bichon frize segud: 17 kohevat ristandit (piltidega)\nMõeldes lisades Bichon Frise segu oma perele? Sa pole üksi! Bichon Frise on väga populaarne koeratõug oma meeldiva temperamendi ja veetleva, kohevad valged mantlid. Neist on saanud koerasõprade lemmik, just nende jaoks jumalik kaisukaru. Nende populaarsus on teinud neist soovitava valiku aretada koos teiste koertega. Nad lisavad igale segule imeliselt mängulist ja armastavat vaimu.\nDisainerite koerakasvatusena tuntud tava on viimase paarikümne aasta jooksul populaarsust kogunud. Ideaalse segu otsimine on ajendanud looma palju uusi ristandeid, mida peredele kaaslase otsimisel arvestada. The Bichon friisib ei erine ja selle tulemusena on sündinud palju uusi ristandeid, mida koeraomanikud täiesti jumaldan.\nAllpool olevast artiklist leiate mõne populaarseim Bichon Frise'i segusid leiate. Kuigi kõik disainerkoerad saavad omandada oma isikupära, on üsna ohutu öelda, et mis tahes Bichoni segu toob teie koju palju isiksust ja armastust. Hüppame sisse!\nüks Yorkie Bichon\nüksteist Chi Chon\nTõugud: Bichon Frise ja Yorkie\nYorkie Bichon on jumalik spitfire, mis pakub rõõmu teie perele! Magus segada Yorkshire terjeri vahel ja Bichon Frise, see pisike hübriidkutsikas on kõige rahulolevam, kui neid ümbritseb perekond, kas kallistades või mängides. Nad on väga uudishimulikud ja on üldiselt õnneliku meelega. Need atribuudid muudavad Yorkie Bichoni suurepäraseks kaaslaseks.\nNad on võrdsetes osades sõltumatud ja lojaalsed - see vapper väike segu ei kõhkle teid hoiatamast kõigest, mida nad kahtlaseks peavad, muutes nad suurepäraseks valvekoeraks. Korralik sotsialiseerimine ja väljaõpe aitavad tagada, et teie kätel ei oleks rõõmsameelset ja umbusaldavat kutsikat.\nTõugud: Bichon Frise ja Cavalier King Charles Spaniel\nCavachon on Bichon Frise ja Cavalier King Charles Spaniel hübriid. Sellel väikesel elaval kutsikal on üldiselt ilus laineline karvkate, millel võib olla palju erinevaid värve. Nad on väga sõbralikud ja saavad hästi läbi võõraste ja lastega. Neil on minimaalne eraldumine ja neid on lihtne koolitada. Mida veel tahta ?! Need atribuudid muudavad need algajatele koeraomanikele suurepäraseks valikuks.\nSellel armsal kutsikal pole mitte ainult palju asju isiksuseosakonnas, vaid nad on ka väga kohanemisvõimeline tõug ja saavad hästi hakkama paljude elukorraldustega. Nad teevad suurepäraseid perekaaslasi. Nende sarnase välimuse tõttu Cavachoni’s eksitakse sageli Cavapoo nime all. Nad on mängulised, kuid samas õrnad lastega ja võivad isegi kassidega hästi elada, kui neid õigesti tutvustatakse!\nTõugud: Bichon Frise ja Fox Terrier\nPisike Fo-Chon on segu Bichon Frise'ist ja Toy Foxi terjerist. Sellel aktiivsel tõul läheb hästi paljudes eluolukordades. Nii elav kui ka hell, saate Fo-Choniga mõlemast maailmast parima. Teil on poeg, kes on mänguline, särtsakas ja suure isiksusega. Fo-Chon võib olla ka täiuslik sülekoer, nad armastavad oma inimese kõrval kätt pugeda.\nFo-Chon ei ületa tõenäoliselt 10 naela. Vaatamata väikesele kasvule on nad üsna tahtlikud ja võivad treenimiseks vajada kannatlikkust ja järjekindlust. Nad võivad näidata ka mõningaid kaitsekalduvusi, mis muudavad nad innukaks valvekoeraks. Hästi koolitatud ja sotsialiseeritud Fo-Chon on suurepärane lisa igale kodule!\nTõugud: Bichon Frise ja Papillon\nTutvuge oma järgmise parima sõbraga! Papichon on veetlev segu Bichon Frise'i ja Papilloni vahel. Hull ja armastusväärne - Papichon ei armasta midagi muud kui kaisusid ja mänguaega oma lemmikinimesega. Papichon on üsna haruldane ja suhteliselt uus disainer koer, kuid nende populaarsus kasvab nende jumalike omaduste ja kõrge koolitatavuse tõttu pidevalt.\nNii meeldiv kui see väike vari on, on oluline märkida, et see poeg ei lähe hästi, kui ta ise jääb. Seda peaks kaaluma iga potentsiaalne lapsendaja - soovitame selle pühendunud tõu paigutada rahulikesse kodudesse koos perega, kes ei reisi tihti ja võivad anda neile väärilist armastust ja tähelepanu! Hea uudis on see, et nende tõu on nende väikese kasvu tõttu hästi kõikvõimalikes elamisolukordades, sealhulgas piiratud vahemaade ja korterite vahel.\nTõugud: Bichon Frise ja Kuldne retriiver\nTõugudele mõeldes võiks Bichon Frise'iga seguneda, läheb mõte enamasti väiksematele poegadele. Kuid ebatõenäoline segu Bichon Frise'i ja kuldse retriiveri vahel teeb imeliselt ainulaadse ja sõbraliku kutsika! Tuntud kui Goldichon, see kuldne segu saab nii Bichon Frise'i kui ka Kuldse retriiveri sõbraliku isikupära. See tähendab, et pole ühtegi inimest, kellega see koer kohtuks, kes talle ei meeldiks! Nad on äärmiselt seltsivad ja sõbralikud.\nGoldichon on tõenäoliselt keskmise suurusega, palju suurem kui tõupuhas Bichon Frise, kuid väiksem kui teie keskmine kuldne retriiver. Neist saab rõõmsameelse ja armastava loomuga pühendunud perekaaslane. Goldichonil läheb kõige paremini keskkonnas, kus neile pakutakse palju stimuleerimist, mänguaega ja treeningut. Arvestades, et kõik need nõuded on täidetud, rullub Goldichon hea meelega teie kõrvale ja on ideaalne kaisusõber.\nTõugud: Bichon Frise ja Shih Tzu\nTutvuge selle hübriidiga segab Shih Tzu ja Bichon Frise. Ergas ja energiline kutsikas, kes kannab paljusid nimesid: Tzu Frise, Shichon ja meie lemmik Zuchon. Väike poeg, kes tavaliselt kaalub 6-15 naela, võib see segu kumbagi vanemat oma funktsioonide järgi võtta. Bichon Frise on väga sõbralik tõug, mis aitab taltsutada mõnda Shih Tzu kahtlasemat olemust.\nZuchon on tähelepanelik ja intelligentne koer, kes soovib meeldida, mis muudab selle tõu väga treenitavaks. Neil võib siiski olla mõningane vastupanu kodumurdmisele, nii et selle protsessi ületamiseks võib kuluda kannatlikkust. Nende erksus ja mängulisus panevad sind kergesti armuma. Nad on seltsikaaslane selle sõna otseses mõttes ja seetõttu ei tohiks neid pikaks ajaks üksi jätta. Nad saavad teiste inimeste ja koertega hästi läbi ning neist saab suurepärane pere lemmikloom.\nBichon-A-Ranian on selle armas tulemus ületades Pommeri koos Bichon Frise'iga. See koer on armastav, intelligentne ja kohaneb hästi paljude erinevate eluoludega. Õnneliku Bichon-A-Raniani omamiseks pole vaja omada maja ja tagaaeda. See on suurepärane uudis korterielanikele! Siiski on Bichon-A-Ranian spreilikas ja aktiivne ning talle tuleks anda palju võimalusi selle energia põletamiseks - muidu võite leida, et nad satuvad pahandustesse.\nKuigi see poeg saab hästi läbi igas vanuses pereliikmetega, tuleks lapsi siiski julgustada Bichon-A-Ranianiga õrnalt suhtlema, kuna nad võivad vigastada, kui neid ei käsitleta ettevaatlikult. Bichon-A-Ranian on julge ja võib muutuda kaitsvaks. See teeb neist suurepärased valvekoerad, kuid neid tuleks regulaarselt suhelda, et olla kindel, et nad mängivad teistega alati hästi.\nTõugud: Bichon Frise ja Kääbusšnautser\nOodake, kuni kuulete sellest armastusväärsest Bichon Frise'ist ja Kääbusšnautseri segu! Chonzerina paremini tuntud hübriid armastab sind jälgida ja süles hängida. Kuigi sellel segul on tavaliselt šnautseri keha ja Bichon Frise'i näojooned, on need atribuudid täiesti juhuslikud. See poeg on õrn, mänguline ja teeb ideaalse kaaslase.\nVeelgi parem on see, et Chonzer on imeline lastega ja on suurepärane valik pere lemmikloomana. Neil on teadaolevalt suur saakloom, nii et tõenäoliselt ei sobi need kõige paremini teiste väikeste loomadega kodudesse. See segu on väga energiline ning nõuab energia ärapõlemiseks stimuleerimist ja treenimist. Korralikult koolitatud Chonzer armastab mängida ja soovib pärast seda lihtsalt süles kaisus olla ja teile armastust pakkuda. Kõlab meile suurepäraselt!\nTõugud: Bichon Frise ja Kääbuspinšer\nSee väike poeg on segu Bichon Frise'i ja kääbuspinšeri vahel. Kartmatuse ja vapruse poolest tuntud väike koer ei kujuta ette, kui väikesed nad on. Nende julgus on jumalik vaatepilt. See poeg kaalub tavaliselt mitte rohkem kui 10 naela. Nad on enesekindel hübriid, mis on kõigi eluolukordadega väga kohanemisvõimeline.\nMin Pin Frize on intelligentne poeg, kes pakub lõputut meelelahutust nende meeleoluka, mängulise ja uudishimuliku loomusega. Nad saavad lastega hästi hakkama, kuid neid tuleks alati jälgida, kuna väikelaste tahtmatu jämeda käitlemine võib neid üle koormata.\nTõugud: Bichon Frise ja Malta\nSee tõug kannab paari erinevat nime: maltichon, maltese friisi ja bichon maltas. Ükskõik, mille nime valite, on see täiesti meeldiv segu Malta ja Bichon Frise'i vahel, mis on kaks kõige populaarsemat väikest tõugu, mille ümber on valge mantel. Pole üllatav, et nende kahe segu populaarsus kasvab pidevalt.\nSee pisike poeg on rõõmsameelne kaaslane, kelle elav energia ja meeldiv meelelaad varastavad kindlasti kõigi teie pereliikmete südamed. Nad on väga lahkuvad ja saavad üldiselt läbi igas vanuses teiste loomade ja pereliikmetega. Maltichon võib teha ideaalse sülekoera, kuna ta pühendub omanikele. See väike kutsikas tahab lihtsalt olla kus iganes sa oled!\nTõud: Bichon Frise ja Chihuahua\nChi Chon ühendab Chihuahua tõugu koos Bichon Frise'iga. Mõlemad nende vanematõud on paljudes peredes populaarsed valikud, mis tähendab, et Chi Chon rõõmustab kindlasti! See tõug on väga väike, kaalub tavaliselt mitte üle 10 naela. Nad on suurepärased valvekoerad ja hoiatavad teid kiiresti, kui mõni võõras on läheduses. Nad võivad olla ka üsna klammerduvad ja nõuda palju tähelepanu. Mõlemad omadused peaksid potentsiaalsed kasutuselevõtjad arvestama.\nChi Chon on väga meeleolukas ja mänguline koer. Nad teevad suurepäraseid kaaslasi ja on ülimalt intelligentsed. Mõnikord võivad nad aga treenimisel olla erinevad, täpsemalt maja lõhkumine, mis on chihuahuade jaoks tavaline probleem. Kuid kannatlikkuse ja positiivse tugevdusega on Chi Chon kindlasti väga hästi käituv perekoer.\nTõud: Bichon Frise ja Poodle\nNagu paljud muud puudli hübriidid, võib Bichon Frise hübriid olla paljude erinevate nimedega - kõik sama jumalik kui viimane! Bichpoo, Bichoodle, Poochon on vaid mõned. Kuigi on haruldasi juhtumeid, kus Bichon Frise aretatakse tavalise suurusega puudliga, segatakse enamus Bichoo'sid mini puudliga, mille tulemuseks on väiksem koer. See poeg kaalub tõenäoliselt vahemikus 4 kuni 15 naela.\nThe Bichpoo, kuigi see pole täiesti hüpoallergiline, eraldub väga vähe ja võiks olla suurepärane võimalus neile, kellel on kerge allergia. Bichpoo on nii energiline kui ka õrn, muutes nad suurepäraseks mängukaaslaseks lastele. Kuid nende väiksuse tõttu tuleks neid alati laste ümber jälgida. See pole segu, mis naudiks omaette olemist. Nad on väga lojaalsed ja armastavad ümbritseda neid, keda nad armastavad.\nTõugud: Bichon Frise ja Bostoni terjer\nBostchon on a hübriid Bostoni terjeri vahel ja Bichon Frise. See poeg on tõenäoliselt väike kuni keskmise suurusega, kaaludes tavaliselt umbes 13 kuni 20 naela. See Bostchon on väga tundlik tõug, kes võib olla ka üsna tugeva tahtega. See tähendab, et nad vajavad järjepidevat rutiini ja õrna, kuid kindlat juhti, kes on pühendunud positiivsele tugevduskoolitusele.\nÜldiselt on selle tõu energiatase mõõdukas ja see nõuab korralikku stimuleerimist ja treenimist. Nad on väga lahked, sõbralikud ja mängulised. See teeb neist ideede valiku peredele. Nagu iga koera puhul, on ka sotsialiseerumine oluline tagamaks, et neil oleks positiivseid seoseid inimeste ja loomadega väljaspool nende pereüksust.\nTõugud: Bichon Frise ja Mops\nKui teile meeldib mopsid nagu meie, võib segaverelise mopsi saamine olla suurepärane viis tervislikuma pu. Kuna puhtatõuliste mopside terviseprobleemid on muutunud tuntumaks, on nende paljundamine teistega muutunud populaarseks viisiks aidata vältida mõnda nende geneetilise tervisega seotud probleemi. Võtame näiteks Pushoni! See jumalik koer on segu Bichon Frise'ist ja Mopsist.\nNad on väikest kasvu, kuid omavad suuri isiksusi! Üldiselt pärib see segu mopside armastava meelsuse, olles tavaliselt aga jumalik kohev mantel Bichoni friis. Nad saavad hästi hakkama nii majades kui ka korterites, muutes need mitmekülgseks valikuks! Nad on väga sotsiaalsed loomad ja armastavad tähelepanu. See tähendab ka, et neid ei tohiks pikaks ajaks järelevalveta jätta. Pushonil on kõige õnnelikum perekond, mis muudab nad tähelepanu keskpunktis!\nTõugud: Bichon Frise ja Taks\nSee Bichon Frise'i ja Taksi vahva segu on rõõm kõigile, kellega nad kohtuvad! Doxie-Chon on tuntud kartmatu ja julge olemisega. Nad on väga intelligentsed, kuid võivad olla üsna kangekaelsed, mis tähendab, et nad vajavad pühendunud juhti, kes on pühendunud nende korralikule koolitamisele. Doxie-Chon on tundlik tõug ja seda tuleks alati õpetada positiivse tugevdusega.\nDoxie-Chonil on kaks külge: ühelt poolt aktiivne, uudishimulik ja mänguline ning teiselt poolt unine, armastav ja kaisukas. See on mõlema maailma parim! Nagu paljude taksisegude puhul, on ka nende jumalikud lühikesed jalad domineerivad jooned ja ilmuvad tõenäoliselt ka selles segus. Samuti on neil kalduvus lahutusärevusele. Keegi, kes kaalub Doxie-Choni kasutuselevõttu, peaks tagama, et ta suudaks selle pisut abivajava tõu jaoks pakkuda armastavat ja stabiilset keskkonda.\nTõugud: Bichon Frise ja Jack Russelli terjer\nPühendunud Jackie-Bichon on a segada Jack Russelli terjeri vahel ja Bichon Frise. Tavaliselt sarnaneb see elav tõug tugevamalt Jack Russelli terjeriga, kuigi mitte alati. Nad kipuvad olema väga aktiivsed ja armastavad joosta, mängida, uurida ja jahti pidada. Jackie-Bichoni stimuleeritud hoidmine on oluline selle tõu hea käitumise tagamiseks. Alamstimuleeritud Jackie-Bichon, kes on jäetud oma kätesse, satub tõenäoliselt pahandustesse.\nSee väike tõug on ka väga intelligentne ja innukas meeldima, see tähendab, et nad ei tohiks teile treenimisega palju probleeme tekitada. Ümberringi on mängulise meelega õnnelik koer kindlasti suurepärane lisa paljudele erinevatele peredele. Nad on väga armastavad ja lojaalsed ning saavad lastega hästi hakkama!\nTõugud: Bichon Frise ja Bolognese\nBichonese segab kahte kohevat poega, Bologneses ja Bichon Frise'is. Bolognese koer on väike koheva karvkattega koer. See poeg sai alguse Itaaliast ning on nii lõtv ja sõbralik. Mõnikord eksitakse väikese pudelina, kuid neid on kergem eristada, kui nad lasevad juustel välja kasvada, kuna nende mantlid on selgelt erinevad.\nBolognese ja Bichon Frise'i sidumine saavutab enamiku ristandite eesmärgi, mis kõrvaldab mõned võimalikud terviseprobleemid. Bichonese’i eluiga on suurepärane ja sobib hästi ka allergikutele. Bichonese peetakse paljude arvates hüpoallergiline koerja kergeid allergikuid ei tohiks nende karusnahk mõjutada. Bichonese võib olla altid lahuseluärevusele ja saab paremini hakkama perega, kes on täiskohaga kodus.\nOn võimatu ette kujutada, et ühte neist ei armuta Bichon Frise ristandid! Ei saa eitada, et Bichon Frise lisab igale segule palju armastust ja armsust. Ülaltoodud on vaid mõned üksikud!\nEnne kasvatajate uurimisega alustamist soovitame vaadates oma kohalikke varjupaiku ja päästeorganisatsioonid. Kuigi see pole eriti levinud, on Bichon Frise'i segusid, mis vajavad armastavaid kodusid ja loodavad, et just teie perekonnad annavad neile ühe. Päästmine on uskumatult tasuv kogemus!


Ülikoolis kohtuvad Taiwani kultuuri ja ühiskonna spetsialistid | Tallinna Ülikool\nTallinna Ülikoolis leiab 13. oktoobril aset esmakordselt rahvusvaheline Taiwani-teemaline ümarlaud, mis toob kokku uurijad Tallinnast, Tartust, Riiast, Vilniusest ja Helsingist. Ümarlaua eesmärgiks on panustada Taiwani uuringutesse ja suurendada siinses regioonis üldsuse huvi Ida-Aasia saare vastu.\nTallinna Ülikooli Kagu-Aasia uuringute dotsendi Alexander Horstmanni sõnul on Taiwani poliitiline olukord päevakajaline küsimus ning arutelu erinevate ülikoolide, riikide ja akadeemiliste valdkondade vahel loob uusi võimalusi koostööks. “Tegu on erakordse võimalusega kohtuda oma ala spetsialistidega nii Eestist kui ka välismaalt, kes uurivad Taiwani kultuuri ja ühiskonda,” sõnas Horstmann.\nÜmarlaud on osa kahepäevasest üritusest, kus avalike ettekannetega esinevad Läti Ülikooli professor Frank Kraushaar, Tartu Ülikooli dotsent Märt Läänemets, Helsingi Ülikooli doktorant Grace I-An Gao ja Helsingi Ülikooli teadur Taru Salmenkari.\nÜmarlaua avaüritus leiab aset päev varem, 12. oktoobri õhtul. Seal astub üles Taiwanist Wulai põlisrahva külast pärit Helsingi Ülikooli doktorant Grace I-An Gao.\nHuvilistel on samuti võimalus uudistada Taiwani põlisrahva elu tutvustavat fotonäitust ja SuperNova kinos vaadata 2011. aasta dokumentaalfilmi “Aasta pilvedes”, mille fookuses on Atayali nimeline põlisrahvas.\nTäpsema ajakava (inglise keeles) leiab siit.\nÜritust korraldavad TLÜ humanitaarteaduste instituut ja Taipei esindus Läti Vabariigis.\nAlexander Horstmann, alexander.horstmann@tlu.ee


Linni sosinad ja karjed - Anne & Stiil\nLinni sosinad ja karjed\nLinn Ullmann on küll kuulsate vanemate varjust väljas, kuid tema loomingust aimub nii lapsepõlveelamusi kui geneetilist pärandit.\nSündimine üliandekate ja maailmakuulsate vanemate järeltulijana näib pigem ebaõnn kui eelis. Edu korral tekib kõrvalseisjatel pahatihti kahtlus, et selle taga on kuulus perenimi. Samuti ei lõpe iial tahtlik või tahtmatu kõrvutamine ja võrdlemine. Kas just seda ongi kogu teadliku elu peljanud Linn Ullmann, Norra nüüdisaja silmapaistvamaid belletriste ja kirjanduskriitikuid? Avalik saladus on, et teda intervjueerides tuleks vanemad maha vaikida.\nOma vanemate laps\nLinn sündis 9. augustil 1966 Oslos rootsi teatri- ja filmirezhissööri ning kirjaniku Ingmar Bergmani ja norra näitlejanna (praeguse lavastaja) Liv Ullmanni viis aastat kestnud kooselust. 1970. aastal võttis Liv tütre, lahkus Bergmani Färö saarel asuvast majast ning suundus USA-sse filmi “Väljarändajad” võtetele. Livile ja Ingmarile kui paarile oli see lõplik lahkuminek. Linn suhtleb seniajani nii isa kui kaheksa poolõe- ja vennaga, samuti jätkuvad tema vanemate sõprus ja töösuhted.\nRohkem kui kümme aastat kulges Livi ja Linni elu vaheldumisi USA-s ja Norras. Väikese tüdrukuna esines Linn korduvalt filmides koos emaga ning nägi kõrvalt isa tööd teatris ja võtteplatsil. Kino- ja teatrimaailma maagiline õhustik võlus Linni ning kandus ka tulevikuplaanidesse. Linn käis kümme aastat usinalt balletitundides ja unistas salamisi ooperilaulja karjäärist. Muusikateatri artisti neiust siiski ei saanud, kuna ainuüksi soovist ja püüdlikkusest jäi väheks. Linn ei andnud alla, vaid astus 17aastaselt tolleaegse kodulinna New Yorgi teatrikooli. Paari aasta pärast oli juhendaja aga sunnitud nentima, et näitlejat temast ei saa. Sama meelt oli ema.\nLinn pööras luhtunud lavakarjäärile selja ning alustas õpinguid New Yorgi ülikoolis, valides põhiaineks inglise kirjanduse. 1988. aastal lõpetas ta edukalt stuudiumi ja kolis Oslosse, kus jätkas õpinguid. Peagi kaitses ta New Yorgi ülikoolis magistrikraadi.\nPraegu on Linn Ullmann Norra ühe suurema ja mõjukama ajalehe Aftenposten kultuuri- ja poliitikakolumnist ning tegutseb edukalt kirjanduskriitiku ja belletristina. Kodumaise tähelepanu kõrval on Linnile osaks saanud ohtralt rahvusvahelist tunnustust ja mitmeid kaalukaid auhindu.\nKiindumus kirjasõna vastu\nKiindumus kirjasõna vastu tekkis Linnil juba üsna varakult ning ta veetis meelsasti aega emapoolse vanaema Janna töökohas raamaturiiulite vahel. Sellest raamatupoest sai Linnile omamoodi pühapaik. Õpiajal oli sama tähtis ülikooli raamatukogu, millest sai tema teine kodu. Sügav kiindumus ja austus raamatukogude vastu on Linnis säilinud tänaseni ning sel teemal räägib ta sama innustunult kui kirjandusest.\nKa kõige karmimate arvustajate meelest on Linn Ullmannile toonud edu ja tuntust õnnestunud kooslus sünnipärasest andekusest, inimeste jälgimise oskusest, visast tööst ja enesedistsipliinist. Linni belletristika kannab igati välja võrdluse oma isa menuraamatutega, kuigi nood kuuluvad täiesti teise zhanri, kujutades endast Bergmanide perekonnakroonikat.\nLinni raamatud räägivad küll väljamõeldud, kuid lugejale kiiresti omaseks saavate inimeste elust ja surmast, hirmudest, rõõmudest ja ootustest. Üks läbivaid teemasid on tõde ja vale ning nende keeruline ja raskesti määratletav suhe. Teine põhiteema on inimese hingeüksindus. Linni kolmandas romaanis “Halastus”, mis on maailmas äratanud eriti suurt vastukaja, liitub neile kahele eutanaasia. Paratamatult kerkib küsimus: kust leiab alles 30. eluaastates kirjanik kõik need üldinimlikud, sügavalt hingekeeli puudutavad teemad? Millega seletada noore inimese oskust käsitleda niisuguseid teemasid harukordselt sügava delikaatsuse, mõistmise ja soojusega?\nLinni teoseid analüüsides leiavad asjatundjad neist eksimatuid seoseid autori rahutu ja ebakindla lapsepõlvega ning pahatihti üpris pingestunud suhteid mõlema vanemaga. Tuntav on ka autori suur kiindumus Alzheimeri tõppe haigestunud vanaemasse. Nii mõnedki olukorrad, sümboolika ja tegevuspaigad tekitavad assotsiatsioone Bergmani inimsuhteid sügavalt ja halastamatult lahkavate või müstikal põhinevate linateostega “Sosinad ja karjed”, “Persona” ja “Seitsmes pitser”. Linni viimases raamatus olevat aga üsna äratuntavalt kirjeldatud Bergmani kodu Färö saarel.\nLinni sõnul on teda tugevasti mõjutanud norra mütoloogia, mille tõi temani vanaema. Tagantjärele hindab ta kõrgelt ka näiliselt kasutuks osutunud balletiõpingud, mis on aidanud paremini tunnetada muusikat, valitseda oma keha ja isegi tegusid.\nKogemusliku pärandi kõrval peitub igas inimeses ka geneetiline, mille eest ei saa põgeneda. Iseasi, kas ja millal hakkab seda endale teadvustama ja vääriliselt hindama Linn Ullmann. Ta ei pärinud emalt küll näitlejatalenti, kuid sai kaasa tugeva kaasaelamisvõime ning tundliku meele. Isa andis Linnile kui mitte geenidega, siis oma suurpäraste tööde kaudu kaasa oskuse jälgida inimesi ja näha nende käitumise tõelisi motiive.\nOma eraelu suhtes jääb Linn Ullmann napisõnaliseks. Tema peres on kirjanikust abikaasa Nils Frederik Dahl ja neli last, neist kaks ühised.\nEesti lugeja ette ilmus Linn Ullmann 1986. aastal, kui Loomingu Raamatukogus ilmus tema ema Liv Ullmanni kümme aastat varem kirjutatud autobiograafiline “Muutumised”, trükiarvuga 16000. Ajal, mil eesti lugeja sai tuttavaks New Yorgi glamuursesse filmimaailma sattunud hämmeldunud norra pisitüdrukuga, lõpetas tema juba ülikooli.\nLinn Ullmanni 1999. aastal kirjutatud ja arvukate tõlgete kaudu kogu maailmas vaimustust tekitanud esikromaan “Enne, kui sa uinud” ilmus meie lugemislauale aastal 2002. Praeguseks on Linnilt ilmunud neli raamatut, neist eesti keelde on tõlgitud ka “Hüvastijätt Stellaga” ja “Halastus”.\n2005. aastal Norras üllitatud ja maailmas juba suure tunnustuse leidnud “Et Velsignet Barn” ehk “Õnnistatud laps” pole seni eesti keeles veel kättesaadav.


Traadita 2,4 GHz (802.11 b/g/n) keeratav IP-kaamera, kuni 300 Мbit/s\nTraadita IP-kaamera DCS-5230 802.11n megapiksline kaamera sobib kasutamiseks nii siseruumides kui ka väljas. Sisseehitatud 802.11n traadita moodul pakub kiirust kuni 300 Mbps ja rohkem funktsioone võrreldes 802.11g standardiga. Kaameral on 1,3-megapiksline CMOS-sensor, sisseehitatud infrapuna hämaras filmimiseks, Micro SD kaardipesa, mis tagab andmete säilitamise ja WPS nupp, võimaldades turvalise traadita ühendus loomist kodus loetud minutite jooksul. Lisaks sellele, on valehäirete vältimiseks DCS-5230 varustatud PIR-anduriga, kusjuures liikumine määratakse objektide temperatuuri järgi. Tänu nendele näitajatele on DCS-5230 odav ja tõhus lahendus, mis pakub turvalisust kodus ja kontoris.\nDCS-5230 on varustatud sisseehitatud infrapunaga, võimaldades jälgimist ka öösiti. Sellel IP-kaameral on 1,3-megapiksline sensor, tehes kuni 10 kaadrit sekundis resolutsiooniga 1280 x 1024, ja kuni 30 kaadrit sekundis VGA režiimis (640 x 480). Megapiksline resolutsioon pakub suuremat teravust kui tavalised seadmed ja VGA-kaamera. Lisaks saavad kasutajad kvaliteetsema pildi, suurema võimsuse ja energiasäästu, võrreldes CCD-sensoriga.\nTänu horisontaalsele ja vertikaalsele pöörlemisele ja digitaalsele suurendusele, kindlustab DCS-5230 kvaliteetse jälgimise erinevatest vaatenurkadest, keskendudes igale detailile. Lisaks ühendub see kaamera CPU, Web-serveriga. DCS-5230 tagab kvaliteetse video reaalajas MPEG-4 ja JPEG formaadis.\nVaata mobiiltelefoniga 3G võrgus reaalajas videot\n3G võrgus saate DCS-5230 pilti vaadata kas ühilduva mobiiltelefoni või PDA-ga. 3GPP teeninduspiirkonnas on kasutajatel reaalajas võimalik eemalt jälgida oma kodus või kontoris toimuvat.\nIntelligentne ja lihtne kasutada\nSelle asemel, et salvestada pilti 24 tundi ööpäevas, 7 päeva nädalas, võite salvestada ainult siis kui jälgimispiirkonnas avastatakse liikumine. See säästab kettaruumi ja vähendab aega, mis kulub tarbetu salvestatud materjali läbivaatamiseks. Materjali saab salvestada kõvakettale käsitsi või kindlaksmääratud parameetrite alusel. Kaasasolev tarkvara võimaldab kasutajatel vaadata kuni 16 kaamera pilti ühe arvuti ekraanil. Kasutajad saavad luua reegli, et ebatavaliste sündmuste puhul kaamera vaateväljas saadetakse kasutajale automaatselt email hoiatusteatega. Kaamera vastab standardile Universal Plug-n-Play, mis võimaldab Windows XP/ME-l automaatselt tuvastada kaamera ja lisada see võrku. Kasutades teenust Dynamic DNS, saate kaamerale anda lihtsalt meeldejäetava domeeninime (näiteks www.mycamera.myddns.com). See võimaldab saada kaugjuurdepääsu kaamerale isegi siis kui te ei mäleta kaamera IP-aadressi.\nIPv4, ARP, TCP, UDP, ICMP, DHCP-klient, NTP-klient (D-Link), DNS-klient, DDNS-klient (D-Link), SMTP-klient, FTP-klient, HTTP-server, Samba-klient, PPPoE, RTP, RTSP, RTCP, 3GPP\nSalvestusaeg ja teksti lisamine\n20 kbps - 4 Mbit / s\nSisseehitatud 1/3-tolline CMOS-sensor\nHorisontaalne pöördenurk: 130° ~ -180°\nVertikaalne pöördenurk: +5 ° ~ -45 °\nDigitaalne suurendus: 4x\nWireless Security: 64/128-bit WEP ja WPA-PSK krüpteering\nKaug-juhtimine / kuni 16 kaamera kontroll\nKuni 32 kaamerapildi vaatamine ühel ekraanil\nJuhtimine ka veebipõhiseliidese kaudu\nSalvestamise valikud sensori kaudu või käsitsi\nPiltide alllaadimine e-posti teel\nPiltide/videoklippide allalaadimine FTP kaudu\nOperatsioonisüsteem: Microsoft Windows XP, 2000 / Vista / Linux / Mac OC X10.3 või uuem\nBrauser: Internet Explorer v6.0 või uuem\nPDA, mobiiltelefonide ja tarkvara toetus\nVideo Player 3,0\n802.11g: 54, 48, 36, 24, 18, 12, 9 ja 6 MB/s\n802.11n: 12dBm (tüüpiline)\n802.11g: 12dBm (tüüpiline)\n802.11b: 16dBm (tüüpiline)\n2 eemaldatavat dipoolantenni\n12 V, 1,25


Üks lugeja kommentaar tekitas minus isu kirjutada lihtsalt ühest “toredast” seigast seoses Pelgulinna haiglast, kliinikust, Raseduskeskusest, kuidas iganes nimetada, välja pääsemisega. Sest minu üllatuseks ei ole ma ainus, kes seal seikleb.\nÜhes postituses juba mainisin, et see maja on minu jaoks müsteerium, uksed kuidagi nii väikesed, kuskil peidus, seal taga tohutud koridorid. Raseduskeskusesse lähed hoovis ülemisest uksest sisse, vereanalüüsi lähed andma, siis sisenen ma alumisest uksest, tegelikult on need tiivad omavahel seotud mingisuguste märkamatute uste ja siltidega. No, segadus!\nÜhel õhtul oli mul ämmaemanda aeg päris hilja, kell 18.00. Sisenesin, nagu ikka, ülevalt. Läksin vastuvõtule, minu aeg oli kõikidest viimane. Selle sain teada nii, et üks naine, kes Raseduskeskuses registratuuris istub (mul ei ole temaga kunagi muide pistmist olnud, kas ma peaksin iga kord talle enda tulekust teatama?), küsis, kas olete Lees-Leesmaa? Jah, olen küll. Ahah, te olete viimane, ma vist hakkan siis koju minema. Einoh, minge koju jah, mis siin ikka istuda. Pani minema.\nKäisin arstil ära, hakkasin välja minema. Mingi koridori uks oli suletud, kust ma enne tulin, või oli seal näha, et kottpime, igatahes seda kaudu enam ei saanud. Siis muidugi käisin treppe mööda jälle sinna alla haigla osasse, kus asub see remontimata õuduste osakond, kus tehakse inimkatsed ja surgitakse purkides olevaid looteid. Ei, seda ei tehta, ma usun, aga jätab sellise mulje. Seal liikus sahistades üks naine, kellelt küsisin, kuidas ma välja saan. Ta oli vene keelt rääkiv töötaja, kes eesti keelt sõnagi ei rääkinud, mul olid raskused. Juhatas mind lifti – eiei, ärge viige mind kuskile lifti, ma tulin trepist, eii! Nagu filmides. Viis ikka lifti, vajutas korruse numbri, ise astus välja, uksed kinni ja ok, noh sõidan siis kuskile. Otsejoones inimkatsete laborisse või hakkimisosakonda, mul on tunne.\nNii, lift kohal, tulen välja, ahah tuttav koht, siin ma juba olin. Koridorid pimedad, eks seiklen edasi siis. Hakkasin liikuma mööda väljapääsuviiteid, no need tuleohutusviited, mis igas asutuses peavad olema. Seda, muide, tegin enne ka, aga näed, kuhu sattusin. Jõudsin lõpuks kuskile korrusele, kuhu algul ma kahtlesin, kas lähen, sest klaasist uksest oli läbi näha, et see oli ka kottpime. Läksin ikka edasi, kuni ohh, väga hea, välisuks! Selline vahekoridori uks ja siis õueuks. Teeme nii, et see ei ole lukus, kuskilt ma ju pean välja saama! Muidugi oli see ka lukus! Asus selle ukse läheduses, kust ma päeval sissegi saan, neid on mitu seal üleval. Aga uksel oli see lukk, et seestpoolt saab lahti keerata, mida ma arvasin, et nii peabki siis siin õhtusel ajal tegema, et välja saab, aga sisse ei saa. Keerasin lahti, läksin sinna vahealasse ja avastasin, et õueuksel seda keeratavat varianti ei ole, vaid lihtsalt lukus. Hakkasin tagasi ruttu minema, et sulgevat ust takistada, aga see jõudis täpselt minu nina ees kinni minna. Ehk siis, ma ei tea, kas kujutate ette, aga olin kahe ukse vahel kinni. Õnneks olid need uksed klaasist. Mõtlesin, et nii, kuhu ma helistan nüüd, kui juba tuli üks töötaja sealt mööda. Järjekordne kiuslik ja mõnitav mutt, kes laiutas demonstratiivselt läbi ukse käsi ja ütles, et vot nüüd jäätegi siia! Nagu need vastikud mutid, kes lapsi omameelest manitsevad, et näed, millega sa hakkama said, sa põrguline! Vot nüüd kannata!\nMutt läks kuskile taha ruumi, tõi võtme, lasi mind sealt välja. Korraks jäi mulje, et jätabki mind sinna, sest ega ta ei informeerinud mind, mis mind veel rohkem vihasemaks ajas, kui ma juba olin. Avas ukse ja õiendas: no mida te sinna ronisite veel? Pooleldi oli naljakas ja pooleldi ajas vihale. Ma õiendasin ta kallal, et ma käin mööda koridori ja uksi, mitu “väljapääsu” läbi katsunud, kust ma siit välja peaksin saama siis? Juhatas mind siis paar ust edasi – SIIIIIT, muidugi! AHAHH!\nMa olin päris vihane, seikle, nagu lollakas, ei ühtki silti ega noolt, mis juhataksid õige välisukseni, kust ma saaksin välja siis, kui kliinik on juba suletud, sest need tavauksed, kust kaudu muidu liigun, on lukus. Aga näed, see mutt ja kindlasti paljud teised sealsed töötajad leiavad, et see on loogiline, et SIIIIT, muidugi.\nMis juhtub siis, kui on tulekahju, koridorid suitsu täis ja ainus viis väljapääsu leidmiseks ongi need rohelised valgustatud ohutusmärgid, mis peaksid sind kiiresti majast välja juhatama? Ma ütlen, mis juhtub! Hunnik paanikas inimesi oleksid seal vahekoridoris lukus tossamas ja üksteise otsa ära suremas, sest olgem ausad, ega siis enam keegi vihane mutt oma võtmega kohale ei aerutakski, vaid oleks ammu “SIIIIT, muidugi” uksest välja jooksnud.\nSelline naljakas/murettekitav seik.\nohtlik maja pelgulinna sünnitusmaja tuleohutusnõuded väljapääs


"OH SHIT, ME OLEME LIIGA HILJA!" | ETTEVÕTE 2021\n"Oh sitt, me oleme liiga hilja!"\nMe jõuame Anja Wolzisse oma kontoris Kailahunas, väikeses linnas Sierra Leone idaosas 20 000 elanikuga. Ühendus on natuke roostes. Kuid Wolz, 44-aastane, ei tundu seda meelde, ta teab, et endine meditsiiniõde Würzburgist töötas kogu maailmas "piirideta arstide" all: Haitis, Liibüas või Somaalias. Wolz on hea tuju, naerab palju. Aeg-ajalt piserdab ta oma vastustes mõningaid ingliskeelseid sõnu, sest ta ei tule välja saksa keelt.\nChroniquesDuVasteMonde: pr Wolz, olete olnud Sierra Leones kuus nädalat. Kas sa ikka mäletad, mis see oli, kui sa jõudsid?\nAnja Wolz: Jah. Kui ma Kailahuni jõudsin, sõitsin kõigepealt meie jälgimisjaama ja rääkisime sugulastega. Üks mees ütles mulle, et tema naine ja laps olid Ebola surnud. Ja ma lihtsalt seisin seal, mõtlesin: "Oh sitt, me oleme liiga hilja!"\nKas olete süüdistanud ennast?\nEi, ei süüdista. Me teeme seda, mida suudame, kuid meil on liiga vähe töötajaid. Räägime 470 000 elanikuga piirkonnast. Hetkel on neli hädaabimeeskonda leidnud uusi patsiente. Neli meeskonda - see on masendav! Kui meil oleks 100 Ebola eksperti, oleksime varsti tulnud, siis oleks vähem inimesi surnud. Me käime pärast puhangut.\nKuidas sa tahad järele jõuda?\nKõige tähtsam on teavitada inimesi. On palju teadmatust. Kui ma saabusin, moodustasime tervishoiuministeeriumi ametnike, külaelanike ja usujuhtidega töörühma. Kõik arvasid, et nad teadsid, mida Ebola oli. Aga siis kerkis palju küsimusi: kas ahvid edastavad Ebola? Moskiitidest? Kas ma saan ujuda jões, kus Ebola patsient oli ujumas? Ja ja, ja ...\nJa kuidas sa seletad teadmatule, mida Ebola on?\nMe ei ütle, et Ebola on surmav. See põhjustaks ainult paanikat. Me ütleme, et Ebola on väga nakkav ja edastatakse kehavedelike kaudu. Alati öeldakse, et te ei saa Ebola ravida. Jah, see on õige. Kuid me saame neid sümptomeid ravida. Me võime päästa elusid, kui patsiendid tulevad meile õigeaegselt.\nAnja Wolz töötab Sierra Leone ravikeskuses piirideta arstide poolt\nKui palju inimesi olete pärast saabumist kohanud?\nMeie ravikeskus on olnud avatud neli nädalat. Sellest ajast on meile tulnud 130 Ebola kahtlusega patsienti. Neist 98 olid positiivsed ja eile 57 surid.\n130 patsienti, see pole väga palju. Miks on nii vähe patsiente teie juurde?\nPaljud inimesed kardavad. Mõned arvavad, et me koputame patsientide pead. Et me mürgitaksime neid klooriga, mida me kasutame desinfitseerimiseks. Mõnes külas on juhtunud, et patsiendid peidavad ja kiirabid visatakse kividega. Paljud kuulujutud on.\nKas te saate sellest hirmust aru?\nJah. Sa pead ette kujutama, külad on mõnikord väga isoleeritud. Alguses öeldi, et Ebola edastati madu. Lihtsalt sellepärast, et madu oli roninud Ebola surnud naise taskusse. Ja siis peate sinna minema. Me ei ütle: see on jama!\nMe püüame võita rahva usaldust. Seetõttu saadame kõigepealt kohalikud töötajad küladesse, mis räägivad nende keelt.\nKas see on sinu kõige raskem ülesanne?\nJah. Märtsis ja aprillis olin ma juba Guineas. Tol ajal lootsin, et suudame haiguspuhangu piirata. Aga ma eksisin. See on kõige halvem Ebola panus, mida ma kunagi teinud olen.\nKas saab kannatustega harjuda?\nEi, mitte kunagi. Ma tean perekondi, ma näen neid suremas. Lapsed. Rasedad naised. See kaalub palju.\nKuidas sa seda hakkad?\nMul on mu barjäär. Loomulikult kasvavad patsiendid minu südames; aga ma ei lähe koju ja nutma. Ma olen kurb, jah, ja mõnikord, kui me keegi kaotasime, kiusan ka oma kolleegidele: kuidas see on võimalik?! Aga: Ma tean kindlalt, me oleme teinud kõik. Samuti on meeldivaid hetki.\nKolm päeva tagasi vabastasime väikese tüdruku, ta naeris, see oli terve. See annab teile jõudu tagasi. Või kui inimesed tulevad teie juurde ja tänan teid. Meie ilma suremuseta ei oleks 60%. Aga 90 protsenti.\nKas sa kardad nakatumist?\nEi. Ma ütlen alati oma töötajatele: "Kui te kardate, oled sa vales kohas."\nSee kõlab väga täpselt.\nMa tean, ma tean. Mul on kahju! Aga ma olen seda pikka aega mõelnud. Olen töötanud piirideta arstide juures 11 aastat.Ja ma tean, et kui ma kardan, juhtuvad mulle vead.\nKas teil on kunagi olnud viga?\nJah. Kui see juhtus minuga, et panin oma kaitseriietuse ja unustasin oma prillid. Aga ma ei saanud isegi kahte meetrit. Sest me läheme alati paarikaupa. "Buddy System", mida me seda nimetame "Ma hoolitsen sinu eest, pööra mind tähelepanu, annan oma elu oma kätte."\nMinu isaga telefonis. Ja seal on psühholoog, piirideta arstid, keda ma saan ööpäevaringselt helistada.\nMillal sa viimati psühholoogi helistasite?\nKui ma mais Guineast tagasi tulin.\nJa mida sa talle ütlesid?\nSee kõik puudutas pettumust. Mõte, et te ei tee piisavalt, kuigi te töötate 15, 16 tundi päevas.\nMida te märkate, kui olete oma sisemist tõkke ületanud?\nKui ma tunnen: ma ei saa praegu otsuseid teha. Kui ma olen liiga emotsionaalne. Kui ma väsin. Siis ma ütlen: ma võin jääda veel kaks või kolm päeva. Aga palun, leidke keegi, kes võib tulla.\nKas olete nüüd väsinud?\nEi, veel mitte. Minu pühendumus kestab veel kaks nädalat. Siis sõidan ma Würzburgisse ja puhkan kolm nädalat. Ma armastan Würzburgit. Miski ei muutu. Kõik jääb samaks.\nPärast seda tahaksin jälle tagasi tulla. Ma arvan, et me oleme siin vähemalt veel kolm või neli kuud, kuni meil on Ebola. Enne missiooni lõpetamist peame olema viimast patsienti ravinud.\n"Piirideta arstid" Lääne-Aafrikas: Sinu raske võitlus Ebola vastu\nRaske võitlus Ebola vastu\nVideo: WHO juhib Ebola kontakte\nМосква слезам не верит 1 серия (драма, реж. Владимир Меньшов, 1979 г.) (Oktoober 2021).\nEbola, Ebola epideemia, piirideta arstid, Sierra Leone, Lääne-Aafrika, Würzburg, Guinea, Haiti, Somaalia


Lehekülg:Tõde ja õigus I Tammsaare.djvu/76 – Vikitekstid\nLehekülg:Tõde ja õigus I Tammsaare.djvu/76\nteragi,“ vastas Pearu, aga ta pidi oma tõde kohe kahetsema, sest Andres pistis:\n„Aga mis sa siis tühja kiitled, las kiitleb Hundipalu Tiit, tema on ju siis sinu rohtaia asutaja.“\nNiisugusest ärplemisest hoolimata elasid Vargamäe naabrid sõbralikult edasi ja nende vahel polnud muud vistart kui aga see ree lugu. Oma ühist kraavigi kaevasid nad tänavu varasest kevadest saadik.\nSauna-Madis läks juba siis sohu, kui mätaste all paiguti veel jäälobjakat leidus. Vesi tõmbas küll varbad kangeks, aga või siis ühtepuhku tuli lausa vees olla. Sügiseks pidi kraavi ots jõkke saama, maksku mis maksab.\nAndres rääkis sellestki, et ehk jõuab tänavu pikuti mööda lepikualust uut väiksemat kraavi kaevama hakata, sest vesi tegi seal liiga ja maa oli kui mülgas. Iga paari päeva takka käi lehmi aitamas. Rohkem väsivad teised tümas ronimisega, kui lahja rohu söömisega jaksu võtavad. Ei aita ka see suurt, et talvel mõnikümmend sammu kõva silda tehti. Sillaots muutus loomade tallates peagi läbipääsematuks. Ainult mullikad, need pääsesid kergesti läbi: kergitasid ainult nagu viisakad tüdrukud saba, et see mudaseks ei saaks, ja läksid järgmise künkani, kus nad hinge tagasi tõmbasid.\nAga enne Andrest hakkas Pearu oma lepiku alla kraavi kaevama. Ta hakkas piirikraavist peale, jättes tüki maad selle uue kraavi ja kõva maa vahele. Millalgi oli katsutud sellest maatükist heinamaad saada, aga hiljem anti ta jällegi karja tallata, sest rohi oli niitmiseks liiga kehv. Nüüd tahtis Pearu uuesti õnne katsuda väljaaluse niidu soetamisega. Samal ajal, kui tema kaitseks kraavi kaevati, hakkas Pearu ise teda laastama ja mätastest puhastama.\nAndres ei uskunud, et sellest tööst midagi saab, tema arvates võis siin ennem mets kui rohi kasvada pärast maa kuivatamist. Aga temasse see asi ei puutunud, tehku üleaedne, kuidas tahab. Andresel on teised mured, omad mured. Tema mõtleb, kuidas oma maad Aaseme poolt vee eest kaitsta. Ta on paar korda Aaduga juttu teinud, et piirile kahasse hakata kraavi kaevama, nagu Andres seda üheskoos Pearuga teeb, aga Aadu ei tea\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Tõde_ja_õigus_I_Tammsaare.djvu/76&oldid=55028"


Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Eesti üle uhke, kuradi uhke!\n«Käerauad ikka võtsid?» küsis üks minu taga Tallinna lennujaama turvakontrolli läbinud mees eelmise aasta juuni lõpus teiselt. «Ja kuulid?»\nEi-noh, küll on ikka ässad, ajavad siin sensitiivses turvatsoonis kõval häälel hirmus kõva mehe juttu, mõtlesin endamisi, kui meeste suunas pilgu saatsin. Olid pealtnäha täiesti tavalised sportlikud eesti mehed.\nAga siis märkasin midagi veel...\nToo mullune lugu on mind aeg-ajalt ikka kummitanud. Aga täna, kui Postimehe esiküljel küsib rasvane pealkiri «Salajane komisjon tõrjub pagulasi?», tuli too lugu eriti aktuaalselt meelde. Postimehe kolmanda külje uudisest saame lugeda Eesti Inimõiguste Keskuse justkui faktilise info varju peidetud etteheidet, et «[v]arjupaigataotlejate hulk on Eestis aasta-aastalt kasvanud, aga rahvusvahelise kaitse saanud isikute arv vähenes eelmisel aastal», kinnituseks tõsiasi, et «eelmisel aastal rahuldati 97 taotlusest vaid seitse» võrreldes tunamulluste arvudega 77 ja 13.\nNiisiis, kuri majas, miks Eesti ei võta igasuguseid võõramaalasi lahkelt vastu.\nMullu suvel märkasin Tallinna lennujaamas sportlike eesti meeste kõrval kahte lühikasvulist vietnamlast. Tohoh, kuhu nemad siit sõidavad, imestasin. Aga lõpuks hakkasin taipama.\nNeed olid just sedasorti mehed, kes olid mõni aeg varem üle Eesti piiri tunginud ja kelle kohta, kui ma nüüd ei eksi, kirjutas Eesti Ekspress, et neile tuleks Eestis varjupaik ja elamisluba vms anda. Aga õnneks arvab Eesti riik teisiti, kui dekadentlik ajakirjandus – ja seepärast olen Eesti üle uhke.\nAimasin, kuhu need kaks vietnamlast suunduvad, aga küsisin ühelt nendega koos piki terminali liikuvalt heledapäiselt, alla 30-aastaselt mehelt üle, mis toimub ja kuhu minek. Ta vastas lakooniliselt, et need on piiririkkujad ja nad lähevad Eestist minema.\nMu süda juubeldas heameelest – mul oli hea ja uhke tunne näha, kuidas mu riik toimib ja tegutseb ja hoiab korda majas. Kuidas piiririkkujad saadetakse siit lihtsalt minema. Tubli, Eesti!\nJah, väljasaatmine ei ole odav lõbu. Tallinna-Helsingi lennukil saatsid kahte vietnamlast viis eesti meest. Nad kõik läksid lennukile varem, kui teised reisijad, istusid selle tagumistesse ridadesse, ja tulid maha samuti hiljem, kui ülejäänud reisijad. Kunas ja kuhu nad edasi sõitsid, seda ma ei tea – mina läksin oma perega oma teed ja eesti mehed läksid kahe piiririkkujaga oma teed. Kindlasti maksis nonde kahe tüübi, tegelikult ju kurjategija, väljasaatmine meile tuhandeid eurosid, aga selleks ei ole mul kahju meie ühist raha kulutada – vähemalt oli kindlalt näha, et raha läks õige asja ette.\nSeni, kui Eesti jätkab samamoodi käitumist, on mul – ja ma olen veendunud, et meil kõigil, v.a muidugi reeturlik ja pealekaebajalik EIK – põhjust Eesti üle uhke olla. Paganama uhke.\nAga sellest, kuidas ma pidasin läbirääkimisi vene ohvitseridega, saab lugeda siit.\nFlat Pass Road, Moab, Utah, 23. aprill 2012. Pildistanud Priit Pullerits. (Suuremalt vaatamiseks klikkida pildile.)\nFoto 1: Nii saadab Kenya 9. aprillil välja 81 Somaalia päritolu inimest. Foto autor: AFP/Scanpix\nFoto 2: USA salateenistuse (Secret Service) CAT eriüksuse (Counter Assault Team) liikmed Kortrijk-Wevelgemi lennuväljal Belgias. Foto autor: AP/Scanpix\nPostitas: Priit Pullerits @ 12:53 kommentaare: 38\nAt 13:32, Ombudsman Mati said...\nKas maksab nõnda suurelt rõõmustada? Oleks nad piiril peatatud, oleks riik säästnud 1000x enam raha.\nLennuta 7 meest Helsingisse ja sealt edasi kuskile Aasiasse?\nKurat, kui on käerauad ja relvad, siis miks 2 pisikese vietnaami pärast 5 meest? Arvan et ei Soome Rootsi ega keegi muu raiska nii nagu Eesti.\nMina ei ole Eesti üle uhke. Miks peaks? Milleks meile piirivalve ja oma riik, kui piir ei pea? Igasugu asiaadid moslemid ja aafriklased kõnnivad üle nagu ise tahavad. Läti mustlased käivad gastrollimas. Milleks meile nende varguste ja hädadega stressi tekitada.\nOlelsin eesti üle uhke kui riik minu maksuraha eest ka elementaarse turvalisuse tagaks. Kas seda on palju küsitud?\nHilisem deporteerimine on vaid tagajärgedega võitlemine.\nEi tea, kas mõni mees ajalootunnis tukastas või mis? See kõik on juba olnud. Kui kohalikud ühel hetkel enam lihttööd teha ei soovi, on selle jaoks vaja neegreid ehk siis immigrante, kes kopikate eest nõus töötama. Läheb mõni põlvkond ja neegritest saavad pärismaalased, ühel hetkel kaob kaitsetahe ja ka oma riik. Kolm korda võite arvata, kes meil praegu neegriteks on ja kaua läheb selleni, kuni...\nKahjuks unustati ära, et ka PP on seal stardis, nii et nad võivad oma "kindlast" võidust ainult unistada.\nKaval vennike see Mandri. Või tema toob Andreid ja Smirnovid Jõgevale auhinnarahasid noppima.\nJah, nägin ka seda lätlaste Jõgevale tuleku uudist. See on küll salakaval käik allapoole vööd. Sellega polnud ma arvestanud. Nüüd on tõesti omal ka kamandat vaja, kes mind finišiheitluseks positioonile tõmbaks. Küsisin Soonetsilt, kas temast on abi, aga ta vastas, et tema läheb tol nädalal üldse sõtta ja kui eluga tagasi tuleb, siis alles stardipäeva eelõhtuks. Kellega siin üldse arvestada võib, huvitav?\nKui venelased või lätlased platsis, siis pole eesti meestest (kes muidu on isekeskis oi kui kõvad vennad) kippu ega kõppu.\nKa mina arvan, et kõik need kes põgenevad oma kodumaalt tuleks tagasi saata sinna kust nad tulid. Seal kus sa sündisid pead ka surema. Igasugune parema elu otsimine, kui teed seda riigipiiri rikkudes on läbinisti vale.\nKuna me jõuame niikaugele, et avalikult, riiklikul tasemel öeldaks välja ka neile loendamatutele väliseestlastele, kes läksid siis ja lähevad ka nüüd, et nad on oma kodumaa reetnud. Aeg on hakata asjadest õige nimega rääkima.\nHeakene küll - eelnev jutt oli muidugi demagoogia, kes see siis omasid hukka mõistab. Hukka mõistetakse ikka teisi.\nRiigipiir peab pidama ja kui teed pättust siis peaks ka karistus järgnema. Ses osas pole küsimustki, küll aga on hukkamõistmisega natuke keerulisemad lood.\nPulleritsu suhtumine kui niisugune näitab masendavat väiklust. Kui paljud eestlased on 1940. aastal ja kogu okupatsiooni vältel NList põgenedes piiri rikkunud või siis must-valgelt vaadates immigratsioonireegleid eiranud....? Kas neid koheldi kui kurjategijaid või on leidsid nad pigem inimlikku kohtlemist?\nPiiri rikkumist antud situatsioonis ei pea õigeks lugema, kuid siiski tuleks asju vaadata laiemas kontekstis, mitte sedaviisi "paras-paras" kiljudes...\nJälle see tüütu 1940ndate aastate kaart... Okei, võtame siis selle mängu. Ja nüüd vastake: kes tahtis neid kahte ja noid 28 vietnamlast, keda loos mainin, oma kodumaal tappa, küüditada, võõrväkke võtta, ah?!??? Mine sõida rattaga, ehk viib tuul peast lollid mõtted minema.\nSa võtad need 2 (või 28?) vietnamlast ja teed järeldusi kõigi immigrantide kohta. Kes siin demagoog on?\nHr Pullerits, kes tahtis tappa, küüditada või võõrväkke võtta neid kümneid tuhandeid eestlasi,kes siit viimaste aastakümnetega on läände lahkunud?\nHomofoob, russofoob, latviofoob (lätlaste pelgaja, -kartja), svedofoob (rootslaste kartja, -vihkaja), norgefoob, ksenofoob (võõramaalaste kartja, -vihkaja üldiselt), günofoob (naistekarja v -vihkaja), futbolofoob - the list goes on..\nmida arvate inimesest, kes nii paljusid asju kardab (ja vihkab!).\nSee inimene on hale könn ja argpüks.\nKas inimene, kes nii paljusid asju vihkab, peaks õpetama Ülikoolis?\n"kuradi uhke" saab ilmselt samasuguseks lendsõnaks (ja teatud inimtüübi tähistajaks) kui Harku suusarajal tuntud harrastussportlase RP aasta eest lansseeritud "kuradi m*nn".\nP.S. Mis selle Marju Lauristiniga oli? Nõukogude ajal oli Tartus üleliidu unikaalne sotsioloogialabor, seal töötati välja mingeid ülisalajasi demagoogia meetodeid?\nAt 21:42, Kindral Kamratov said...\nülimalt nõrk ja demagoogiline kommentaar. Olen ise üks nendest kes aktiivselt prolesport jalgpalli vastu võitleb. Just selle ülemäärase meedias pähemäärimise pärast. Ise muide mängin, ning mitte halvasti. Minu kohta tahab anonüümne kommija ütelda futbolofoob.\nEesti ja teiste väikerahvuse vastu on käivitatud salakavalad programmid nii ida kui lääne inimhingede inseneride poolt. Kui ma selle vastu protesteerin, olen kohe kseno- ja russofoob?\nAga palju jõudu kommijale rahvusetuks või venemaalaseks muutumisel.\nMa võtaks 19:23 poolt PP-le antud tiitlid ära ja annaksin 19:23-le uhke tiitli fobofoob - hirm foobiate ees.\n«Käerauad ikka võtsid?»\nAjakirjanik Pullerits õhutab rahvustevahelist vaenu.\nMiks nii väidan?\nÄkki luuletan? Võtan õhust?\nInimeste aheldamine on äärmine abinõu. See on kirjas ka Eesti seaduses. Kirjeldatud vietnamlased, väikesekasvulised mehed - ei ole agressiivsed, ei püüa põgeneda (mis šanssi neil nende suhtes hiiglakasvu ja jõusaalis treenitud, hästitoidetud Eesti politseinike vastu olekski?), ei kujuta ohtu ümbritsevatele inimestele. Ajakirjanik Pullerits aga kütab lugeja fantaasiat üles. Eesmärgiks on kanna lugeja vaimusilmas nägema käeraudades väänlevaid võõramaalasi (kelle ainus kuritegu on Eestisse tulek).\nAjakirjanik Pulleritsul on ka suured kogemused ja professionaalne ettevalmistus lugejate meelsuse kujundamisel.\nRussofoob (futbolofoob) "Kamratov" (milles on nime point?) võiks aga mõelda, et see, kes täna räägib vietnamlastele käeraudu panna, on kiire seda tegema ka eestlaste suhtes - niipea, kui võimu tuulesuund muutub. Võimusid on Eestimaal aga aegade jooksul palju vahetunud.\nTea, millal üks teine Pullerits Rootsist samamoodi "ma olen kuradi uhke" saatel koju tagasi saadetakse?\nTekstis on esitatud järjekordne näide ilmsest soolisest diskrimineerimisest. Miks ühtki naissaatjat polnud?\n6. mail õhtul puhkes äge sõnavahetus Pulleritsu blogis natsionalistide ja tundmatute anonüümsete kommentaatorite vahel. Tundmatud anonüümsete kommentaatorite (16:51, 18:48, 19:23, 22:42) survel olid Pullerits ja tema toetajad sunnitud, laipu maha jättes, taganema.\nEi, 23:20, lollidega ei ole lihtsalt mõtet vaielda. No mis on mõistlikul inimesel rääkida sellisega, nagu 19:23, kes näeb maailma ja liigitab inimesi ainult selle järgi, kes on mille foob? See on paranoiku suhtumine ellu! Temasugune iseloomustab Eestis jõudsalt suurenevat lödipükste ja p**sevestide klassi, keda iseloomustab üks suur ja parandamatu ja süvenev, ravimatu foobia - priitpulleritsufoobia. Ja hea ongi - see tagab neile mingidki ellujäämislootused ses maailmas.\n08:45 hea kommentaar Priit!\nPriit Pulleritsuga vaielda ei tahaks, ei julgeks ka, jääksin kindlasti alla, kuid arutleda, väidelda ja diskuteerida küll, ses osas suudaksin ehk isegi korraks "tuulde võtta" ja lugupeetavaga samas tempos püsida. Aga mida sa väitled kui teine osapool argumentide asemel alustuseks sind läbisõimab, tituleerides meid lödipüksideks ja persevestideks. Viimane lödi mida püksi lasksin jääb kaugesse nõukogude aega, imikueas protestisin niiviisi sotsialistliku korra vastu, õõnestades valitsevat võimu halva haisuga. Nagu näha oli sel ka tulemus. Nagu näha nõukogude võim on kadunud, tänu minu tegevusele.\nHr PP, alles mõned päevad tagasi keelati Venemaal, riigis mida te olete korduvalt eeskujuks toonud kui üht kindlameelset maad, ära ropendamine ja vandumine. Võtke ka selles osas neist õppust. Rohkem fakte ja argumente ootaks.\nJa veel. Sõnas perevest ei ole vaja tärne kasutada. Eesti keeles kirjutatakse sõnad ikka tähtedega, mitte vahepealsete sümbolitega. Ei ole vaja muutuda poliitkorrektseks. Selle blogi eeliseks ongi poliitkorrektsuse puudumine. Siin kistakse tõde alasti ja antakse õpetusi kuidas ära tunda nii homo- kui muude vähemusliikumiste valesid ja neid ümberlükata.\nAt 09:48, Ain said...\nEestlased on viimaste aastate suure väljarände tulemusena olnud sunnitud muutma oma tõekspidamisi. Just selleks, et õigustada enda käitumist. Kuidas saab inimene sisserännet hukka mõista, kui unistab tasuvast tööst Soomes? Olukorras, kus vaadatakse viltu siia maanduvate võõramaalaste peale, saabub tõdemus, et samuti vaadatakse mujal viltu meile endile. Seejuures unustatakse ära, et soovunelm näida välismaal oodatuna on ekslik. Eestlastest immigrante peetakse nii Soomes kui mujalgi samuti parasiitideks. Kuid selline tõdemus oleks liialt valus ja seepärast tehakse nägu justkui multikultuurne Eesti päästab meid hääbumisest. Unustades seejuures kõikjal maailmas sotsioloogide poolt välja toodud tõdemused, et rahvaste ränne viib üha tõsisemate sotsiaalprobleemideni.\nPriit, võta ruttu rohud ära!\nProbleemid esinevad ka kodueestis:\nkeegi Kethrin ei saa aru. Tee või tina, aga ei saa aru.\nKethrin Urbas @Kethrin_Urbas\nMulle ei jõua ikka veel kohale, et mis oli selle PÕHJUS, et Eesti edasi ei saanud...??? #eurovisioon\nTe võite ju siin kaikaid kodaratesse pilduda, kui Pullerits on LIIDER. Iga kell ja igas paigas.\nAt 12:09, Yanting Fang said...\nAt 04:09, xumeiqing said...\nAt 03:57, Gege Dai said...\nAt 04:27, roba. gad3 said...\nAt 05:55, 郑佳颖 said...\nAt 07:35, Laural Anthonyh said...


Avaleht/Android @Google/Samsung Galaxy Note7, uus phablet “aproametlik vesi ”\nSamsung Galaxy Note7, uus phablet “aproametlik vesi ”\nSpekuleerimine joonise kohta uue nimel Galaxy Note phablet mille kohaselt spetsialistid Samsung ei suutnud otsustada 6 ja 7 vahel, selgitati välja. Esimesed pildid ilmusid usaldusväärsel saidil Galaxy Note7 kogu selle hiilguses.\nEvan Blass avaldas pilt, kus näeme uut Samsung Galaxy Note7. Blass kinnitab, et need on avaldamata ametlikud pressipildid ja need kirjeldavad kõiki kolme värvi, milles uus terminal poodides saadaval on: must onyx, hõbe titaan ja sinine korall. Seadme tagaküljel on ametlik nimi. "Galaxy Note7". On näha, et sellel on rohkem ruudukujuline kujundus kui Galaxy S7 si S7 serva. Piltide järgi uus Galaxy Note7 ei tarnita tasase ekraaniga versioonis, standardversioon tarnitakse kõvera ekraaniga. Telefoni tagakülg näib olevat ilustatud triibulise mustriga, mis peaks telefoni sarjast eristama Galaxy S7.\nUus mobiilne seade hoiab QHD resolutsioon, kasutatakse eelmise aasta mudel, ja kiibistik kaamerad ja veekindel variante S7. Suur erinevus võib olla RAM, kuulujutud oletada integratsiooni 6 GB mälu.\nAga isegi tõendeid kujul fotode, me ei saa olla 100% kindel, et see on tõepoolest Galaxy Note7... Nii et väike saladus jääb alles!\nGalaxy Note7 Galaxy Note7 värvid Galaxy disain Note7 Galaxy Note7 pildid Galaxy käivitamine Note7 Samsung Galaxy Note7 Note7 Galaxy nutitelefoni Galaxy spetsifikatsioonid Note7 Galaxy telefoni Note7 Galaxy S7 Galaxy Note phablet Samsung Samsung Galaxy Note7\nSoFunMobile Juuli 5, 2016\nGalaxy Wide, uus Samsungi nutitelefon 5,5 ekraaniga "\nKodi kohta Samaung GT-c3310r, игра скачат самсун5222, telcharg koodi 3300 Samsong s k, java mängud, Cara membuka Tombol kontrol Kunc jaringan gal min 2,


Erinevus gripi ja gripi vahel (Haigus) | Erinevus sarnaste objektide ja terminite vahel.\nErinevus gripi ja gripi vahel\nGrippi tuntakse ka gripina ja mõnikord eksitakse tavaliste külmetushaiguste pärast, kuna need mõjutavad hingamiselundeid ja sümptomid on üsna sarnased. Gripiviirusega nakatumine erineb palju sellest, kui kogu elu jooksul esinevad tavalised külmetushaigused. Külmetushaiguste esinemine on põhimõtteliselt tavaline nähtus, mida enamik meist kogeb. See on märk inimese tervislikust immuunsussüsteemist.\nInimese kaasasündinud immuunvastus aktiveeritakse viiruse olemasolul kehas. Selle eesmärk on viiruse ohjeldamine ja leviku takistamine. Sellele järgneb adaptiivne immuunvastus, et nakkust põhjustav viirus likvideerida. Tavaliselt saab seda seisundit ravida koduste vahenditega, näiteks veeteraapia ja käsimüügiravimitega (mis pole soovitatav teha). Tervislike harjumuste hea tava järgimine mängib inimese taastumisel olulist rolli.\nGripi ja gripi vahel pole vahet\nGripiviirus põhjustab grippi. See on nakkuslik hingamisteede haigus, mis võib nakatuda nakatunud inimese ebaeetilise köhimise ja aevastamise või viirusega nakatunud õhu sissehingamise kaudu õhus ja tilkades edasi kanduda.\nGripi tavalisteks tunnusteks on nohu, köha, kurguvalu, peavalu, lihasvalu, oksendamine ja kõhulahtisus (laste seas levinud) ja palavik (tavaliselt kõrge raskusaste). Enamik gripiviiruseid on üsna agressiivsed ja see võib olla surmav. Inimese immuunsussüsteemi saboteerimisel võib see põhjustada tõsiseid eluohtlikke tüsistusi. Inimesed, kellel on nõrgenenud immuunsus ja kellel on kroonilised vaevused, näiteks kopsuhaigused, vähk ja HIV-nakkus, on gripi nakatumise ohus.\nGripiviiruse sissetung algab tavaliselt ülemistest hingamisteedest ja võib tungida sügavamale kopsudesse. Bronhiit ja kopsupõletik on gripiviiruse nakkuse tõsised komplikatsioonid, mis võivad vajada hospitaliseerimist. Lisaks sellele on mõned uuringud tõestanud, et viirusevastased ravimid võisid gripiviiruse vastu võidelda esimese 24–48 tunni jooksul pärast kliiniliste sümptomite ilmnemist..\nKaitseks soovitatakse gripivaktsiini (gripiviiruse vaktsineerimine), et vähendada gripiviiruse spetsiifiliste tüvede haigustest põhjustatud kahju (haigestumus ja suremus). Seda manustatakse süstimise või ninasprei kaudu. Vaktsiin ei anna aga inimesele gripiviiruse vastu eluaegset immuunsust. Seda antakse igal aastal gripiviirusest eemal hoidmiseks.\nGrippi tuleb A-, B- ja C-tüüpi antigeenseid viirusi\nA-tüüpi gripiviirus jagatakse selle variatsioonidega seotud alamtüüpideks. Viiruse variatsioone nimetatakse serotüüpideks, samal ajal kui B- ja C-gripil on ainult üks serotüüp. Serotüübid klassifitseeritakse sõltuvalt viiruse spetsiifilistest antikeha-antigeeni reaktsioonidest. Aluseks on valkude olemasolu viiruse pinnal. HA-hemaglutiniin ja NA-neuraminidaas) on glükoproteiinid, mis moodustasid viiruse välise struktuuri. Arv, millele järgneb täht H ja N, tähistab iga viiruse alatüüpide proteiinisisalduse arvu.\nVesilinnud on enamiku A-gripiviiruse lemmikreservuaarid, mis teadaolevalt põhjustavad linnugrippi, mis võib olla kas madal või kõrge patogeensusega vastavalt viiruse aktiivsusele ja võimele põhjustada haigusi.\nA-gripiviiruse alatüüpidel on väga unikaalne omadus, millel on erinevad geneetilised ja antigeensed erinevused. See tähendab, et mõni gripiviirus võib nakatada ainult linde ja loomi (nt. H7N7 hobusel, H7N10 nahkhiirtel ja H3N8 hobustel ja koertel), mõned võivad nakatada inimesi, näiteks H1N1 ja H3N2, mis on praegu inimeste seas üldiselt levinud gripi levinum põhjus, ja mõned võivad nakatada mõlemat. A-gripiviiruste, mis on väga patogeensed, muteerimine põhjustab pidevat pandeemiapuhangute ohtu.\nB-tüüpi gripiviirus nakatab ainult inimesi (ja hülgeid). Viirus areneb teadaolevalt aeglasemalt ja on vähem levinud kui A-gripp. B-gripiviiruse põhjustatud pandeemia juhtumeid pole tuvastatud..\nC-tüüpi gripiviirusel, erinevalt A-gripist, puudub loomade veehoidla. Seda tüüpi viirused mõjutavad inimesi harva ja epideemia- ega pandeemiapuhangute juhtumeid pole teada.\nErinevus formaalse ja informaalse kirjutamise vahel\nErinevus feminismi ja naisluse vahel


Pajusalu harjutab hambad ristis kannatamist - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPajusalu harjutab hambad ristis kannatamist\n6. märts 2013, 9:17\nUus-Meremaal harjutav Kaisa Pajusalu (paremal) Twizelis Ruataniwha järve ääres koos kohaliku tippsõudja Louise Aylinguga, kes on nagu paljud koondisekaaslasedki jõudnud karjääri jooksul MM-medalini.\nEesti edukaim naissõudja Kaisa Pajusalu on alates jaanuari lõpust harjutanud maailma kuklapoolel koos tugeva Uus-Meremaa koondisega.\nJaanuari lõpus pakkis eelmisel aastal sõudmise EMil naiste ühepaadil pronksmedali võitnud Kaisa Pajusalu oma kohvrid kokku ja lendas Uus-Meremaale, et hakata harjutama koos sealse koondisega.\nOma sportlasteel järgmist sammu astuda sooviv Pajusalu reisis maailma kuklapoolele sooviga treenida koos tugevate sportlastega, kellega oleks võimalik oma võimeid iga päev võrrelda ja seeläbi heidelda edaspidi veelgi kõrgemate kohtade eest.\nUus-Meremaa koondisega koos harjutades saab Pajusalu võrrelda end maailma absoluutsete tippudega. «Kindlasti on kõige nimekamad nende naiste ühepaadisõudja Emma Twigg (kahekordne MM-pronks) ja Londoni OMil naiste üksikaerukahesel pronksi saanud Rebecca Scown (lisaks ka kahekordne maailmameister). Paljud on OMi-kogemusega ja MMi medalitega pärjatud. Enamikul on taskus mõni medal noorte või U23 MMidelt. Seltskond on tugev!» kirjeldas Pajusalu treeningukaaslasi.\n«Mina olen siin ainuke välismaalane. Pean ütlema, et mind on väga hästi vastu võetud ja omaks võetud. Kogu meeste eliit treenib ka siin, kaasa arvatud olümpiavõitjad,» lisas ta.\nUus-Meremaale minnes oligi üks Pajusalu eesmärke võrrelda ennast iga päev maailma tippudega ning seni on see kogemus olnud igati positiivne. Loomulikult ei anna selline asi efekti üleöö, kuid Pajusalu hinnangul on tugev konkurents andnud tema treeningutele palju juurde.\n«Alguses tegin endale veidike liiga sellega. Ma püüdsin iga hinna eest pundis püsida, see oli väga raske, aga samas mingi tobe eneseuhkus ei lasknud mul ka kergemalt võtta. Esimesed nädalad olid kindlasti keerulisemad,» kirjeldas Pajusalu. «Selle ajaga siin ei jõua füüsilises mõttes tohutut muutust toimuda, aga hambad ristis kannatamist olen siin küll kõvasti harjutada saanud!»\nIgapäevased treeningud toimuvad Karapiro järve ääres ning vahepeal käis Pajusalu ka Lõunasaarel Twizelis Uus-Meremaa meistrivõistlustel, kus tal terviseprobleemide tõttu kõige paremini siiski ei läinud. «Seal jäin aga haigeks ja siis pidin hoo maha võtma ning tegin vaikselt omaette trenni. Nüüd olen nädala jagu täiskoormusega harjutanud. Enesetunne on korras ja trennid sujuvad jälle,» märkis eestlanna, kes elab treeningkompleksist natuke rohkem kui 15-minutilise rattasõidu kaugusel Cambridge’is.\nKarapiro järve ääres treeningutel käies ei tule eestlanna sõnul millegi pärast muretseda ja kõik vajalik on alati olemas. Ka kaugel maal tuleb aeg-ajalt trenni teha sõudeergomeetritel, kuid Pajusalu sõnul on seal see tunduvalt talutavam, kuna siseruumis rassides on vaade otse järvele, mis teeb raske treeningu tunduvalt vastuvõetavamaks.\nUus-Meremaal treenib EM-pronks eelmise hooaja parima sõudmistreeneri Dick Tonksi juhendamisel. Kuigi midagi totaalselt uut ei ole ühepaadisõudja maailma kuklapoolel trennides kohanud, on harjutuskorrad siiski küllaltki erinevad sellest, millega ta on harjunud.\n«Treeningute iseloom on sootuks intensiivsem, tehnilist tööd otseselt teeme vähem ja treener korrigeerib meie tehnikat trenni käigus. Kui kodus tavaliselt tean, mis trennis ees ootab, siis siin ütleb treener seda alles siis, kui kõik paadid on vees,» avaldas ta.\nViimasel ajal on Pajusalu saanud paaril korral hinnatud juhendaja käe all ka sama hästi kui üksinda harjutada. Samas hoiab ta ühendust koduste treeneritega ning treenides peab meeles ka nende nõuandeid.\nElu raskeimad trennid\n«Praegu käivad siin kohalikud katsevõistlused ja olen rohkem omapäi. Tänu sellele olen saanud paar korda käia trennis nii, et Tonks juhendab ainult mind. Muidu on nii, et ta juhendab trenni jooksul mingi distantsi vältel kõiki. Need paar trenni on olnud ka vist minu senise karjääri ühed raskemad,» avaldas Pajusalu. «Oma treeneritega pean ikka vahepeal nõu ja räägin, kuidas mul läheb. Nüüd pean hakkama kiirustreeninguid rohkem tegema ja selles osas pean oma treeneritega ka nõu.»\nUus-Meremaal harjutab Pajusalu kuni Austraalias Sydneys toimuva hooaja esimese MK-etapini, mis algab 22. märtsil. Seejärel alustab ta teekonda taas Euroopa poole. Esmalt harjutab ta mõned nädalad Horvaatias ja siis juba koduses Eestis. Kaugemat tulevikku silmas pidades ei ole ta veel otsustanud, kas võtta Uus-Meremaa treeninglaager ka teinekordki ette.\n«Hetkel ei ole sellest veel konkreetselt juttu olnud. Nii et vara on millestki rääkida. Samas, välismaal treenimise mõttes on see suurepärane koht,» märkis ta.\nKodust kaugel olles on Pajusalul õnnestunud ka eestlastega kohtuda, sel nädalal käis tal külas Eesti esitritleet Marko Albert, kes oli sealkandis võistlustel. «Muidugi oli mul talle kui kogenud sportlasele umbes miljon küsimust. Peab tunnistama, et temaga jutuajamine mõjus mulle motiveerivalt!» kirjeldas Pajusalu kohtumist kaasmaalasega kaugel maal.


Rahu tervise kaalulangus -\nKuid on veel üks asi, mida peate teadma. Krooniline stress võib põhjustada seletamatu kaalulanguse. Kui ise ei saa piisavalt magada, võite proovida taimseid rahusteid. Teine probleem on see, et isegi paar suhkruga magustatud jooki päevas lisandub kiiresti.\nKrooniline stress võib põhjustada seletamatu kaalulanguse.\nSiit saate teada, kuidas vähendada stressi ja ennetada ebaloomulikku kehakaalu langust. Jätka lugemist! Miks te kaotate kaalu stressi all? Toodetakse stressihormoone Stress mõjutab nälga ja seedimist Kalorite põletamiseks Miks te stressi all kaalust alla võtate? Stress mõjutab und Ärevus põhjustab kaalulangust Miks kaalust alla võtta stressi all: sümptomid 10 nõuannet stressist tingitud kaalulanguse kontrollimiseks 1.\nMäärake päästik 2.\nThe Rationale of Rahu Kaal, Weekdays Sequence : Dr lmfysiot.ee Rao\nMiks te stressi all kaalust alla võtate: Hinga! Pane kirja oma enesetunne 4.\nMiks te stressi tõttu kaalust alla võtate: otsige abi 5. Söö väikestes kogustes 6. Treeningujärgne toitumine on kohustuslik 7.\nAlustage uue oskuse õppimist 8. Looge uued professionaalsed sidemed 9. Joo palju vett Miks kaotate stressi all kaalu: jagage Miks te kaotate kaalu stressi all? Siin on kroonilise stressi kaalulanguse erinevad viisid: Toodetakse stressihormoone Pidevas stressis olles on teie keha pidevalt lennu- või võitlusrežiimis. See tähendab, et vabastate pidevalt stressihormoone, adrenaliini ja kortisooli.\nNeed hormoonid mõjutavad teie seedimist, immuunsust ja unerežiimi.\nAdrenaliin toimib nii, et valmistab keha ette tugevaks füüsiliseks tegevuseks, kuid vähendab ka söögiisu. Kortisool pärsib teatud kehalisi funktsioone, mis on stressiolukordades tarbetud, näiteks paljunemisfunktsioon, seedimine ja immuunsus.\nSeetõttu kaotate stressis kaalu. Stress mõjutab nälga ja seedimist Kahekordse hormonaalse mõju tõttu teie kehale ei pruugi te sageli ega üldse nälga tunda. See mõjutab teie vagusnärvi närvi, mis vastutab seedetrakti peristaltika või seeditud toidu liikumise eest läbi seedetraktimis mõjutab ka toidu seedimist ja imendumist.\nKalorite põletamiseks Stressi tingimustes võite põletada ekstra kaloreid ka kehaosi närviliselt liigutades - näiteks koputades jalgu või sõrmi. Võite tunda vajadust stressi maandada spordiga tegeledes ja lõpuks üle pingutada.\nKuidas lose kaal kehakaalu kaotus saladusi test podagra Dieet retseptid moes laisk Dieet Eemalda mao kasutamise videod vene keeles. Aknest oleme teinud juba palju juttu, kuid sellega kaasnevatest tagajärgedest mitte nii väga. Siin kohal tahan särada, et olen olnud aknevaba.\nAllen Carr on lihtne viis kaotada kaal filme kaalust alla Lida alla Marina Korpan. Mood, lõhnad, asjad, maitsed, inimesed sinu ümber Related documents. Proovi veneaegset head söögiisu ja enesetunde tekitajat: 10 drazeed c-vitamiini ja 1 drazee multivitamiini.\nLahusta see leiges vees ja joo korraga ära, üsna ebameeldiv maiste tee niimoodi paar korda nädalas. Märkadkuidas jöud taastub ja kehaehitusega saab asjad korda. Mine enne õhtusööki jalutama. Trenn on igati hea ja efektiivne, kuid õhtune jalutuskäik mõjub samuti kehale hästi. Põhjus on selles, et paljude inimeste ainevahetus aeglustun päeva teises pooles. Lisaks aitab see sul enne sööki ka lõõgastuda, mistõttu oled vähem ohustatud stressisöömisest. Samal teemal Kaalulangetamise lõks: miks kaal ei lange?\nÄra unusta vahepalasid söömata. Energiabatoon, puuvili, pähklid — kõik need annavad sulle kahe toidukorra vahel energiat ja hoiavad ka ainevahetuse töös. Kui pead toidukordade vahel liiga pikki pause, aeglustub ka ainevahetus. Parim oleks, kui sul on igapäevaselt kolm põhitoidukorda ning kaks pausi vahepaladeks. Ühegi söömiskorra vahele ei tohiks jääda üle kolme-nelja tunni. Kui ise seda järgida ei suuda, sea telefonile märguanne.\nKuigi paljud muretsevad kehakaalu pärast, ei saavuta nad tihti pikaajalisi tulemusi.\nJo-jo-dieetidel on lõppkokkuvõttes halb mõju nii vaimsele kui ka füüsilisele tervisele. Selleks, et kindlustada edu, on vaja teha rahu oma kehaga ja olla enda suhtes hooliv. Mida teha, et kõhnaks saada? Inimene, kes on ülekaalus, vajab eelkõige konkreetseid juhtnööre, kuidas oma seisundit parandada, mitte pelgalt soovitust kaalu langetada. Näiteks tugeva ülekaalu korral võib juba magusate jookide osa vähendamine panna kilod märgatavalt kukkuma.\nKõhnaks saamise nimel on vaja teha aga enamat kui asendada mõned magusad joogid puuviljadega. Selleks kulub rohkem aega, energiat, pingutust ja planeerimist nii seoses toitumise Rahu tervise kaalulangus ka treeninguga. Pead intensiivsemalt ja rohkem trenni tegema, enam liikuma ka trenniväliselt, toiduainete ja makrotoitainete osakaalu täpsemalt jälgima, söögikordi paremini planeerima, alkoholi tarbimist piirama, vähem töödeldud toite sööma jne.\nEt saavutada figuur nagu ajakirja kaanepildil, pead aga hakkama ise süüa tegema, oma toitu grammi pealt kaaluma, pigem maitsetut või neutraalset toitu sööma, toitu kaasas kandma, harva või üldse mitte väljas sööma, mitu korda päevas trenni tegema, sotsiaalseid üritusi vältima, nälga ja isusid taluma ning mõtlema peamiselt toidust, trennist ja taastumisest.\nNing kindlasti pead õppima ka fototöötlusprogramme kasutama. Kokkuvõte Üks äärmus on piiramatu söömine ükskõik mida ja olematu füüsiline aktiivsus, millega kaasneb halb tervis ja kehv figuur. Teine äärmus aga kogu aeg toitumisest, treeningust ja taastumisest mõtlemine ning pidev planeerimine. Võid autasuks küll saada imelise figuuri, kuid mitte ilmtingimata head tervist.


Veerpalu dopingujuhtumi väidetav lekitaja pöördus politseisse - Delfi\nEesti Suusaliidu peasekretär Jüri Järv ei mõista, kuidas SA Eesti Antidoping pole reageerinud avalikele süüdistustele, nagu oleks Andrus Veerpalu positiivne dopinguproov nende organisatsioonist välja lekkinud. Antidopingu nõukogu esimees Valdur Laid lükkab suusaliidu süüdistused ümber.\n“Kinnitan, et Eesti Antidopingu nõukogu on võimalikku leket uurinud ning sihtasutusest info lekkinud ei ole. Neile järeldustele jõudsime SA EAD nõukogu 19. aprilli koosolekul. Oleme oma järeldustest informeerinud ka Jüri Järve,” kinnitas Delfile SA Eesti Antidoping nõukogu esimees Valdur Laid.\nLaidi sõnul on konkreetseid ebaseaduslikke süüdistusi saanud inimene pöördunud sellega seoses politseisse ja IDTMi (International Doping Test & Management).\n“SA Eesti Antidoping ei ole käesoleva hetkeni saanud mitte ühtegi ametlikku pöördumist või päringut, milles meid kahtlustatakse info lekitamises või soovitakse selle kohta lisainfot. Samuti ei ole meile teada ühtegi teist spordialaliitu, kes SA Eesti Antidopingut info lekitamises kahtlustaksid. Meil on kahju, et antud teemaga seoses on liikvele pääsenud ekslik info,” tõdes Laid.\nSuusaliidu peasekretär Jüri Järv väitis Delfile, et temal ei ole\nlekitaja otsimise või leidmise kohta infot. “Lisaks ei ole avalikult ümber lükatud ka SA Eesti Antidoping töötajale meedias esitatud süüdistusi,” lausus Järv.\nVeerpalu positiivse A-proovi võimaliku lekitaja nime on Eesti ajakirjanduses ainsana välja öelnud Eesti Sõudeliidu president Rein Kilk. Ametlikku kinnitust pole sellele järgnenud.\nKahekordset olümpiavõitjat puudutanud skandaal algas aprilli alguses Delfist, mil esimest korda käsitleti teemat, et Andrus Veerpalu dopinguproov võib olla positiivne.


Lääne prefektuuri parimad valiti Kärdlast « Hiiu Leht\nLääne prefektuuri parimad valiti Kärdlast\nPolitsei- ja piirivalve aastapäeva tähistamisel Pärnus tunnustati Lääne prefektuuri parimaid. Mitu tunnustust tuli ka Kärdla kordoni töötajatele.\nParimaks piirivalvuriks kuulutati Kärdla kordoni piirivalvur Jaanus Mets, parimaks kodakondsus- ja migratsioonibüroo teenistujaks valiti Kärdla teeninduse vanem Piret Simsalu.\nAasta parimaks tiimiks tunnistati korrakaitsepolitsei kutsemeisterlikkuse võistlusel edukalt esinenud Hiiumaa esindus: Moonika Raudsepp ja Marko Kallas.\nParimaks kriminaalpolitseinikuks valiti Kuressaare kriminaaltalituse juht Rainer Antsaar ja parimaks korrakaitsepolitseinikuks Paide konstaablijaoskonna piirkonnavanem Hillar Mett. Parim tugivaldkonna teenistujate hulgast oli Pärnus töötav personalitalituse juhtivspetsialist Eve Metsatalu.\nAasta parimaks teoks valiti Pärnus gaasi hinganud poisi elu päästmine. Selle tubli teo taga oli kolm Pärnu patrullpolitseinikku – Aleksander Treial, Riivo Reilson, Rivo Saare – ning välijuht Halar Hallimäe. Tiitliga Meie raudvara pärjati 1970. aastast õiguskaitsesüsteemis töötavat Paide kriminaaltalituse vanemspetsialisti Anne Ojasood. Lääne prefektuuri parimaks nooreks kolleegiks on Pärnu politseijaoskonna piirkondliku politseitöö teenistuse vanem Anna Kristiina Lätt.\nKontsertaktusel jagati ergutusi nii prefektuuri, politsei- ja piirivalveameti kui siseministeeriumi poolt, tunnustati koostööpartnereid ja abipolitseinikke ning prefektuuride parimaid. Iga kategooria parim sai skulptor Rait Pärja valmistatud taiese.\nNii Simsalu kui Mets olid palutud ka reedel Estonia kontserdisaalis toimunud PPA aastapäeva peole.\nSildid: Politsei- ja piirivalve


Ruubeni liblikad: Kirsipiia | Elisa Eesti\nElisa Raamat Kõik raamatud Ruubeni liblikad: Kirsipiia\nSeptembrikuu algus toob ühte Tallinna gümnaasiumi lõpuklassi uue õpilase – nägusa ja kütkestava Ruubeni, kes võidab oma meeldiva oleku, erakordse tarkuse ja sarmiga otsekohe koolikaaslaste poolehoiu. Ent kõigi üllatuseks näib noormees kaunitest kooliõdedest enim huvi tundvat hoopis paksukese ja paljude pilkealuse Kirsipiia vastu. Tüdruku vastu, keda keegi endale sõbraks ei taha. Keda isegi ta enda kass mingil seletamatul põhjusel vihkab. Kelle ainus meelelahutus on oma kurbust, üksildust ja tõrjutust peletada krõpsupaki või kommikoti sisu tühjendades. Hoolimata ebavõrdsest taustast areneb vastastikune sümpaatia Kirsipiia ja Ruubeni vahel kiiresti sügavaks armulooks, mille taga peituvaid tumedaid ohtlikke hoovusi armastuse kõikvõimsusesse sinisilmselt uskuv tüdruk esialgu aimatagi ei oska. Hiiumaal elavalt õpetajaharidusega autorilt on varem ilmunud humoorikas fantaasiaromaan „Lepatriinupüüdja“ ja müstiline põnevusromaan „Martin Greeni juhtum“. Ta kirjutab artikleid, teeb kaastööd ajakirjale „Saladused“, peab kahte kirjanduslikku blogi, armastab loodusfotograafiat ja psühholoogiat. „Kirjutamine kui parim eneseteostuse viis on mulle võimalus luua argipäeva asemele sootuks fantaasiaküllasem maailm, milles on kõik võimalik,“ ütleb autor. Loe lisaks: kiirisaar.blogspot.com, kiirisaar.wordpress.com\nSeptembrikuu algus toob ühte Tallinna gümnaasiumi lõpuklassi uue õpilase – nägusa ja kütkestava Ruubeni, kes võidab oma meeldiva oleku, erakordse tarkuse ja sarmiga otsekohe koolikaaslaste poolehoiu. Ent kõigi üllatuseks näib noormees kaunitest kooliõdedest enim huvi tundvat hoopis paksukese ja paljude pilkealuse Kirsipiia vastu. Tüdruku vastu, keda keegi endale sõbraks ei taha. Keda isegi ta enda kass mingil seletamatul põhjusel vihkab. Kelle ainus meelelahutus on oma kurbust, üksildust ja tõrjutust peletada krõpsupaki või kommikoti sisu tühjendades. Hoolimata ebavõrdsest taustast areneb vastastikune sümpaatia Kirsipiia ja Ruubeni vahel kiiresti sügavaks armulooks, mille taga peituvaid tumedaid ohtlikke hoovusi armastuse kõikvõimsusesse sinisilmselt uskuv tüdruk esialgu aimatagi ei oska. Hiiumaal elavalt õpetajaharidusega autorilt on varem ilmunud humoorikas fantaasiaromaan „Lepatriinupüüdja“ ja müstiline põnevusromaan „Martin Greeni juhtum“. Ta kirjutab artikleid, teeb kaastööd ajakirjale „Saladused“, peab kahte kirjanduslikku blogi, armastab loodusfotograafiat ja psühholoogiat. „Kirjutamine kui parim eneseteostuse viis on mulle võimalus luua argipäeva asemele sootuks fantaasiaküllasem maailm, milles on kõik võimalik,“ ütleb autor. Loe lisaks: kiirisaar.blogspot.com, kiirisaar.wordpress.com Aasta


Üldse ei viitsi\nOh oleks ma teinud nii, oh oleks ehk toiminud naa.\nkelle puhul on kindel,\net uue võimaluse korral\ntoimiksid täpselt samamoodi.\nVõi täpsemini veel.\nJa kuidagi solvav on ka.\nEt raisatakse mu aega.\nmida võiksin kasutada otstarbekalt, kuluefektiivselt ja intressivabalt\nomaenese vigade sooritamiseks.\nPostitaja: Carry kell 3:50 PM Kommentaare ei ole:\nWhat you doing here, babes?\nBaaris töötades ikka näeb inimesi. Lisaks uutele ja huvitavatele ka mõnd varem nähtud ja huvitavat. Sel korral siis üks vahva noormees, kes 2 suve tagasi Tartus mahakukkunud burksidele 7-sekundi reegli kehtestas (varem kehtinud 3- ja 5-sekundi reeglite asemel siis).\nAlgas see vestlus meil tavapärasega ehk et Oi, mida SINA siin teed, jne.\n-"Aga kuule, mis sest kopiraitimise asjast sai?"\n-"See kestab ikka edasi."\n-"Aga mida sa siis ikkagi siin teed?"\n-"No mul on eluaeg olnud unistus baaridaamina töötada."\n-"Aa, sain aru. Mina tahtsin ka kokaks saada."\n-"Ja mis sellest sai?"\n-"Nüüd ma töötangi kokana."\nMulle lihtsalt nii tohutult meeldib, kui inimesed oma unistusi näppimas käivad vahepeal. Kasvõi natukeseks =)\nPostitaja: Carry kell 4:52 AM Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Carry kell 4:27 AM Kommentaare ei ole:\n"Sa oled tõesti nagu orav. Orav, kes kogub pähkleid. Ma isegi ei tea, miks sa seda teed."\nPihta sai. Pähkliga.\nPostitaja: Carry kell 2:01 AM 1 kommentaar:\nKes ütles, et naised ei tea, mida nad tahavad...\nMina: "Liidan numbreid kokku praegu, et kes mida tellib. Sa ka soovid midagi?"\nKristi: "Palun mulle üks Jason Statham."\nPostitaja: Carry kell 1:41 PM Kommentaare ei ole:\nTahaks rongiga sõita kuhugi. Põhjaka mõisa Napoleoni koogi järele võiks saada kuidagi rongiga.\nÜits üpriski tavaline nädalivahetus\nPakuti hobust ja kullast kontsaplekke. Hobusest ütlesin ära (kuigi täna vist juba natuke kahetsen), aga kullast kontsaplekkide osas veel vaatame. Päris stiilipuhas oleks.\nPostitaja: Carry kell 7:58 AM Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Carry kell 2:16 AM Kommentaare ei ole:\nAlgaja õnn Carry moodi käib niimoodi, et kõnnid ühte baari esimest korda elus sisse ja võidad supibufee.\nVõi siis on see lihtsalt universumi järjekordne abitu katse panna mind kuidagigi tervislikumalt toituma. Siinkohal palavad tervitused kõikidele nendele eile ja täna nahka pistetud vastlakuklitele. Teiega veedetud aeg oli tõeliselt vaimustav!\nPostitaja: Carry kell 12:22 AM Kommentaare ei ole:\nVaatasime muuvinaiti raames üht filmi, mille kohta mina olin internetiavarustest vaid ülivõrdes kommentaare märganud ja mis mu eksi eriti huvitas põhjusel, et väga paljud tema tuttavad, kaasa arvatud nii tema ema kui ka tema parim sõber, kes ometigi on niivõrd erinevad isiksused, on sellest vaimustuses.\nMa ausaltöeldes ei oodanud eriti midagi peale selle, et oleks lihtsalt enam-vähem film. Tundub, et kui oled 30 ja parajalt filme vaadanud, siis no mida uut sealt ikka enam tulla võib eksole...\nKuid tõesti-tõesti. Ma ei ütle rohkem midagi, kui et universaalseimalt perfektse filmi staatusele kandideerimises kõnealusele linateosele ilmselt vastast ei leidu.\nJa seda ütlen ka, et kui downloadimisega vahele jääte, siis it was well worth it!\nPostitaja: Carry kell 9:16 AM Kommentaare ei ole:\n26. jaanuar, Australia Day pidustused.\nKristi (kurva häälega): "Ma olen vist oma telefoni ära kaotanud."\nMina (võtab taskust telefoni ja lennutab selle elegantse spinniga mööda põrandat kuhugi Paolode selja taha): "Ära ole kurb. Näe - nüüd on minu telefon ka kadunud!"\nJap. Korras kõik =D\nWhat an awesome awesome night that was. Must love Australia.\n"Sa oled tõesti nagu orav. Orav, kes kogub pähklei...\nTahaks rongiga sõita kuhugi. Põhjaka mõisa Napoleo...


Hiiumaa Jäätmejaam - Hiiumaa Jäätmejaam\nHiiumaa jäätmejaam valmis SA Keskkonnainvesteeringute Keskuse toetusel ning alustas tööd 16. juulil 2009.\nHIIUMAA JÄÄTMEJAAM AVATUD\nP ja riiklikud pühad SULETUD\nTalveperioodil, 01.09-30.04. on Hiiumaa jäätmejaam avatud:\nE – R 9.00 kuni 16.00\nL, P ja riiklikud pühad – suletud\nJäätmejaamas on :\nolmeprügi vastuvõtu hoone koos pressiga ja konteineritega\nhoone ohtlike ainete vastuvõtuks, paberi -papi ja muude jäätmete hoidmiseks, mida ei saa hoida ilmastikumõjude tõttu väljas\nreostunud pinnase kompostimise jaoks betoneeritud alus\nkonteinerite hoiu- ja pesuplats\n2010.aastal lisandus ehitusmaterjalide hoiuplats, kiirkomposter köögi – ja sööklajäätmete kompostimiseks kaks multiliftkonteinerit (a 30 m3)\nPraegu on võimalik vastu võtta:\nNeed pressitakse ja veetakse kinnistes konteinerites (a 30 m3)Tallinna prügilasse. Press koos konteineritega (6 tükki) on valmistatud ja üles seatud Eesti firma Compoman OÜ poolt. Esimeste tööasta jooksul oli olmejäätmete kogus 1200 tonni\n2. Ehitus- ja lammutusjäätmed\nSorteerime kohapeal välja kivi-betooni ja puidu, mille plaanime purustada ja kasutame need materjalid uuesti ära Hiiumaal : hakkepuit kütteks, purustatud kivi-betoon leiab kasutust täitematerjalina.\nAastane maht oli orienteeruvalt 300 tonni\n3. Kompostimiseks võtame vastu : puulehti, niidetud muru jms.\n4. Suuregabariidilised jäätmed (nt. mööbel)\n5. Saastunud pinnas\n6. Asbesti sisaldavad materjalid (eterniit, asbotorud jms. Palun mitte tuua koos muude ehitus- ja lammutusjäätmetega)\n8. Ohtlikud jäätmed: värvid- lakid, vanad akud, vanaõlid, (Peavad olema kinnistes nõudes!), patareid, päevavalguslambid, ravimid jms.\n9. Vanad autorehvid (ilma velgedeta)\n11. Elektroonikaseadmed (telerid, arvutid jms)\n12. Vanad kodumasinad (külmikud , pliidid,mikrolaineahjud jms.)\n13. Paber – papp (puhtad ja kuivad)\n14. Kõiki pakendeid (klaas, plastik, paber, kartong, metall)\nVõtame vastu jäätmeid nii juriidilistelt isikutelt, kui ka elanikelt.


Viktori Paradiisum ehk lugu sellest, kuidas Kaagna külla paradiisi rajatakse\nKirjanik Mark Twain on öelnud, et paradiisis on parem kliima, aga põrgus jällegi huvitavam seltskond. Ei oska öelda, kas lugupeetud kirjanikuhärral õnnestus oma elu jooksul tõesti külastada mõlemat, et ta nii hästi võrrelda oskas, või on tegemist puhtakujulise ilukirjandusliku retoorikaga. Kindel on aga see, et paradiisis, mis sel suvel rajatakse Kanepi valla Kaagna külla, ei ole midagi ilukirjanduslikku ning seltskond on seal kaugelt huvitavam, kirjum ja, mis seal salata, ebatraditsioonilisem, kui paljudes kirjandusteostes kokku.\nKaagna paradiisi rajamist käsitlev lavastus „Paradiisum“ on mõnevõrra ebatraditsiooniline lugu, mis kajastab ühiskonnakriitilises võtmes läbi absurdihuumori prisma ühe väikese kogukonna elu tänapäeva Eestis. Endise parteitegelase ja hilisema suurmaaomaniku Endel Puusaagi pärija Viktor tuleb Kanepi valda Kaagna külla. Tema ülesandeks on testamendiga rajatud sihtasutuse kaudu täita oma kadunud vanaisa üsna kummalist viimast tahet - ehitada vanamoodne puukirik, milliseid Eestis on vaid üksikud.\n- Minu arust ei ole mul üldse vaja üldist ja avalikku põhjendust sellise ehitise rajamiseks. Inimesed ju ehitavad lautu, koole ja tehaseid. Miks siis mitte ka kirikuid? Surijale ju üsna ükskõik, mida sihtasutus ehitab.\n- Aga kui keegi tuleb ja paneb sinu kirikule tule otsa?\n- Mis teha. Tee kindlustus, nõua kindlustusraha välja ja ehita uus. Kirikute ja lastega on sama värk. Kui untsu läheb, saab alati uue teha.\nViktori ettevõtlik meel ning eestlase jonn aitavad üle nii mõnestki takistusest, mida riik ja ametnikud tema teele veeretavad.\n- Et kohe kirikut ehitama? … Me pole varem kiriku ehitamiseks lube väljastanud …\n- Sihtasutusel on võimalus ehitada oma kirik ükskõik kuhu, ega Kanepi valla Kaagna küla ei ole ainus variant. Sihtasutusele kuulub hulk maad ja sobilikke kohti kiriku jaoks on ka naabervaldades küllaga. Sellise projekti mõju tööhõivele võib tulevikus olla märgatav.\n- …. No kurat! Muidugi tuleb Kaagnale kirik ehitada. Ega Kanepi valla ehitusnõunik pole mingi komanikkuja. Meil siin vallas ikka kõik puha jumalakartlikud mehed.\nKaagna küla kuulsus levib ja sinna leiavad tee omapärased tegelased nii kodu- kui välismaalt, sest aina segasemaks muutuvas maailmas hakkab sõdade ning katastroofide tõttu nappima neid kohti, kus turvaliselt ja rahulikult elada saaks. Koos üha kasvava kogukonna liikmetega loob Viktor lõpuks Kaagnale omaenda väikese maapealse paradiisi, mis toimib ja jääb püsima tänapäeva suurte globaalprobleemide ning vapustuste kiuste. Kuid kas Viktori Paradiisum koos kõigi seal elavate karvaste ja sulelistega elaks üle ka maailmalõpu?\n„Paradiisum“ esietendub Alle-Saija Teatritalus Kanepi suure teatrisuve avalavastusena 10. juulil. Loo toob lavale Alle-Saija Teatristuudio, selle on seadnud ja lavastanud Ingrid Ulst (Alle-Saija Teatristuudio) ning Janno Puusepp (Teater NORA/Rannu Külateater EMU), kaaslavastaja Ülle Sillamäe (Alle-Saija Teatristuudio). Peaosas (Viktor Puusaag) astub üles sel kevadel Kagu-Eesti maateatripäevadel parima meesnäitleja tiitliga pärjatud Kent Joosep, teistes osades Aivo Kikerman, Ando Veebel, Jaanika Ulst, Doris Pavlov, Imbi Pallo, Helin Vill, Tiina Tasa (Tartu Vilde teater), Meelis Vahtramäe, Ülle Sillamäe, Hennu Krukov, Tiina Neeve, Argo Peetmaa, Martin Kikerman, Ingrid Ulst.\nViktor Puusaagi ja tema paradiisumi lugu on võimalik sel suvel Alle-Saijal näha 8 korral: 10., 18., 30. ja 31. juulil ning 1., 2., 7. ja 22. augustil ning piletid on juba saadaval ka Piletilevi eelmüügis. Kanepi teatrisuve toimumist toetab Rahvakultuuri Keskus. Ootame teid külastama Kaagna küla paradiisi Alle-Saija Teatritalus!\nAlle-Saija Teatristuudio, lavastaja\nKent Joosep, VIKTOR PUUSAAG osatäitja:\n“Viktori roll on lavastuses kandev ning selle puhul on kõige raskem selle suur intensiivsus - tuleb olla kogu etenduse vältel laval ja tegutseda harjumuspärasest kõrgema energiatasemega. Ülesanne on küll pingutav, kuid usun, et tulemus saab olema seda väärt. Näitlejana pakub Viktori osatäitmine meeldivat vaheldust. Pärast paari tõsist ja süngevõitu draamarolli on tore kehastada ka kedagi, kes on sirgjooneline tegudeinimene ning kelle kompromissitu töötahe mõjub küll koomiliselt, aga sellele vaatamata võidab oma siiruses kiirelt poolehoiu. "Paradiisumit" soovitan eelkõige neile, kes peavad lugu absurdihuumorist, pöörastest lugudest ja värvikatest tegelaskujudest.“\nMeelis Vahtramäe, MATI KELDER / POLKOVNIK SHITOV osatäitja:\n“Ühest suvelavastusest väga mingit sõnumit otsida ei tasugi. Sellega on nii nagu hea veiniga - kes tunneb järelmaitset ja kes ei tunne. Ja nii nagu veingi maitseb heas seltskonnas paremini, nii soovitaksin seda lavastustki seltskonnaga vaatama tulla. Hea koos naerda ja hiljem koos arutada. Ja miks Paradiisumi vaatama tulla ?! No minu arvates on see hea ja lahe absurdihuumor. Võrdleks seda vahva sõdur Šveijki eluterve huumoriga.“\nIngrid Ulst, lavastaja:\n„Paradiisum“ on kui vürtsikas üksik piprakaun, mis on pudenenud traditsioonilist ühiskondlikku loogikat ja tänapäevast kohati üle mõistuse roosaprillilist maailmavaadet esindava sefiiritordi vahukihtide vahele. Mõjudes seal ootamatu ja teravana, on see samas kui sõõm värsket õhku, mis peaks püüdma äratada ühiskonda senisest roosast tardumusest. See peaks kõnetama ja panema küsimusi esitama. Nii nagu Viktor oma Paradiisumit, oleme ka meie ehitanud-arendanud Alle-Saija Teatritalu samm-sammult, tükk-tükilt, vahel ka raskuste kiuste hambad ristis. Seega on see ennekõike meie oma lugu. „Paradiisumi“ lavastamine on minu jaoks olnud värskendav ja uuenduslik projekt, see on võimalus teatri vahenditega teha kriitikat nende ühiskondlike aspektide suunas, mida pean täna kõige problemaatilisemaks. Samuti on see võimalus naerda paljude selliste pahede üle, mis on vaikselt hakanud ühiskonnas normiks muutuma ja mida me tegelikult ei tohiks tolereerida. „Paradiisum“ pole kindlasti sarnane ühegi meie varasema lavastusega ning seda me ka ei taotle. Pigem soovime oma publikule pakkuda seekord absoluutselt värskendava ja loodetavasti meeldiva üllatuse.“


Drakensang Online mängida online tasuta. Veebipõhine mäng Drakensang Online ' i ametlikul koduleheküljel.\nZobra.ru » Mängud » Drakensang Online\nDarkensang Online - see on online mäng žanr MMORPG, mis ei ole matk muud ei mõiste, ega storyline, ega isegi töötab ja filosoofia. See on täiesti erinevat tüüpi mängud, mis paneb iga mängija uue ilme RPG. Ei saa öelda, et see on lähenemine, mida on rakendatud arendajad projekti sobiv või ei ole atraktiivne, kuid võib kindlalt väita, et ta on siin omapärane. Projekt kujutab endast brauser mäng, mis tähendab mängida Darkensang saab täiesti tasuta ja ilma eriliste downloads sisu. Kogumisele juurde unikaalsust mänge saab omistada siis, et see on kõige esimene projekt, mis keskendub samanimelise саге, распространившейся üle maailma. Võib julgelt öelda, et mäng võtab silmapaistev seas sarnaste projektide ja kindlasti leiab populaarsust.\nHuvitav mäng ka ja seda, et ta on uimastamist 3D-graafika, jah veel ja ilusate efektidega, mis panevad mängija värisema, sest tuleb meeles pidada, et kogu see ilu on kättesaadav otse brauserist. Storyline on siin nii эпична ja huvitav, mis paneb meeldima hakkama isegi kõige прошаренного mängija. Siit saad vaadata palju külalistele, kes ei ülekoormatud диалогами ja, mis kõige tähtsam, ei saa sundida teid tegeleda legwork punktist A punkti B või tappa teise rühma mobs. Siin on sulle antud on kõige tõeline vabadus tegevusi, valikuid ja erinevaid ülesandeid. Lisaks vähemalt läbimise sulle avaneb tõesti palju oskuste punktid, mida saab kulutada parandada oma iseloomu, tema võimeid ja oskusi, elukutse, relvi, varustust ja muud asjad. See kõik areneb nii kiiresti, et sa isegi ei märka, kuidas lendab aeg Darkensang.\nHuvitav element, mis võimaldab teil võtta oma meele ära täita külalistele - see on reis, mis siin on erinevad erinevaid asukohti ja on kaetud väga erinevad maastiku erinevate ilmastikutingimuste tingimustega. Mobs, kes elavad kõik need alad on ka erinevad ja võib olla on nii paha verejanuline koletised, nii lähedal on neutraalsed. On teil kohtuda ja need tegelased, kes üldse ei põhjustaks kahju või isegi aitavad teil leida oma tee või antakse vajalikud ressursid. Selline reisimine on suur mäng maailmas ohvrianni sulle palju rõõmsaid hetki. Teil on võimalik saada kätte spetsiaalsete kunste või väheste oskustega, mis aitavad teil tagaplaani tee странствующего vagus reisija. Sa pead koguma kõige vajalikum relv ja armor ja minna vastu saatus. Mäng on tõesti esmaklassiline ja ei saa jätta ühtegi mängija ükskõikne. Ilus pilt koos meeldiva esitusega ja muusika lugusid, mida kasutatakse Darkensang kindlasti elavdada oma koosolemise mängu ja teevad kõik, isegi väga keeruline ja kauge tee on huvitav ja vaheldusrikas. Darkensang Online - mäng neile, kellele наскучил tuttav ilme rollimängud.\nDrakensang Online kujutab endast täiesti tasuta online multiplayer mäng seerias Drakensang. Tema igaüks saab külastada üks kõige põnevam ja atraktiivsem virtuaalsed maailmad - Дорию. Peamised omadused projekt on tema autonoomsus: mängija ei ole vaja alla laadida klient, sest projekt on lihtne käivitub ilma selle paigaldamist, siis on brauser. Kuid kõik see tuleb kindlasti märkida, et asjaolu, et graafika mootor rollimäng annab kolmemõõtmelise pildi. Seetõttu on veebipõhine projekt on lihtne möödasõidu tema otsesed konkurendid ja tundub, et on lihtsalt kohutav.\n3498 koht pingerida mängud\nRSS - Drakensang Online LoendinaUus postitus\nKirjuta kohta Drakensang Online\nDrakensang Online - Seiklus jätkub?\nTagasi maailma Drakensang, ja mis sellest välja kujuneda, saame teada üsna varsti.\nPostitatud: 05 May 2015 10:41\nPildid фентезийной universumi mängud\nProjekti Drakensang meelitab inimesi kogu maailmas seda, mis on tasuta, kuid seejuures suudab anda unustamatu atmosfääri, projekteeritud ja kvaliteetselt.\nPostitatud: 07 July 2013 17:49\nHaagis tasuta фентезийной mängud\nProjektid, mis põhinevad erinevate universumite eriti atraktiivne paljudele mängijatele.\nPostitatud: 06 June 2013 10:25\nDigital Combat Simulator: A-10C Lahing Kaukaasia\nLae mängu Drakensang Online kaudu torrent tasuta. Drakensang Online osta litsents.\nRunes of Magic Runes of Magic - see on rpg multiplayer mäng. Tema on arenenud Тайвани firma Run...\nGuild Wars 2 Guild Wars 2 on massiline multiplayer rollimäng firma ArenaNet. Väljamõeldud maa...\nRF Online RF Online - korea RPG, tehtud 3D. Mäng on liituda fantaasia ja väljamõeldis. Kru...\nCore Blaze Core Blaze (või Project CORE)- action taiwani stuudio Gamania. Põhijooneks mäng...\nPanzar: Forged by Chaos Panzar: Forged by Chaos - märulifilm, mis põhineb võistkondlike lahingud, võime...\nRoyal Quest Royal Quest - kujutab endast multiplayer online RPG-mäng, Katauri Interactive (K...\nRift Rifti - massiivne multiplayer arvuti mäng fantaasia žanr. Arendaja selles online...


admin, Author at Sakala Hambaravi blogi - Page 2 of 3\n15. märts 2018 8. juuni 2018 Hambaravist üldiselt\nHambaarst selgitab, mis on peamised põhjused, miks vastuvõtule tullakse. Hambaarsti poole pöördutakse kõige sagedamini siis, kui hammas valutab või on mõni muu kiiret reageerimist vajav mure, kuid põhjuseid, miks inimesed hambaarsti juurde lähevad, on siiski veel. Sakala Hambaravi hambaarst doktor Kaja Loe lähemalt\n13. märts 2018 8. juuni 2018 Hambaravist üldiselt\nHambaarstid välismaal – järjest enam pöördutakse tagasi Eestisse Hambaarstid välismaal – milline on lähiaastate trendid töötajate liikumisel piiri taha? Terviseameti andmetel küsis möödunud aastal vaid kolm ortodonti ja seitse hambaarsti välismaale tööle minemise kohta terviseametist tõendit. Veel viis aastat tagasi lähenes Loe lähemalt\nHambapasta, kuidas teha õige valik\n11. märts 2018 8. juuni 2018 Hammaste hooldamine\nHambapasta, kuidas teha õige valik Hambapasta ja regulaarne hammaste pesemine on suutervise jaoks väga oluline. On elementaarne, et hambaid tuleb harjata hommikul ja õhtul, kuid olulist rolli omab suuhügeenis ka hambapasta, mida harjamisel kasutatakse. Sakala Hambaravi hambaarst doktor Kaja Kiige Loe lähemalt\nMis juhtub, kui jätta protees panemata?\n7. märts 2018 8. juuni 2018 Hambaravist üldiselt\nMis juhtub kui jätta protees panemata Hammaste puudumine ei väljendu vaid naeratuse varjamises, vaid mõjutab suuresti kogu tervist ja elukvaliteeti. Kui hammas või mitu on puudu, tuleks need asendada, paigaldades protees. Mis juhtub, kui protees panemata jätta? Sakala hambaravi proteesiarsti Loe lähemalt\n3D-hambaravi – mis see on?\n1. märts 2018 8. juuni 2018 Hambaravist üldiselt\n3D-hambaravi ja selle võimalused patsiendile 3D-hambaravi – kas see on hammaste ravimise tulevik? Kui veel mõned aastad tagasi ei olnud patsiendid 3D-hambaravist palju kuulnud, siis nüüdseks teatakse 3D-restauratsioone juba ise küsida, tõdes Sakala Hambaravi proteesiarst dr Kaja Kiige, kelle käe all Loe lähemalt\n25. veebr. 2018 8. juuni 2018 Hambaravist üldiselt\nJuureravi võib päästa hamba Kui hammas valutab, tundub varasemaga võrreldes hell või on värvuselt muutunud, on suure tõenäosusega hamba sisse tekkinud põletik. Pöördumatute kahjustustega põletiku ravimisel võib abi olla juureravist. Juureravi olemust ning vajalikkust selgitab Sakala Hambaravi arst doktor Grete Loe lähemalt\nRaviaeg on lihtsamini leitav kuu lõpus\n22. veebr. 2018 8. juuni 2018 Hambaarsti visiit\nRaviaeg – lihtsam saada kuu alguses ja lõpus Raviaeg ja sellest loobumine – püüame sellest käesolevas artiklis natuke juttu teha, kuna see teema puudutab kõiki meditsiiniasutusi. Hambaravi raviaegadest loobujaid ning viimasel hetkel broneeringu tühistajaid on kõige enam just kalendrikuu lõpus Loe lähemalt\nÜldnarkoosis hambaravi – kellele ja miks?\n20. veebr. 2018 8. juuni 2018 Üldnarkoosis hambaravi\nÜldnarkoosis hambaravi Üldnarkoosis hambaravi kasutatakse eelkõige mastaapsemate kirurgiliste sekkumiste puhul, selleks, et vähendada kaasnevat valutunnet või ravi puhul ilmnevaid vastureaktsioone. Üha sagedasem põhjus taolise ravimeetodi kasutamiseks on ka väga suur hirm hambaravi suhtes. “Üldnarkoosis hambaravi tähendab seda, et patsient pannakse Loe lähemalt


KAHE LAPSE EMA valus pihtimus: sel perioodil oli mu elus kõik ikka päris sassis - Buduaar\nKAHE LAPSE EMA valus pihtimus: sel perioodil oli mu elus kõik ikka päris sassis\n28. märts 2022 | 08:05\nKristi Varik on tegus noor eestlanna, kes räägib avameelselt oma teekonnast tervenemiseni.\nKristi avaldas ilustamata mõtted seoses oma kehakaaluga – teema, mis paljudele naistele liigagi tuttav.\n“See pilt on tehtud sel samal hommikul, ma kaalusingi tol ajal 48-49 kilo. On absoluutselt kindel, et kaalunumber ei ole oluline näitaja, aga minu jaoks oli see väga oluline. Üle 52 kaaluda tundus minu jaoks täiesti vale ja uskumatult paks. Sel perioodil oli mu elus ikka kõik päris sassis.\nMina ise oli sassis ja tundsin, et ma ei suuda kontrollida mitte midagi peale toitumise. Kahjuks ei aidanud see mitte midagi: enesetunne oli kehv, olin väsinud ja see süvendas minu meeletut pettumust enda suhtes üha enam.\nTäna kaalun ma umbes kümme kilogrammi rohkem. Ma ei ole viimased pool aastat ennast väga palju kaalunud. Kui ma 3-5 korda nädalas trenni teen ja õhtuti šokolaadi väga ei mugi, siis on lootust isegi kõhulihaseid näha, aga reaalsus on see, et see pole mingi eesmärk omaette. Minu ainus eesmärk seoses trenni ja liikumisega on see, et siis ma tunnen ennast paremini. Peale trenni on energiat rohkem, pea puhanud ja keha tänulik,” sõnab Kristi, kes tänaseks on oma kehaga pika teekonna läbinud ning oma elus juba palju paremasse kohta jõudnud.


Kurikuulus spordiarst Schmidt kaebas kohtuotsuse edasi - Delfi Sport\nKurikuulus spordiarst Schmidt kaebas kohtuotsuse edasi\nMark Schmidt (keskel), Yuri Goldstein (vasakul)\nFoto: Peter Kneffel / POOL / AFP /Scanpix\nErfurdi spordiarst Mark Schmidt, kes varustas dopinguga ka Eesti suusatajaid, mõisteti jaanuari keskel Müncheni regionaalkohtus neljaks aastaks ja kümneks kuuks vangi. Schmidt on tänaseks kohtuotsuse vaidlustanud.\nSpordiarsti advokaat Yuri Goldstein väitis, et Müncheni kohus ei käsitlenud Schmidti juhtumit erapooletult, vaid tegi otsuse avalikkuse ootuste järgi.\nSchmidti apellatsioonikaebus tuleb arutlusele Karlsruhe kohtus.\nMüncheni regionaalkohus mõistis politseioperatsiooni "Aadrilaskmine" käigus vahistatud Schmidti süüdi 24-s dopingumeetmete kasutamise juhtumis ning veel kahel juhul illegaalsete ravimite turul levitamises. Lisaks määrati sakslasele kolme-aastane arstina töötamise keeld ja rahatrahv 158 000 euro ulatuses.


Pesumasin Electrolux (6kg), EWT1266ODW\nEnergiatõhus pealtlaetav pesumasin mahutab kuni 6kg pesu ning see ühendatakse nii külmakui ka kuumaveevõrku. Time Manageri funktsiooniga saate tsüklite kestust lühendada poole võrra. Pehmelt avanevad luugid.\n• TimeManageri funktsioon – kohandage pesutsükkel vastavalt oma päevale\n• SoftAccess süsteem tagab pesule sujuva juurdepääsu\n• Viitkäivitus – lükake pesutsükli käivitumine kuni 20 tundi edasi\n• Kõrge energiatõhusus, ei mingeid kompromisse\n• Ökoloogiline veevarustus\n• Võtke oma pesupulbrist parim – olgu see pesupulber või -geel!\nKõrge energiatõhusus, ei mingeid kompromisse\nElectroluxi energiatõhusad ECO Care pesumasinad on tähistatud energiatähisega A+++ ning mahutavad 6 kg pesu - nii saate korraga pesta rohkem.\nFleixDose Plus pesuainejaotur tagab parimad pesutulemused nii pesugeeli\neelpesu, igapäevapesu, loputus+tsentrifuug, puuvill, sünteetika, vill, õrn pesu, külm pesu, segapesu, värvilised riided, välisrõivad, lisaloputus\nkiirpesu, loputus+tsentrifuug, puuvill, spordirõivad, sulg, tumepesu, vill, õrnad esemed, värvilised riided, tühjendamine, puuvilla ökopesu, aluspesu, kardinate pesu, eelpesu, igapäeva pesu, käsipesu, külm pesu, segapesu, siid, sünteetika, teksad, triikimise lihtsustamine, tsentrifuugimine\ntemperatuuri vähendamine, võimalik nii külma kui sooja vee ühendust, Time Manager, üleujutuskaitse, tsentrifuugi vähendamine, FuzzyLogic