutada investeerimise toetamiseks võimalikult tulemuslikult, keskendudes olulistele valdkondadele ja maksimeerides iga investeeritud euro mitmekordistavat mõju. See eeldab, et traditsioonilise tagastamatu abi asemel kasutatakse rohkem selliseid finantsinstrumente nagu laenud, omakapital ja tagatised.\nInvesteerimiskava kontekstis on eesmärk Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames innovatiivsete finantsinstrumentide kasutamist ajavahemikus 2014–2020 vähemalt kahekordistada. Innovatiivsete finantsinstrumentide suurem kasutamine tagastamatu abi asemel peaks iga kaasatud euro mõju veelgi suurendama.\nInnovatiivsete finantsinstrumentide mahu kahekordistamise ja mitmekordistava mõju kasutamisega on aastatel 2015–2017 võimalik reaalmajandusse tehtavate täiendavate investeeringutena struktuurifondide kaudu mobiliseerida veel 20 miljardit eurot.\nLiikmesriikidel palutakse programmitöö perioodi 2007–2013 raames veel alles olevaid ELi vahendeid kasutada tulemuslikult ja tagada, et neid kasutatakse täielikult kõnealuse investeerimiskava toetamiseks.\n40. Kas EFSI ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul esineb kattuvust?\nEi. EFSI määruse eesmärk on tagada, et EFSI ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide pakutavad riski finantseerimise võimalused täiendaksid üksteist.\nNeil kahel rahastamisallikal on erinevad eesmärgid ja neid rakendatakse eri finantsinstrumentidega. EFSI keskendub erainvestorite meelitamisele majanduslikult elujõuliste projektide juurde, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid annavad aga enamjaolt tagastamatut abi.\nKomisjon valmistab juhtimisorganite jaoks ette konkreetseid suuniseid, kuidas neid võimalusi senisest paremini ühendada. Lisaks sellele kutsutakse liikmesriike üles kasutama tulevikus innovatiivseid finantsinstrumente vähemalt kaks korda rohkem, et optimeerida tulevikus struktuurifondide mõju.\nÜks väljamõeldud näide: teemaksuga tee ehitamine tööstuskeskuses võib investoreid ligi meelitada ja järelikult saaks seda lihtsamalt rahastada EFSI kaudu. Teemaksuta tee ehitamine maapiirkonnas ilmselt erainvestoreid ligi ei meelitaks ja seda saaks järelikult paremini rahastada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu.


Kolme kihi salat\nLahe ja omapärane köögivilja-juustusalat neile, kellele maitseb peet. Valmista salat klaaskaussi, kust värvid kenasti mõjule pääsevad.\n2 tk suurem keedetud porgand\n300 g juust\n1. Lao salat kihiti klaaskaussi. Esimese kihi jaoks sega jämedalt riivitud porgand rosinatega ja kata pealt majoneesiga.\n2. Teiseks kihiks sega jämedalt riivitud juust küüslauguga ja kata pealt majoneesiga.\n3. Kolmanda kihi tarvis sega jämedalt riivitud peet purustatud kreeka pähklitega ja kata pealt majoneesiga. Torka kahvliga salatisse mõned augud, et majonees ühtlaselt sisse imbuks. Jäta paariks tunniks külma.\n4. Kaunista hakitud maitserohelisega.\npuky 16.aug 2016 13:54\nRetseptis ikka KEEDETUD peet ja porgand loomulikult...Nalja-\nmargit 22.okt 2013 22:07\nTeen seda salatit juba teist korda.Rosinatest loobusin kohe!Paneksin hoopis rosinate asemel, tükeldatud kuivatatud ploomid(eelnevalt veidi kuuma veega leotada).Teisel korral lisasin hoopis porgandikihile 1 karp tuunikala konservi ja võrratu maitse!Kreeka pähkleid ma ei sega peediga,vaid tükeldatult puistan peedi peale,ning imbub kenasti pähkel pehmeks.Kaunistuseks lisasin porrut,mis maiselt supper keskmisele küüslaugukihile.Juus-\ntuga hoidsin pisut kokku ja lisasin ainult 150 grammi valmis riivitud juustu.Rammu tundus olevat sellestki!\njaanika 29.dets 2010 15:45\nViimase peal maitsev :A vmustankin- või et pole vaja midagi keeta? keedupeedid ju täitsa põllul eks ;)\nvmustankin 24.märts 2010 01:33\nTeen sarnast salatit, mis on kõigi vaieldamatu lemmik. Pole midagi vaja keeta ka. 1 kiht toores peene riiviga riivitud porgand 2 leotatud rosinad 3 riivitud keedupeet 4 riivitud juust 5 majonees küüsaguga 6 kreeka pähklid\nlumikelluke 31.jaan 2009 20:04\nMinu lemmik salat.\nMoorits 09.nov 2005 09:40\nSuurepärane salat - hea lihtne valmistada ja väga maitsev. Palju kiita saanud.\nLäänemaa Riti 17.apr 2005 11:31\nMul on homme vaba päev/aga mitte õhtu ja ma kindlasti teen selle salati valmis ning proovin. Olen suur peedisõber.


Millimalli: Peaasi, et laps ei nutaks.\n(eelmist postitust täiendatud 02.04.2012)\nVolikogu töökorda on viimasel ajal muudetud iga tuuletõmbe peale.\nOma ettekannet alustades teatas Põldmaa, et kuna kõik volikogu esimehed on töökorda muutnud siis tema tahaks nagu ka.\nKui eelnevad muudatusettepanekud on töökorra millegi võrra paremaks, täpsemaks muutnud, siis Põldmaa "mina tahan ka" oli nagu proovinuks ta ebaõnnestunult mingid jõujooned paika panna.\nAga tööd oli tehtud ja mõni andetu jurist sai jälle sõrmed valla rahakoti vahele. Kõik võimalused püüti läbi proovida millimalli suukorvistamiseks.\nVibuga jaht on väga tore ja stiilne tegevus küll, aga seda ainult oskusliku küti korral.\nMida ja kuidas siis Põldmaa oma semudega töökorras muutis siin\n1. Kuna millimalli on teinud volikogu esimehele mitmeid märkusi, et volikogu korralised istungid ei toimu töökorras ettenähtud ajal vaid nagu jumal juhatab, siis volikogu esimees arvas, et nüüd tema viib sisse muudatuse ja istungid hakkavadki toimuma siis, kui tema ütleb.\nIga selge mõistusega volikogu liige teab, mis on korrlaline istung. Ainult erakorraline istung saab toimuda teisel ajal või kui enamus volikogu liikmetest on nii otsustanud.\n2. Volikogu töökorda lisati midagi ka vallarahvale !?\nVolikogu istungil osalejad on kohustatud alluma istungi juhataja korraldustele.\nIstungi juhataja korraldusel on volikogu istungi ruumist kohustatud lahkuma istungil külalisena viibiv isik, kes segab volikogu istungi läbiviimist ega allu istungi juhataja korraldustele.\nTahaks küll näha seda seadust mis paneb istungisaalis vaikselt kuulavale kodanikule kohustuse alluda istungi juhataja korraldustele\nKui midagi kangesti öelda taheti siis piisanuks lühikesest lausest- istungisaalis tagab korra istungi juhataja.\nAga meil on ju kohutav rahvas, käivad volikogu istungeid segamas, nii et Jaanus poiss peab nad istungisaalist välja talutama.\nMingisugune respekt võiks oma valla rahva vastu olla. Ükski vallakodanik ei käi neid mannetuid volikogu istungeid isegi mitte kuulamas, mis segamisest saab juttu olla.\n3. Volikogu töökorrast võeti välja § 6 lg 5 mis ütles\nPärast päevakorra kinnitamist on volikogu liikmetel, komisjonidel ja fraktsioonidel õigus saada sõna arupärimiste ja avalduste esitamiseks.\nMilline au, see võeti maha jälle puhtalt millimalli pärast, keegi peale millimalli pole ühtegi avaldust ega arupärimist niikuinii esitanud.\nNendel suulistel avaldustel polnudki mõtet, nagu hane selga vesi.\nAga nüüd - pikk pliits ja volikogu esimees lasku aga sõrmedel käia, ega millimallil midagi küsimata või ütlemata jää.\n4. Küsimusi eelnõu kohta saab esitada 2 (nagu enne) aga küsimused peavad nüüd algama küsisõnaga. Küsilause peab olema lihtlause (liitlausest ei saa volikogu esimees aru) ja oma küsimust kommenteerida ei tohi.\nIstungi juhatajal on õigus kõrvaldada iga küsimus, mille käigus asub küsija avaldama omapoolseid kommentaare.\nPole päris tervemõistuse kohane - nii tundub mulle, aga peaasi, et laps ei nuta ja esitagu oma küsimusi kuidas tahavad, millimalli esitab nii, nagu tema tahab.\nValimisliit "Audru" naksitrallid räägivad istungil siis kui tahavad, küsivad mida ja kui palju tahavad. Minu sellekohase protesti peale istungil, itsitas volikogu esimees Põldmaa üleolevalt "neil ma seda luban, sest nemad on head inimesed". Sellise tasemega volikogu esimees meil siis Audrus.\n5. Töökorra § 10 Arupärimised - tunnistati kehtetuks.\nMõttetu muudatus. Arupärimised on ja jäävad, see tuleneb seadusest KOKS § 26\n6. Aga see ei ole veel kõik. Aju on piiramatu lolluste genereerimisel.\nVolikogu materjalid peavad volikogu liikmetel käes olema seaduse kohaselt 4 päeva enne istungit, et eelnõud oleks võimalik läbi töötada ja teha vajadusel muudatusettepanekuid. Kuna volikogu istungid toimusid reeglina neljapäeval, materjalid saadeti laupäeval või pühapäeval, siis seni jäi muudatuste tegemiseks 2,5 päeva, muudatusettepanekuid sai esitada kuni päev enne volikogu istungit (so kolmapäev) kella 15. 00 -ni.\nNüüd võeti ka muudatusettepanekute esitamise võimalus (seega suureneb tunduvalt kaebuste hulk).\nVolikogu liikmete ja fraktsioonide poolt tehtavad sisulised muudatusettepanekud esitatakse kirjalikult hiljemalt istungi toimumise nädala esimese tööpäeva kella 14.00-ks vallavalitsuse kantseleile. ( seega esmaspäev kella kaheks)\nLaupäeval või pühapäeval (healjuhul) pannakse postkasti volikogu materjalid aga esmaspäeval kella kaheks peavad muudatusettepanekud olema valla kantseleis.\nOn selliseid ebanormaalseid inimesi kes tihti nädalalõppu kodus ei veeda, siis järelikult tuleb neil esmaspäeva hommik töölt vabaks küsida, et volikogu materjalidega tutvuda ja ka vajadusel muudatusettepanekud kella kaheks vormistada.\nMillimallil läheb tavapäraselt eelnõude läbitöötamisele kõva päev, oleneb eelnõude hulgast ja sisust. Kui päevakorras on ka detailplaneeringute kehtestamine, ei saa päevaga kindlasti hakkama, käia tuleb planeeringu kaustadega vallamajas tutvumas.\nNii et muudatusettepanekute tegemisele tõmmati kriips peale.\nKuidas volikogu esimees seda põhjendas?\nVolikogu sotsiaalkomisjoni koosolekul selgitas Põldmaa.\nPõldmaa: Selle muudatusettepaneku esitasin selleks, et väljaspoolt tulev inimene ei saaks esitada eelnõudele muudatusettepanekuid"\nMina: Mida tähendab väljaspoolt tulev inimene? Muudatusettepanekuid saavad ju esitada ainult volikogu liikmed. Mis sa selle "väljaspoolt tulev inimene" all mõtled.\nPõldmaa: No ma mõtlesin opositsiooni\nMina: Mind ja Indat siis?\nPõldmaa: Loorits ka\nMina: Mina siis olen volkogu mõistes väljaspoolt tulev inimene, mitte Audru vallavolikogu liige.\nPõldmaa: Jah te ei ole valimisliit "Audu" liikmed.\n(jumalale tänu, see häbi veel puuduks)\nKui minule ja proua Indale saadetakse (meie nõudmisel) istungimaterjalid tutvumiseks koju, siis valisliit "Audru" volikogu liikmetele pannakse materjalid istungi alguseks laudadele. "Tere, mina olen volikogu materjal ........................""\nAga hääletamisele läksid jälle kõik muudatusettepanekud korraga - võtad kõik või mitte midagi.\nNagu Antsip ütleb, keegi on seemneid söönud.\nNäha, et Sinu tiibu tahetakse kärpida! Ole tubli!


Koristuskäru, 710 x 430 x 960 mm | AJ Tooted\n710 x 430 x 960 mm\nPaindlik koristuskäru on ideaalne mitmekülgseks puhastamiseks ning põrandate pesemiseks siseruumides, nagu näiteks kontor, konverentsihall, klassiruum, garderoob või sissepääsuala. Käru on varustatud kõigega, mida vajate tõhusaks koristamiseks. Tänu selle kompaktsele suurusele, on käru eriti sobiv nendesse keskkondadesse, kus on vähe hoiuruumi.\nKoristuskäru on varustatud kahe 6 L ämbri, ühe 12 L mopiämbri ja prügikotihoidjaga. Kolm traatkorvi mahutavad rohkelt puhastusvahendeid, tarvikuid ja muud vajaminevat. Kärul on hoidja, kuhu saab kinnitada harju või moppe, riiul üldiseks ladustamiseks, näiteks põrandalappidele.


By MariusL, April 29, 2013 in Blogid\nTänud! eks jõudu ikka tuleb vaikselt. Täna sai tehtud terve võistlus rahulikult läbi. Hetkel peaks võistlus tulema üsna edukas, aga eks seda ei saa väga ette prognoosida ja lihtsalt loodan parimat. Algraskused on paigas ja kolmapäeval teen veel kergelt kiiruslikku kükki ja surumist ja siis tuleb puhata laupäevaks.\nNädalavahetus oli samuti mul väga tegus. Kuna laupäeval oli vanemuises kooli aastapäev ja suur pidu, siis olin ka sellega seotud. Nimelt sain tantsida laval ja päris tore oli.\nNeljapäeval on mul sünnipäev ja lähen vanemuisesse töövarjuks. Saan Tiit Palu draamalavastuse proovis osaleda, ootan juba!\nAa üks asi veel..täna tegin protein pancake mixiga pannkooke ja segasin puddingut sisse. Tulemus oli päris huvitav isegi, muidu sellise kogusega tuleb ca 12+ pannkooki, kuid sellega tuli ainult 3. Mõnusad paksud ja kohevad oli. Soovitan kindlasti proovida!\nMa pole küll eriline treener, kuid ma arvan, et võistlusnädalal peaks ikka taastavaid trenne tegema, mitte enam algraskuseid proovima ning see kolmapäevane kiirusliku küki ja surumise päev tundub juba liiast, ega sa sellega enam midagi ei võida 3 päeva enne võistlust, vaid ainult väsitad. Ega nädala-kahega vorm kuhugile ei kao, kui sööd korralikult ja haigeks ei jää. See jutt on juhul, kui sa ikka võistled sellel nädalavahetusel jõutõstmises.\nAga edu igal juhul, loodan, et tõmbad 210+ võistlustel ikka ära!\nMariuse taastumise juures võib ta reedel ka maxi teha ja laupäeval on ikka vormis.\nKui teha liiga vara, siis superkompensatsioonist võib loota ja Mariuse puhul oleks tegelikult pühapäeval õige päev.\nKas just nii hea taastumine aga jah..\nIse arvan, et see kolmapäevane trenn on rohkem psühholoogiliselt hea. Koguaeg oleme nii teinud ja juba harjumuse asi. Ilmselt tõesti midagi juurde ei anna ja vähemaks ka ei võta. Endal on lihtsalt parem tunne\n210+ on täitsa plaanis!\nvõistlused on minu jaoks läbi ja teen kerge kokkuvõtte.\ntulemused olid kükk 167,5, surumine 105 ja tõmme 215.\nKükiga võib täitsa rahule jääda, kuna see oli ikkagi isiklik rekord.\nSurumine läks täitsa... Kui trennis sai tehtud 110 ilusti, siis siin ei tahtnud see kuidagi liikuda ja jäigi tulemuseks algraskus ehk 105, milles ma olen kõvasti pettunud.\nTõmme ilmselt õnnestus kõige paremini ja seal oli ka päris pingeline võistlus minu, Jürgensteini ja Pälli vahel. ja nagu lubatud oli, tuligi 210+.\nVahepeal muidugi enne tõmmet suutis Taavi mulle nuuskpiiritust silma pritsida.. Korraks oli küll tunne, et jääb katse tegemata, kuid sain õnneks tehtud.\nKuna vastane oli ikkagi kõva jõutõstja ja ma olen kulturismi suunitlusega, siis olen ise täitsa rahul, et sain konkurentsi pakkuda. Üldiselt olen üsna põnev võistlus ja minu jõutõstmise ajaloos vist kõige pingelisem üldse.\nKahjuks mul läks võistlus täiega p*rse.\nAnnan ka üle pika aja kergelt teada, et kadunud pole ma kuhugi. Raskeid trenne pole väga saanud teha, sest peale võistlust on õlg hakanud jamama. Täna proovisin pisut raskemalt ja on läinud kõvasti paremaks, kuid laupäevasele võistlusele ei hakka lõhkuma minema.\nTäna rääkisime Taaviga trennis ka pisut tulevastest võistlustest, ehk siis dieedini on jäänud ainult kuu aega. Ootan juba pikisilmi, et uuesti see raske dieet läbida ja lavale pääseda.\nEgas midagi polegi rohkem hetkel, hoidke biits punnis\nKaunist jõuluaega Marius!\nSuured tänud, Arnold! Sullegi!\nKõikidele teistele lugejatele samuti häid jõule!\nKuna enam ma fasti sportlane ei ole, siis pole vist mõtet ka siin blogida. Siiski tänan aastase toetuse eest ja soovin kõigile head vana-aasta lõppu ja uue algust.


Eduard Vilde Muuseum — Kadrioru Park\nTallinna Kirjanduskeskuse Eduard Vilde Muuseum asub endises lossi kastellaani majas. Kastellaani õu külgmised hooned – lossi aedniku ja lossi teenindajate majad – kuuluvad Presidendi Kantseleile.\nOma suurelt jaolt tänaseni säilinud väljanägemise sai Kadrioru lossivalitsejale ehk kastellaanile ehitatud maja 1835-36. aastal.\nEduard Vilde muuseum avati siin 1946. aastal. Hoones on säilinud mitmed algsed siseuksed, kahhelahjud, balustraadidega puutrepp jms. Terviklikult säilinud 1920. aastate interjöör annab ilmeka sissevaate Eesti 20. sajandi ühe menukama ja mõjukama kirjaniku isikliku maailma ja ajastusse. Muuseumi 2. korrusel tegutseb Kastellaanimaja galerii.\nKastellaani õu ajalugu algas aastal 1828, kui otsustati, et Kadrioru lossi valitseja ehk kastellaani, samuti aedniku ja lossi töömeeste jaoks tuleb püstitada uued hooned. 1832. aastal Peterburist Tallinna saadetud arhitekt Šašin tegi joonised ning 1835 – 1836 ehitati kolm puithoonet. Kolm fassaadiga Rohelise aasa poole pööratud puithoonet jäljendasid arhitektuuriliselt Kadrioru lossi: keskse peahoonega külgnesid sümmeetriliselt väiksemad kõrvalhooned, mida treppide asemel liitsid väravad. Suure ja nn väikse lossi sarnasust rõhutasid ka majaesise muruplatsi lilleparterid ja ümmarguse alusega purskkaev. Munakivisillutisega sisehoovis paiknesid puust hobusetall, tõllakuur, heinaküün, sahver jt abihooned.\nVäliskujunduses tunnistavad hoonete astmelised viilud uusrenessansi mõjutusi. Interjöörid said lihtsa funktsionaalse lahenduse, kus vaid nn Hollandi ahjud omasid mõningat kunstipära. Välises värvilahenduses eelistati rohelist ja halli, ruumides valget. 1881. aastal toimunud remondi käigus värviti peahoone roosaks. Peahoone oli määratud kontori- ja eluruumideks kastellaanile. Neljatoalistest tiibhoonetest vasakpoolne oli mõeldud lossiaednikule, parempoolne majutas nn invaliidid ehk erusõduritest töömehed. Kastellaanimaja taha rajatud majandusõues olid tall-vankrikuur, köök, saun, oranžerii ja külalistubadega paviljon.\nEsimese Eesti Vabariigi ajal haldas maja siseministeerium ja siin elasid riigiteenistujad. 1925. aastal otsustas valitsus kinkida kirjanik ja diplomaat Eduard Vildele (1865-1933) maja koos aiamaaga. Sobiva maja asemel leiti pärast pikki otsinguid 6-toaline korter Kadriorus endise kastellaanimaja esimesel korrusel. Riigi kulul teostati selles kapitaalremont ja sisustati populaarse A.M.Lutheri vabriku mööbliga. Vilde kolis majja 1927. aasta lõpus ja elas siin surmani 1933.\nEduard Vilde muuseum avati juba 1946. aastal. Hoones on säilinud mitmed algsed siseuksed, kahhelahjud, balustraadidega puutrepp jms. Terviklikult säilinud 1920. aastate interjöör annab ilmeka sissevaate Eesti 20. sajandi ühe menukama ja mõjukama kirjaniku isikliku maailma ja ajastusse. Hoone välisfassaad renoveeriti 2015. aastal.\nTulekahjus kannatada saanud külgmised hooned restaureeriti 2009. aastal ja need kuuluvad Presidendi kantseleile.


Möödunud ööpäeval registreeriti prefektuurides 98 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 1 raske tervisekahjustuse tekitamine, 2 avaliku korra rasket rikkumist ja 54 varavastast kuritegu. Viimaste seas oli 48 vargust (eluruumidest 8 ja sõidukitest 8) ning 1 sõidukivargus või omavoliline kasutamine. Registreeriti 1 narkootikumide vahendamine ja 3 narkootikumide omamist või tarbimist. Juhtus 1 inimkannatanutega liiklusõnnetus, milles sai vigastada 2 inimest. Tabati 13 alkoholijoobes sõidukijuhti. Registreeriti 442 väärtegu. Piirilt saadeti tagasi 13 välismaalast, tabati 2 ebaseaduslikult riigis viibinud välismaalast ja registreeriti 1 piirirežiimi rikkumine. Esitati 2 varjupaigataotlust.\n25. juunil kella 1.50 ajal teatati politseile, et Kaupmehe tänava korteris tekitati 27-aastasele mehele terariistaga raske kehavigastuse. Kahtlustatavatena pidas politsei hiljem kinni 39- ja 24-aastase mehe.\n25. juunil avastati, et Forelli tänaval on ettevõtte territooriumilt varastatud gaasiballoone, kahju kokku 1150 eurot.\n25. juunil avastati, et Kivila tänavalt on varastatud kõnniteekive, kahju kokku 1000 eurot.\n25. juunil avastati, et Kesk-Sõjamäe ettevõtte territooriumilt on varastatud gaasiballoone, kahju kokku 1104 eurot.\n25. juunil varastati kesklinna Pärnu maanteele pargitud autost sülearvuti, fotoaparaat, naviseade, riideid ja muid esemeid, kahju kokku 4280 eurot.\nÖöl vastu 24. juunit varastati Saku alevikus garaažist erinevat alkoholi, kahju kokku 68 eurot.\n24. juuni öösel varastati Harku alevikust jalgratas, kahju kokku 95 eurot.\n25. juunil varastati Saue vallas Hüüru külas ehitusobjektilt ehitusmaterjale, kahju kokku 600 eurot.\n26. juuni öösel varastati Aruküla alevikus seisnud kaubikust kolm mobiiltelefoni ja kaitseprillid, kahju kokku 95 eurot.\n22. juunil kella 16:45-17 vahel lõi tundmatu meesterahvas Tartus Pikal tänaval linnaliinibussis rusikaga 68-aastast meest, millega tekitas kannatanule füüsilist valu ja tervisekahjustuse.\n24. juunil lõi Tartu linnas Salme tänava korteris mees elukaaslast, tekitades tervisekahjustuse.\nÖöl vastu 24. juunit üritati Anne tänava maja eest ärandada sõiduautot VAZ 21063.\n23.06.2012 varahommikul kella 4-5 ajal löödi Valgas 38-aastast naist.\n22. juunil õhtul varastati Karula vallas Kaagjärve külas talu keldrist jalgratas Star, trimmer, lööktrell Bosch ja mootorsaag Partner ning sügavkülmikust lihatooteid 20 euro väärtuses. Varaline kahju kokku 640 eurot.\n24. juuni päeval vägivallatses mees Karksi vallas elukaaslase kallal. 1979. aastal sündinud mees viidi politseimajja.\nAjavahemikul 21.-25. juuni varastati Rakveres Tõusu tänaval asuvast majahoovist mootorratas. Kahju on 8000 eurot.\n25. juunil varastati Rakvere vallas Tõrremäe külas asuva kaubanduskeskuse külastajalt mobiiltelefon. Kahju on 300 eurot.\nAjavahemikul 13.-25. juuni tungiti sisse Tapal Rauakõrve tänaval asuvasse eramajja. Sissetungimisega tekitatud kahju on täpsustamisel.\nAjavahemikul 10.-25. juuni varastati Narvas Rahu tänaval asuvast garaažiboksist erinevaid esemeid. Kahju on 2802 eurot.\nAjavahemikul 22.-25. juuni varastati Kohtla-Järvel Järve linnaosas Ringi tänaval asuvast kuurist ukseluku lõhkumise teel elektriline muruniiduk. Kahju on 109 eurot.\nAjavahemikul 24.-25. juuni varastati Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas Ahtme maanteel paiknevast korterist kaks televiisorit. Kahju on 1054 eurot.\n25. juunil varastati Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas Puru teel elamu trepikojast sidekaablit. Kahju on ligikaudu 145 eurot.\n25. juunil varastati Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas Maleva tänaval asuvast haridusasutusest mobiiltelefon. Kahju on 179 eurot.\nAjavahemikul 19.-21. juuni tungiti Türi vallas Põikva külas tallu ja varastati kütust, toiduaineid ning erinevaid esemeid. Kahju on selgitamisel.\n24. juunil kella 19 ajal tungiti Saarde vallas Tihemetsa alevikus Peahoone teel kallale 23-aastasele mehele.\n24. juunil kella 3 ajal tungiti Tori vallas Saare teel Taali külas kallale 22-aastasele mehele.\nAjavahemikul 22.-23. juuni varastati Pärnus Ringi tänaval rahakotist sularaha. Kahju on 400 eurot.\n24. juunil kella 1 ja 2 vahel varastati Sindis meelelahutusasutuses jope koos mobiiltelefonide, fotokaamera, võtmete ja rahakotiga, milles isiklikud dokumendid. Kahju on 330 eurot.\nAjavahemikul 23.-24. juuni varastati Häädemeeste vallas Majaka külas sõiduautost mobiiltelefon. Kahju on 150 eurot.\n25. juunil kella 1 ja 4.30 ajal tungiti Häädemeeste vallas Kabli külas Mustamäe teel sõiduautosse ja varastati erinevaid esemeid ning isiklikke dokumente. Kahju on 2521 eurot.\nAjavahemikul 15.-16. juuni tungiti Pärnus Riia maanteel ettevõtte territooriumile ja lõhuti ning rüüstati reisibusse. Kahju on 11 089 eurot.\n24. juunil kella 18 ja 19 vahel löödi Märjamaa alevis Pärnu maanteel 18-aastast meest.\nÖöl vastu 22. juunit varastati Leisi vallas Koikla külas ettevõtte territooriumilt traktori haakeseadmeid ja kaks elektrimootorit. Kahju on 1269 eurot.\nÖöl vastu 25. juunit varastati Kuressaares Tuule tänaval sõiduautost fotoaparaat. Kahju on 396 eurot.\n23. juunil kella 2 ja 6 vahel varastati Kaarma vallas Mändjala külas majutusasutuse territooriumil telgist mobiiltelefon, võti ning rahakott. Kahju on 359 eurot.


Vaja ettevõtja ja riigi panust\nIvo Känd • 20. veebruar 2008 • 3 min\nEhkki Eesti on teinud taasiseseisvumise järel suure hüppe edasi, mis avaldub rahva elujärje paranemises ja elanike suuremas kindlustundes, ei ole Eesti riik arenenud Euroopa riikidele oluliselt järele jõudnud. Eesti majandusedu taga on peamiselt laenudega turgutatud sisenõudlus, mis pole jätkusuutlik majandusstrateegia. Meie majanduse tootmisstruktuuris pole piisavalt kõrgtehnoloogiat, meil on Euroopa riikidega võrreldes kõrged tootmiskulud ja madal tööviljakus.\nSenini on meie tööjõud olnud odav ja välismaised firmad on investeerisid siia meelsasti. Eesti roll sellises rahvusvahelise tööjaotuse mudelis oli teha mahukat tööd, ent suurema kasumi võttis siiski välismaine emafirma. Maarjamaale jäi töörõõm, kuid ehk oli seegi arendav, sest õppisime töötama tulemuslikult. Eestlane omandas töövõtteid ja sai kõhu täis.\nPraeguses n-ö pehmelt maanduva majanduse olukorras tegevusetult oodata on kurjast, sest meile edu taganud tegurid on kadumas: odavat laenuraha enam sisse ei tule ja ka palgatase on oluliselt tõusnud, mistõttu mõnes valdkonnas toodame näiteks hiinlastest kolm korda kallimalt. Tartu Ülikooli majandusprofessor Urmas Varblane on toonud näiteks Eesti toiduainete tootmiskulud võrreldes Aasia riikidega, mis olid 2006. aastal 140% Aasia riikide omast ning on praegu juba 260%.\nNõnda oleme mõnest ekspordinišist välja tõrjutud ning loodusliku valiku põhimõttel osa ettevõtteid suleb uksed, osa kolib Aasiasse või orienteerub ümber. Tekib tööpuudus, tõusevad sotsiaalkulutused.\nKeerulises seisus on Eesti töötlev tööstus, sest see ei saa jätkata seniste toodetega. Miks muidu jääme arenenud riikide tööstusest maha 4-5 korda. Häda on selles, et teeme vaid allhanget. Hiina majanduse masstoodanguga meie konkureerida ei suuda, pigem tuleks orienteeruda Põhjamaade turule, kus saame ka allsektoris mobiilselt täita spetsiifilisi nõudmisi. Selleks aga peab majandusharude vahel muutuma tööjõuhulk.\nPaljudes peamiselt siseturule suunatud ettevõtetes, nt toiduainetetööstuses, ei saa tööviljakust oluliselt tõsta. Samas masina- ja elektroonikatööstuses oleks võimalik luua suuremat lisandväärtust inimese kohta. Kui madala lisandväärtusega ettevõtetes on palju hõivatuid, viib see kumulatiivse tootlikkuse alla.\nKindlasti peaksid firmad tegema tõhusamat tööd välisturu uuringuteks. Samuti peaks paranema meie nõrk insenertehniline baas tootetehnoloogia juurutamisel. Hariduses tuleks väärtustada reaalainete osa, mis soodustaks majandushariduse arengut. Koolitustellimus tuleb suunata ametnike ettevalmistamiselt inseneride koolitamisele. Tehnikaülikooli õppejõudude sõnul on praegused tudengite uurimistööd suunatud rohkem siseturu vajadustele, mitte aga globaalmajanduse uurimisele. Tuleviku ettevõtjad tuleks panna laias plaanis mõtlema välismaa lektorite kaasabil.\nTehnikaülikoolis peaks olema tööstusharudele orienteeritud laborid, kus riiklik finantseerimine oleks orienteeritud sellele, et neist saaksid tugistruktuurid Eesti tööstusharudele.\nEesti majanduse struktuurimuudatuste näitemudeliks on kujunemas arengufondi tegevus. Arengufond toetab 100 miljoni krooniga kuni kuut läbilöögivõimelist ärimudelit, mis on suunatud reaalse ärilise väljundiga eksportturgudele, kus on hoomatav tõsine turupotentsiaal. Riigi areng on edukas olles tasakaalupunktiks, kus ühel pool on ettevõtete ja teisel pool riigi panus.


H&M kasvab Eestis nagu gasell - Kaubandus\nH&M käive kasvab Eestis jõudsalt\nEestis sai H&M läinud aastal müügitulu 33,5 miljonit eurot ehk aasta varasemaga tõusis tulu 36 protsenti. Üldist pilti vaadates on siinne H&M kasvanud kiiremini kui Eesti jaemüügiturg, mis on suutnud kahe aasta jooksul kosuda ainult 8 protsendi võrra.\n“Meil oli 2013. ja 2014. aastal väga kiire kasv, mis jätkub,” sõnas H&Mi kommunikatsioonijuht Tiina Miettinen Äripäevale. Käesoleval aastal on ettevõttel plaanis avada kauplused Tartus ja Rakveres.\nSeevastu Lätis teenis H&M aasta varasemaga võrreldes vaid 22 protsenti rohkem müügitulu ning Leedus ulatus kasv 33 protsendini.\n“Me ei võrdle turgusid, kus tegutseme. Igal turul on oma faktorid. Müüginumbreid mõjutavad sealhulgas kaupluste suurus ja arv,” ütles Tiina Miettinen ja lisas, et nende silmis on Eesti põnev suure hulga nooruslike ja moeteadlike tarbijatega turg.\nMullu neljandas kvartalis tõusis H&Mi müügitulu Eestis 8,6 miljoni euroni, mis on läinud aasta tulemusega kõrvutades 11 protsenti enam.\nSama palju kasvas käive ka Lätis ehk siis 7,7 miljonilt eurolt 8,7 miljonile eurole. Leedus kasvas müügitulu siiski rohkem, aasta varasemaga võrreldes 17 protsenti.\nLoe Äripäevast, mida arvab H&M müüginumbritest Põldma Kaubanduse juhatuse esimees Heinar Põldma.\nH&M avab Rakveres kaupluse


Sailun asub maailma suurimate rehvitootjate nimekirjas 18. kohal | Sailun\nSailun asub maailma suurimate rehvitootjate nimekirjas 18. kohal\n12.03.2018 | Saavutused\nMaailma suurimate rehvitootjate nimekirja esimesel kahekümnel positsioonil asuval kaubamärgil on rikkalik kogemus. Paljudel nendest on üle 100 aasta pikkune ajalugu. Hiina kaubamärgi Sailun asumine nende hulgas on tõeline saavutus, sest see kaubamärk loodi alles 2002. aastal, kuid see on hoogsalt ja eesmärgikindlalt oma eesmärkide poole liikunud.\nKindlustades autosõitjaid sellega, mida nad kõige rohkem ootavad – kvaliteeti soodsa hinna eest, on Sailun ära teeninud paljude tarbijate ja rehvimüüjate tunnustuse.\nNõudluse ja müügimahtude kasvades on hoogsalt ja stabiilselt paranenud ka Sailun’i koht maailma tähtsaimate rehvitootjate nimekirjas – 45. kohalt 2007. aastal 18. kohale 2016. aastal.\nIlmselt ei ole Sailun’i võidukäik sellega veel lõppenud. Seda kaubamärki kandvad rehvid saavad mitmesugustel rahvusvahelistel rehvitestidel järjest kasvava tunnustuse osaliseks. Samuti on ettevõttel lähituleviku plaanides ette nähtud muljet avaldava laiendatud testimispolügooni lõpuleviimine. 1,67 miljonit m2 pindalaga välitingimustes rehvide testimise keskus asub Donjin. Pärast selle ehituse täielikku lõpuleviimist saab seal olema 13 erinevat tüüpi teed 40 teekatteliigiga. See vastab ka Euroopa Liidus ja USA-s kehtestatud rehvide testimise teede- ja teekattestandarditele.\nJuba praegu kasutab Sailun rehvide tootmisel väga kaasaegseid tehnoloogiaid, mis võimaldavad peaaegu täielikult vältida igasugust ebatäiuslikkust ja vigu, kuid ettevõte jätkab investeerimist järjest moodsamatesse tootmisseadmetesse, uuringutesse ja testidesse, pakkumaks autosõitjatele veelgi kõrgema kvaliteediga tooteid soodsa hinnaga.


Puitmajaklaster käis õppereisil Lätis - Eesti puitmajatootjad\nArhitekt tunnistas peale reisi, et Lätti oleks põhjust vähemalt korra tagasi minna. „Sealne ettevõte Dores tundus eriliselt innovaatiline. Nende katsetused ja testid, kuidas palki teistmoodi kasutada – sellest tahaks rohkem kuulda,“ ütles Urmet ja kinnitas, et iga ettevõtte külastusest jäi meelde midagi erilist, olgu see siis eestlaste jaoks mittetraditsiooniline lähenemine materjalile või töökorraldusele.\nEestlased tutvumas Eco House International tootmisega. Foto: Mihkel Urmet\nÕppereis korraldati projekti “Eesti puitmaju eksportivate ettevõtete klastri täistaotluse projekt” raames, mida rahastatakse EAS-i klastrite arendamise programmist, mida toetab Euroopa Regionaalarengu Fond.


Venemaa välisminister Lavrov: "Soome võitis 2:1." | Õhtuleht\nVenemaa välisminister Lavrov: "Soome võitis 2:1." (16)\nAadu Hiietamm, 5. mai 2017 04:00\nSergei Lavrov ja Timo SoiniFoto: Reuters / Scanpix\nSoome välisminister Timo Soini võõrustas eile Porvoos Venemaa kolleegi Sergei Lavrovi. See oli nende viies kohtumine.\nPärast kohtumist korraldatud pressikonverentsil said Soome ajakirjanikud esitada kaks ja Vene ajakirjanikud ühe küsimuse. Kui kolmas küsimus kuulutati viimaseks, tõdes Lavrov: "Soome võitis 2:1."\nMcCain: Lavrov on mõrvar Putini marionett (17)\nSoome ajakirjanikud uurisid temalt, kui tõenäoliseks ta peab Venemaa presidendi Vladimir Putini ja USA presidendi Donald Trumpi kohtumist Helsingis. Lavrov vastas, et Helsingi oleks sobilik paik, kuid praegu käivad ettevalmistused Putini ja Trumpi kohtumise korraldamiseks juuli algul Põhja-Saksamaal Hamburgis.\nLavrov kinnitas taas, et Venemaa pole sekkunud USA presidendivalimistesse. Seda väitis viimati üleeile presidendivalimistel Donald Trumpile alla jäänud demokraatide kandidaat Hillary Clinton. Lavrovi sõnul ajavad USAs Venemaa vastu suunatud kampaaniat need, kes ei suuda leppida presidendivalimiste tulemustega. Lavrov ütles, et USA eelmine president Barack Obama tegi kõik endast oleneva selleks, et USA ja Venemaa suhteid halvendada ning need on praegu eriti madalal tasemel.\nSoome välisminister rääkis pressikonverentsil, et rahvusvahelistest teemadest olid vaatluse all Ukraina, Süüria ja pinged Korea poolsaarel. Soini ütles Lavrovile, et Euroopa Liidu ja Venemaa suhted ei saa paraneda enne, kui Minski kokkulepped on täidetud. Lavrov kordas Venemaa seisukohta, et Ukrainas toimus 2014. aastal ebaseaduslik relvastatud riigipööre, mille kiitsid heaks lääneriigid. Viimased peaksid nüüd survestama Ukraina valitsust, et see täidaks Minski kokkuleppeid.


Harry Raudvere: paanika kaitseministeeriumis • Objektiiv\nArvamus » Harry Raudvere: paanika kaitseministeeriumis\nEleon tuulikute ehitustööd Aidu tuulepargis Ida-Virumaal. Foto: Scanpix\nMida rohkem kaitseministeerium oma senist käitumist üritab põhjendada, seda rohkem ta end sisse mässib. Küsimus ei ole kaugeltki ainult Aidu tuulepargis, mis on täna meedia huviorbiidis ja mis on sundinud kaitseministeeriumit oma senist tegevust õigustama, vaid kaitseministeeriumi pikas ning sihipärases võitluses kõikide vastu, kes üritavad rajada tuuleparke, erandiks miskipärast ainult Eesti Energia, kirjutab ettevõtja Harry Raudvere.\nPolitseil on kurjategijate püüdmiseks lihtne, kuid efektiivne meetod. Pahalane tuleb oma urust välja meelitada ja tegutsema sundida. Siis teeb see provotseeritu end paljastavaid vigu ning ülejäänu on ainult tehnika küsimus.\nTäpselt samasugune klassikaline mudel kumab läbi ka nüüdseks urust välja pugenud kaitseministeeriumi tegevuses. Aastaid on riik lasknud laagerdada kaitseministeeriumi vastaseid kaebusi kohtus, õigusemõistmisi pidevalt edasi lükates. Täna on nad aga avalikult sunnitud oma tegevusi õigustama.\nMida rohkem kaitseministeerium oma senist käitumist üritab põhjendada, seda rohkem ta end sisse mässib. Küsimus ei ole kaugeltki ainult Aidu tuulepargis, mis on täna meedia huviorbiidis ja mis on sundinud kaitseministeeriumit oma senist tegevust õigustama, vaid kaitseministeeriumi pikas ning sihipärases võitluses kõikide vastu, kes üritavad rajada tuuleparke, erandiks miskipärast ainult Eesti Energia.\nOleme kuulnud ja üheselt aru saanud kaitseministeeriumi ametnike seletustest, et kui Aidu tuuleparki oleks paigaldatud 185-meetrilise tipukõrgusega Vestase tuulegeneraatorid, siis ei oleks riigi kaitsevõime küsimustega probleeme.\nKui nii, siis miks keelas kaitseministeerium 150 meetrilise tipukõrguse ja palju väiksema rootoriga tuulegeneraatorite paigaldamise Varja tuuleparki, mis asub umbkaudu 15 kilomeetri kaugusel Aidu tuulepargist, kus arvestati kõikide kaitseministeeriumi ettekirjutustega ning mille julgeolekuanalüüsi kiitis riigikaitse seisukohalt õhuvägi heaks?\nSiit hakkabki hargnema kaitseministeeriumi otsitud valede ahel.\nTuulegeneraatorid plaaniti paigaldada Varja tuuleparki kaitseministeeriumi poolt määratud ja etteantud koordinaatidega sektorisse lisaks veel kenasti radari suhtes ridadesse, et vähendada võimalikku mõju radaripildile. Küberneetika instituudist telliti kaitseministeeriumi soovitusel kallis radaripildi mõjutuste uuring, mille pädevust oli kaitseministeerium alati heaks ja usaldusväärseks hinnanud.\nKorduvalt olid ka meie koostööpartneri Hispaania kontserni Iberdrola esindajad kohtunud tuulepargi teemal nii kaitseministeeriumi rahvaga kui ka tollase majandusministriga. Kõik oli näiliselt korras.\nNendele asjaoludele tuginedes ja heas usus alustati tuulepargi ettevalmistamisega, ehk siis Eleringile kuuluvasse Püssi alajaama liitumispunkti väljaehitamisega. See juhtus oluliselt varem kui Aidu tuulepargi rajamine sai reaalselt olla üleüldse teemaks.\nSellest kõigest teadis nii Vabariigi valitsus kui ka kaitseminister Sven Mikser, kui nad 2015. aastal andsid hoonestusõiguste eraldamisega loa Aidu tuulepargi rajamiseks. Kuni sinnamaani oli Aidu tuulepargi rajamine puhtalt teoreetiline, sest kui puudub õigus maadele, siis saab tuulepargi rajamisest ainult unistada.\nVarja tuulepargis olid aga selleks ajaks kõikide tuulegeneraatorite tarbeks hoonestusõiguste lepingud sõlmitud, keskkonnamõjude hindamine läbi viidud ning ka planeering kaitseministeeriumi märkusi arvestades arendaja poolt kinni makstud ja vallavolikogu poolt kehtestatud.\nHoonestusõiguste, ehk maakasutuse õiguse vajalikkust on kinnitanud avalikult ka tollane kaitseministeeriumi ametnik Heddy Klasen, öeldes, et alles hoonestusõiguste omamine tuulegeneraatorite tarbeks annab õiguse tuulepargi rajamiseks.\nKuid ometi keelati kaitseministeeriumi poolt järsku Varja tuulepargi rajamine ja üllataval kombel anti valitsuse poolt selle asemel luba palju suurema ja kõrgema Aidu tuulepargi rajamiseks. Seda kummalisel kombel peale seda, kui meie poolt planeeritud Varja tuuleparki oli keelatud rajada!\nNüüd tekibki küsimus, et kelle huvides kaitseministeeriumi ametnikud ja ka vabariigi valitsus sedasi käitus? Kindlasti mitte riigi kaitsevõime huvides.\nVastus saab olla ainult üks. Aidu tuulepark pidi saama Eesti Energiale ja mitte kellelegi teisele. Kõik võimalikud konkurendid tuli riigi “julgeolekuohu” põhjendusega elimineerida. See on alasti fakt ja sellest ei saa üle ega ümber.\nAnaloogiline lugu on ka Toila valla territooriumile plaanitud Päite-Vaivina tuulepargiga, kus kaitseministeerium kooskõlastas pargis tuulegeneraatorite asukohad ja kõrgused, mis nii nagu Narva tuhaväljal olev Eesti Energiale kuuluv tuulepark, ei jää üldse Kellavere radari vaatevälja.\nKui selgus, et Päite-Vaivina tuuleparki hakataksegi rajama, siis leiutas kaitseministeerium koheselt uue asjaoluna müstilise raadioluure takistamise tuulegeneraatorite poolt. Kuid mis peaks see oleme üldse arendaja probleem?\nMe teame suurepäraselt, et raadioluuret teostatakse mobiilsete masinatega – ehk luura seal, kus tahad ja segajaid kõige vähem. Samas väita, et Narva tuhaväljal olev tuulepark ei ole ohuks riigi julgeolekule ning kümneid kilomeetreid piirist eemal olev tunduvalt väiksem tuulepark seda on, on lihtsalt absurdne.\nAga kui raadioluure on kahjustatud ja Eesti riiklik julgeolek on selleläbi häiritud, siis miks ei taha ka kaitseministeerium seda Eesti Energiale kuuluvat tuuleparki koheselt lammutama hakata? Täpselt samamoodi, nagu lubas Aidus vendade Sõnajalgade tuulegeneraatorid lammutada?\nKas Eesti Energiale kuuluv Narva tuulepark ohustab just Vene piiri peal meie riigi kaitsevõimet ja raadioluuret vähem kui Aidu tuulepark? Või mida üldse ohustatakse? Kas Kellavere radari tööd või raadioluure teostamist? Loomulikult mitte kumbagi. Ja kui see Eesti Energiale kuuluv Narva tuulepark ei ohusta riigi kaitsevõimet, siis miks on kaitseministeerium blokeerinud kõik potentsiaalsete tuuleparkide planeeringud just olemasoleva Narva tuulepargi vahetus läheduses?\nNeed ongi küsimused, millele ei ole suutnud kaitseministeerium anda adekvaatseid vastuseid. Olen küsinud ametlikult vastuseid isegi tollaselt peaministrilt Taavi Rõivaselt ja praeguselt peaministrilt Jüri Rataselt, kuid vastused on tänaseni saamata.\nNii ülbelt käitutakse meie riigis ettevõtjatega, kes on investeerinud ja on veel valmis investeerima taastuvenergeetikasse miljoneid eurosid isiklikku raha, tahtmata seejuures sentigi taastuvenergia tasu.\nPeaminister Ratas rõhutab koostöö vajadust. Isegi komisjon olevat moodustatud küsimuste lahendamiseks, kuid kui me uurisime, milline on siis selle komisjoni pädevus, ei leidnud me sealt kedagi, kes oleks nendest teemadest midagi teadnud või aru saanud.\nVaatamata korduvale arendajate poolsele initsiatiivile ei soovi tegelikkuses riik meid üldse näha, koostööst rääkimata. Seega pole vaja avalikkusele paisata sisutühje katteta poliitilisi avaldusi koostöö vajadusest.\nUuringutega on tõestatud, et tuulegeneraatoritest oluliselt rohkem takistavad luurajate tööd ja põhjustavad raadiohäireid kõrgepingeliinid, mobiilimastid jne. Kas ka need objektid tuleb riigikaitse ja eelhoiatuse tagamiseks lammutada? Ja kui ei tule, siis miks?\nOn üheselt teada, et selles sagedusdiapasoonis, mida kasutab Vene sõjavägi, ei levigi raadiosignaal piirist Päite-Vaivina tuulepargini. Niigipalju võiks vähemalt kaitseministeeriumi ametnikud ja nende luurajad oma valede väljamõtlemisel teada. Ja piisab neil ainult seda tahta, kui tööta meil ükski side- ega luureseade. Ka see on fakt.\nSamuti on teada asjaolu, et Tootsi tuulepargi vaidluses jätsid kohtunikud üldse kaebajate seisukohad tähelepanuta ja lähtusid ainult riigi huvide kaitsmisest. Vaidlused jätkuvad riigikohtus.\nKuid on ka vastupidiseid näiteid, et Eesti võib olla ja jääda ikkagi õigusriigiks. Kohus on tuvastanud Toila valla otsese seadusevastase käitumise, tuues põhjuseks, et Päite-Vaivina tuulepargi uute ehituslubade väljastamiseks oli kaitseministeeriumi kooskõlastus faktiliselt olemas.\nKooskõlastus oligi olemas, sest kõikide tuulegeneraatorite kõrgused ja asukohad olid otseselt paika pandud kaitseministeeriumi näpunäidete kohaselt. Samas ei olegi tuulepargil kui sellisel ühte konkreetset ehitusluba, vaid on eraldi ehitusload tuulegeneraatorite igale vundamendile, teedele, sideliinidele ja platsidele, ülekandeliinidele ja alajaamale. Ja kõikide nende ehituslubade ja projektide koond ongi dokument, mille kaitseministeerium üle vaatas ja kooskõlastas. Või millist siis nendest paljudest ehitusprojektidest nad oleksid näha soovinud, selle jätsid nad targu mainimata?\nHuvitav, miks esitas Toila vald apellatsiooni kaotatud kohtuotsuse peale, kui selles oli sulaselgelt kirjas, et kaitseministeeriumi poolne kooskõlastus oli olemas ja ehitusload Päite-Vaivina tuulepargi rajamiseks tuleks välja anda?\nNad said ju kohtult kinnituse, et ehituslubade väljaandmisega seadust ei rikuta. Samas pole midagi imestada, kui kaitseministeeriumit kohtus esindanud advokaat Reesa Paatsi teatas, et ükskõik, mida kohus otsustab, ei lase me teil Päite-Vaivina tuuleparki rajada.\nKõik, mida arendaja olevat seni seaduslikult teinud, see peaks olema kaitseministeeriumi meelest arendaja enese otsene äririsk!? Ja Eesti peaks olema, arvestades sellist riigipoolset suhtumist ning omavoli, õigusriik?\nKui riik ei soovi nüüd enam neid tuuleparke, siis maksku kinni aastate jooksul arendaja poolt tehtud otsesed kulud ning saamata jäänud kasum ja läheme sõbralikult lahku kui laevad merel. Meil oleks targematki teha kui vasikatega võidu joosta.\nTäna ei ole küsimus vendades Sõnajalgades ega nende generaatorite tiiviku läbimõõdus või kõrguses. Sealne vaidlus lämbub ebaolulistesse detailidesse ja saab lõpplahenduse varem või hiljem kohtus. Mida annavad kontrollijatele Aidu tuulepargi kaetud tööde aktid, elektriskeemid või muud spetsiifilised dokumendid, millest nad arugi ei saa? Neid on vaja lihtsalt sellepärast, et midagigi leida, et saaks aga võidurõõmsalt jalalt jalale hüpata.\nTäna on teema selles, et Toila kohtukaasusega tutvudes tulebki äkki hakata ühel hetkel vastutama ja kahjusid kinni maksma arendajatele, kes on käitunud seaduskuulekalt ning heas usus.\nJa siis ehk küsitakse nende käest, kes selle kaose korraldasid, et kas tulite ise selle peale, et seadusi jalge alla trambite ja seaduskuulekatele arendajatele kahju tekitate, või kogunisti käskis keegi niimoodi käituda…\nSildid Eesti Energia Harry Raudvere kaitseministeerium tuuleenergia