Maaparanduse uurimistööle esitatavad nõuded – Riigi Teataja\nMaaparanduse uurimistööle esitatavad nõuded\nMaaparanduse uurimistööle esitatavad nõuded - sisukord\n§ 1 Maaparanduse uurimistöö\n§ 2 Maaparanduse uurimistöö liigitus\n§ 3 Uurimistöö vormistamise nõuded\n2 TOPOGEODEETILISE UURIMISTÖÖ NÕUDED\n§ 4 Topogeodeetiline uurimistöö\n§ 5 Topogeodeetilise uurimistöö tegemise üldnõuded\n§ 6 Nõuded trasseerimisele\n§ 7 Nõuded nivelleerimisele\n3 MULLASTIKU UURIMISTÖÖ NÕUDED\n§ 8 Mullastiku uurimistöö\n§ 9 Mullastiku uurimistöö üldnõuded\n§ 10 Muldade liigitamise nõuded lõimise järgi\n§ 11 Huumushorisondi tüseduse määramise nõuded\n§ 12 Turbakihi tüseduse ja turba lagunemisastme määramise nõuded\n§ 13 Metsa kasvukohatüübi määramise nõuded\n4 KULTUURTEHNILISE UURIMISTÖÖ NÕUDED\n§ 14 Kultuurtehnilise uurimistöö üldnõuded\n§ 15 Kultuurtehnilise erimi määramise nõuded\n§ 16 Puittaimestikuga ala uurimise nõuded\n§ 17 Kivisuse määramise nõuded\n§ 18 Maapinna tasandamise uurimise nõuded\n5 HÜDROTEHNILISE UURIMISTÖÖ NÕUDED\n§ 19 Hüdrotehnilise uurimistöö üldnõuded\n§ 20 Eesvoolu uurimise nõuded\n§ 21 Veejuhtmel asuva rajatise uurimise nõuded\n6 MAAPARANDUSSÜSTEEMI TEHNILISE SEISUKORRA UURIMISTÖÖ NÕUDED\n§ 22 Kuivendatud maa-ala ülevaatuse nõuded\n§ 23 Puuduliku kuivenduse põhjuste määramine\n§ 24 Drenaaži toimimisvõime uurimise nõuded\n§ 25 Mulla tihenemise uurimise nõuded\n§ 251 Põllumajandusmaal hajureostuse leviku ohu ja erosiooniohu uurimise nõuded\n§ 26 Drenaaži toimimisvõime uurimise aruande koostamise nõuded\nVastu võetud 30.09.2004 nr 163\nRTL 2004, 132, 2034\n21.06.2006 RTL 2006, 51, 944 01.07.2006\n19.11.2007 RTL 2007, 89, 1495 01.12.2007\nMäärus kehtestatakse «Maaparandusseaduse» § 10 lõike 5 alusel.\n§ 1. Maaparanduse uurimistöö\n(1) Maaparanduse uurimistöö on lähteandmete kogumine maaparandussüsteemi ehitusprojekti koostamiseks ja maaparandussüsteemi ehitamiseks.\n(2) Maaparanduse uurimistöö liik, maht ja tegemise eritingimused nähakse ette maaparandussüsteemi projekteerimistingimustes.\n§ 2. Maaparanduse uurimistöö liigitus\nMaaparanduse uurimistöö on:\n1) topogeodeetiline uurimistöö;\n2) mullastikuline uurimistöö;\n3) kultuurtehniline uurimistöö;\n4) hüdrotehniline uurimistöö;\n5) maaparandussüsteemi tehnilise seisukorra uurimistöö;\n6) muu projekteerimistingimustes ettenähtud uurimistöö.\n§ 3. Uurimistöö vormistamise nõuded\n(1) Uurimistöö tulemused vormistab uurimistöö teinud ettevõtja aruandena, mis koosneb seletuskirjast ja kaardist.\n(2) Seletuskirjas märgitakse uurimistöö liikide kaupa uurimistöö tegija nimi ja uurimistöö tegemise aeg, uurimistöö mahtude kokkuvõte, laboris uuritud proovide arv, uurimistöö vastavus projekteerimistingimustele ja vajaduse korral kõrvalekaldumise põhjendus.\n(3) Seletuskirjale lisatakse labori uuringutulemuste koopiad.\n(4) Topograafilisele kaardile kantakse:\n1) uurimistöö tegemise piirkond;\n2) uurimistööl mõõdistatud ja sondeeritud teed ning veejuhtmed;\n3) uurimistööl mõõdistatud trassid;\n4) reostustundlik veekogu;\n[RTL 2007, 89, 1495 - jõust. 01.12.2007]\n5) hajureostuse leviku ohtliku ja erosiooniohtliku ala piir.\n(5) Paragrahvi 2 punktides 2 ja 3 nimetatud uurimistöö tegemisel määratakse erimi pindala 0,1 ha täpsusega ja uurimistöö piirkond märgitakse lõikes 4 nimetatud kaardile.\n2. peatükk TOPOGEODEETILISE UURIMISTÖÖ NÕUDED\n§ 4. Topogeodeetiline uurimistöö\nTopogeodeetiline uurimistöö on eesvoolu ja tee trasseerimine ning maaparandussüsteemi koosseisu kuuluva hoone ja rajatise kõrgusarvu ja rajatise veeseisu määramine.\n[RTL 2006, 51, 944 - jõust. 01.07.2006]\n§ 5. Topogeodeetilise uurimistöö tegemise üldnõuded\n(1) Põllumajandusmaa drenaažkuivenduse ehitusprojekti koostamise aluseks on vähemalt mõõtkava 1:2000 ja kraavkuivenduse ehitusprojekti koostamise aluseks on vähemalt mõõtkava 1:5000 täpsusele vastav topograafiline kaart. Metsamaa kraavkuivenduse ehitusprojekti koostamise aluseks on vähemalt mõõtkava 1:10000 täpsusele vastav kaart.\n(2) Kaart on koostatud L-EST koordinaatide süsteemis ja Balti 1977. a kõrgussüsteemis, kui maaparandussüsteemi projekteerimistingimustes ei ole ette nähtud teisiti.\n(3) Kaardile kantakse projekteerimistingimustes nõutud andmed.\n(4) Topogeodeetilisel uurimistööl määratakse §-s 4 nimetatud hoone ja rajatise kõrgusarv ja veeseis 0,01 m täpsusega.\n§ 6. Nõuded trasseerimisele\n(1) Trasseerimisel asetatakse põhipikett iga 100 m järel. Abipikett asetatakse reljeefi olulisse murdepunkti, eesvoolu või tee käänupunkti, teise kraavi või teega ristumise kohta, eesvoolu ja teega seotud ehitise juurde ning eesvoolu voolusängi ja tee ristlõike muutumise kohta.\n(2) Pikett koosneb maa- ja numbrivaiast. Maavai ei tohi ulatuda rohkem kui 2 cm maapinnast kõrgemale ja ei tohi pealeastumisel vajuda, numbrivai peab ulatuma maapinnast vähemalt 50 cm kõrgusele. Numbrivaiale märgitakse piketi number.\n(3) Pikett asetatakse ja kindlustatakse nii, et see säiliks eesvoolu ja tee ehituse ajal.\n§ 7. Nõuded nivelleerimisele\n(1) Nivelleerimiskäik rajatakse kahe lähtereeperi vahele või ühe või mitme sõlmpunktiliste käikude süsteemina.\n(2) Nivelleerimiskäigu maksimaalne pikkus võib olla:\n1) kahe lähtepunkti vahel 16 km;\n2) lähte- ja sõlmpunkti vahel 12 km;\n3) kahe sõlmpunkti vahel 8 km.\n(3) Nivelleerimiskäigu või polügooni sidumatus fh ei tohi ületada valemiga\nfh = ±40mm arvutatud suurust, kus L on käigu pikkus kilomeetrites.\nSuure kallakuga maastikul, kus nivelliiri seisupunktide arv 1 km kohta on üle 25, ei tohi nivelleerimiskäigu või polügooni sidumatus ületada valemiga fh = ±8 mm arvutatud suurust, kus n on jaamade arv käigus või polügoonis.\n(5) Ajutine reeper asetatakse trassile keskmiselt iga 1,5 km tagant. Ajutine reeper asetatakse ja kindlustatakse nii, et see säiliks vähemalt maaparandussüsteemi ehitamise ajal. Ajutise reeperi kirjeldus ja asukoha kirjeldus ning kõrgusarv märgitakse reeperite loetelusse.\n3. peatükk MULLASTIKU UURIMISTÖÖ NÕUDED\n§ 8. Mullastiku uurimistöö\nMullastiku uurimistöö on uurimispunktis mulla mehhaanilise koostise (edaspidi lõimis), huumushorisondi ja turba tüseduse ning turba lagunemisastme määramine.\n§ 9. Mullastiku uurimistöö üldnõuded\n(1) Projekteerimistingimustes ettenähtud mullastiku uurimistöö tulemused kantakse olemasolevale mullastiku kaardile.\n(2) Mulla uurimiseks rajatakse uurimispunktis kaeve või puuritakse pinnast vähemalt kavandatava maaparandusehitise rajamissügavuseni, sügava turba puhul uuritakse seda vähemalt 0,5 m allapoole kavandatavast rajatise rajamissügavusest.\n(3) Uurimispunktid rajatakse tihedusega, mis tagaksid uurimisandmete usaldusväärsuse. Uurimispunkti asukoht, number ja lõimisekihtide kirjeldus märgitakse mullastikukaardile.\n(4) Mullastiku uurimise välitööd tehakse lumevabal perioodil.\n§ 10. Muldade liigitamise nõuded lõimise järgi\n(1) Mullad tuleb liigitada lõimise järgi:\nMullaerimi tähis ja nimetus\nMullaerimi täpsustatud nimetus valdava fraktsiooni järgi\nzL – jäme liiv\n(Ø 0,5–1,0 mm)\nyL – keskmine liiv (Ø 0,25–0,5 mm)\nxL – peenliiv (Ø 0,05–0,25 mm)\nαL tolmjas liiv (Ø 0,05–0,01 mm)\ntolmjas liiv (αL)\nsL – saviliiv\npeeneteraline saviliiv (xsL)\ntolmjas saviliiv (αsL)\nlS' – kerge liivsavi\ntolmjas kerge liivsavi (αlS')\nlS''– keskmine liivsavi\ntolmjas keskmine liivsavi (αlS'')\nlS''' – raske liivsavi\nS – savi (Ø0,01 mm)\n(2) Mulla lõimis määratakse väliuurimisel sõrmeproovi meetodil või märja mulla voolimise abil või väliuurimisel võetud mullaproovist laboris.\n(3) Mulla lõimise kirjeldamisel märgitakse mullastikukaardile uurimispunkti juurde lõimisekihid, mille tüsedus on üle 10 cm, kusjuures erinevate kihtide paksus märgitakse 5 cm täpsusega.\n(4) Pinnase kaevatavuse ja veeläbilaskvuse iseloomustamiseks uuritakse üle 1 mm läbimõõduga mineraalosakeste (edaspidi kores) sisaldust mullas. Korese kirjeldus tähistatakse uurimispunkti lõimisevalemis vastavalt osakeste läbimõõdule:\n1) kr – kruus, osakeste läbimõõt 1–10 mm;\n2) v – veeris, ümardunud osakeste läbimõõt 11–100 mm;\n3) r – rähk, kandiliste osakeste läbimõõt 11–100 mm;\n4) kb – klibu, ümardunud servadega, lapikute osakeste läbimõõt 11–100 mm;\n5) k – väikekivi, osakeste läbimõõt 101–200 mm.\n(5) Mulla korese uurimisel määratakse korese sisaldus mullas. Kui korest on alla 2% mulla mahust, loetakse muld koresevabaks. Kui korese sisaldus ületab 70% mulla mahust, määratakse lõike 4 kohaselt ainult kores.\n§ 11. Huumushorisondi tüseduse määramise nõuded\n(1) Huumushorisondi tüsedus uurimispunktis määratakse 1 cm täpsusega.\n(2) Mullastikukaardil märgitakse uurimispunkti juurde huumuskihi tüsedus paarisarvudega intervalliga 2 cm.\n§ 12. Turbakihi tüseduse ja turba lagunemisastme määramise nõuded\n(1) Turbakihi tüsedus uurimispunktis määratakse 5 cm ja lagunemisaste 5% täpsusega. Mullastikukaardile märgitakse uurimispunkti juurde täht T ja selle juurde murd, mille lugejas on turbakihi tüsedus sentimeetrites ja nimetajas turba lagunemisaste protsentides, kumbki intervalliga 5.\n(2) Turba lagunemisaste määratakse laboris või välimääramisel turba mineraliseerumisastme järgi.\n§ 13. Metsa kasvukohatüübi määramise nõuded\nMetsakuivendusotstarbelisel uurimisel määratakse metsa kasvukoha tüüp taimestiku ja mulla uurimistulemuste alusel.\n4. peatükk KULTUURTEHNILISE UURIMISTÖÖ NÕUDED\n§ 14. Kultuurtehnilise uurimistöö üldnõuded\nKultuurtehnilise uurimistöö välitööd, välja arvatud puittaimestiku kirjeldamine, tehakse lumevabal perioodil.\n§ 15. Kultuurtehnilise erimi määramise nõuded\n(1) Kultuurtehnilisel kaardil piiritletakse erimina erineva kasutusviisiga maa-alad ja erineva tihedusega võsa ning metsaga kaetud ala. Erineva kivisusega ala piiritletakse allerimina.\n(2) Iga erimi ja allerimi andmed märgitakse seletuskirjas kultuurtehnilise uurimistöö lehele.\n(3) Kultuurtehnilise uurimistöö tegemisel koostatakse puittaimestiku kirjeldus kraavi pealtlaiuse ja sellega piirneva vähemalt 7 meetri laiuse riba (kavandatav pinnasevalli alune maa) ulatuses ning tee muldkeha ja veeviimarite aluse maa ning sellega piirneva vähemalt 1 meetri laiuse riba (mõlemast servast) ulatuses.\n§ 16. Puittaimestikuga ala uurimise nõuded\n(1) Võsa tihedus liigitatakse puittaimede võrade kattuvuse järgi silmamõõduliselt 10% täpsusega:\n1) hõre võsa – puittaimede võrade kattuvus on kuni 30%;\n2) keskmise tihedusega võsa – puittaimede võrade kattuvus on 40–60%;\n3) tihe võsa – puittaimede võrade kattuvus on 70–100%.Võsaks loetakse puittaimed, mille tüve läbimõõt kännu kõrguselt mõõdetuna on 2–8 cm.\n(2) Puistu hindamisel määratakse puistu liigiline koostis, puude keskmine läbimõõt ja puistu tihedusgrupp järgmiselt:\n1) puude arvu ja kaalutud keskmise läbimõõdu alusel liigitatakse puistu tihedusgrupp harvikuks, hõredaks, keskmise tihedusega ja tihedaks;\n2) üksikute puudega alal määratakse puude arv, lugedes kõik puud üle.\n(3) Puistu tihedusgrupp määratakse järgmiselt:\nPuude läbimõõt (cm)\nPuude arv (tk/ha)\nPuudeks loetakse puittaimed, mille tüve läbimõõt kännu kõrguselt mõõdetuna on üle 8 cm.\n§ 17. Kivisuse määramise nõuded\n(1) Maapinnal ja poolenisti maa sees asuvate kivide maht määratakse järgmiselt:\n1) hajusalt esinevate kivide maht määratakse kivide loendamise ja mõõtmise teel. Määratakse 12–30 cm suuruste ning üle 30 cm suuruste kivide maht;\n2) künnikihis asuvate kivide mahu määramiseks korrutatakse punktis 1 nimetatud loendamisel saadud maht koefitsiendiga 1,6.\n(2) Uudiskünni järgne kivide koristamise maht (m³ hektari kohta) määratakse lähtudes lõike 1 alusel määratud mahtudest.\n§ 18. Maapinna tasandamise uurimise nõuded\n(1) Kännuvalli laialiajamise maht määratakse 10 m3 täpsusega.\n(2) Maapinna tasandamise maht (m³ hektari kohta) määratakse 10 m3 täpsusega.\n5. peatükk HÜDROTEHNILISE UURIMISTÖÖ NÕUDED\n§ 19. Hüdrotehnilise uurimistöö üldnõuded\n(1) Hüdrotehnilise uurimistöö tegemisel uuritakse veekogu ja sellel asuva rajatise tehnilist seisukorda.\n(2) Eesvoolu uuritakse kavandatava rekonstrueerimise või uuendatava lõigu ulatuses, kui projekteerimistingimustes ei ole ette nähtud pikema lõigu uurimist.\n§ 20. Eesvoolu uurimise nõuded\n(1) Eesvool trasseeritakse §-s 6 toodud nõuete kohaselt.\n(2) Piketaaži märkimisel koostakse trassi skeem, kuhu märgitakse ajutised reeperid, ehitised kraavil, ristuvad elektri- ja sideliinid ning teed, samuti eesvoolu voolusuund.\n(3) Piketid nivelleeritakse § 7 lõigetes 3 ja 4 toodud nõuete kohaselt.\n(4) Ajutine reeper asetatakse eesvoolu algusesse ja lõppu ning eesvoolul olevate suuremate ehitiste juurde.\n(5) Uurimisel looditakse:\n3) suurvee jäljed puudel ja põõsastel;\n4) suubuvate kraavide põhja ja veeseisu kõrgused;\n5) drenaažisuudmete põhjakõrgused;\n6) ristuvate rajatiste iseloomulikud kõrguspunktid;\n7) ristuva tee telje kõrgus.\n(6) Eesvoolul mõõdistatakse, tehakse kindlaks või kirjeldatakse:\n1) voolusängi ristlõike murdepunktid iseloomulikes profiilides;\n2) voolusängi püsivus;\n3) rohttaimestikuga täitumine ja sette tüsedus;\n4) kopratammide ja teiste voolutõkete asukohad;\n5) drenaažisuudme seisund ja läbimõõt;\n6) puittaimestikust, kividest ja kopratammidest tingitud paisutus;\n(7) Pinnast sondeeritakse piketi juures, kus mõõdistatakse ristprofiil.\n(8) Eesvoolu veeseisu kirjeldamiseks märgitakse trassi skeemile veeseisu mõõtmise kuupäev.\n§ 21. Veejuhtmel asuva rajatise uurimise nõuded\n(1) Veejuhtmel asuv rajatis on truup, truupregulaator, paisregulaator, sild ja muu rajatis.\n(2) Truubi kirjeldamiseks märgitakse kaardile truubi tingmärgi juurde truubi pikkus meetrites ja murruna lugejas sidekriipsuga truubi välja- ja sissevoolu põhja kõrgusarv ning nimetajas sidekriipsuga truubi diameeter ja tee teljekõrgusarv truubi kohal.\n(3) Silla kirjeldamiseks märgitakse kaardile silla tingmärgi juurde murruna lugejas sidekriipsuga silla pikkus 0,1 m ja laius 0,01 m täpsusega ning nimetajas sidekriipsuga sõidutee telje kõrgusarv ja andmete olemasolu korral silla kandevõime.\n(4) Paisregulaatori kirjeldamiseks märgitakse kaardile ülevoolu harja kõrgus ning veeseisud ülemises ja alumises bjefis.\n(5) Selles paragrahvis nimetatud rajatistel määratakse nende tehniline seisund.\n6. peatükk MAAPARANDUSSÜSTEEMI TEHNILISE SEISUKORRA UURIMISTÖÖ NÕUDED\n§ 22. Kuivendatud maa-ala ülevaatuse nõuded\n(1) Kuivendatud maa-ala ülevaatusel (edaspidi maa-ala ülevaatus ) selgitatakse puudulikult kuivendatud maa-ala esialgne piir väliste tunnuste abil määratud pinnase liigniiskuse järgi.\n(2) Maa-ala ülevaatus tehakse kevadiste maaharimistööde või sügiseste koristustööde ajal.\n(3) Puudulikult kuivendatud maa-ala esialgne piir kantakse drenaažisüsteemi teostusjoonisele ja seda täpsustatakse drenaažisüsteemi omaniku andmete olemasolu korral.\n(4) Maa-ala hinnatakse puudulikult kuivendatuks, kui külvieelsel või koristusperioodil on põhjavee tase vähem kui 30–40 cm allpool maapinda või kui esineb pinnavett või kui põhjavesi ulatub maapinnani ajal, kui võrdlusalal on künnikiht liigveest vabanenud.\n(5) Maa-ala ülevaatuse käigus märgitakse väliuurimistööde kaardile puudulikult kuivendatud maa-ala täpsustatud piir, eriti märjad alad, suuremad pinnaveeloigud, tegutsevad allikad, põhjavee väljakiildumise alad ja mulla ülemäärasest tihenemisest põhjustatud ülavee esinemise piirkonnad.\n§ 23. Puuduliku kuivenduse põhjuste määramine\n(1) Puuduliku kuivenduse põhjus võib olla:\n1) torustiku lokaalne rike;\n2) drenaažitorustiku ummistumine rauaookri või mineraalsettega;\n3) drenaaži veevastuvõtuvõime vähenemine;\n4) künnialuse kihi tihenemine;\n5) viga lähtetingimuste hindamisel süsteemide projekteerimisel.\n(2) Uurimine peab andma piisava info puuduliku kuivenduse põhjuse määramiseks.\n(3) Uurimise ajal ei tohi veeseis eesvoolus põhjustada paisutust uuritavas drenaažisüsteemis.\n§ 24. Drenaaži toimimisvõime uurimise nõuded\n(1) Drenaaži toimimisvõime määramiseks rajatakse dreenide kohale ja vahele põhjavee vaatluskaevud.\n(2) Drenaaži toimimisvõime uurimisel peab põhjavee tase dreenide vahel olema vähemalt 0,2 m dreenidest kõrgemal ega tohi ulatuda künnikihini.\n(3) Drenaaži toimimisvõime, mis tähistatakse tähega R, arvutatakse järgmise valemiga:\nkus h0 on põhjavee tase vaatluskaevus dreeni kohal, hk on mõlemal pool dreene asuvate vaatluskaevude keskmine põhjavee tase.\n(4) Kui drenaaži toimimisvõime R on üle 0,7, loetakse drenaaži toimimisvõime nõuetekohaseks. Kui R on vahemikus 0,7–0,3, loetakse drenaaži toimimisvõime mittenõuetekohaseks ja maa-ala, kus nimetatud drenaaž paikneb, nimetatakse puudulikult kuivendatud maa-alaks. Kui R on alla 0,3, loetakse drenaaži toimimisvõime lõppenuks.\n(5) Puudulikult kuivendatud maa-alal selgitatakse drenaaži tõrke põhjused dreenide lahtikaevamise teel. Lahtikaevamiseks valitakse samad dreenid, mille toimimisvõimet on määratud.\n(6) Dreenide lahtikaevamise kohad ei tohi paikneda vaatluskaevude reast kaugemal kui 10 meetrit. Vajaduse korral kaevatakse lahti kollektori ja dreeni ühendus. Kaevamisel avatakse vähemalt 1 m pikkune torulõik.\n(7) Dreenide lahtikaevamisel määratakse kaeviku täitepinnase lõimis, kattemulla paksus, liiduste kattematerjal ja katmisviis, liidusepilude laius, torude nihkumise ulatus, sette ulatus torus ning torude ja ühendusdetailide vigastused.\n(8) Dreeni- või kollektoritorudes ookrisette olemasolu korral määratakse põhjavee rauasisaldus.\n(9) Pinnase veeläbilaskvuse täpsustamise vajaduse korral määratakse väliuurimisel pinnase filtratsioonimoodul. Usaldusväärsete andmete saamiseks tehakse ühe uurimispunkti läheduses kolm määramist.\n§ 25. Mulla tihenemise uurimise nõuded\n(1) Mulla tihenemist hinnatakse kas mulla mahumassi laboratoorse määramise või mulla kõvaduse välimääramise andmete alusel.\n(2) Mulla kriitiline tihedus (g/cm3) lõimiste kaupa on:\nVõimalik maksimaalne tihedus\n(3) Mulla kriitiline kõvadus (kg/cm2) lõimiste kaupa on:\nKriitiline kõvadus (kg/cm2)\nMulla niiskusesisaldus (%), mis vastab niiskusseisundile 0,8 väliveemahutavust\n(4) Usaldusväärsete andmete saamiseks tehakse uurimispunkti läheduses kolm määramist. Uurimispunktis loetakse muld ülemäära kriitiliselt tihenenuks, kui seda näitavad vähemalt kaks määra mist.\n(5) Kriitiliselt tihenenud mulla esinemise piirkond määratakse ülavee esinemise, mullaomaduste muutumise ja mulla tiheduse korduvmääramiste andmete alusel.\n§ 251. Põllumajandusmaal hajureostuse leviku ohu ja erosiooniohu uurimise nõuded\n(1) Põllumajandusmaal asuva maaparandussüsteemi maa-alal (edaspidi maaparandussüsteemimaa-ala) uuritakse hajureostuse leviku ohtu ja erosiooniohtu merre, järve ja üle 10 km2 suuruse valgalaga vooluveekogusse (edaspidi reostustundlikveekogu), lähtudes lõigetes 2–5 sätestatud kriteeriumitest.\n(2) Püsirohumaal asuv maaparandussüsteemi maa-ala on hajureostuse leviku ohu ja erosiooniohu vaba.\n(3) Haritaval maal asuval maaparandussüsteemi maa-alal on hajureostuse leviku oht ja erosioonioht vähetõenäoline, kui:\n1) savi- ja raskel liivsavimullal on maapinna lang kuni 5‰;\n2) keskmisel ja kergel liivsavimullal on maapinna lang kuni 10‰;\n3) liiv- ja saviliivmullal on maapinna lang kuni 15‰.\n(4) Haritaval maal asuv maaparandussüsteemi maa-ala on hajureostuse leviku ohtlik, kui:\n1) savi- ja raskel liivsavimullal on maapinna lang üle 5‰;\n2) keskmisel ja kergel liivsavimullal on maapinna lang üle 10‰;\n3) liiv- ja saviliivmullal on maapinna lang üle 15‰;\n4) seljakulise maa üldlang on väiksem punktides 1–3 sätestatud langudest, kuid seljakutel ületab maapinna lang punktides 1–3 sätestatud arvväärtuse.\n(5) Haritaval maal asuv maaparandussüsteemi maa-ala on erosiooniohtlik, kui:\n1) savi- ja raskel liivsavimullal on maapinna lang üle 20‰;\n2) keskmisel ja kergel liivsavimullal on maapinna lang üle 30‰;\n3) liiv- ja saviliivmullal on maapinna lang üle 40‰.\n(6) Lõigetes 3–5nimetatud mulla lõimis määratakse maapinnalt arvates kuni 50 sentimeetri sügavuses mullakihis.\n(7) Maaparandussüsteemi maa-ala hajureostuse leviku ohtu ja erosiooniohtu uuritakse üle 5 hektari suurusel maaparandussüsteemi osal.\n(8) Hajureostuse leviku ohu ja erosiooniohu uurimisel maaparandussüsteemi maa-alal uuritakse ka maaparandussüsteemi või selle osaga vahetult piirnevat hajureostuse leviku ohtlikku ja erosiooniohtlikku ala, kui pinnavee juurdevool ei ole nimetatud alalt kõrvale juhitud kraavi, teetammi või muu rajatise abil.\n§ 26. Drenaaži toimimisvõime uurimise aruande koostamise nõuded\n(1) Drenaaži toimimisvõime uurimistöö tulemused vormistatakse aruandena, mis koosneb maaparandussüsteemi kaardist (edaspidi kaart) ja seletuskirjast.\n(2) Kaart on väljavõte maaparandussüsteemi teostusjoonisest.\n(3) Kaardile märgitakse:\n1) puudulikult kuivendatud maa-ala piir;\n2) drenaažitorustiku lahtikaevamise kohad;\n3) drenaažiarmatuuri rikete asukohad;\n4) filtratsioonimooduli määramise korral määramispunktide asukohad.


2010 Fotokursus.ee. – Mida tähendab kromaatiline ja mida sfääriline aberratsioon?\nViimasel ajal on tulnud vaat ei igasse uut objektiivi tutvustavasse postitusse kirjutada, et sel on konstruktsioonis kas madala dispersiooniastmega või siis asfääriline lääts. Aga milleks need vajalikud on? Väga lihtne: madala dispersiooniastmega lääts vähendab kromaatilist ning asfääriline lääts sfäärilist aberratsiooni. Sest aberratsioon – see on üks väga paha asi ja seda tuleb kindlasti vähendada.\nTegelikult see niisama lihtne ongi. Või kui alguses ka ei ole, siis lihtsaks see saab – Photopointi veebipõhise fotokursuse abiga. Allolev on üks selle fotokursuse 131st alapeatükist. See kuulub esimese osa seitsmenda peatüki “Objektiivid” koosseisu. Urmas Ääro seletab siin selgelt ja konkreetselt lahti nii kromaatilise kui ka sfäärilise aberratsiooni olemuse ning nende vastu võitlevate läätsede vajalikkuse objektiivis. Kromaatiline ja sfääriline aberratsioon\nPhotopointi fotokursus. Osa 1. peatükk 7.7\nPhotopointi veebipõhine fotokursus veebilehel Fotokursus.ee\n2010 Pentax esitleb digitaalset keskformaatkaamerat 645D\n645D tuleb turule maikuus Jaapanis. Euroopa ja Ameerika saatus sõltub 645D käekäigust koduturul ja üldisest nõudlusest väljaspool seda. Kaamera hind Jaapanis saab olema ¥850,000 (107 950 EEK), 55 mm objektiiv saab maksma ¥100 000 (12 700 EEK). 645D on keskformaatkaamera. See tähendab, et selle sensor on palju suurem kui tavalise digipeegli oma ning palju suurem kui täiskaadersensoriga digipeeglite sensorid.\nNii suurt pikslite arvu vajavad eelkõige stuudiofotograafid ning loodusfotograafid, kelle ülesandeks on pildistada detailirohkeid ja suuri stseene suurte väljatrükkide tarbeks.\n2010 Point TV – 17. Kata fotorakmete süsteem “Auxiliary System”\nKes veidikenegi kaitseväe varustusega tuttav, sellele pakub tänane Point TV video kindlasti palju äratundmisrõõmu. Ardo näitab nimelt uut ja õige huvitavat meetodit, kuidas fotovarustust lahingolukorda (loe: pulmadesse ja muudele üritustele) kaasa võtta.\nKata fotorakmete süsteem on geniaalne alternatiiv seljas kantavale fotokotile – olukordadesse, kus tuleb kõvasti torust tuld anda ning kiiruga objektiive vahetada. Head vaatamist.\nKata fotorakmete süsteemi koosseisu kuuluvad:\nVöö ja traksid\nVutlar välklambi kandmiseks\nVutlar kuni 70-200 f/2.8 objektiivi kandmiseks\nVutlar kuni 70-200 f/4 objektiivi kandmiseks\nVutlar kuni 16-35 f/2.8 objektiivi kandmiseks\nVutlar 28-70 f/2.8 kuni 100 f/2.8 makroobjektiivi kandmiseks\n2010 Tamron on valmistamas esmaklassilist 70-300 mm suumobjektiivi\nTamron annab täna teada, et on valmistamas kvaliteetset telesuumi SP 70-300mm F/4-5.6 Di VC USD. Tamroni novembris tähistatavale 60ndale aastapäevale pühendatud objektiiv saab firma sõnul olema kõigist hetkel turul olevatest sarnase fookuskauguste vahemikuga objektiividest kõige parema kontrasti ja lahutusvõimega. Objektiivis on kasutusel Tamroni paljukiidetud värinastabilisaator ning uhiuus autofookusmootor nimega “Ultrasonic Silent Drive” (USD).\nObjektiivi konstruktsioonis on 17 elementi, mis on jaotatud 12nesse gruppi. Esindatud on üks madala (LD) ning üks eriti maldala dispersiooniastmega (XLD) lääts. Nende koostoimes saab teleobjektiivide puhul probleemne kromaatiline aberratsioon miinimumini viidud.\nSP 70-300 mm telesuumi pikkus teravustamisel ei muutu. Autofookusrežiimil saab teravust vabalt ka manuaalselt korrigeerida – selleks ei ole vaja muuta teravustamise seadeid ei objektiivi ega kaamera pealt. Uus telesuum sobib kasutamiseks nii täis- kui ka poolkaadersensoritega (APS-C) digipeeglite ees. Kõige esimesena lubab Tamron valmis meisterdada Nikoni versiooni, seejärel Canoni ja Sony torud.\nObjektiivi hinda ega turule jõudmise aega Tamron veel välja öelnud ei ole. Nagu selle uudisloo alguses öeldud, tähistab Tamron oma 60ndat sünnipäeva käesoleva aasta novembris. Septembris toimub aga Photokina fotomess. Võimalik, et need kaks sündmust ulatavad siis teineteisele käe.\nTamron SP 70-300mm F/4-5.6 Di VC USD tehnilised andmed\n70-300 mm; 109-465 mm (35 mm ekvivalendina)\n17 elementi 12nes grupis\n1 XED element\n1:4 (fookuskaugusel 300 mm, teravustamiskaugusel 1,5 m)\nPikkus: 142,7 mm; Diameeter: 81,5 mm\nTamroni objektiivid Photopointis\n2010 Karbist välja: Pentax Optio I-10\nVeidi enam kui neli nädalat tagasi esitles Pentax uut digikompakti nimega I-10. Täna jõudis see aparaat Photopointi pealattu, lähipäevadel saab seda aga vaadata kõigis Photopointi kauplustes.\nSelle kaamera juures on üheks olulisemaks aspektiks disain. Retrohõnguline väliskuju on laenatud Pentaxi 1979 aastal ilmavalgust näinud filmikaameralt Auto 110. Enne isiklikku kohtumist kartsin ma, et juhtub see, mis tihtipeale ikka – tootefotodel tundub aparaat päris kena aga kui seda oma käes katsud ja vaatad, siis justkui jääks midagi puudu. Optio I-10 valmistas ses suhtes meeldva üllatuse. See ei tundu odava plastmasskarbina – kaamera ei ole päris kaalutu, nagu enamik selle hinnaklassi aparaate ning minu arvates näeb see päris elus vähemalt sama hea välja kui tootefotodel.\nAga mis sest välimuses ja tundmustest. I-10 on esimene Pentaxi digikompakt (v.a supersuumid X70 ja X90), mis on varustatud mehaanilise värinastabilisaatoriga. Aparaadil on 12.1 MP CCD sensor, mis suudab filmida ka 720p HD-videoid, 5x optilise suumiga, 28-140 mm objektiiv (35 mm ekvivalendina) ja 2,7″ 230 000 piksliga LCD-monitor.\nKarbis on: Pentax Optio I-10, randmepael, D-LI92 liitiumaku ning selle laadija koos AC kaabliga, USB-kaabel, AV-kaabel, kasutusjuhend ja tarkvara CD.\nOptio I-10 on saadaval kahes värvitoonis: must ja valge.\nLCD-monitor on 2,7″ diagonaaliga ning kuvab fotosid 230 000 piksli abil.\nPentax Optio I-10 salvestab fotosid sisemällu (26,7 MB ) ja SD/SDHC mälukaardile.\nKaamera pinnaviimistlus esipaneelil ei ole kummeeritud, nagu visuaalselt tunduda võib. See on plastik. Aga esmasel ja ka teisesel vaatamisel petab päris hästi ära.\nRetrostiilis disainiröögatus päästikuks. Tegelikult on suuminupp väga mugav kasutada ja see ei loperda ka, nagu pahatihti odavama hinnaklassi kompaktidel.\nHuvitav, mis siis juhtuks kui need kaks kruvi lahti keerata.. Ilmselt mitte midagi, aga kui keegi proovib, siis kirjutage mulle ka.\nKaamera peal, eestoopt vaadates paremal pool olev nupp ei tee mitte kui midagi. Sellel on pelgalt disainifunktsioon.\nPentaxi digikompaktidele omane nuppude asetus. Nupud on piisavalt suured ja mugavad vajutada. All paremal olev roheline nupp on vaikimisi seatud käivitama rohelist automaatrežiimi. Sellele saab aga omistada ka mõne muu funktsiooni (ISO, särikompensatsioon, memode salvestamine jne).\nAutomaatset teravustamist hämaras hõlbustav abivalguslamp ning särimõõtesensor.\nKiirseaded ja pildiprogrammid\nI-10 kaamera kiirseadistused – vasakule, ülemisele ja paremale nupule vajutades.\nI-10 aparaadil on 24 pildiprogrammi. Täpselt samad mis 1000 krooni võrra soodsamal H90 kaameral\nKõige alumine parempoolne – roheline – nupp on vaikimisi seatud käivitama rohelist automaatrežiimi. Sellele saab aga omistada ka mõne muu funktsiooni (ISO, särikompensatsioon, memode salvestamine jne).\nMenüüd ja taasesitusrežiimi valikud\nPildistamise seadete menüü pildistusrežiimil “Program”.\nKaamera seadete menüü (nii pildistus-kui ka taasesitusrežiimil)\nTaasesitusrežiimis saab pildistatud fotodega igasuguseid asju toimetada. Digitaalsed filtrid ja raamid, filmiklipi lõikamine, fotode lõikamine ja suuruse vähendamine, häälmemod jne.\nDigikaamera Pentax Optio I-10 must Photopointis\nDigikaamera Pentax Optio I-10 valge Photopointis


Maksuvõlg paneb Muhu Leiva koomale tõmbama - meiemaa.ee\nMuhu Leiva majanduslikud raskused panevad ettevõtet oma tegevust mandril aina koomale tõmbama. Seevastu Saare maakonnas läheb firma omaniku sõnul hästi ja Muhu leiba saab siin jätkuvalt edasi osta.\nMullu novembris lõpetas Muhu Pagarite pood Tallinnas Nõmmel ja tänavu mais lõpetati tootmine ka pealinna lähedal Tabasalus. 15. juulist on puhkusel Tallinna sadama Muhu pagarikoda, kuid lõpuaega pole märgitud, mis on omakorda tekitanud külastajates kahtluse, kas pood üldse puhkuselt tagasi tuleb, kirjutas portaal Geenius.\nOÜ Muhu Pagarid ja OÜ Muhu Leib asutaja ning juhataja Martin Sepping kinnitas Geeniusele, et Tabasalu pood on tõesti suletud.\n„Tabasalus püüdsime mõnda aega kohapeal küpsetada, aga ei õnnestunud seda mahtu täis müüa, mis pagaritöökoja toimimiseks tarvilik,“ sõnas ta. Tabasalu pagarikoja asemel müüakse leiba alates maist Imelihtsas kohvikus.\nPeab mandril asjad korda saama\nMeie Maa uuris Martin Seppingult, miks pani ettevõte oma Muhu Liiva asukohast 200 m kaugusele Coopi poodi veel ühed uued ahjud üles, kuid samas Kuressaares pole veel ühtegi sooja Muhu leiva ostmise kohta.\n„Numbreid vaadates on see küll mõistlik olnud. Pean oma asjad mandril korda saama, eks siis vaatame, mis Kuressaarega saab,“ ütles Sepping, viidates, et praegu ta uusi asju ei plaani. „Tegime mõned valed otsused, aga loodame oma seisu parandada. Meil on paar töökoda (kus toodetakse ja müüakse), mis said meile koormaks, üritame need likvideerida,“ kinnitas Sepping.\nKuressaarde ei ole tema sõnul nii lihtne mõnda poodi tegevust laiendada. „Liivale Coopi poodi olime sisse projekteeritud. Rae või Tooma poodi oleks seda keeruline korraldada,“ märkis Sepping. Uut iseseisvat pagaritöökoda ei julgeks ta aga teha, sest aasta ringi toimivat kliendibaasi on raske kokku saada.\nTellimused suudetakse enamjaolt täita\n„Kuressaare poodide tellimused suudame enamjaolt täita, suvel võib-olla nii lihtne ei ole. Eks jahutatud ja pakendatud leib on ka midagi muud kui värske ja soe. Seda viimast me Kuressaares ei paku,“ tõdes Sepping. Muhus ja Saaremaal läheb Muhu Leival tema sõnul hästi. „Mandril ei ole mitte kõik punktid majanduslikult mõistlikud,“ lisas ta.\nKui OÜ Muhu Leib maksuvõlg oli eilse seisuga Krediidiinfo andmetel 135 099 eurot, siis OÜ Muhu Pagarid maksuvõlg puudub.\nMuhu Pagarid tegutsevad mandril Tartus Aparaaditehase hoovis, Tallinna sadamas, pealinnas Telliskivi Loomelinnakus, Pirital, Mustamäel, Balti Jaama turul ja Pärnamäel.


20. november 2017 kell 20:14\nÜhendriikide ja Euroopa aktsiaturud olid täna tõusuteel ning kulla hind langes järsult.\nStandard & Poor’s 500 indeks tõusis täna 0,1 protsenti, 2582 punktini. Kõige enam kallinesid telekomid ja finantssektori aktsiad.\nDow Jonesi indeks lisas 0,3 protsenti ja lõpetas päeva 23 430 punktil. Nasdaq Composite tõusis 0,1 protsenti, 6790 punktini. Euroopa aktsiaturge kajastav Stoxx 600 indeks tõusis 0,7 protsenti, ka Saksamaa aktsiad kallinesid, vaatamata sellele, et riigis on poliitiline ebakindlus.\nSaksamaa valitsuse moodustamise kõnelused kukkusid pühapäeval läbi ning kantsler Angela Merkel eelistab uute valimiste korraldamist. Euro on täna dollari suhtes langenud 0,4 protsenti.\n„Wall Streetil on praegu trend, kus USA aktsiate asemel ostetakse Euroopa aktsiaid. Seda aga eeldusel, et Euroopa on poliitiliselt stabiilne. Kui Merkel oma koalitsiooni moodustatud ei saa, siis vaadatakse mujale,“ ütles investeerimisfirma TCW portfellihaldur Diane Jaffee.\nToornafta futuurid odavnesid ja Brent ning WTI maksid päeva lõpuks vastavalt 56,35 ja 62,22 dollarit. Kulla hind langes aga 1,5 protsenti, 1277 dollarini untsist. Bitcoin jõudis täna uue rekordini ja ületas 8000 dollari piiri.


Mart Helme: Tsahkna esines ETV eetris labase valega! - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Mart Helme: Tsahkna esines ETV eetris labase valega!\nMart Helme: Tsahkna esines ETV eetris labase valega!\nIRLi esimees Margus Tsahkna on hakanud oma uppuvat erakonda päästma ja konkurente mustama kõige labasemate valedega, ütleb Konservatiivse Rahvaerakonna juht Mart Helme.\nMöödunud neljapäeval ETV saates „Kahekõne“ esines Tsahkna muuhulgas väitega, et Konservatiivne Rahvaerakond kritiseerib tänast valitsust selle eest, et “Eesti poeb Ühendriikidele külje alla, kui meil on olemas suur kindel Venemaa”.\n„Selliste väidete puhul tahaksin väga näha, kus meie erakonna juhid on midagi taolist öelnud,“ ütles Helme. „Kui Eestis on erakonda, kes võtab Venemaalt lähtuvat ohtu täie tõsidusega, siis on see Konservatiivne Rahvaerakond. Kui Eestis on erakonda, kes peab oluliseks häid liitlassuhteid USAga, siis on see meie erakond.“\nHelme sõnul on Tsahkna vale seda haledam, et see tuleb erakonnast, mille juhtliikmed said kuulsaks elamislubade sahkerdamisega kurikuulsatele vene korruptantidele ja mafioosodele. “IRL-i kongressidel pole erakondliku võimuvõitluse käigus häbenetud hääli osta isegi umbkeelsetelt Peipsi kaluritelt.”


Kolmikkohtumine Peipsi ääres — Sirp\nKolmikkohtumine Peipsi ääres\nVoronja galerii näitust võib pidada teadlaste vaateks kunstile, muidugi ühes konkreetses teadust ja tehnoloogiat peegeldavas aspektis.\nNäitus „Kolmainsus: Kunst. Teadus. Ulme“ Voronja galeriis kuni 29. VIII. Kuraatorid Kaija Põhako-Esko ja Tõnu Esko, kunstnikud Alar Tuul, Estookin, Siiri Jüris, Eike Eplik, Elo-Mai Mägi, Grisli Soppe-Kahar, Danel Kahar, Regina Mareta Soonsein, Edgar Tedresaar, Markus Kasemaa, Kalju Kivi ja Leonhard Lapin, kujundaja Kaili Kask, graafiline kujundaja Jaanus Kaasik ja valgustuskunstnik Taavi Toom. Näitusel on avatud Eesti esimene ulmeraamatukogu. Ekspositsiooni kuulub ka Eesti teadusfotode võistluse valik (2011–2019) Voronja galerii saunamajas.\nRändaja, kes sa kaunil suvisel ajal Peipsi äärde satud ja juhtud Varnjast läbi sõitma, tee küla keskel peatus. On, mida vaadata! Seinamaalingute järgi tunned ära galerii, see asub tänava ääres kiriku poolt tulles vasakut kätt. Nii nagu seitsmel eelmisel suvel, on ka nüüd siin põnev ja omanäoline kunstinäitus.\nSedapuhku on näituse kokku pannud kaks teadlast: Kaija Põhako-Esko on materjalide keemia kaasprofessor (Tartu ülikooli tehnoloogia instituut) ja Tõnu Esko on inimesegenoomika professor (Tartu ülikooli genoomika instituut). Teadlaspaari sõnul on teaduse tegemisel neile inspiratsiooni pakkunud nii kunst kui ka kirjandus, sest aastakümneid tagasi kirja pandud ulme on praegu reaalsus. Näitust kureerides oli nende eesmärk kunsti ja teadust kui eri valdkondi teineteisele lähendada ning näidata, et kunst aitab keerukaid teadustulemusi lihtsalt selgitada. Ka on kunstis juba ammu põhjalikult käsitletud eetilisi dilemmasid, milleni teadus jõuab täna või homme.\nKoostajad on oma näituse kohta öelnud: „Kuraatoritena soovisime luua näituse, mida ise naudiksime. Kunstnikud valisime nii, et oleks midagi igale maitsele ja oleks esindatud võimalikult palju tehnikaid.“ Muusikaterminites võib näitust nimetada polüfooniliseks. Kuidas siis eksponendid kokku (või lahku) kõlavad? Nad on eesti kunstis tuntud ja auväärsed tegijad. See tagab juba ette teatud kvaliteedi, aga nii nagu aatomitest, mille liike pole palju, annab kokku panna lõputult eri molekule-materjale, annab ka sellist näitust mitmeti komponeerida.\nVoronja kõige suuremat näituseruumi – paadikuuri täidavad Alar Tuule ja Edgar Tedresaare mastaapsed maalid. Ruumi kõrgus loob sakraalse meeleolu, mida rõhutab ka maalide altaripaigutus: keskel Tedresaare minimalistlik must-valge kaksikmaal. Maalide pealkirjaks on geograafilised koordinaadid, mis avavad keskkonnadraama, vastandades Kanada musti naftaliivasid Gröönimaa valge lumega. Kiriklikku rahu lõhub Tuule piltide närviline meelolu. On see meie virtuaalne tulevik?\nPiiblid, geenid ja Regina Mareta Soonseina linoolid.\nVaheruumis saavad kokku näituse vanim osaleja Leonhard Lapin (73) ja noorim, Estookin (23). Vanameister tuntud ajatus headuses must-valge graafikaga „Loomine I–III“. Estookin vastandab sellele oma digimaalidel kasutatud arvutimängude efektse esteetika. Kalju Kivi skulptuurid, humachinoidid, mida (keda?) võib kohata mitmes ruumis, lisavad näitusele aurupungilikku retrofuturismi. Pronks, paatina ja romuaparatuur iseloomustavad neid mehiseid tegelasi. Kindlasti ei meenuta nad kauneid Jaapani naisandroide, kelleks võib ehk kahtlustada mõnda Estookini küborgi. Vaheruumis eksponeeritud Kivi taies „Pildimasin – ikooniline endel“ on aga õige põnev, inkorporeerides ka suure ekraani („Võlupeegel“), kus arvutiprogramm töötleb kunstnike stiilidesse pilti, mida näeb ruumi vaatav videokaamera. Kuraatorite idee realiseerisid TÜ arvutiteaduste instituudi üliõpilased. Kui tehisintellekt on võimeline (järjest täiuslikumalt) järele aimama ammu surnud kunstniku stiili ja Pablo Picasso saab mulle öelda, mida ma näeksin, kui vaataksin maailma tema silmadega, kas see siis ongi … igavene elu?\nTaevatrepp või põrgutee?\nTõuseme kitsast treppi mööda teisele korrusele. Ahtake sild, mille ees kuraatorid küsivad, kas meil on ikka ületamiseks soovi ja julgust. Kui Estookini küborgid allkorrusel on kaunilt funktsionaalsed, siis Eike Epliku keraamilised skulptuurid – kaootiliselt kuhjunud inimkeha detailid segus laenudega teistelt elusolenditelt – mõjuvad hoiatusena. Nurjunud katsed tüvirakkudega? Nagu ka Elo-Mai Mäe kaksiksilmsed ja silmsuised olendid tema maalidel iseennast vaatlemas ja Siiri Jürise „mateeriatransformatsioonid“? Aga ehk näitab näitus, kuidas meie vägagi teadus- ja tehnoloogiapõhises maailmas elavad edasi ja isegi võimenduvad irratsionaalsus ja alateadlikud hirmud? Nagu Eike Epliku „Figuurid“ – pärgamentõhukesed mälestused neid kunagi täitnud elust. Ja kas igavene elu Danel Kahari vaikeluna või Grisli Soppe-Kahari vanemate igikestvuses nende laste geenides („Portree vanematega“) on igavik, millest oleme unistanud ja mida endale soovinud? Jah, see on küsimuste ruum.\nTeaduse ruumis on esindatud selle näituse kõige teaduskesksem kunstnik Markus Kasemaa. Temalt on väljas ka võib-olla Eesti enim multiplitseeritud kunstiteos – ajakirja Nature esikaanele jõudnud „Maailmakaardi geneetiline improvisatsioon“. Hingelähedust Markus Kasemaaga on kuraatorid ise ka tunnistanud ja küllap oli see põhjuseks, miks 2017. aastal nende kodus toimunud Voronja korternäitusel oli eksponeeritud just Kasemaa. Voronjas akompaneerivad teda aga kuraatorid, kelle teadustegevusest lähtuvaid eksponaate tuleks vaadelda läbi kunstiprisma. Kaija Põhako-Esko „elusad materjalid“ on kui keskkonnatingimustele reageerivad dünaamilised (mini)skulptuurid – nii hakkavad tuulekaera seemned niiskust saades ennast ise liigutama ja maasse tungima. Ja Kaija koostatud kollaaž kolleegide teadusplakatitest – võib seda ju käsitleda ülikontseptuaalse kunstina!\nKuraator on kunstinäituse koostaja. Sellel näitusel väljub aga kuraatorite tegevus kaugele raamidest. Kui spordivallas on tuntud nn mängivad treenerid, siis tuleb Kaijat-Tõnu nimetada kunstnik-kuraatoriks. Õige mitu eksponaati realiseerivad nende enda kunstilisi ideid, ühendades sedakaudu teadust ka teiste kunstnike töödega. Kaija väljapanekutest teadusruumis oli juba juttu ja Tõnust räägime veel edasises. Pisut kunstiso(o)tsioloogiat ka. Sooline taskaal eksponentide hulgas on igati välja peetud. Kui ka Kaija ja Tõnu kunstnike hulka arvata, siis täpselt 7/7! Sellise tulemuse saamise tõenäosus juhuvaliku tulemusena võrdsoolisest kunstnike hulgast on 21%. See polegi nii väike arv, aga tekitab ikkagi kahtluse, kas kuraatorid mingit muud valikuprintsiipi (nt sookvoote) silmas ei pidanud. Ise nad seda küll eitavad. Igatahes eelnes Voronja-näitusele tõsine, poolteist aastat väldanud eeltöö koos näituste külastamise, kunstnikega kontaktivõttudega, ateljeekülastuste ja piltide valimisega. Ka kinnitasid kuraatorid, et kõik kunstnikud, kelle poole pöörduti, olid koostööga meeleldi nõus. Peale kunstnike oli näitusse panustajaid-toetajaid teisigi. Neid kõiki üles lugemata võib vaid nimetada, et saadaval on ka tekstid, kus 14 teadlast ja ulmekirjanikku vastavad kuraatorite esitatud näituseteemalistele küsimustele. Need peaksid minema ka näituse põhjal valmivasse trükisesse.\nTeadus ja kunst piiluvad teineteist läbi ulme\nVoronja galerii näitust võib pidada teadlaste vaateks kunstile, muidugi ühes konkreetses teadust ja tehnoloogiat peegeldavas aspektis. Sellega astub põnevasse dialoogi hiljuti Kumus toimunud näitus „Murtud sümmeetriad“, mille autoriteks olid CERNi kunstiresidendid. Seda väljapanekut võib siis nimetada kunstnike visiooniks teadusest. Muidugi ei ole selline võrdlus või vastandamine otsene, ka seetõttu, et taustaks olevad teadusväljad on erinevad. Kumu näituse korral oli selleks CERNis viljeldav osakestefüüsika, Voronja näitusel eelkõige geneetika ja molekulaarteadused. Arusaadavalt on viimane asjaolu seotud kuraatorite hariduslik-teaduslike tagamaadega, millele aga näitusele kaasatud ulmedimensioon lisab kontseptuaalset avarust ja suunab üldisemate küsimuste juurde inimese ja inimkonna olemusest, suundumustest ja tulevikust. Varnja näitusega kaasneb (Eesti esimene) ulmeraamatukogu, valimik üle tuhandest ulmeraamatust paljudes keeltes. Osundades Mait Metspalu näituse kaastekstile: „Ulme pole küll teadus ja teadus pole ulme, aga ühes on nad sarnased – mõlemad proovivad täita tühimikku teadmistes ja jutustada veel rääkimata lugusid.“\nSelle loo autor tehisintellekti „Võlupeeglis“ Alar Tuule silmade-pintsli läbi.\nKüll aga sobib ulme taustal rääkida sellisest nähtusest nagu ulmekunst. Žanrina on see kahtlemata olemas, kuigi termini kitsas tähenduses kõnealustel näitustel otseselt esindamata. Ja küllap on ulmekirjandus kirjanduse väljal silmapaistvam nähtus kui ulmekunst kaunite kunstide reas. Lihtne enesekontroll: mitu ulmekirjanikku oskate nimetada? Aga ulmekunstnikku? Üheks ulmekunsti „rakenduslikuks“ näiteks on muidugi illustratsioonid kirjanduslikele ulmeteostele (ka Voronja ulmeraamatukogus sisalduvatele). Ja ka aimeteoste illustratsioonid. Populaarteaduslikes artiklites kannavad need sageli märkust „kunstniku nägemus“ ja on olulised visuaalse mulje loomise objektidena, milleni vahetud vaatlused ei küüni (mustad augud, neutrontähed, eksoplaneedid jpm). Ka selles vallas on näiteid, kus kunstnik pole piirdunud kujuteldava kiretu kajastamisega, vaid on pilti lisanud tubli annuse isiklikku. Eestis on selle poolest tuntud Ülo Sooster.\nNäitusele „Kolmainsus“ lisandub veel üks dimensioon: religioosne. Juba näituse pealkirjas. Voronjas oli religioon teemaks 2016. aastal kolmandal suvenäitusel „Usu küsimus“, mida kureeris Sandra Jõgeva. Praeguses ekspositsioonis esindab seda kollektsioon 500 piiblist, mille infomahutavust kuraatorid hindavad võrdseks veerandile inimese DNA omast. Tõnu Esko idee järgi rinnastub see väljatrükiga Y-kromosoomis peituvast DNAst (Tõnu Esko enda omast!) ja kromosoomis kodeeritud valkude 3D-prinditud mudelitega. Ning vaataja kõrvu kostev mantralaadne tekst on sama geenijärjestuse ettelugemine, aga piibliteksti sõnajaotust järgivalt (Mark Fisheli teostus). Elu salakoodid, mis fikseerituna DNAs panevad liikuma tuulekaera seemne, inimkeelena aga on aluseks kogu kultuurile. Mingi ajani oli piibel kõige autoriteetsem õpetus asjade algusest. Tänapäeva teadus räägib ühte teist lugu. Ja minu silmis teisenevad samas ruumis seinu katvad Regina Mareta Soonseina lainelised jooned linoollõigete matriitsidel fundamentaalstringideks, mis teatud füüsikateoorias moodustavadki maailma sügavaima aluse. Kas usk on taandunud ulme staatusesse? Inspiratsiooniallikana (aga ka otsese tellimusena) kunstnikele on ta läbi aegade olnud kindlasti olulisem kui teadus. Hakkab seegi muutuma? Voronja oleks siis kui inimkultuuri sümbol, mis kõik need üksteisele vastanduvad, aga ka üksteist toetavad nähtused oma mõistva katuse alla on võtnud.\nEelkäijad (ja järeltulijad?)\nKuidas asetub Voronja näitus Eesti kunstiväljale? Leonhard Lapin on nimi, kelle kaudu väljapanek seostub varasema kunsti ja teaduse ühisaktsiooniga, poolpõrandaaluse näitusega „Harku 75“, teadlaste poolt korraldajateks Tõnu Karu ja Tiit Kändler tollasest küberneetika instituudist. Edasi tuleks nimetada Sorosi Kaasaegse Kunsti Eesti Keskuse III aastanäitust (1995) „Biotoopia. Bioloogia, tehnoloogia, utoopia“, mille ideeline järg on tulemas selle aasta augusti lõpus Viinistu kunstisadamas. Siia ritta asetub ka 2009–2012 Tartus Kaisa Eiche ja Erkki Luugi eestvõttel korraldatud üritus „Rahvusvaheline konverents, teaduslik konverents“, mis teadust värskendavalt ka (enese)irooniliselt käsitles. Märksa lähemast ajast meenuvad Piibe Piirma tegevus („Rhizope“, 2014), Taavi Suisalu ja Siim Pikkeri ekspositsioon „Datafanta“ (2020), Peeter Lauritsa viimaste aastate looming. See pole ammendav loend, pigem kunsti ja teaduse kontrapunkti kõige ilmekamad näited. Mida ütlevad nad kunsti, mida teaduse kohta? Teaduse poolelt näitavad ehk püüdu oma ideid kujundlikumaks, intuitiivselt ja emotsionaalselt mõistetavaks teha. Kunsti poole pealt? Siin pole vasted nii ühesed. Ka sel näitusel on teoseid ja autoreid, kes oma seoseid teaduslik-tehnoloogiliste kontseptsioonidega on otseselt manifesteerinud: muidugi kuraatorid ja Markus Kasemaa, ka Kalju Kivi ja Estookin (robotid-küborgid). Teisalt aga ka kunstnikke, kelle töödes on koostajad tajunud resonantsi mingite neidki erutavate teadusprobleemidega. Loomulikult on siin vaatajal õigus kasutada oma kogemuste-teadmiste pagasit ja leida mingeid hoopis erinevaid seosed. Materjali selleks on rikkalikult. Ja näitusega tutvumise juurde sobib ka Arko Oleski soovitus nimetatud Kumu-näituse vestlusringist: „Võime leppida määramatusega ja avatus ebakindlusele võiksid olla komponendid, mis aitaksid suhestuda nii teaduse kui kunstiga.“ Mainisin eespool, et paljuski on näituse suundumusi ja sihtküsimusi määranud kuraatorite molekulaarbioloogiline taust. Siit edasi oleks huvitav (ja ulmenäitusele kohane) spekuleerida, et millise näituse oleks kokku pannud mõne teise teadusala esindaja, näiteks Jüri Engelbrecht. Või Peeter Saari? Või Andi Hektor? Või hoopiski mõni humanitaar? Piltidest, milles nad näevad oma teaduslike ideede ja huvide kajastusi. Või teisipidi – kes on need teadlased, kelle koostatud näitustelt võiksime leida Albert Gulgi, Kiwa, Ede Raadiku ja Alina Orava töid?\nPS. Kunstihuviline rändaja, kes sa oled korra juba Peipsi äärde sattunud, sul tasub rohkemgi ringi vaadata. Naaberkülas Kasepääl ambulARTooriumi kunstikeskuses on kuni septembri lõpuni avatud Sirli Raitma põnev portreefoto näitus „EHA“ . Kui sa selle Tallinna fotomuuseumis maha magasid, siis pole kõik veel kadunud.\nMüstiliselt hea kooslus\nKunst JOANNA HOFFMANN\nJonas Gasiūnase ja Kaido Ole näitus „Jonas & Kaido II“ Tartu Kunstimajas, kuraator Arvydas Žalpys (Kaunase Meno parkasi galerii). Seoses Eesti Vabariigi valitsuse kehtestatud …\nKunst HANNA-ANTHEIA STERN\nNäitus „Kaugete meelte kuma“ Eesti kaasaegse kunsti muuseumis kuni 18. VII. Kuraator Laura Toots, graafiline disainer Kersti Heile, arhitektid Laura Linsi ja Roland Reemaa ning …\neˉlektron goes to baltokas


Rasedusaegsed jalakrambid ning beebi unetus - kuidas Kristel need 2 muret lahendas. - LUMIORAV\nEsileht / Tagasiside / Rasedusaegsed jalakrambid ning beebi unetus – kuidas Kristel need 2 muret lahendas.\nPostitatud 14. mai 2020\nRasedusaegsed jalakrambid ning beebi unetus – kuidas Kristel need 2 muret lahendas.\nMeil on alati hea meel, kui inimesed meile tagasisidet saadavad – just see annab meile jõudu edasi tegutsemiseks ning sisendit oma töö veelgi paremini tegemiseks! Täna avaldame oma hea kliendi Kristeli tagasiside, kes on magneesiumihelveste abil lahendanud lausa kaks muret – leevendust said rasedusaegsed jalakrambid ning hiljem on magneesiumihelbed aidanud ka beebi und sügavamaks muuta. Avaldame tagasiside täismahus.\nMagneesiumivannidega kadusid rasedusaegsed jalakrambid ning beebi magab paremini\n“Saadan siis tagasiside. Olen ostnud teilt senimaani 2 x 4.5kg Magneesiumihelbeid.\nEsimese paki tellisin siis, kui olin rase ja mind vaevasid jalakrambid ning unetus – Mg jalavanne tehes kadusid jalakrambid sootuks ja ka uni muutus paremaks.\nTeise paki tellisin siis, kui beebi oli juba sündinud – nii enda, kui ka tema tarbeks, sest ta magas alates sünnist öösiti väga halvasti, ärgates vahest lausa 20x öö jooksul.\nHakkasin talle vanne tehes lisama vannivette magneesiumihelbeid. Juba esimene vannitamine andis tulemust, beebi uinus kiiremini ja magas paremini, öösiti ärkas harvemini. Praeguseks on beebi 7-kuune ja öised ärkamisi on jäänud vähemaks. Ka mu enda uni on sügavam – siis nendel aegadel, kui ka beebi laseb mul magada 🙂\nSeega, Lumiorava tooted on mulle endale tõestanud ja kindlasti kavatsen ma ka edaspidi teie tooteid endale soetada!”\nKui ka sind vaevavad rasedusaegsed jalakrambid või ei taha beebi rahulikult magama jääda, siis meie magneesiumitooted leiad siit.\nPrevious post: 4 lihtsat võtet jalakrampidest vabanemiseks\nNext post: Magneesiumirikas suupiste – peedihummus


Taimed on oluline osa kõigist elavatest ökosüsteemidest kogu maailmas - vihmametsadest ja õitsevatest heinamaadest kuni ookeanide ja isegi teie tagaaia tiigini. Need pakuvad teie tiigile väärtuslikke teenuseid ja on ka vees elavate organismide, nagu kalad, konnad ja elupaigad, elupaigaks. teod. Selles artiklis uurime parimaid välitingimuste taimeliike, sealhulgas liike, mis sobivad algajatele, õistaimi, ujuvaid liike, koi tiikide jaoks sobivaid liike ja palju muud....\nJava sõnajalg, mis on teaduslikult tuntud kui Microsorum pteropus, on klassikaline ja väga populaarne akvaariumi taim. See õrna välimusega sõnajalg lisab akvaariumidele ilusa ilme. Selle aeglase kasvu, ainulaadse kuju ning paljundamise ja hooldamise lihtsuse tõttu kasutatakse seda laialdaselt.Seda saab pidada paljude kaladega ja see ei vaja rangeid veeparameetreid, mistõttu on see nii paljudele inimestele meeltmööda....\nVesiroosid on üks klassikalistest magevee lilleliikidest.Need taimed on osaliselt nii populaarsed oma meeldiva väljanägemise ja lõhnava lõhna tõttu. Allpool olevas artiklis anname teile ülevaate vesirooside imelisest maailmast.Me arutleme kõike, mida peate nende veetaimede kohta teadma ja loodetavasti jagama huvitavat teavet, mida isegi mõned teie ekspertidest Lily pidajad ei pruugi teada....\nPardirohi on arakakaelaste (õistaimede) perekonna liige. Nad on looduses väikseimad õistaimede esindajad.Nad on üsna väikesed ja ujuvad, varieerudes pikimast teljest läbimõõduga 0,3 (vesijahu: Wolffia spp.) Kuni 100 mm (hiiglaslik pardirohi: Spirodela polyrhiza)....\nIstutatud akvaariumid võivad olla nii teie kaladele kui ka suurepärased. Need pakuvad akvaariumile hädavajalikku lahustunud hapnikku ja täiendavat filtreerimist. Paljud inimesed hoiavad võltstaimi, kuna nende arvates on istutatud mahutid liiga kallid ja vajavad palju hooldus.See ei vasta tõele....\nOma terava väljanägemise ja muljetavaldava vastupidavuse abil on Amazonase mõõgatehas teeninud koha populaarseimate veetaimede seas.Kui olete kunagi mõelnud, milline on ideaalne taimvalik praktiliselt iga tanki seadistamiseks, olete vastuse leidnud siit.See taim on ilus ja hõlpsasti hooldatav ning loob teie paagis metsa sarnase efekti - see sobib suurepäraselt nii algajatele kui ka kogenud akvaristidele!...\nNymphaea nouchali on äärmiselt vastupidav taim ja seda on väga lihtne kasvatada. See on suurepärane valik algajatele akvaristidele, kes soovivad luua istutatud paagi, kuna see kasvab robustselt ja nõuab vähe hooldust (vähemalt esialgu) .Ka tuntud on mitmed taksonoomilised sünonüümid (kõige sagedamini kui Nymphaea stellata), peavad seda liiki mõned botaanikud Nymphaea caerulea (sinise Egiptuse lootose) variandina....\nAurea (Lysimachia nummularia) on vastupidav, substraadiga juurdunud vee- ja poolkeemiline angiosperm taim, priimulaga seotud rohttaim. See nõuab keskmist valgust ja seda saab kasvatada nii vee all kui ka märja pinnase tingimustes. Aurea on populaarne Lysimachia nummularia kultivar ning teda tuntakse ka kui kuldse roomava jenni, rahapuna, kahepennise rohu, ürdi kahevõrse või hiiliva kollase loosetriisi nime all....\nAnubias nana on laiade lehtedega lühike taim. Selle tumerohelised värvid muudavad selle atraktiivseks taimeks ja see aitab hoida teie paagi vett puhta ja hapnikuga rikastatud. Taimede lisamine akvaariumi võib algajatele olla hirmutav, sest see on veel üks asi, mida tuleb hoolitseda. Hea uudis on see, et see liik on väga vastupidav ja suudab üle elada kõige rohkem vigu, mida algajad võivad teha....\nVesisalat koosneb ühest liigist perekonnast Pistia (Pistia stratiotes) Araceae piirkonnas. Võite lugeda mitmete erinevate Pistia taimeliikide kohta, mida nimetatakse vesisalatiks, ja näiteid teistest perekondadest, näiteks Limonensis, Apiosperium ja Zala, kuid kõik on varem ümber klassifitseeritud valesti ja neid peetakse nüüd Pistia stratiotide sünonüümideks....\nTaimed aitavad teie akvaariumi mitmel viisil, näiteks: pakkudes kaladele varjualust ning hoides vett puhta ja hapnikuga küllastunud.Õige taime valimine hoiab ära tee ääres olevate probleemide tekkimise.Vesiveterias on liik, mis põhjustab teile väga vähe vaeva. See on vähenõudlik ja vastupidav, nii et see talub mitmesuguseid tingimusi....\nPaldaarium on akvaarium, kus on nii maapealseid taimi kui ka veetaimi ja veekeskkonda. Neid on palju hõlpsam hooldada kui täielikult akvaariumis olevaid akvaariume, kuna need hoolitsevad üsna hästi ise, kui valite õiged taimed ja loomaliigid. kaasake paldaariumis palju laiemaid olendeid, kui saate akvaariumis....\n30+ parimat hämaras akvaariumi taime: lihtne hooldus, vaip ja muu ...\nEnamik mageveekalu elab elupaikades, kus on veetaimed. Need pakuvad varjupaika, kasvulava ja isegi täiendavat toiduallikat. Kala jaoks paagi seadistamisel soovite, et see oleks võimalikult looduslähedane. Seda on võimalik saavutada, kui lisate oma akvaariumi taimede elu. Kõik taimed vajavad kasvamiseks valgust, kuid te ei vaja atraktiivse vesimaastiku loomiseks kallist kõrgtehnoloogilist valgustussüsteemi....\nTaimede oma paaki tutvustamiseks on palju põhjuseid. Alates vee hapnikuga varustamisest kuni peavarju pakkumiseni hoiavad taimed paaki ja kalad on palju tervislikumad.Hornwort on üks lihtsamaid mageveetaimi. Seda näitab tema edu looduses, kus ta on pärast Põhja-Ameerikast pärit levinud kõikidele mandritele, välja arvatud Antarktika....\nBettas ehk siiami võitlevad kalad on troopiliste akvaariumide kõige armastatumad kalad. Ükskõik, kas need on teie esimesed kalad või on teil vöö all palju kogemusi, naudivad seda liiki kõik. Nad on ilusad kalad. Lisaks on neil palju kurikuulsat käitumist, mis hoiab teie paagi huvitavana....\nIstutatud akvaariumid muutuvad üha populaarsemaks, eriti vesiviljelusmaastikul. Mitte ainult taimed ei lisa teie akvaariumile värvi, vaid nad etendavad ka paakide ökosüsteemis olulist rolli. Need pakuvad olulist filtreerimismeetodit, eemaldades liigsed toitained ja kahjulikud elemendid ning kemikaalid. ....\nVesiroosid on üks levinumaid akvaariumi taimi. Selle taime heledad noad muudavad selle ilusaks täienduseks mageveepaakide keskosas või taustal. Kuna need taimed võivad olla nii istutatud kui ka hõljuvad, võivad kõik akvaaristide tasemed neid nautida ja neid nautida. Need pakuvad teile paagi jaoks palju varju ja annavad häbelikele kaladele varjamise koha, kui neid ähvardatakse....\nAkvaariumi taimed on igasuguse kuju ja suurusega, nii et võib olla keeruline teada, milline neist teile sobib. Vaipade liikide leidmiseks on koduakvaariumi jaoks saadaval mõned võimalused. Üks neist on kääbusjuurvili.See liik loob oma paagi põhja oma rohukujulise väljanägemisega põllu....\nTeie akvaariumi akvarellistamine: täielik juhend istutatud akvaariumide kohta\nPaljudele inimestele võib uue paagi seadistamine ja varumine tekitada nauditavuse ja täitmise tunde, kui te seda jälgite. Akvarelliga paagid on akvaariumi hobi kõige ilusamad. Need on sageli mis tahes akvaariumi kollektsiooni esiletõstmiseks ja on isegi astus iga-aastastele võistlustele....\nAkvaariumHoidmine & amp; AretusMerekaladMageveekaladÜldineTaimedKaladeta tankikaaslased


Kuidas taastada reljeefi samme\nRelapseerumine on nii levinud alkoholi ja uimastite taaskasutamise protsessis , et hinnanguliselt on nende taastumise korral üle 90 protsendi vähemalt üks tagasilangus, enne kui nad saavutavad püsivat pahameelt .\nKuid retsidiivi, mida mõnikord nimetatakse "libisemaks", ei alga siis, kui te võtate jooki või uimasti. See on aeglane protsess, mis algab juba varem, kui te tegelikult kasutate. Reljeefi sammud on tegelikult muutused suhtumises, tundes ja käitumises, mis järk-järgult viivad lõpuks sammu, juua või uimasti.\nKui te töötate pikaajalise sobimatuse poole ja soovite vältida tagasilangemist, on tähtis tunnustada järgmisi hoiatusmärke ja võtta meetmeid, et need ei muutuks täieliku ägenemise tagajärjel.\nTeadlased Terence T. Gorski ja Merlene Miller identifitseerisid hulga hoiatusmärke või samme, mis tavaliselt põhjustavad tagasilangust. Aastate jooksul on täiendavad uuringud kinnitanud, et Gorski ja Milleri uuringutes kirjeldatud sammud on usaldusväärsed ja kehtivad alkoholi- ja ravimiretseptsioonide ennustajad.\nRelapse märk: suhtumise muutumine\nSuhtumise muutumine: mingil põhjusel otsustate, et teie taasteprogrammis osalemine pole just nii tähtis kui see oli. Sa tunned midagi valesti, kuid ei suuda täpselt teada, mis see on.\nRelapse märk: suurenenud stress\nTeie elus stressi suurenemine võib tuleneda olukorra olulisest muutumisest või lihtsalt väikeste asjade ülesehitamisest. Kodumajapidamiste hoolitsus võib tuua reaalmaailma palju stressirohke olukordi.\nOht on, kui hakkate nende olukordadega üle reageerima. Olge ettevaatlik, kui alustad meeleolu kõikumist ja liialdatud positiivseid või negatiivseid tundeid.\nRelapse märk: keeldumise reaktiveerimine\nSee ei ole eitamine, et teil on narkootikumide või alkoholiprobleem, eitatakse, et stress on sinule jõudmas. Püüdke veenda ennast, et kõik on korras, aga see pole nii.\nVõite olla hirmul või mures, aga võtate need tunded ära ja lõpetate nende tunde teiste inimestega.\nRelapse märk: võõrutusnähtude kordumine\nÄrevus , depressioon , unetus ja mälukaotus võivad jätkuda pikka aega pärast joogist loobumist või narkootikumide tegemist. Tuntud kui ägedate ärajätunähtude järgsed sümptomid, võivad need sümptomid taastada stressi ajal. Need on ohtlikud, sest teil võib tekkida kiusatus ravida neid alkoholi või narkootikumidega.\nRelapse märk: käitumise muutused\nVõite hakata muutma igapäevast rutiini, mille olete välja töötanud earr y sobreety, mis aitas teil asendada oma kompulsiivne käitumine tervislike alternatiividega. Võite hakata harjutuste vältimiseks või kaitseks olukordades, mis nõuavad teie käitumise ausat hindamist.\nRelapse märk: sotsiaalne jaotus\nVõite hakata teistele tundma ebamugavusi ja tegema vabandusi mitte suhtlema. Te lõpetate oma tugigruppide koosolekute tegemise või te lõpetate külastatavate kohtumiste arvu. Sa hakkad ennast isoleerima.\nRelapse märk: struktuuri kaotus\nSa hakkad täiesti loobuma päevast rutiinist või ajakavast, mille sa varakult sündinud. Võite minna hiljaks magama minna või isikliku hügieeni ignoreerimise või söögikordade vahele jätmisega.\nRelapse märk: kohtuotsuse kaotus\nTeil on probleeme otsuste langetamisel või ebatervislike otsuste langetamisel. See võib olla raske mõelda selgelt ja teid lihtsalt segi ajada. Teil võib olla tunne, et teil ei ole mingit ilmset põhjust või kui te ei saa lõõgastuda. Võite saada pahaks või vihaseks kergesti.\nRelapse märk: kontrolli kaotamine\nTeete ebatavalisi valikuid ja ei suuda neid valikuid katkestada ega muuta. Sa hakkad aktiivselt katkestama inimesi, kes suudavad teid aidata. Te hakkate mõtlema, et saate naasta sotsiaalsele joomisele ja meelelahutuseks mõeldud narkootikumide tarbimisele ja saate seda kontrollida. Võite hakata uskuma, et pole lootust. Sa kaotad usu oma võimetesse oma elu juhtida.\nRelapse märk: valikute kaotus\nTe hakkate piirama oma valikuid. Te lõpetate kõikidel kohtumistel nõustajate ja oma tugirühmadega ning lõpetage kõik farmakoteraapiaga seotud tegevused . Võite tunda üksindust, pettumust, viha, pahameelt ja pingeid. Sa võid tunda abitu ja meeleheitel.\nSa püüad kontrollitud, "sotsiaalset" või lühiajalist alkoholi või narkootikumide tarvitamist, kuid olete pettunud tulemuste ja kogemus häbi ja süü. Sa kaotad kiiresti kontrolli ja oma alkoholi ja narkootikumide kasutamise spiraal kaugemale kontrolli all. See tekitab suhteid, töökohti, raha, vaimset ja füüsilist tervist. Teil on vaja abi, et saada jälle kauniteks.\nRelapseerumine on vältimatu\nUimastite ja alkoholisõltuvuse raviks järgnev ravib on levinud ja ennustatav, kuid see on samuti vältimatu. Haigusnähtude ja sammude, mis põhjustavad tagasilangust, teadmine aitab teil teha tervislikke valikuid ja võtta alternatiivseid meetmeid.\nKui tagasilangemine juhtub, ei ole see maailma lõpp. Kui see juhtub, on oluline, et saaksite end varundada, tolmu ennast maha tõmmata ja taastuda.\nRiiklik Narkootikumide kuritarvitamise Instituut. "Narkomaania ravi põhimõtted: teadusuuringutepõhine juhend". Muudetud 2012. aasta.\nMiller, WR jt "Gorski retsidiivide hoiatusmärkide lihtne skaala". Alkoholiuuringute ajakiri .


Palju maksab öö maailma kõige odavaimas kõik-hinnas rannakuurortis?\n23. okt 2013 18:49\nRaha ja hinn...\nReisimise hinnavõrdlustele pühendunud portaal PriceofTravel.com võttis eesmärgiks välja selgitada, kust leiab maailma kõige odavama kõik-hinnas (AI ehk all inclusive) rannakuurorti. Seejuures jäeti välja kõik need kuurortid, mis said portaalides pidevalt keskpäraseid või alla selle hinnanguid. Tulemusi kokku võttes selgus, et maailma kõige odavama kõik-hinnas kuurorti leiab Kariibidel Dominikaani Vabariigist. Selleks on Natura Park Beach – EcoResort & Spa Punta Canas.\nOktoobriks 2013 oli võimalik broneerida kõike sisaldav kaheinimese majutus 79,06 dollari eest, mis teeb 57,5 eurot. Jah, alla 60 euroga saavad kaks inimest lisaks konditsioneeritud toale kolm söögikorda päevas pluss kohalik alkohol (tavaliselt õlu ja rumm). Seejuures asuvad toad ranna ja basseini lähedal.\nSiinkohal tuleb märkida, et tegemist on madalhooaja hindadega. Samasuguse toa eest tuleb jaanuaris 2014 maksta üle kahe korra rohkem - 155 dollarit ehk 113 eurot. See tähendab, et kõrghooajal võib mõni teine AI-kuurort osutuda odavamaks, kuid madalhooajal on tegemist tõeliselt hea pakkumisega.\nKuidas nad saavad selliseid hindu pakkuda?\nArvustuste kohaselt on Natura Park Beachi põhiklientuuriks Kanada ja Venamaa puhkajad, kes maksavad ka madalhooajal enamasti rohkem, kui 79 dollarit/öö. Kuid selline pakkumine näitab, et ruume täis hoides teenitakse kasumit ka taoliste hindade juures. Pealegi on puhkajatel ju kalduvus võtta erinevaid lisateenuseid ja ekskursioone. Loomulikult aitab sellise hinna kujunemisele kaasa ka see, et Dominikaani vabariigis on tööjõukulud madalad ning rohkem kui 500 toaga hotell ostab vajamineva söögi-joogi hulgi.\nOdavale hinnale vaatamata on enamik külastajate tagasisidest küllalt positiivne. See tähendab, et maailma odavaimas kõik-hinnas kuurortis ei lõigata mitte kõiki nurki otseks.\nFakte Natura Park Beach – EcoResort & Spa kohta:\nTärnid kuurorti kodulehel: 5 tärni\nTärnid Expedia kodulehel: 3 tärni\nExpedia keskmine tagasiside: 3,5 tärni\nTripAdvisori keskmine tagasiside: 3,5 tärni\nSoodsa pakkumise saamiseks tuleb siiski võrrelda hindu erinevates broneerimismootorites. Kõige odavama pakkumise tegi antud juhul Expedia, hotelli kodulehel sai samadeks kuupäevadeks majutuse 40 dollarit kallimalt ehk 120 dollariga.\nKindlasti leiab väga kvaliteetset majutust hea hinnaga ka Kagu-Aasias, kuid antud juhul oli eesmärgiks võrrelda kõik-hinnas majutust. Aasias all-inclusive traditsiooni väga ei kohta ja sel juhul on tegemist hindade kallima otsaga.\nFotod on kuurorti kodulehelt.\nTurkish Airlines Taisse: edasi-tagasi lennupiletid Helsingist Bangkokki al 395€\nLOT: edasi-tagasi lennupiletid Tallinnast Veneetsiasse alates 124€\nEdasi-tagasi lennupiletid Helsingist Kuubale alates 486€\nKogemusi Sharm el Sheikhis Le Royal Holiday Resort Aqua Park\nloetud 1592 korda\nTuur: Luxor, Aswan ja Abu Simbel\nloetud 165 korda\nloetud 632 korda


Uue ISO komitee asutamisettepanek - Natural and engineered stones\nRahvusvahelises standardimisorganisatsioonis ISO on hääletamisel ettepanek asutada uus tehniline komitee "Naturaalsed ja tehiskivid" (Natural and engineered stones). Ettepaneku tehnilise komitee moodustamiseks esitas Itaalia standardimisorganisatsioon (UNI), Itaalia on valmis projekti ka juhtima.\nNaturaalsed ja tehiskivi tooted on levinud kogu maailmas ja praegu pole ühiseid ISO-standardeid saadaval. Loodava tehnilise komitee eesmärk oleks globaliseerida CEN/TC 246 valminud standardeid, mille sisuks määratlused, nõuded ja katsemeetodid naturaalsete kivide ja töötlemata plokkide, tahvlite, pooltoodete ja valmistoodete kohta, mis on ette nähtud ehitiste ja monumentide jaoks, ning vaigu- või tsemendi-sideainetega või nende kahe kombinatsiooniga projekteeritud kivide jaoks, mis on ette nähtud töötasapindadena, põranda- ja seinakatetes, sise- ja väli otstarbel.\nOsalemine ISO tehnilistes komiteedes on võimalik Eesti Standardikeskuse vahendusel olemasoleva või uue Eesti komitee kaudu. Arvamusi ja kommentaare asutamisettepaneku osas ootame hiljemalt 29.08.2019.\nHuvi korral ja täiendava teabe saamiseks on kontaktiks Katrin Kaasik.


Täna oli minu jaoks üks päris vahva päev hoolimata sombusest ilmast. Hommikul kui silma ja kõrva lahti tegin oli kuulda, et "oo jee, üks tore-vihmane päev jälle".No nii mis siis tänane päevakava ka ette näeb sellise ilmaga.Mõtlesin , et jummala hea päev kööki laminaadi panekuks, aga siis selgus, et esiteks töömehel endal koduseid toimetusi, teiseks avastasime, et töökorras tikksaagi ka pole ja kolmandaks tuleks 10km kaugusele minna liimi kah ostma(see väike mure) . Egas midagi , jäi panemata, ootame siis selle kiire asjaga veel.\nSiis selgus, et lapsed vististi tänast lõunat kodus magada küll ei saa.Kuigi meie elame neljandal korrusel, siis esimese korruse onu arvas kahh, et hea päev köögipõrandat panema hakata.Meie lapsed aga kardavad meeletult puurimist ja nii oli asi selge, et pakime asjad ja toimub väljasõit.\nEsimene peatus oli meil kohalikul Kirbuturul kust lahkusime kilo värskete soolakurkidega ja nelja õnneloosiga (kamm, dušigeel,lauamäng ja väike rmk õlakott).Edasi võtsime suuna Haapsalu peale ja muidugi unustasime me ära , et käib teeremont.Max kiirus 20-30km/h kuigi märgid lubasid 50km/h, aga autost kahh hakkas kahju, no ikka nii jube on see tee seal.\nHaapsalus aga oli ülimalt tore. Tahtsin minna kangapoodi, aga sinna ma ei jõudnudki, sest hoopiski käsitöö laadal sai kolatud nii kaua, et kangapoed pandi juba kinni. Oi Haapsalus oleks olnud nii palju kuulata , vaadata , aga kui lapsed kaasas, siis eriti kaua kusagil ei istu paigal.Väikese laengu oma pooltühjale patareile sain siiski.Tegijaid oli palju ja uudistamist minul ka, aga ära vist tundsin ühe isetegija kah- metsamoori, silma jäid ülivahvad kotikesed laual. Laadalt veel silma jäid lapiussid, klaasist(vist olid ikka) ehted, Siimusti keraamika.....tore oli\nKui mul üks kohustus ka täita:\n1.Mida sa tegid 10a. eest?\nNägin kurja vaeva oma esimese lapse (poja), kes tollal oli kõigest 1,5 kuune, eest hoolitsemisega.\n2.Viis asja"vaja teha"nimekirjast.\npeaks minema teise tuppa kalli kaasaga laadalt ostedud suitsu latikat sööma,\nlaste kampsuneid peaks kuduma,\nmoosipurgid keldri viima,\npesu rõdult tuppa kuivama tooma,\nFazeri piimašokolaad pähklitega, kostromaa juust, viinamarjad......\nÜhest miljonist uue elamise soetamiseks ei piisaks.....Ei tea, ei ole mõelnud nii, et kui oleksin miljonär, siis teeks seda ja teist\nTallinn, Loo, Turba\nKellele anda teatepulk\nVähe on neid kes pole neile küsimustele vastanud,aga siiski annan edasi anpale ja ellukale\nkaari2 posted @ 19:32 - Link - kommentaarid (1)\nTundub , et sügis tahab ikka vägisi peale tulla. Kahju, et suve sedakorda vähe oli, patareid jäävad pooltühjaks,, minul küll vähemalt.Katsume seda tühimikku võimalikult palju käsitööga täita.Aga sai nüüd pilt sellest topist ka ja veel muustki\nPildil vaatan, et kohe kuidagi väga hõre tundub, näpuvahel kuidagi kobedam\nKollased mütsid heegeldatud samast lõngast(niidist) millest top´ki.Seda kraami jagub mul ikka veel ja arvatavasti saavad tüdrukud järgmiseks suveks endale kollased heegeldatud kleidid.Roosadest mütsidest jua eile kirjutasin , kuid siin nüüd lõplik variant.\nJa lõpuks meie venna kolmandatest teksatraksitunkedest kleit ühele vahvale tüdrukule, kellele me nimelt homme sünnipäevale läheme\nNüüd siis võlad likvideeritud ja asume uutele( poolikutele) tegudele.Nagu alati must miljon ideed on peas.Üks õhtu ei saanud magamagi jäädud, kuna ideed kummitasid peas.\nkaari2 posted @ 19:20 - Link - kommentaarid (6)\nTere jälle üle pika aja. Lausa kolm kuud pole ma siia sõnakestki kirjutanud.\nPildimasinale sai osted üks jubin ja jälle pildid arvutis:\ntüdrukute suvemütsid - jube raske oli neist kedagi pildile saada\nvanutatud kott - kaks korda sai masinas vanutatud, kohati paistab siiski kude läbi ja heegeldusest rääkimattagi\nvanad venna teksad said uue elu kleitide näol.Nimelt vennast järgi jäänud kolm paari traksiteksasid.Kaks paari olid sarnased, ainult erinevad sinised.\nesialgu pihikud meie augusti lõpus kaheseks saavatele neiudele suured , aga küll nad ükskord parajaks saavad. Veel ühed teksad said endale sellise uue elu , aga sellest pilti juba teinekord ja kollasest "ilutegija" topi pilt ka siis teinekord .\nkaari2 posted @ 20:26 - Link - kommentaarid (2)


Väärikusest kultuuris - Estonian World Review\nArvamus 05 Feb 2010 prof. Peeter JärvelaidEesti Elu\n2009. aastat võib nimetada dr Martin Luther Kingi (1929-1968) aastaks, sest 1964. a. Nobeli rahupreemiaga pärjatud USA mustanahaliste inimõiguste liikumise juhi sünnist möödus mullu 80 aastat. See on USA ja paljude muude heaoluriikide meeste keskmine eluiga ja temagi võinuks veel olla meie keskel.\nOmeti kujunes selle unistada julgenud mehe elu lühikeseks, sest tal oli palju vastaseid, üks neist ei kõhelnud isegi tulirelva päästikule vajutamast. Kingi elu ei suutnud mõttejõuga päästa need, kes tulid temaga kaasa kuulsal 1963. a. marsil Washingtoni ega ka need 200.000, kes ta kõnet seal kuulasid. Martin Luther King läheb ajalukku mehena, kes julges unistada. Ta alustas sageli oma esinemisi sõnadega: „Mul on üks unistus…“ (I have a dream ...).\nKingile poleks 2009. a. kindlasti nii palju tähelepanu pööratud, kui just selle aasta alguses poleks USA presidendiks saanud tõmmunahaline Barack Obama. Kas Kingi unistus, mis kuhjaga täitus 40 aastat hiljem, saabki olla suur unistus? Saab ikka.\nVaadates unistustele ja nende võimalikule täitumisele maailma võimsaima riigi USA näite varal, küsime: milline on meie unistuste unistus või kogu Eesti tõeliselt suur unistus, mida saaksime kui loitsu esitada koos oma laste ja lastelastega?\nViimastel aastatel oleme oma poliitikutelt kuulnud, et umbes 15 aasta pärast on Eesti Euroopa viie rikkama riigi hulgas, ehkki me pole täpsemalt kuulnud, kuidas see elu siin näiteks aastal 2020 või 2025 hakkab välja nägema.\nUmbes samal ajal, kui Martin Luther King rääkis oma unistustest USAs, jutustati N. Liidu rahvale kommunismi saabumise võimalikkusest. Rahvale maalitud pildid elust N. Liidu „õnneimpeeriumis“ olid Kingi unistustest märksa konkreetsemadki. Vahe oli aga selles, et kommunism oli tol ajal riiklik ehk ametlik poliitiline utoopia.\nNii pidid näiteks kõik noorpaarid saama aastaks 1980 tasuta korterid, kaugemas perspektiivis pidi selles impeeriumis jõudma kätte aeg, kui igaüks panustaks ühiskonda vaid nii palju, kui tal tahet, soovi ja oskusi jagub, saades riigilt vastutasuks kõike, mida hing igatseb ja nii palju kui vaja.\nSee utoopiline kommunismi pilt on muidugi lihtsustatud ja mõeldud siinkohal vaid näitena. Kui me Eesti ühiskonnas sõnastame oma unistuse saada nii rikkaks, tasuks ehk lasta seda ideed kontrollida mõnel erapooletul spetsialistil. Kas pole see mõte järsku vastuolus kehtivate loodusseadustega? Või tuleks kuidagi täpsustada, kas rikas riik tähendab ka rikast rahvast?\nEesti ajakirjanduses loodud pildi järgi on meie ühiskonnast raske aru saada. Ajuti tundub, et rikkaid ja ilusaid on meil liiga paljugi. Ent kui võtame aluseks sissetulekute võrdluse ülejäänud riikidega, ei saa me aru, mille üle siin Läänemere kaldal ärbeldakse.\nOskus olla rikas on muu hulgas kultuuriline nähtus. Meil ringleb nii palju naljalugusid uusrikastest, kel mingil põhjusel on teatud ajaks kogunenud enam raha kui teistel, aga neil puudub tihtipeale oskus, kuidas käituda ja kasutada seda vara, mis saatuse tahtel on neile antud.\nRikkaid on siin ajaloos üldiselt vähe olnud. Ääremaa asi. Kes on tahtnud tõesti rikas olla või selleks saada, on pidanud end suuremate rahajõgede äärde elama-tegutsema sättima. Siia on jäänud sageli ikka oma väikese rikkusega uhkeldajad, kes Pearu kombel vaesemate naabrimeeste ees sajaseid varba vahele topivad, püüdes sel viisil leida aseainet puuduvale eneseväärikusele. Samas on Eestis alati elanud n-ö vanaema tüüpi rahvast, kes igal ajastul on oma lastelaste silmis kõige rikkamad. Sel foonil ongi kisendav kultuuriline vastuolu meie ühiskonnas, kus pangadirektor lubab vabalt ära elada 5000 krooniga kuus, kuid teatab siis, et ta peaks saama rohkem palka kui Eesti Vabariigi president.\nEnne jõule otsustas Eesti Riigikogu hakata aastast 2011 presidendile maksma palka 5200 eurot kuus. Samal ajal näitas üks Euroopa satelliitkanal tõsielusarja, kus rikkad austerlased valisid endale lapsehoidjat. Selles mängus läbipõrunud lapsehoidja, kes pererahva kurvastuseks suitsetas ja kel polnud juhiluba laste sõidutamiseks, nõudis lisaks täielikule ülalpidamisele endale 5000-eurost kuupalka.\nTänapäeva reaalsus ongi see, et hinnanguskaala ühes otsas on need, kes saavad 10.000 krooni kuus ning teises vanaemad-vanavanaemad ja tööinimesed, kellele 5000 krooni kuus on väga suur sissetulek.\nKuidas ühendada ebavõrdset ühiskonda? Kunagi ütles Venemaa konstitutsioonikohtu esimees, et ta sooviks jõuda olukorrani, kus Vene valitsejatel oleks kohustus tagada oma riigi kodanikele inimväärikas eksistents. Eestis paraku sellist kohut pole. Viimasel ajal on taibatud, et meie riigi arengu suurimaks takistuseks võib kujuneda inimeste lühike eluiga, eriti aga tervelt elatud aastate vähesus.\nTervis on üks suuremaid väärtusi, mille tähtsust enamik meist oskab hinnata enamasti alles siis, kui seda esialgsel kujul enam pole. Sama lugu on ka omariikluse kui ülisuure väärtusega, nagu väitis omal ajal Lennart Meri.\nMida teha väärikuse väärtustamiseks? Sõna „väärikas“ tuleks kasutada mõõdukalt, seda ei tohi ära leierdada. Samas sisaldab väärikuse kaitse endas väärituse taunimist.\nEestis, kus iga teine on tuttav ja iga kolmas sugulane, võiks see olla päris hea rohi lokkava rumaluse ja kõrkuse vastu. Siin peaks olema lihtne asju korda seada. See on meie ajalooline eelis, mida tuleks kasutada.


Koer on nagu kartulikrõps: ühest ei piisa - Maaleht\nArhiiv 6. jaanuar 2016\nKoer on nagu kartulikrõps: ühest ei piisa\nKonuvere mõisa värava taha saabujast annab perenaisele esmalt märku kõva haukumine, mis õige pea asendub täieliku vaikusega. Külastaja ja neljajalgsed valvurid piidlevad üksteist läbi aia, kuni on luba sisse astuda. Nunnumeeter hüppab põhja, kui ülisõbralik haski paituse peale sulle ilmselgelt naeratab ja enam kui 60 kilo puhast sõbralikkust ehk ülisuur njuufa tervitusmusiks keelega üle näo tõmbab.\nKonuvere kenneli perenaine Marja Männistö oma lemmikute haskide ja njuufadega Konuvere mõisa ees. Foto: Tiina Gill\nAastal 2000 tõi Marja Männistö Ameerikast tiine Siberihaski, kes sünnitas neli kutsikat. Pesakonnas oli kolm emast ja üks isane. Kaks kutsikat said uue kodu Soomes ja Rootsis, kaks jättis perenaine endale. Samal aastal tõi ta Hispaaniast isase kutsika. Nii sai Konuvere kennel alguse.\nAga läheme ajas veel kaugemale. Esimese Newfoundlandi tõugu koera, kes on haskide kõrval Marja lemmikuks, sai ta 16aastaselt. Sestpeale on selle suure ja sõbraliku tõu esindaja ikka ta kõrval olnud. Emane Mintu on praegu juba seitsmes. „Vähemalt üks njuufa peab alati olema,“ ütleb Marja oma eelistuste kohta. „Aga võimatu on pidada ühte looma. Algul võtad juurde teise, siis kolmanda,“ jätkas ta naeratades.\nSeda täiendab nende kodulehel olev mõte: Siberi haski on nagu kartulikrõps: ühest ei ole kunagi küllalt. Konuvere kenneli kodulehte sirvides tuleb igast tekstist välja suur armastus siin peetavate tõugude vastu – haskisid ja njuufasid on iseloomustatud nii värvikalt ja südamlikult. Perenaine ütleb vabandavalt, et pole hulk aega kodulehte värskendanud, aga siinkirjutajale pole see oluline, tähtsam on loetust saadud emotsioon.\nKutsikad on saanud head pered\nKunagi oli Marjal 16 haskit, praegu on neli, pluss kaks njuufat. Vahel on ka mõned koerad hoiul, ikka siit pärit kutsad.\n„Koer mäletab seda, kust ta pärit on. Kõik tulevad siia nagu koju ja mul on neid hea meel jälle näha,“ kinnitas perenaine.\nSee on vastutusrikas toiming, et leida kutsikale õiged hooldajad. „Mul on vedanud, et olen saanud oma kutsikatele nii head pered. Siit on aastate jooksul uude koju läinud 60 kutsikat ja enamvähem kõigi omanikega suhtlen,“ rääkis Marja.\nKuna Konuveres kasvavad kahe koeratõu esindajad koos, siis on nad üksteise käitumismustreid omaks võtnud. Üks haski on õppinud njuufade kombel vette hüppama, muidu see tõug vett ei armasta.\nKui njuufa on väga leplik „karupoeg“, siis haski on „hunt“, iseloomustas perenaine. Samas kuri ta ei ole. Valvekoeraks ka ei sobi – tal ei ole seda instinkti. Kelgukoeral, kes peab leppima igasuguse rakendi ja sõitjaga, ei peagi seda olema. Rakendispordiga pole Marja ise tegelenud, on vaid oma lõbuks koeri kelgu ette rakendanud. Kuus koera võtsid sellise tempo üles, et hoia ja keela. Kaks koera on paras väikese kelgu ette panna, ütleb ta pärast seda kogemust.\nKa oma koertega välja jalutama minnes on paras kaasa võtta kaks haskit ja kaks njuufat korraga – siis ei jookse nad minema. Aga kui kari on liiga suur, tulevad neil pähe „head mõtted“ ja siis perenaise sõna enam ei maksa, kuigi koerad on õpetatud.\nHaskid võiksid vabalt olla ka jahikoerad, aga Eestis ei kuulu nad jahikoerte tõugude nimekirja. Marja sõnul on sellel tõul nii hea haistmine, et koer võtab lõhna üles juba õhust ja ei pea mööda jälge minema, nina maas, vaid võib otse õiges suunas põrutada. Temalt koeri ostnud Soome jahimehed kiidavad, et haski on parem jahikoer kui laika.\nSeinatäis rosette näitustelt\nKonuvere mõisa seinal on oma 15 meetrit rosette, mis siinsed koerad on näitustel saanud. Jah, näitustel käimine on väga kallis hobi, nõustub Marja.\nIga rosett tähendab pikemat või lühemat reisi, pluss osalustasud.\nKäidud on mitmel pool - Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Ungaris, Soomes, Saksamaal. „Kaks minutit actionit ja mõnel korral enne kaks päeva sõitu, aga see on nii tore,“ tunnistab perenaine. Marja praegused haskid on nii vanad, et nendega ta enam näitustele ei lähe, aga kaheaastase njuufaga hakkab sel aastal käima. Näitusel on nii palju võõraid loomi, lõhnu ja sagimist. See on koerale suur pinge, harjutamiseks valib ta esmalt väiksemates paikades toimuvad näitused.\nMarja on kümmekond aastat korraldanud Märjamaa päevade ajal ka kohapeal koerte sõud. Kõik nimekirjad on alles, aga tal on ilma selletagi hästi meeles paljud ringis käinud koerad. Hea meel oli viimati näha taksi moodi Hugot, kes osales kõige esimesel korral ja nüüd küpses eas uuesti võistlema toodi.\n„Rohkem tullakse tõukoertega, aga võiks julgelt välja tuua ka oma segaverelisi lemmikuid,“ kordas Marja nagu igal aastal sõu ajalgi.\nViieteistkümne Eestis elatud aastaga on naine siin kodunenud ja Soome minnes on tundnud, et seal ta enam elada ei soovi. Ta räägib hästi eesti keelt ja meie jutuajamise taustal mängis kõrvalruumis eestikeelne raadiokanal.\nEestisse tulles hakati siin Konuvere mõisa üles ehitama ja võeti koerad. Soomes oli nende maja alevis ja sellises kohas ei saa haskikarja „laulmas“ pidada. Siin pole ükski naaber loomahäälte pärast kurtnud, kuigi ühe talu naabrid on öelnud, et me teame küll, millal sa oma loomi söödad.\nMarja Männistöl on Soomes registreeritud kennelnimi, neli inimest on temalt ostetud koerte baasil vormistanud Eestis oma kenneli. Lahkelt on perenaine nõus vastu võtma huvilisi, kes tahavad loomi ja mõisa vaadata.\n18. jaanuaril saab kõige vanem haski 13aastaseks. „Nad on nii toredad sellises vanuses. Need on korralikud koerad, kes teavad, kuidas käituda,“ kiitis perenaine oma koeri. Aga selle taga on ka õigel ajal tehtud kasvatustöö.


Kuidas eemaldada rasva loua - Nirvana slimming\nPea kuju kui kahekordne lõug - tagajärg on ülekaalulised. Jälgi kalorite hulk, mida tarbida.\nAlusta aeroobika või töötab, või sisse logida fitness. Eriti teile sobivad klassid, säilitada lihastoonust.\nSöö vähem soola Pane tähele, kuidas riided istuvad tihedam soola peale hiina toitu? Sinu nägu on ka paistes liigse soola.\nEt vabaneda kahekordne lõug, süüa vähem soola. Samuti on kasulik juua vett juurde nägu pole paistes.\nSäilitada tervislikku kehakaalu Kui te olete ülekaaluline, võimalusi kahekordne lõug on oluliselt kõrgem. Säilitada tervislikku kaalu vältimiseks kahekordne lõug. Kas harjutused lihaseid näo Tõmmake alumine lõualuu ettepoole ja ülespoole.\nKorda kümme korda. Tehes seda harjutust mitu korda päevas, siis tugevdab naha kaela ja lõua.\nNähtavaid arme ei jää ning nägu muutub silmanähtavalt kitsamaks. Mis aga juhtub, kui patsient pärast operatsiooni kaalus juurde võtab? Mitte midagi — tulemus on igavene ja eemaldatud rasv suuõõnde tagasi ei tule. Näoniidid ja facelift — lõtvunud nahka pinguldab vaid kirurgia Topeltlõug võib tekkida üleliigse naha, üleliigse rasva või nende kombinatsiooni tagajärjel.\nSelle tulemusena mõjul gravitatsiooni all lõualuu naha pingelangust.\nLisaks teise moka võib moodustada pärast drastiline kaalukaotusKui rasv on läinud kiiresti ja nahk ei ole aega koondada. Kuidas eemaldada kahekordse lõua, kui te olete ülekaaluline Ainus viis - kaalust alla võtta. Hea uudis: erinevalt talje ja puusad, näolt rasva kaob üsna kiiresti.\nVälimuse kahekordne lõug liigse rasvase ja vürtsikas on sama tähendus nagu halb rüht või vale poos, kus inimene kulutab suurema osa ajast - näiteks arvuti või laua.\nSel juhul toitumine - mingeid piiranguid toidu ja teadlik valik tooteid, mis ei aita kaasa rasva ladustamiseks.\nSt toodete kergesti seeditav ja kasulik. Ja ennekõike - looduslikku toitu, pooltooted ja tagasilükkamine "snacking" šokolaadi täidisega.\nVaadates oma dieeti aitab inimestel ümber keha, et vähendada rasva, et ta peab võitlema ning seedimis- ja seedimist on oluliselt kiirem. Harjutused suunatud omandamisele õige kehahoiak, kompleks aitab saada mitte ainult saada royal, kuid suurema osa tööst teha kindlaks sisemiste süsteemide keha, sealhulgas lihas.\nFlip ja vähendamise või kadumine kahekordne lõug. Parim harjutusi poos parandus harjutus on koos raamatut. Paljajalu, õgvendamiseks oma õlgadele ja koos raamatut oma peaga, mida peab õppima jalutada ruumis vähemalt viis minutit.


BLRT Grupp - Elme Metall ehitab Parolasse uue lao- ja tootmiskompleksi\nElme Metall ehitab Parolasse uue lao- ja tootmiskompleksi\n6. septembril pandi nurgakiviSoomes Parolasse rajatavale BLRT Grupi ettevõtte Elme Metall Finland lao- ja tootmiskompleksile.\nElme Metall alustas oma tegevust Soomes 2011. aastal ja sellest ajast alates on ta märkimisväärset edu saavutanud – valtsmetalli ja sellest valmistatud toodete müügimaht ületab 25000 tonni.\n„Täna oleme valtsmetalli, samuti leht-, profiilmetallist ja armatuurist valmisdetailide müügi turuliider Baltimaades. Uue 2000 ruutmeetri suuruse pinnaga kompleksi rajamine ja moodsate seadmete kasutuselevõtt võimaldavad laiendada meie tootevalikut ja parandada teenuste kvaliteeti,“ rõhutab Elme Metall juhatuse esimees Georgi Grigorjan.\nKompleks peab kava kohaselt valmima 2017. aasta lõpus.\nBLRT Gruppi kuuluv Elme Metall tegeleb valtsmetalli müügi ning metalltoodete töötlemisega. Täna on Elme Metall ligi 500 töötajaga rahvusvaheline ettevõte. Tal on haruettevõtted Eestis, Lätis, Leedus, Soomes, Poolas ja Venemaal. Ligikaudu 300000 ruutmeetri suuruse pindalaga arenenud lao- ja tootmistaristu, kus toimib 14 ladu ja viis teeninduskeskust, on varustatud kõrgtehnoloogiliste seadmetega, mis võimaldab müüa oma toodangut nii Balti riikides, Skandinaavias kui ka Ida-Euroopas. Elme Metall tegutseb laevaehituse, maismaa ja avamere tuuleenergeetika, nafta- ja gaasitööstuse, masinaehituse, samuti tööstus-, tsiviil- ja taristuehituse sihtturgudel.


Haigused Mount 11 September Survivors, Kuid Abi On Saadaval (Op-Ed) - 2019 | Tervis\nAvaldatud: Tervis • Vaatamisi: 15372\n11. Septembri rünnaku all kannatavad jätkuvalt arenevad vähk ja muud pikaajalised haigused, kuid tänu 2010. Aasta õigusaktidele on saadaval tasuta ravi.\nDr. Jacqueline Moline on juhatanud WKH meditsiiniprogrammi Sinai mäel ja käib nüüd Queensi maailmakaubanduskeskus (WTC) kliinilise tippkeskus North Shore - LIJ Health System. Alates 2001. aastast osales WTC jäätmetega kokkupuutuvate töötajate hooldamisel, Moline aitas oma meditsiiniprogrammide väljatöötamisel ja avaldas 11. septembril seonduvaid tervisemõjusid üle 20 artikliga. Ta andis sellele artiklile kaasa WordsSideKick.com'i ekspertide hääled: Op-Ed & Insights.\nIgal aastal annab septembris tõotuse kooli alguse kohta, pärast suvevaheaega ja eelseisvat sügisel tööhõivele kuluvat aega. Kuid see märgib ka pimedama päeva aastapäeva Ameerika Ühendriikides 11. septembril 2001, mil meie riiki rünnati. Me leiname neid, kes sellel päeval hukkusid. Kuid me peame austama ka neid, kes vastasid - meie esimesed reageerijad, ehitustöölised ja tuhanded vabatahtlikud, kes asusid Maailma Kaubanduskeskuse (WTC) saidile, et aidata neil igal viisil. Paljud töötavad nädalaid või kuusid, hoolimata kohutavatest suitsu, tolmu ja ebastabiilsete kruusast tingitud tingimustest.\nKuna Freedom Tower lõpetab lõpetamise ja WTC mälestusmärk tähistab meid kaotanud pühaliku mälestust, peame ka mõistma, et WTC saidil on nende kokkupuute tagajärjel endiselt palju inimesi, kellel on endiselt tervisehäired.\n2010. aasta 2. jaanuaril allkirjastati James Zadroga 9. septembri tervise- ja kompensatsiooniseadus, mis annab meditsiinilise kasu WTC-i reageerivatele ja vabatahtlikele, samuti elanikele ja Manhattani madalamale töötajale.\nVarem oli mure seoses vähiga, mis võib olla seotud WTC riskidega; Lõppude lõpuks oli seal mürgine segu rohkem kui 150 erinevast ühendist, paljud tuntud kantserogeenid. Kuigi terviseprobleemide esimene laine oli sagedamini seotud hingamisteede, siinus- ja seedetrakti sümptomite ning vaimse tervisega, on ka teine tervisehäire laine.\nArstid on näinud WTC-ga kokku puutuvatel inimestel suurenenud vähktõbe ja nüüd on meditsiiniekspertide hinnangul rohkem kui 50 WTC-ga seotud vähki, mis võimaldab WTC tervishoiuprogrammil osalenud isikutel saada põhjalikku hooldust mitte ainult nende WTC-ga seotud ülemise ja madalama hingamispuudulikkuse probleemid, vaimse tervise häired ja gastroösofageaalne refluks, aga ka nende vähk.\nPraeguseks on WTC terviseprogrammiga kinnitust leidnud üle 1140 inimese, mis on kasvanud igal nädalal. Kuna vähk võib aastaid areneda, ootame, et lähiaastatel ja isegi aastakümnetel tekib rohkem inimesi vähktõbe.\nLaskem kõik koos töötada, et saaksime tagada, et saaksime WTC-i reageerijaid hoolitseda. Zadroga seadusega on lubatud ainult viieaastane hooldus. Mis on parem viis 11. septembri kangelastele meeles pidada, kui kindlustame, et need saavad oma Ground Zero tööga seotud haiguste ravikindlustust. Klientide programmide kohta teabe saamiseks ja registreerimiseks on veebisait cdc.gov/wtc.\nJugoslaavia Liitvabariigi Julgeolekunõukogu\nSurreaalne, Eks? Miks Dalí Säilinud Ults Ei Ole Imelik\nIsegi Tagasihoidlik Harjutus Suurendab Eneseväljendust\nVanemad On Lapsepõlves Rasvumise Vastu\nUsa Eluea Pikkus Sõltub Sissetulekust, Uuringu Leidub\nVererõhk: Tõusud, Mõõnad Ja Normaalsus


VIDEO: Väsimatu koreograaf Ken Block väntsutab Fifth Geari - Forte\nVIDEO: Väsimatu koreograaf Ken Block väntsutab Fifth Geari\nKen Block on jälle roolis!---\nFifth Gear Web TV 10. episoodis sundis võttemeeskond noore saatejuhi Grahami maailmakuulsa hullumeelse autotaltsutaja Ken Blocki Sumaru Imprezasse, et ta saaks raporteerida otse sündmuskohalt. Vaata videost, mida reporteril Blocki hullamise kohta öelda oli.\nBlocki intervjuu ja vingerpussideni jõuad umbes kolmandast minutist alates. Seni teeb Vicky Butler-Henderson kokkuvõtte viimastest uudistest, hiljem testib aga ise 320 hj Opel Insignia VXR'i. Vaata videost kõik ise järgi!


tõde Elizabeth Taylori tohutu ehtekollektsiooni kohta\nTõde Elizabeth Taylori massilisest ehtekollektsioonist\nKui olete kunagi fantaseerinud selle üle, et teil on tõeliselt erakordne ehted kollektsiooni, võiksite inspiratsiooni saamiseks piiluda Elizabeth Taylori juurde. Taylori kogu kogu ulatus avalikuks, kui Christie's 2011. aasta detsembris selle oksjonil müüs (via Christie oma ). Näitlejanna ehted varieerusid massiivsest smaragdist ja teemant sõrmused keerukate prosside, käevõrude ja kalliskividega rühmitatud kaelakeedeni, mida ta kandis nii ekraanil kui ka ekraanil (via Edevusmess ). Paljud oksjonil olnud esemed olid Taylori viienda abikaasa Richard Burtoni ja abikaasa Mike Toddi kallid kingitused - ja nende väärtus aja jooksul ainult kasvas Stiil ).\nKuna kivide väärtust suurendas nende kuulsus, teenis 2011. aasta oksjon kokku üle 116 miljoni dollari, mis on enam kui kahekordistanud ühe kollektsiooni senist rekordit ja kokku ligikuus kordaoksjonipidaja esialgsed hinnangud (via Reuters ). Mõnes mõttes, mida see tähendab, müüdi üks 33,19 karaadine teemantrõngas (mille Burton ostis 300 000 dollari eest) 8,8 miljoni dollari eest, püstitades selle värvilise teemandi karaadirekordi. Pole paha pärand ehtsa ehtesõbra jaoks, nagu näitlejanna poeg Chris Wilding kinnitas oksjonil: 'Ta oleks õnnelik, kui teaks, et tema soov, et tema ehted oleksid teiste omanduses ja meeldivad, sai täidetud.'\nTaylor-Burton Diamond'i lugu\nIsegi kui olete Elizabeth Taylori elu- ja armusuhete ehetega vaid pisut tuttav, on tõenäoline, et olete kuulnud kuulsast 69,42 karaadisest pirnikujulisest Taylor-Burton Diamondist. Mida te ei pruugi teada, on Burtoni raskused, et seda Taylori jaoks 1969. aastal osta Adventurine , Saatis Burton kivi oksjonile volikirja, mille maksimaalne pakkumine oli 1 miljon dollarit (pidage meeles, et kõige rohkem teemanti, mille eest ta kunagi varem oli müünud, oli vähem kui 400 000 dollarit). Cartier ületas selle ülemmäära vaid 50 000 võrra ja võitis, kuid päev hiljem lasi Burton oma advokaatidel Cartieriga ühendust võtta ja teemandi osta.\nCartier näitas kalliskivi nädalaks avalikkusele, enne kui ta selle (koos kahe teise portfelliga peibutusega) paarile Monacos asuvale erajahile saatis, just selleks ajaks, kui Taylor seda printsess Grace'i 40. sünnipäevaks kandis. Hinnanguliselt maksis Burton 1,5 miljonit dollarit selle eest, mis sai nimeks Taylor-Burton Diamond, mida Taylor hoidis ja kandis kuni kolm aastat pärast seda, kui paar lahutas teist ja viimast korda 1976. aastal. Seejärel pani ta selle oksjonile ja müüs maha umbes 3 miljoni dollari eest (via History.com ).\nToidud, mida te kunagi ei teadnud, olid veganid\nMis juhtub, kui panete viinamarjaõli oma nahale\nSurma ajal oli Rush Limbaugh abielus oma neljanda naise, Kathryn Adams Limbaugh'ga. Siin on see, mida te Rush Limbaugh endistest naistest ei tea.


Kuidas sisustada mõnus lastetuba, mis sobib nii mängimiseks kui ka magamiseks? - Moodne Kodu\nLapsed veedavad oma toas palju aega ja seetõttu on oluline, et ruum oleks võimalikult hubane ja mugav. Lastetoa planeerimine võib olla meeldiv ja lõbus, kuid samas ka vastutusrikas ülesanne, mis võib tihti kujuneda keeruliseks väljakutseks. Lastetoa interjöör peab kajastama laste iseloomu ja sinna peavad mahtuma kõik mänguasjad, muud esemed ja mööbel.\nLisaks ei tohi unustada, et lapse kasvades muutuvad ka tema eelistused ja huvid, mistõttu tuleks tuba kujundades arvestada neutraalsete lahendustega või olla valmis vajalikeks muudatusteks. Selleks, et väljakutseid oleks kergem ellu viia ja planeerida lastetuba praktiliselt, oleme valinud mõned näpunäited ruumi kujundamiseks.\n- Lastetoa tapeedid. Kuigi lapsed seostuvad rõõmsate värvide ja meeleolukate piltidega, soovitavad sisustuseksperdid siiski valida neutraalsete toonide ja mustritega tapeete. Vaatamata sellele, et praegu võib teie poeg või tütar olla suur autode või printsesside austaja, võivad mõne aasta möödudes olla neil hoopis teised huvid. Selleks, et vältida seinte üle värvimist või tapeetide vahetamist, on soovitatav valida õrnu valgetes või hallides toonides värve ja muuta seinad värvilisemaks ning lõbusamaks lemmiktegelaste piltidega.\n- Lastetoa kardinad. Kardinate värvi sobitamine seinte või põranda värviga on hea idee, sest nii põranda- kui seina värv jäävad pikaks ajaks muutumatuks. Päevakardinad võivad olla täiesti neutraalsed, st valged või kergelt kollakad, öökardinad aga valige valgust mitteläbilaskvad. Nii on võimalik soovi korral piisavalt valgust tuppa lasta või vajadusel öökardinatega muuta tuba pimedaks, et tagada lapse sügav uni ka ereda päikesega.\n"MEIE KODU 2018" | Hoole ja armastusega loodud lastetuba Kiisal 16.04.2018\n- Lastetoa dekoratsioonid. Kõige sagedasemad dekoratsioonid lastetoas on vaibad ja peeglid. Kui lastetoa disain (seinad, põrand, mööbel) on kahvatutes värvitoonides, saate tuba elustada soetades värvilise või mustrilise vaiba. Kui laps kasvab või lihtsalt tekib soov tuba uuendada, on vaipa lihtne vahetada uue vastu. Mida suurem on vaip, seda rohkem täiendab see interjööri. Peeglite kasutamine on soovitatav väiksemates tubades, sest nii saate tekitada mulje avaramast ning valgusküllasemast toast, kuid samas on tegemist väga praktilise sisustuselemendiga.\n- Lastetoa valgustus. Peamine soovitus lastetoa valgustuse planeerimisel — hoolitseda selle eest, et valgust piisaks erinevate tegevuste jaoks. Lapsed tahavad tihti, et nende magamise ajal põleks kasvõi tuhm lamp, samas oleks lapsevanemana mugav planeerida valgustus unejuttude lugemiseks. Kui laps saab vanemaks, läheb lisavalgustust vaja ka kodutööde tegemiseks. Seega on soovitav, et valgustid võimaldaksid lapsel tegeleda oma lemmiktegevustega ning tagaksid piisava valguse ka õppimiseks.\nLapse kasvades tekivad vajadused erinevate sisustuselementide järele. Näiteks esialgu toa sisustust planeerides ei ole kirjutuslauda või suurt riidekappi vaja, kuid lapse kasvades tuleb ka muutuvate vajadustega arvestada. Siin on mõned ideed ning soovitused, kuidas sisustada tuba vastavalt lapse vanusele:\n- Beebitoa disain. Selles toas läheb teil vaja vaid paari mööblieset — beebivoodit, kummutit või riidekappi ja mugavat diivanit või tugitooli, millel saaksite vajadusel veeta aega enda beebiga. Lapse esimesele voodile on lai valik erinevaid disaine, seega saab iga lapsevanem leida lastetuppa sobiva voodi. Beebivoodeid on erineva värvi ja suurusega ning valikus on suur valik materjale, millest voodi on valmistatud. Voodit on võimalik kaunistada kardinate, patjade või spetsiaalsete voodikaitsetega. Kummutit on soovitatav sobitada voodiga või osta universaalne, mis sobib lapse tulevase mööbliga. Beebitoa võite kaunistada ka hubase laualambi või helendavate, seinale riputatavate tähtedega. Lisaks sobivad beebitoa sisustamiseks pehmed vaibad, kus saate mugavalt oma lapsega mängida. Samuti kulub ära ka kast või kapp mänguasjade hoidmiseks.\n- Väikelapse toa disain. Veidi suuremaks kasvanud laps hakkab tundma huvi joonistamise, lauamängude, autode, nukkude ja muude mänguasjade vastu, mida hakkab lapse tuppa just selles vanuses kõige rohkem tekkima. Selleks, et tuba muutuks mugavaks mängu- ja puhkeruumiks, läheb vaja rohkem mööblit asjade hoiustamiseks. Seda silmas pidades soovitame väiksemasse tuppa soetada kahekorruselise voodi, mille esimesele korrusel on mänguruum ja kastid asjade hoidmiseks või kirjutuslaud ning teisel korrusel voodi. Suuremasse ruumi saate panna kappe ja kummuteid, milles hoida lapse mänguasju ja riideid. Lapsel läheb loomulikult vaja ka voodit — siin on vanematel mitu valikut. Esimene võimalus on soetada keskmise suurusega voodi, mille pikkus on umbes 1,5 meetrit. See võib olla hariliku disainiga või auto või lossi kujuga voodi, mis meeldib kindlasti Teie lastele. Neile, kes otsivad pikaajalist lahendust, soovitame voodit, mis sobib nii väikelapsele kui noorukile. Lisaks on ka palju teisi lastetuppa mõeldud aksessuaare — telke, majakesi, väikeseid laudasid toolidega ning ronimisseinasid. Samas ei tohiks tuba liigsete esemetega täita, et võimaldada lapsele liikumis- ja mängimisruumi.\n- Noorukitoa disain. Suure tõenäosusega soovivad selles vanuses lapsed ise oma toa kujundamisel osaleda. Peamised sisustuselemendid on voodi, kirjutuslaud koos tooliga ja riidekapp. Samuti on väga tähtis kindlustada piisav valgustus õppimiseks — kui arvate, et peavalgustist ei piisa, soetage lauavalgusti või põrandavalgusti. Lisaks praktilisusele on see ka suurepärane sisustuselement. Noorukitoa sisustamiseks võivad sobida mitmed erinevad variandid: tüdrukutele võib meeldida suur raamitud peegel, raamaturiiul või meigilaud. Poisid hindavad mugavaid kott-toole ja riiuleid sporditarvikute, muusikariistade või muude hobidega seotud esemete hoiustamiseks.\nLoodame, et peale ideede saamist muutub lastetoa interjöör ja selle sisustamine lihtsamaks ülesandeks. Kasutage neid soovitusi ja looge hubane ruum, mis meeldib teie lapsele.\nKui sul on inspireeriv lastetuba, mida tahad meiega jagada, siis osale Maakodu ja moodnekodu.ee ühisel konkursil “MEIE KODU 2018” lastetoa kategoorias.\nMida võiks lasteaialapsele voodi valimisel tähele panna?


Eurodesk – Jõgeva Valla Noorteinfo\nHuviharidus- ja huvitegevus\nJõgeva aleviku noortekeskus\nJõgeva linna noortekeskus\nNoorte omaalgatuste konkurss\nRahvusvaheline noorteinfo Eurodesk\nKui sul on küsimus rahvusvaheliste projektide, välismaal õppimise või töötamise kohta, siis Eurodesk aitab!\nJagame noortele ja noorsootöötajatele infot õppimis- ja arenguvõimaluste kohta Euroopas. Meie laual on võimalusterohked programmid Erasmus+: Euroopa Noored ja Euroopa Solidaarsuskorpus ning lisaks veel mitmed projektid. Iga küsimusega – alusta meist!\nEurodeski põhimõtteks on pakkuda erapooletut ja usaldusväärset infot tasuta ning olla lihtsasti kättesaadav igale huvilisele. Selleks teeme koostööd teiste noorte- ja haridusasutustega ja vastame noorte küsimustele Euroopa Noorteportaalis.\nEurodesk Eesti võrgustik katab pea tervet Eestit. Igas maakonnas tegutseb Eurodeski partner, kes edastab rahvusvahelist noorteinfot, jagab seda hariduse- ja karjäärimessidel, nõustab noori ning noortega töötavaid spetsialiste rahvusvahelistes küsimustes jpm.\nKui soovid rohkem infot rahvusvaheliste võimaluste kohta, kutsuda esinejat oma infosündmusele või teha koostööd, siis kirjuta jogevamaa@eurodesk.eu.\nAadress:\tPiiri 4 Jõgeva linn\nTelefon:\t(+372) 5345 3565\n© 2022 Jõgeva Valla Noorteinfo\nFacebook\tPhone\tE-post