Maagiaid saab teha enda elukvaliteedi parandamise jaoks ja hea õnne tagamiseks teatud elu aspektis. Materiaalselt edu toovaid maagiaid ja rituaale on väga palju. Eriti on võimalik kasutada kristalle selliste rituaalide tegemise jaoks. On olemas teatud kristallid, mis aitavad sinu materiaalsetel unistustel universumi poole teele minna, seda kõike selleks, et sinu unistused ja soovid täituda saaksid. Unistused täituvad, kui sa need õigesti teele saadad ja üks võimalus on rituaalide tegemine, et need õigetesse kohtadesse saata.\n"MATERIAALSE EDU RITUAAL"\nSee rituaal, mille ma olen siia kirja pannud, seda tehakse täpselt Noore Kuu loomise päeval, ei varem ega ka hiljem. See annab sulle võimaluse seda rituaali ühel korral kuus teha. See on rituaal, mida võib elu jooksul mitmel korral teha. Seda kõike sellepärast, et tegemist on soovide täitumise rituaaliga. Rituaali tehes saadad sa teele ühe konkreetse materiaalse soovi ja teinekord, kui on Noore Kuu loomise aeg, võid teise soovi teele saata. Rituaali tegemise ajal saadetakse vaid üks soov korraga teele, seega ole soovide maagia tegemise ajal väga täpne oma soovi osas, vastasel juhul see ei pruugi universumisse jõuda.\nNOORKUU 2018 AASTAL:\nSiin on kirja pandud selle aasta Noorkuu kuupäevad. Seda materiaalset rituaali tehakse täpselt sellel päeval, mis ma olen siia märkinud.\n17. JAANUAR 15. MAI 9. SEPTEMBER\n15. VEEBRUAR 13. JUUNI 9. OKTOOBER\n17. MÄRTS 13. JUULI 7. NOVEMBER\n16. APRILL 11. AUGUST 7. DETSEMBER\nMIKS TÄPSELT NOORE KUU LOOMISE AJAL TULEB SEDA RITUAALI TEHA?\nNoorkuu sümboliseerib uusi alguseid ja millegi uue ellu kutsumist. Kuna tegemist on unistuste ja soovide täitumisega, mis ei ole veel ellu ise tulnud, siis Noorkuu annab sellele enda poolse väe kaasa. Maagiaid ja rituaale tehakse õigetel aegadel, et Kuu energia toetaks nende täitumist. Kui näiteks seda rituaali teha Kuu viimasel veerandil, siis suure tõenäosusega need samad kristallid, mis siin rituaalis on, ei omasta sinu soove. Kristallid on väga tähtsad selles rituaalis. Kristallid talletavad sinu soovi endasse ja hakkavad sinu ellu selle soovi täitumist tooma.\nSUL LÄHEB RITUAALIKS VAJA:\nKui sa soovid seda Noore Kuu materiaalse edu rituaali teha, siis ole hea tee seda täpselt nii nagu siin kirjas on. Palun ära asenda mõnda taime, küünalt, viirukit või kristalli mõne teise esemega. Seda selleks, et rituaal toimiks ja et sa ei saadaks mõnda teist sõnumit teele.\n1. BASIILKU KÜÜNAL\n2. PATŠULI VIIRUK\n3. ROOSAT PIPART\nehk rose pipart\n7. ROHELIST RIIET\nvõi rohelist värvi\nkotti. Võid selle\nrituaali jaoks ka\nise koti endale teha.\nRituaali tegemise jaoks ole hea\nleia endale kodus Kagu poolses\ntoas koht, kus sa saad küünalt\nja rituaaliesemeid hoida.\nKui sa soovid materiaalse edu rituaali tegema hakata, siis ennekõike sa pead enda jaoks selgeks tegema selle, mida sa soovid selle rituaaliga saavutada. Ehk küsi iseenda käest, mida sa sooviksid materiaalses mõttes saavutada ja millele sa sooviksid lisaenergiat kaasa anda. Mis on sinu unistus?\nMa toon paar näidet, mille jaoks võiks seda materiaalse edu rituaali teha. Näiteks, kui sa sooviksid enda äri või ettevõtlust alustada, siis võid soovida, et sulle antakse sellele edu. Kui sa soovid tööd leida, siis soovidki, et sa leiaksid töökoha, millega sa rahule jääd.\nRaha on kahjuks inimeste jaoks väga tähtsal kohal ja kahjuks meie ühiskond ei lase ilma rahata meil füüsiliselt hakkama saada, siis olen nõus materiaalseid rituaale teiega jagama. Selle rituaali käigus võid sa lihtsalt ka soovida, et sinu ellu tuleks paremaid võimalusi raha teenimiseks. Jäta meelde, kui sa midagi soovid, siis sa pead selle jaoks ka midagi tegema ehk sa pead selle raha ise välja teenima. Rituaal annab sulle lihtsalt soodsa võimaluse selle tegemiseks.\n1. "VÕTA PABER JA PANE SOOV KIRJA" Esmalt võta paber ja kirjuta lihtsalt paberile oma soov, mida sa soovid selle rituaali kaudu saada. Kirjuta see võimalikult lühidalt ja soov võib olla ainult üks. Jäta meelde see rituaal suudab sinust vaid ühe signaali välja saata, seega, kui sul on rohkem soove, siis keskendu kõige tähtsamale soovile.\n2. "SÄTI PAIKA RITUAALI ALTAR" Võta endale küünlaalus, millele sa saad Basiiliku küünla asetada. Aseta küünla ette Kinavar, Malahhiit ja Verekivi. Nüüd puista roosat pipart ümber küünla ja pane seda kohe korralikult, et kristallide ümbrus oleks sellest täidetud.\n3. "LASE PATŠULIL OMA TÖÖD TEHA" Rituaali tegemise jaoks läheb sul vaja kolme Patšuli viirukit. Aseta viiruki aluste peale kolm viirukit korraga tööle ehk aseta need suitsema. Patšuli teeb materiaalsete rituaalide tegemise jaoks sinu kodu Aura külluslikuks. Seda kõike on sellepärast vaja, et sinu materiaalne soov läheks teele.\nKui sa oled need suitsema pannud, siis võid minna järgmise sammu juurde.\n4. "NÜÜD ALAKU SOOVI TEELE SAATMINE" Võta kätte see paber, kus sa panid kirja enda materiaalse soovi. Hoia seda käes ning korruta seda soovi enda peas. Alusta unistamisega, kujuta ette, et see unistus juba on täitunud ja see asi eksisteerib sinu elus.\nKui sa tunned, et sa oled suutnud minna sellisesse emotsionaalsesse staadiumisse, kus sa reaalselt tunnedki, et vot nii juhtubki sinuga... siis süüta tikust küünal ja samal ajal lausudes oma mõtetes seda materiaalset unistust. Korruta seda enda mõtetes senikaua, kuni sa oled küünla põlema saanud panna.\nNüüd võtad selle paberitüki ja voldid võimalikult väikeseks selle. Asetad selle väikese paberitüki kristallide ja roosa pipra vahele ning jätad selle sinna vahele.\nPeale paberi ära panemist, siis jäta küünal põlema ja lase Patšuli viirukitel ära põleda.\n5. "ENNE MAGAMA MINEKUT" Enne magama minekut kustuta küünal nii, et sa ei puhu seda ära, vaid sa vajutad leegi küünlavaha sisse. Kui sa küünalt kustutad, siis korrutad veel enda mõtetes seda soovi, millele sa täitumist unistad.\n6. "JÄRGMINE PÄEV EHK ÜKS PÄEV PÄRAST NOORKUUD" Kohe järgmisel päeval lased sellel küünlal nii kaua põleda, kui võimalik on ja kui sa küünla süütad, siis korrutad täpselt seda sama soovi ,mida sa soovid, et täituks. Kui sa pead sellel samal päeval küünla lõplikult kustutama, siis enne kustutamist võtad selle paberi tüki sealt kristallide vahelt ja paned selle põlema selle sama küünla leegist. Selle jaoks kasuta kuumakindlat alust, mille sees sa saaksid seda põletada või vii põlev soovide paber ahju sisse.\nSeejärel võta kristallid ja roosa pipar ning aseta need rohelise riide sisse. Seo riie kokku või tõmba riidest kott kinni. Nüüd paned maagiakristallid koos pipraga enda kodu Kagu poolsesse piirkonda. Kui sul on olemas seal külluse nurk ja sul on oma külluse altar, siis pane need sinna teiste kristallide vahele.\nKüünla põletad lõpuni kahe nädala jooksul ja kui seda teed, siis ei pea enam oma soovi mõtetes korrutama.\n7. "KUU AEGA HILJEM EHK NOORE KUU LOOMISE PÄEV" Nüüd on see päev, kus sa võtad maagia koti seest roosa pipra välja ja viid selle vabasse loodusesse. Võtad sealt välja ka kristallid ning asetad enda külluse kristallide sekka. Need kristallid kannavad sinu maagiat ja soovi endas, need täiustavad sinu külluse nurka. Need võivad olla ka esimesed kristallid sinu külluse nurgas. Võid need kristallid ka Ahvileivapuu mullale või poti sisse panna, et need sinu ellu selle unistuste täitumist tooksid.\nNüüd ei jää sul muud oodata, kui seda, et see soov saaks täidetud!\nIgasuguste rituaalide ja maagiate tegemise juures on ülioluline see, et sa keskenduksid selle rituaali tegemise ajal soovi täitumisele. Sa pead pühendunud olema ja sa pead seda koge hingest soovima.\nMIKS SUL LÄKS VAJA ROOSAT PIPART JA NEID KOLME KRISTALLI?\nRoosa pipar on väga oluline materiaalse edu rituaali tegemise juures. See on väetaim, mis suudab neid kolme kristalli omavahel tööle aktiveerida. Roosa pipar aitab unistusel täituda nii, et mitte keegi ei takistaks selle täitumist. Roosa pipar aitab ebaõnne eemale hoida, mis on sinu soovi täitumise juures ohustav ja aitab sinu soovil kristallidesse kinnituda.\nKinavar kannab endas rahamaagiale vajalikku energiat, see suudab soovidel ja unistustel täituda, mis on materiaalsusega seotud. Selleks kasutatakse väga paljudes rahamaagiates just Kinavari, et see sõnum, mida sa soovid läbi maagia teele saata, saaks teele saadetud. Seega, kui sa avastad mõnes maagias, et Kinavari on vaja, siis see on seal maagias nii oluline kristall, et seda kindlasti ei tohiks välja sealt jätta.\nMalahhiit on võimsa väega materiaalse edu ja küllust ligi tõmbava energiaga kristall. Malahhiidil on oskus pikaajaliselt toimida ja inimeste soovmõtlemist enda sisse võtta. Kuna tegemist on rituaaliga, milles kinnitatakse soov kristallidesse, siis Malahhiit on hädavajalik selle rituaali tegemise jaoks. Malahhiit suudab talletada sinu sõnumi ja läbi oma väe sulle seda füüsilisel kujul tuua. Malahhiit on külluse ja rahamaagia kristall.\nVerekivi on maagiate tegemise kristall, seda isegi kantakse maagiate ja rituaalide tegemise ajal, et need saaksid õieti ära tehtud. Verekivi annab oma lisaväge Kinavarile ja Malahhiidile, et sinu soov saaks täide minna. Verekivi aitab unistustel täituda ja sinu ellu tuua võimalusi, tänu millele sa saad need unistused täidetud.\nHead materiaalse edu rituaali tegemist ja head õnne sulle sinu soovi täitumisel!


100 97 59\nVaadake tema te Dormeo madratseid ja ta oli poole päeva keskel. Kõikidel juhtudel on oluline arvestada, et ennekõike peaks piike olema võimalik taset tõsta. Soovitan minna Cestlice on samuti koolituskeskusega tegelenud ja suutnud välja selgitada parimad tavad.\nSee on mu teine Dormeo madrats ja mul pole lihtsalt midagi lisada. Inimesed veedavad kolmandiku oma elust magades, nii et nad peaksid hästi mõtlema, milles magada. Soovitan minna Cestlice'i tsoonis asuvasse keskusesse ja proovida seal isiklikult madratseid.


Betooni sissesõidutee taastamine - betoonivõrk - Betoon\nBetooni sissesõidutee taastamine\nBetoonist kattekiht, mida täiustavad betooniplekkide, vananevate värvainete, dekoratiivsete saelõikude ja tekstuurimärkide kombinatsioon, annab sellele esiküljele hädavajaliku kujunduse.\nVöödiline muster jätkub kogu sissesõidutee laiuses nagu lahtikäiv tervitusmatt. Sissesõidutee põllupiirkondade jaoks pandi plekk kihiti, et luua atraktiivne faux-finish efekt, mis täiendab ülekatet ja ribasid.\nKattekiht oli tekstuuritud vana graniidimustriga õmblusteta matiga. Ühevärviline plekk, millele on lisatud tumedam poolläbipaistev vananemisplekk, annab sellele loodusliku välimusega kivitaolise viimistluse.\nAinus äsja valatud betoon selle projekti jaoks on äärekivi lähedal väike kumer lõik, mis lisati lähenemise laiendamiseks. Paigutatud plekiga sulandub see sujuvalt olemasoleva betooniga.\nKui vanaks peetakse drabetooni pigem tühjaks lõuendiks kui silmaringiks, on kunstilised võimalused lõputud. Sellise lähenemisviisi võtab KB Betooni värvimise omanik Kevin Brown kõigi oma projektidega. Olemasoleva betooni taastamise spetsialistina näeb ta ilu potentsiaali isegi tugevalt kulunud pindadel ning kasutab plekke ja ülekatteid nagu kunstnik värve.\nSelle Californias Villa Parkis asuva elamuprojekti juures kasutas Brown betoonplekkide, vananevate värvainete, dekoratiivsete saelõikude ja tekstuurimärkide kombinatsiooni, et oma kunstiline visioon ellu äratada ja kliendi kodu välisilme muuta.\n'Majaomanikud võtsid minuga algselt ühendust, kuna nad tahtsid oma esisõiduteed täiendada ja lähenemist laiendada. Eesmine sissekanne vajas ka ümberkujundamist, sest neile ei meeldinud värv ja viimistlus, ”räägib Brown. 'Minu idee oli rakendada tekstuuriline ja peitsitud ülekate sissesõidutee juurde viivale kõnniteele ja jätkata tekstuuriga ülekatet üle sissesõidutee, lisades dekoratiivseid saelõikeid, et luua ribasid, mis seotuksid esiküljel asetseva vöötmustriga. Nad olid minu ettepanekutele väga avatud. ”\nKuidas seda tehti Pärast betoonpindade lihvimisega ettevalmistamist pani Brown pitseri või tekstuurimattidega kasutamisel paksu tsemendikihi, mis on loodud loodusliku kivi väljanägemise loomiseks. Selle projekti puhul tekstuuriti ülekate vana graniidimustri õmblusteta mattiga.\nKui ülekate oli maas, saeti see teemantmustriga motiivi loomiseks, mis kulgeb sissesõiduteelt ja kogu sõidutee laiuselt, nagu lahtikäiv tervitusmatt. “Dekoratiivne saelõikamine valmis Engrave-a-Kreeta tööriistade abil, mida olen paljudes projektides kasutanud. Detailitööde jaoks, mida tehakse alati käsitsi, kasutasin väikest 4-tollist veskit, ”räägib Brown.\nNagu kõigi tema projektide puhul, kasutas Brown ainult veepõhiseid plekke, kuna värvid on erksamad ja nendega on lihtsam töötada kui lahustipõhistel toodetel. Kattekihi põhivärviks kasutas ta heledas korgis ühevärvilist plekki ja seejärel kandis väikese harja abil ülaosale tumedama poolläbipaistva vananemispleki, et luua loomuliku väljanägemisega mitmetooniline viimistlus.\nkui palju on betoonist hoov\nSissesõidutee tekstureerimata alade jaoks lõi ta laigulise faux-viimistluse efekti, kasutades aluse jaoks sama heledat korgiplekki ja kandes seejärel HVLP-pihusti abil kaks komplementaarset värvi poolläbipaistvaid plekke. Määratlusribasid ja piire suurendati ühevärvilise pühvlipruuni värviga.\nSelle viimaseks muutmine Kõigi oma projektide jaoks rakendab Brown kahte kihti hermeetikut, et pakkuda parimat võimalikku kaitset, lastes samal ajal betoonil hingata.\n'Majaomanikud olid oma konkreetse taastamise tulemuse üle äärmiselt rahul. Kuid ma selgitasin neile, et lähiaastatel on vaja hooldustöid, et nende dekoratiivbetoon oleks parim. Nad mõistsid ja plaanivad, et peaksin iga kahe aasta tagant välja tulema, et plommivärvi kaitsmiseks hermeetikud korralikult puhastada ja uuesti paigaldada, ”ütleb ta.\nKasutatud materjalid: Betooniplekid: NewLook Original ühevärviline plekk (heledas korgi- ja pühvlipruunis) ja SmartColori plekk (sarapuupähkel ja maapähklivõi)\nVananevad värvained: NewLook Tiquewash (sadulatolmus)\nBetoontihendid: NewLook Endura AU veepõhine hermeetik ja NewLook lahustipõhine hermeetik\nBetooni ülekate: Super-Krete S-1800 supermark\nDekoratiivne betoongraveerimissaag: Mongoose, pärit Engrave-a-Kreetast\nkuidas oma koju turvaline tuba ehitada\nVärvimistööde teostaja: Kevin Brown\nKB betooni värvimine , Eastvale, Kalifornia.\nVaadake veel selle töövõtja lõpetatud dekoratiivse värvimise projekte:\nBetoonist siseõu esitleb loomingulist värvimist\nNäe rohkem olemasolevate sissesõiduteede valikud\nAlex Jones avaldab oma 'üllatava' beebi tähtpäeva ja miks ta peatub kell kolm\nKass Deeley ja Patrick Kielty tervitavad oma teist last! Uuri välja jumalik nimi\nDelGrosso Design - Santa Rosa, CA - minu lähedal betooniettevõtjad\n24 parimat ülestõusmispühade korviideed, mis lastele meeldivad, alates mänguasjadest ja hõrgutistest kuni valmiskorvideni kuni poodideni\nMiks valisid prints Harry ja Meghan Markle oma kuningliku beebinime jaoks Archie Harrisoni?\nMary Berry Yorkshire'i pudingu retsept on nii kiire ja lihtne, et olete nii õnnelik, et leidsite selle\nNicole Kidman ja Reese Witherspoon poseerivad nostalgilisel fotol rannas\nKuningliku beebi Peter Jänese-teemalises lasteaias\nkes oli abielus märtsi anthonyga\nmärgvalu vs kuivvalu\nkuidas kiiresti külma vastu võidelda


Olukorrad võivad olla erinevad, kuid pank soovib saada. Et selgitada segaseks jäänud lepingupunkte ja saada lisainfot, pöörduge julgelt klienditeenindusse.. Konkreetsed tariifid on. Taotluse vormistamine –isiklikult pangakontorisse tulles, panga kodulehel, paljud asutused pakuvad laenu ka SMS-sõnumi vahendusel. · Published · Last modified Eestis võib laenu võtta mitte ainult pangast, vaid ka eraisikult.\nLaen välismaal töötavatele inimestele | STARCRED\n. Kuid see saab olla ainult väikelaen, suure summaga ei tasu arvestada. Peamised tingimused lühiajalise laenu saamiseks on standardsed: laenusaaja. Eestis saab laenata raha päris lihtsalt – see on üks väga populaarseid teenuseid, mida pakuvad paljud pangad ja muud krediidiasutused. · Published · Last modified Lühiajalisi ehk kiirlaenusid annavad Eestis välja paljud pangad ning pangavälised asutused. Otseloomulikult on see kasulik ja soodnelaenusaajate jaoks, kuid tegelikult ka pankade jaoks samuti, sest sellisel viisil meelitavad nad rohkem kliente. Võib valida väikelaenu või ekspress-laenu. · Published · Last modified Ilma tõendite ja käendajateta võib Eestis saada laenu peaaegu igast pangast. Selle laenu saamiseks peab inimesel olema hea maksevõime ja võimalus seda maksevõimet kinnitada.\nEnne lepingu või dokumendi kinnitamist/allkirjastamist veenduge, et olete sellega korralikult tutvunud ja saate sellest aru. Kuigi suur osa tarbimislaenudest välismaal töötavatele inimestele on tagatiseta laenud, on mõnel juhul siiski võimalik võtta laen auto või kinnisvara tagatisel. Kui inimesel töökohta pole, on üsna loogline, et tal pole välismaal ka ametlikku sissetulekut, mis lubaks tal võlausaldajale laen tagasi maksta. Kes annab esimest laenu tasuta. Taotlust võib esitada panga kodulehel, on-line režiimis. · Published · Last modified Laenutaotluse esitamisel lugege tähelepanelikult läbi kliendileping. Lihtsalt laen ID kaardiga tuvastades. Nende seas on ka selliseid, kes väljastavad esimest laenu tasuta. Esialgu tundub, et võlausaldajad justkui riskivad enda rahaga, kuid tegelikult on nad juba arvestanud laenu pikendamisega või laenu teistkordse väljastamisega, mis toob neile tulu laenust, mis sai justkui väljastatud.\nLaenu taotlemise kord - ME Hoiu-laenuühistu\n. Laenuandmise otsust võetakse vastu kiiresti, raha võib saada kas pangakontole või sularahas. Laenusaaja peab vastama vanuse ja sissetuleku suhtes kehtestatud nõuetele ning omama head krediidiajalugu.\n. Eestis saab laenata raha päris lihtsalt – see on üks väga populaarseid teenuseid, mida pakuvad paljud pangad ja muud krediidiasutused. Selleks ei pea isegi pangakontorisse minema – piisab ainult taotluse esitamisest on-line keskkonna kaudu. Kes annab esimest laenu tasuta. Välismaal töötavatele inimestele väljastatud lühiajalised laenud eeldavad võrdlemisi väikeseid summasid ja lühikest maksetähtaega, mis selgitab, miks võlausaldajad kasutavad just seda turundusfunktsiooni. Halva krediidiajalooga välismaal töötavatele inimestele väljastatakse laen vaid sellisel juhul, kui neil on vara, mida saab tagatiseks anda. · Published · Last modified Kes annab esimest laenu tasuta. Taolist teenust pakuvad erakrediidiasutused, kõige populaarsemateks on SMSMoney.ee, SMS Laen, SMS Raha. Noortepere laen kiirlaenud.Eesti sularahas. Eesti territooriumil tegutseb mitu erakrediidiasutust – nendeks on Omaraha.ee , Avanss.ee. Mõned Eesti elanikud ei arvesta alati täpselt ekspress-laenu vormistamisel oma rahaliste võimalustega ning selle tulemusena ei suuda võetud laenu õigeaegselt tagasi maksta. · Published · Last modified Kiirlaenu võib Eestis saada ilma probleemideta. Sellised pakkumised ei kehti aga pikajaliste laenupakkumiste kohta, nimelt on nendel laenuteenustel natuke kliendi motiveerimiseks. · Published · Last modified Kui Krediidiinfo või mõne muu registri andmetel on teil kas või üksainus kustutamata võlgnevus, võidakse laenuandmisest keelduda. Tuleb märkida, et selline tegevus võib kaasa tuua nii protsentide maksmisel tekkivaid lisakulutusi kui ka trahve.\nKes annab laenu | Laenud\n. · Published · Last modified Kiiraenu tagastamisega seotud probleemid. Seejuures on laenu saamise tingimused kõikides asutustes standardsed


Eestlaste poolt vihatuim kohtunik vilistab Napoli-Liverpooli mängu, Ancelotti pole valikuga rahul – Jalgpall24\nEestlaste poolt vihatuim kohtunik vilistab Napoli-Liverpooli mängu, Ancelotti pole valikuga rahul\nAvaldatud 03.10.2018; 14:10\nAutor Jalgpall24 03.10.2018; 14:10\n2011. aasta novembrikuus murdis ungarlasest vilemees Viktor Kassai eestlaste südamed, kui tegi väga kahtlase vilepartii EM-i play-offi kohtumises Eesti ja Iirimaa vahel. Möödunud on sellest seitse pikka aastat, kuid eestlased pole ainsad, kellele Kassai ei meeldi – täna õhtul vilistab ungarlane Napoli-Liverpool kohtumist ning Itaalia tiimi peatreener Carlo Ancelotti pole valikuga rahul, vahendab BBC.\nJust Kassai oli see, kes 2017. aasta Meistrite liiga veerandfinaalis tegi Real Madridi kasuks paar soosivat otsust, mis aitas Hispaania kuninglikul klubil pääseda järgmisesse ringi. Vilemees lehvitas Bayerni poolkaitsja Arturo Vidalile punast kaarti ning Cristiano Ronaldo suluseisust löödud värav jäeti määrustepäraseks.\n“See kohtunik toob tagasi palju halbu mälestusi,” vihjas Ancelotti sellele veerandfinaalile. “Olen kohtuniku valikust üllatunud. Palju aega on läinud mööda ning tavaliselt parandab aeg kõik haavad, ent ei pane unustama,” tõdes endine Chelsea ja ka Real Madridi loots.\nPrevious Post Mourinho tõdes, et Unitedi kaitseliini tehnilisus seab taktikalised piirid\nNext PostKane unistab Messi rekordite purustamisest


Eestlane tahab olla omanik - Ehitusuudised\nAutor: Silvia Kruusmaa • 24. august 2011\nEestlane tahab olla omanik\nOber-Hausi Tallinna elamispindade osakonna juhataja Heidy Heinla sõnul peavad eestlased endiselt oluliseks kinnisvara omamist, kuigi tihtilugu oleks praktilisem hoopis üürida.\nHeinla nentis, et üürituru arengule ei aita kaasa ka turu olukord, näiteks Tallinnas on väga suur defitsiit kvaliteetsete korterite osas. "Meil ei ole korralik ja korrektne üüriturg välja kujunenud. Buumiaegsed arendajad arendasid pigem kööktubasid ning ka kvaliteetset ostukinnisvara on vähe. Seetõttu on turul ääretult suur hulk ülehinnatud ja seisvat rämpskinnisvara, millest proovitakse iga hinnaga vabaneda. Aga vajalikke parenduskulusid ei taheta tihti teha, et üürile anda need objektid," rääkis Heinla.\nHeinla rõhutas, et inimesed ei taha kehva kvaliteediga üürikorterit. Viimasel ajal pikendatakse tihti üürilepinguid, sest inimesed pole laenukõlbulikud ja kuna paremaid pakkumisi üüriturul pole, tuleb korterist kinni hoida.\n"Eestlane tahab olla meeleheitlikult omanik, mis ei ole põhjendatud. Ei arvestata sellega, et inimeste vajadused muutuvad. Osta tasuks vähemalt 5aastase perspektiiviga. Kui vaja elamist ühe-kahe aasta pärast müüa, ei ole see mõttekas. Tihti kliendid ei mõtle seda üldse läbi, eriti noored. Samas pole meil ka üürimajasid sarnaselt välisriikidele. Ka seadused pole paigas, üürileandja on alati nõrgem pool, seetõttu ei taheta üürimisega tegeleda. Osta paljud siiski ei jõua, sest kuigi pangad on nõus laenu andma, siis inimesed söövad oma palga ära inflatsiooni tõttu ning laenumakseteks raha üle ei jää. Samas on tulnud turule ka inimesi, kes ostavad just investeeringuna üürikortereid, mitte ei pane raha aktsiatesse," rääkis ta.\nKinnisvaraomanikke jääb üha vähemaks


Õhksoojuspump Fujitsu Arctic AWYZ14LBC /AOYZ14LBL (123245258) - Osta.ee\nÄGE. Marmiit soojendus plaat\nEseme ID: 123245258\nE 17.06.2019 22:30:00\ncreative28100% / 138 / Vaata müüja teisi esemeid\nOsta kohe hinna sees tasuta kohaletoimetamine kuni 100 km raadiuses Jõgeva linnast!\nJuliaKKK küsis 07.06.2019 18:32\nМожет быть за 200?\ncreative28 vastas 13.06.2019 21:31\nTere, Tänan pakkumise eest, aga antud mudeli ja tema võimsust ja funktsioone arvestades, oleks see summa liiga väike...\negon m küsis 15.06.2019 00:11\n8 aastat vana vä\ncreative28 vastas 15.06.2019 00:26\nCa nii jah. Aga endiselt koostöö aldis ja võimeline endast kõike ettenähtut andma.\nRadioola (raadio) SIRIUS 309\nVana suur talukapp ja voodi (komplektina koos)


Loomingust, konnatiigis | Siim Veskimees\nMudelitest – seitsmejalgne väikeajuta oinas\nViimasel ajal on ilmunud lühikese ajaga kaks teksti, kus Siim Veskimees on kriitikute hammaste vahele sattunud. Ma tervitan seda nähtust kahel käel, sest esiteks näib, et minu püüdlused inimesi mõtlema panna on lõpuks vilja kandnud, ja teiseks annab see mulle järjekordse vabanduse oma mölapidamatust trükisõnas välja elada.\nKõigepealt õiendagem ära üks, tundub et minu poolt tahtmatult põhjustatud segadus, millest kasu oli vast niipalju, et andis Veiko Belialsi artiklile „Narratiivne fiktsioon ja ulme mudellugeja” (Täheaeg 8) suurepärase sissejuhatuse. Veiko toob seal ära minu lammutamise „12 ahvi” („Twelve Monkeys”) kallal ja küsib siis, et miks küll minule väga meeldinud Robert A. Heinleini „Enese ees ja järel” („By His Bootstraps”) parem on. Tõepoolest, lugu uuesti üle lugedes pean tunnistama, et sellest võib ka Veiko moodi aru saada. Võimalusi on ju kaks, kusjuures minu arvates lugu ise ei välista neist kumbagi – kas Bob Wilsoniga toimunud sündmused käivitusid kuidagi „iseenesest” või oli ajamasina loojatel, loos mainitud „kõrgematel olenditel“ teda sinna tulevikku millegipärast tarvis. Jah, sündmused moodustavad näiliselt suletud ringi, kuid ei tohi unustada, et ega peategelane endaga toimuvat täielikult ei mõistnud ja lisaks on loos mõningad suured küsitavused, kõige suurem neist vast ühes esimestest, teatud mõttes võtmestseenis toimunud väravate „kokkusulamine” oma hilisema taasilmumisega. Ma tegelikult ei tahaks siin väga sügavuti tungida, sest see tundub vabandamisena, ja võimalik, et ma olen „kõrgemate olendite” sekkumise ise juurde mõelnud loo loogikaaukude silumiseks. Järele mõeldes – võimalik, et enamik lugejaid saab sellest aru nii nagu Veiko ja sel puhul on tal muidugi täielikult õigus ja mina eksisin.\nEeltoodu sobib hästi illustreerima teatud metafüüsilist paradoksi minu suhtumises Veiko teksti.\nNimelt ma – küll suuresti nõustudes Veiko artikli üldise mõttega – vaidleksin talle ikkagi vastu just tema enda argumente kasutades. Veiko kirjutab: „Igasuguse ilukirjanduse (eriti aga ulme) puhul on peamiseks reegliks nõue, et lugeja peab vaikides vastu võtma fiktsionaalse kokkuleppe, mida Coleridge on nimetanud „uskumatuse kõrvalejätmiseks”.” Ma loodan, et ei tee Veikole liiga, kui toon selle siia tema artikli motona – me oleme nõus omaks võtma teatud kokkuleppeid, kuid millegipärast mitte teisi. Sama peatüki lõpust: „Me oleme valmis lugema natside salajasest baasist Kuu tagaküljel, mis on 2. maailmasõjast saadik seal varjatuna jõudu kogunud, et kogu maailm vallutada, sest sellele annab riputada külge sildi „alternatiivajalugu”. Aga meie tolerants saab otsa, kui vaakumis kõlab mootorite mürin või tegelane kõnnib Jupiteri pinnal.”\nSelliselt sõnastatuna – vabandust, Veiko! – nimetan ma seda oodiks jaburusele. Tegemist on formaalse, demagoogilise võrdsustusega, millega saab põhjendada ükskõik mida, nii sotsrealismi, „Vahitorni” ja Uido Truiat, kui tegelikult ka kogu seda „kirjandust”, mida tavaliselt loeb vaid raviarst.\nVeelkord – Veiko artikkel on põhijoontes väga õige ja asjalik käsitlus, ettevaatlik tuleks olla pigem sellega, mida ta järelduste pähe välja pakub. Tsiteerin veel: „Nagu nägime, tekib põhiline probleem siis, kui ulmelugeja ei käitu ulme mudellugejana, mis tähendab, et ta kas:\nklammerdub liigselt empiirilise maailma külge;\nei suuda uskumatust kõrvale jätta;\nei suuda teha vahet nimetamisel ja konstrueerimisel;\non puuduliku (või mõnikord hoopis liiga küllusliku) entsüklopeediaga.”\nMinu arvates on tegu natuke ühekülgse lähenemisega. Me tegelikult ju anname Clifford D. Simakile andeks Jupiteri pinnal kõndimise, sest lugu ise („Deserteerimine”, „Desertion”) on hea, niisamuti kui me anname E.R. Burroughsile andeks printsessid Marsil. Järele mõeldes anname me ju ka Ray Bradburyle andeks, et ta teatud lähenduses ei tee muud, kui tõstab Minnesota elu-olu Marsile. See nõuaks pikemat käsitlust, aga siin tuleks esiteks vahet teha, kas tegu on loo atribuutide või kandvate detailidega, teisiti öeldes, kas „võimatud” eeldused on selleks, et lugu piltlikult öeldes üldse paigalt saaks võtta, või on lugu ehitatud nii, et selle kandev idee lähemal vaatlemisel kriitikat ei kannata. Ja lisaks tuleb ju aru saada, et heal lool on tavaliselt mitu kihti, mis ideaalis ka eraldi võetuna nauditavad on.\n(Selles tähenduses on muide kummastav kogemus lugeda Ulmekirjanduse Baasis teatud isikute arvustusi ja tõdeda, et nad on aru saanud vaid esmasest sõnumist...)\nMa ei räägi midagi uut, kui toon siin välja lugeja looga samastumise kriteeriumina äratuntavate, nö hinges kaasa helisevate sümbolite hulga. Või teistpidi sõnastatuna on kindel kogus „valesid” sümboleid, mille lugeja ära seedib, enne kui ridade vahelt läbi kukub. Scifi puhul paraku peab autor nägema seda rohkem vaeva, mida paremad on lugeja eelteadmised antud valdkonnast.\nBurroughsi ja Bradbury Marsil pole ilmselgelt midagi ühist selle keraga, mis Maast poolteist korda kaugemal ümber Päikese tiirleb. Asi pole ainult selles, et nad oma lugude kirjutamise ajal ei saanud kuidagi teada, milline Marss päriselt on. Marss kui teatud sümbol isegi võimendab teksti vaatamata „valele”. Seevastu mootorite mürin vaakumis sümboliseerib ainult kirjutaja lihtlabast lollust.\nÜldiselt ma loodan, et eelnev innustab Veikot vastu vaidlema või veel parem, järgmist põhjalikumat artiklit kirjutama, sest sedalaadi analüüsivat teksti ilmub meil kahetsusväärselt vähe.\nMinult on korduvalt küsitud, kuidas ma suhtun kriitikasse. Vastan veelkord – hindan head kriitikat ja ei võta südamesse teistsugust; sest teisiti ei saaks kirjutada. Ma olen seda kusagil juba näiteks toonud, aga muud pole teha, kui nukralt naerda, kui sa kohtad tõeliselt küündimatut kriitikat – näiteks kirjeldan ma oma loos rootslasi; ma olen oma elust ligi 2 aastat Rootsis elanud, mul on seal sõpru ja tuttavaid; Indrek Hargla, kes on 5 aastat Taanis elanud, kinnitab, et jah, sellised nad on; ja ikka leidub kretiin, kes kuulutab, et tema käis ka korra Rootsis ja tegelikult pole rootslased üldse sellised... Eks ole, kommentaarid on ju liigsed.\nLugedes Taivo Risti „Algernonis” ilmunud artiklit „Mõtisklus superkangelasest ja seksiobjektist” (Algernon, aprill 2011) tekkis mul esmalt tahtmine sirgeks ajada kõigest paar rõhuasetust – et näiteks mina ei andnud ju jutus „Kuldhordi teine tulek” hinnanguid, ma ei öelnud kusagil ega kordagi, kas nad on head või pahad. See, kas tegu on utoopia või düstoopiaga, jäi lugeja otsustada. Või et „Eluringis” vaadeldakse tegelikult ju suurt osa toimuvast äärmiselt kibestunud tegelase silme läbi, kel on olnud kaks sajandit aega sappi koguda.\nVõi et... olgu, naisküsimust lahkaksin ma heameelega allpool põhjalikumalt.\nÜhes suhtes pani see artikkel mind nördima – Taivo läheb isiklikuks. Ta esitab kahtlusi kirjaniku „moraalse palge” kohta: „Nüüd te saate aru, missuguse tundega ma seda kohta lugesin. Ma ütlen: märgid on näha. Lootkem kõik, et Veskimees on siia sisse kirjutanud bahaduride, kes on ju kõik alatud inimesed, maailmavaadet, mitte iseenese sisimaid tahtmisi ja igatsusi.”\nÜhelt poolt ongi see põhjus, miks ma kasutan pseudonüümi – inimesed ei oska pidada autorit lahus tema loomingust –, teiselt poolt aga pole Siim Veskimees enam täiesti tundmatu, nii et lubatagu mul korraks rollist välja langeda. Mina – siis Eesti Vabariigi kodanik, kelle pseudonüümiks on Siim Veskimees – olin ühe erakonna initsiatiivgrupis ja asutajaliige aastal 1989, siis, kui enamik kalleid kaaskodanikke ja sealhulgas paljud hilisemad tulihingelised röökurid seda lihtviisiliselt ei julgenud. Erakonna nimel pole muuhulgas tähtsust ka sel põhjusel, et tol hetkel oli mulle maailmavaatest palju olulisem võidelda okupatsiooni vastu. Ma olen kaitseliitlane 90-ndate algusest, ma olen ka abipolitseinik ja näiteks 2007 aasta aprilli lõpus ja mai alguses ööbisin ma presidendilossi keldris – ja kus olid sina, Taivo, sel ajal, kui mina seisin, relv käes, nende väärtuste eest, millesse ma usun? On kahesuguseid mehi – ühed teevad midagi ja teised räägivad, et tuleks midagi teha. Ja seda nii kirjandus- kui päriselus.\nMis Siim Veskimehesse puutub, siis loomulikult on tal korraga vähemalt 6 armukest, kellest noorim on 13. Loomulikult on kõik vähegi reaalsuse piiresse mahtuvad sündmused tema lugudes autobiograafilised. Loomulikult laseb ta kõrges kaares kõigele, mis on püha ja kui ta oleks vahele jäänud kõigega, mis ta elus teinud on, tuleks tal istuda vähemalt aastatuhande lõpuni... Oo sancta simplicitas!\nTegelikult – täpselt nagu Veiko oma artiklis mainib – loeb igaüks lugusid oma rikutuse tasemelt. Lubatagu siia kopeerida lõik, mis ka tema artiklis on ja millega ma täiesti nõus olen:\n„Arturo Perez-Reverte on oma „Dumas´ klubis” kirjutanud: „Meie, /…/, ei pannud teid midagi uskuma. Te ise täitsite lüngad, nagu oleks tegu romaaniga, /…/. Nii et vastutus lasub ainult teil, mu sõber... Tegelik süüdlane on teie liigselt intertekstuaalne lähenemine, liiga paljud kirjanduslikud seosed, mis teil tekkisid.”\n„/…/ Kuulge, Corso, süütuid lugejaid ei ole enam olemas. Igaüks lisab tekstile omaenda rikutuse. Lugeja koosneb kõigest sellest, mida ta varem on lugenud ja kinos või televiisoris näinud. Autori poolt ette antule lisab ta alati midagi oma. Ning seal varitsebki oht: liigsed seosed võivad viia selleni, et lugeja loob vale või kujuteldava vastase.”\n„Teave oli vale.”\n„Ärge olge nii kindel. Teave, mille raamat esitab, on tavaliselt erapooletu. Selle võib olla sepitsenud pahatahtlik autor, kes tahab eksitada, kuid see pole kunagi vale. See olete teie, kes sealt valesid asju välja loeb.””\nMa tõepoolest ei salli puritaane, kes „kõlbeliste väärtuste” eest võideldes üritavad juba maa peal endale ja teistele põrgut korraldada. Mulle on alati tundunud, et üks alateadliku pahelise sado-masohhismi avaldumisvorme on teiste juures nende vigade otsimine, mis subjektile endale kõige tülgastavamad tunduvad. Mulle näib, et kõigil sellistel tulihingelistel võitlejatel pulbitseb kusagil hinge peidetud sopis kihk kasvõi kordki see Kõige Koledam Asi ära proovida, enamasti avaldub see aga kiusus ja sallimatuses.\nNäiteks „Eluringi” Zeus tõepoolest ei seleta pikalt lahti Kreeka mütoloogiat, aga siin oleks pisut haridust abiks. Tegelikult piisaks korraks Wikisse kiikamisest: [http://en.wikipedia.org/wiki/Nymph „...young nubile maidens...”).\nAusalt öeldes on too Taivole ette jäänud koht „Eluringis” inspireeritud Maurice Druoni raamatust „Les Mémoires de Zeus” (ek „Zeusi mälestused”, Loomingu raamatukogu 1968). Zeusi hooldajaks ja ammeks oli nümf Amalthea või Adamanthea (teine nimekuju arvatakse olevat esimese moondunud vorm) ja kõik allikad, millega mina olen kokku puutunud, mainivad teda kui pisut lapselikku naisolevust.\nTaivo toob oma artiklis põhiliselt näiteid „Kuldhordi teisest tulekust” ja „Eluringist” ning „Eluringi” kangelanna Margo ei olnud muide ei lapselik ega kõhn. Aga olgu, Margo puhul oli tal vaja teisi asju tõestada.\nTänapäeval ei ole populaarne karjuda „jumalateotus”, sest see põhjustaks vaid naeru kuulajate ridades. Nüüd hüütakse „pedofiilia”. Tõepoolest, oleme tagasi juurte juures, sest kui üks liigi ürgsemaid reflekse, järeltulijate kaitsmine kah enam ei tööta, oleme omadega lõplikult perses. Ainult et kas see ei ole sama ohtlik, kui me nüristame seda nii olulist refleksi taolise lõputu tühikarjumisega?\nVõi oleme me juba jõudnud selleni, et igasugune seos mittepassiealiste kodanike ja seksi vahel kirjanduses on tabu, ja näha on esimesed märgid sellest, et tulihingelised kõlbelisuse eest võitlejad selle peale kilama pistavad? Uau, kui õnnelikud nad siis peavad olema – mida kõike annaks ära keelata...\nTegelikult on see lihtsalt nõme. Muidugi on lihtsam kirjutada asjadest, millest sa tead, ja kujutada tegelasi, kes on sulle südamelähedased, ent kas tohib mainida sellist pisiasja, et peaaegu igas loos on ju ka antikangelased? Muidugi paneb autor tegelastesse ka midagi iseendast ja muidugi mõjutavad tegelased omakorda teda, kuid jäägem ikkagi terve mõistuse piiresse, eks ole, muidu peale seitsmenda raamatu lõpetamist proua Rowling kindlasti juba soputab igal hommikul oma luua kohevaks ja lendab tööle.\nTavalistest ja nokuga tibidest\nSeksil, spordil ja söömisel on niipalju ühist, et neid vaadata või nende üle arutleda teinekord ju natuke võib, aga kõige parem on ikkagi ise tegeleda.\nTegelikult on tore naistest rääkida ja kui ma libistasin pilgu üle oma raamaturiiuli ja vaatasin korraks ka kettale, kus ma filme hoian, võin uhkusega kinnitada, et enamik filmide-raamatute autoreid on minu paadis. Peamine chick peab olema noor ja ilus.\nMiks siis mina hambusse jään? Ütleme, et mõned mu loos võiks naine ju teistsugune olla... näiteks paks ja inetu... aga mulle miskipärast tundub, et ajastu naiseideaali ei ole mina välja mõelnud, mis sest, et see mulle suurepäraselt sobib. Ons mu „süü” selles, et ma joonistan selle välja mõnede inimeste jaoks liiga jõuliste värvidega? Mulle meenub üks Estcon, kus öises vestluses üks mees tunnistas, et talle meeldivad paksud naised. Ta mõtles natuke ja lisas alkoholi siiras aususes, et tore on ka see, et tal on nii vähe konkurente...\nNõukogude ajal muide tõdeti, et kõige seksikamad lauluteksti on... – mis te arvate mis? Loomulikult operetilibretod. Aga operett oli ju selline vana, tardunud kunst ja seda ei tajutud niimoodi. Me vajame ideaale. Unistusi. Kas keegi väidab, et naiselikus ilus on midagi saatanlikku? Kas unistus ideaalses vormis naisekehast on kohatu maailmas, mis rasvuma kaldub?\nIgal asjal on loomulikult piirid – minule näiteks tundub nilbe selline nähtus nagu Fashion TV. See on nüüd küll selge vabandus, aga kes tunneb Elioni digiboksi seadeid, teab, et kanaleid välja arvata ei ole sugugi lihtne ja neid läbi klõpsides saad kõigile korraks pilgu peale visata. Vaadake seda teinekord (isegi mina pean teinekord ca 20 sekundit vastu, enne kui igav ja paha hakkab). Saage aru, 24 tundi ööpäevas näidatakse enamasti lihtsalt kõndimas või efektseid poose võtmas alatoidetud noori naisi. Kusjuures öösiti suudavad nad seal teinekord isegi lausa mõneks sekundiks juba tissivesti ka ära võtta; noh, teate küll, kristlastel on mingi omapärane fetiš või tabu – on umbes kümme ruutsentimeetrit kehast, mida kohe mitte ei tohi näidata, muidu on kõik šokeeritult maoli. Kuid sisuliselt on sellise meedia puhul tegemist ma ei tea küll täpselt kellele suunatud omapärase, kuiva ja siivsa erootikaga. Sest keegi ju ometi ei pane selge neid veidraid räbalaid, millega nad seal ringi tatsavad? (Nüüd küsige, et millal ma viimati ööklubis käisin...)\nMe elame tegelikult ajastul, mil traditsiooniliselt mehisteks peetud väärtustel ei ole enam kohta. Meestel ongi ju tegelikult ainult üks selgelt mõõdetav eelis – füüsiline jõud. Mehed ja naised ei ole võrdsed ka paljudes muudes asjades, kuid kõige muu puhul on väga vaieldav, kas seda saab eeliseks lugeda, ja seda nii üht- kui teistpidi. Ja kui järele mõelda, siis ei anna ka füüsiline jõud tänapäeva maailmas enam mingit olulist eelist. On vähe ameteid, kus seda reaalselt vaja läheb. „Traditsiooniline mehelikkus” on au sees vaid paikades, mida me üldiselt mahajäänuteks peame. Võib-olla oleks aeg endale teadvustada, et ajaloos on vastavalt oludele (majanduslikule situatsioonile) patriarhaat vaheldunud matriarhaadiga, ja et ehk me seisame just sellise muutuse lävel – et see aeg, mil ohvitser (mees) tõusis kaitsekraavist ja juhtis armee (mehed) rünnakule või kapten (mees) astus oma meeskonna ees uuele rannale, on jäädavalt läinud?\nMa ei räägi siin formaalsest võrdsustamisest, mis on lihtsalt tobe ja kohati järgmisele põlvkonnale sirgelt kahjulik (Rootsi peab isa olema sama kaua lapsega kodus kui ema – huvitav, kuidas nad on Rootsi mehed pannud rinnaga toitma?), vaid pikaajalisest ühiskondliku mõtlemise muutusest, mis praegu on teatud mõttes embrüonaalses staadiumis, avaldudes just sellistes äsja sulgudes mainitud ekstsessides ja üldises peataolekus. Tegelikult on matriarhaat juba käes – vaadake, mis toimub ülikoolide sisseastumisel ja kes on koolide tulemuste pingereas esimeses otsas.\nTegelikult on suur osa mehi juba alla andnud, nad pesevad kodus nõusid ja lentsivad kotti kandes poodides naiste sabas. Nende jaoks on Conan juba nii võõras, et kui nende diivani ette, õlle ja teleka vahele tekiks hobune, mõõk ja kena kõrbeprintsess, ei oskaks nad ühegagi neist midagi peale hakata. Olgu, tuleme poole maa peale vastu – džiip, AKM ja midagi Buffy, Nikita või Tomb Raideri taolist... Või kuhu maale peab vastu tulema – etteunustatud võtmetega BMW, võõras krediitkaart, kuhu PIN vildikaga taha kirjutatud, ja väga lahkelt naeratav pooltuttav üliõpilasneiu... Enam tobedamaks minna ma ei oska, kuid mõte on ehk arusaadav – tõenäoliselt ei tõstaks suurem osa mehi ka selle viimase peale oma kõhtu püksi ja ei ajaks oma sitapotile karke alla... Kuigi veel segasemaks jääb, mis aatomijõud paneks selliseid naisi selliseid mehi tahtma?\nSolvasin ma kedagi? Aga mõelge, kas see maalitud pilt ikka on vale... Kui pehmeks meie väärtused veel saavad minna? Mis on omadused-märksõnad, mida tänapäeval tehtavad tööd nõuavad? Korralikkus, järjepidevus, pühendumus, reeglipärasus, süstemaatilisus, rutiinitaluvus... („Lõuad pidada ja edasi teenida!”... aga ei – see on seesama asi liiga ausalt ja otse, st mehelikult öelduna.) Olgem ausad, naised on selles paremad.\nEhk siis – ma olen kindel, et me elame murrangulisel ajal. Ma olen oma raamatutes pakkunud välja mõned ideed, kuid praegu tundub, et lihtsamalt ja põhjalikumalt ütles selle välja Stanislaw Lem oma 1961 (pool sajandit tagasi!) ilmunud raamatus „Tagasipöördumine tähtede juurest” (Powrot z gwiazd”): „Kõige kõige olulisem on noorus. Sellepärast võitlevadki kõik selle säilitamise eest. /.../ ...kui palju tegureid, mis varem erootikas määravat osa mängisid, nüüd kadunud on. Loodus ei salli tühjust; järelikult asusid asemele uued tegurid. Võtame kas või nähtuse, millega te nii kokku kasvanud olite, et isegi ei märganud selle erilisust: risk. Seda ei ole enam olemas.”\nKogu kosmeetika, ilukirurgia, kõik need tuhat ja üks kõhnumisimevahendit on ilmselt alles algus. Küllap jõutakse veel meie eluajal mingite kehasse istutatavate moodulitega kontrollitava kehakaaluni ja nägu, rinnad ja tegelikult suur osa kehast muutub pidevate operatsioonide-korrigeerimiste tandriks – kõik ikka selleks, et teismeline välja näha, ja seda nii tavaliste, kui nokuga tibide puhul. Sest mehi selle sõna arhailises tähenduses – neid, kes suudavad relv käes kurja vastu minna ning vajadusel oma au ja väärtuste eest ka elu anda – siis enam ei ole.\nAga kõige hullem oleks see, kui me ka unistustest loobuksime.\nKokkuvõtteks lubatagu deklareerida, et kuigi nüüd ja tulevikus on Siim Veskimehe tekstides kõikvõimalikke karvaseid ja sulelisi, ei kao sealt kindlasti kuhugi ka noored, saledad, kena näo ja kujuga naised, keda on lihtsalt rõõm vaadata... või ette kujutada. Sellised mõnikord heledamad ja mõnikord tumedamad, mõnikord pikemad ja mõnikord lühemad, mõnikord mingit värvi pikkade juuste kosega ja mõnikord lausa palja kupliga. Vähemalt mõnikord ei kanna nad üldse riideid ja kui see ka tekstist alati otse välja ei tule, ei ole nad ei rumalad ega saamatud. Inimestele, kes taolisi asju lugedes end oma vaimse või seksuaalse orientatsiooni tõttu halvasti tunnevad, soovitaksin edaspidi mu raamatute lugemisest pigem üldse hoiduda. Kõigil on kergem.


Jüri Raidla: ametnikkond on nii professionaalne, et riiki saab pidada ka vähematega - Tööandjate Keskliit\nJüri Raidla: ametnikkond on nii professionaalne, et riiki saab pidada ka vähematega\nEesti poliitiline eliit ja ametnikkond on viimase 20 aasta jooksul läbi teinud nii suure arengu, et riiki saaks pidada ka oluliselt vähema hulga ametnikega, leiab riigireformi käsitleva tööandjate aastakonverentsi üks peaesinejaist, vandeadvokaat Jüri Raidla.\nTööandjate aastakonverentsi “Kes julgeb Eestit reformida?” jaoks antud videointervjuus kinnitas Raidla, et riigireformist rääkides ei räägi ta riigi demonteerimisest ja uuesti kokkupanemisest. “Ma räägin riigimasina häälestamisest tuleviku jaoks, kui Eestis on maksude tarbijaid märksa enam ning maksumaksjaid kahetsusväärselt märksa vähem,” selgitas Raidla. “Minu veendumuse kohaselt on madalamale kulutasemele häälestamine, ilma riigi toimimises midagi kaotamata, võimalik sest Eesti poliitiline eliit, eriti aga Eesti ametnikkond on viimase 20a jooksul läbi käinud väga tugeva arengu. Ametnikkond on nõnda professionaalne, et riiki on võimalik pidada oluliselt väiksema hulga ametnikega.”\nIgasugune koondamine ja vähendamine on Raidla kinnitusel alati keeruline protsess. “Aga kodanikuna olen seda meelt, et pigem olgu ametnikkond väiksem, aga makstagu neile kõrgemat palka, sest nad on oma professionaalsusega selle ära teeninud. Ametnikkond saaks massilise seadusloomega tegelemise asemel keskenduda tulemuste nimel töötamisele, riigi odavama ja parema pidamise nimel.”\nSee on Raidla kinnitusel siiski üks märgatavat säästu lubavaist meetmeist. Põhjalik ja mitmekülgne riigireform saab tema sõnul lähtuda vaid põhjalikest analüüsidest, n-ö riigi röntgenipildist.\nKuigi Eesti käekäik on olnud tähelepanuväärne edulugu, on riigireform ehk riigi häälestamine madalamale kulutasemele Raidla kinnitusel vältimatu. “Täna töötab ju riigimasin hästi, Eesti riigi suhtes pole tagasivaatavalt põhjust kriitiline olla,” selgitas ta. “Möödunud 25 aastat on olnud kena ja korralik edulugu. Kuid me peame vaatama ettepoole, mitte nelja-aastase tsükli, vaid mõne aastakümne jagu. Ainuüksi järgmise viie aasta jooksul väheneb meie töövõimeline elanikkond 44 000 inimese võrra, terve Pärnu linna jagu inimesi kaob tööturult ära. Pole võimalik ette kujutada, et samal ajal peame riiki sama moodi edasi – nii kurnaks riik ühiskonna välja. Midagi tuleb muuta, ja mitte ühiskonda, vaid riiki.”\nRaidla on viis aastat olnud aktiivne riigireformi eestkõneleja. Tema enda kinnitusel on ta neli ja pool aastat sellest rääkinud peaaegu kurtidele kõrvadele. “Jääminek toimus mullu sügisel, kui riigireformi teema võtsid jõuliselt üles ka Eesti ettevõtjad,” märkis Raidla, kelle kinnitusel muutis see valimiseelset olukorda oluliselt, tõstes riigireform üheks debatiteemaks. “Poliitiline eliit on riigireformi tähtsust tunnetanud, kas ka tunnustanud, see selgub lähemate aastate jooksul,” kinnitas Raidla.\nNB! Pildile klikates näete tutvustavat videot.


Diplomaatia – Toomas Hendrik Ilves: e-riik ei ole muinasjutumaa ega teerajaja, e-riik on teenused, mis aitavad lõimida Euroopat\nNr 170 • Oktoober 2017, Küberjulgeolek,\nToomas Hendrik Ilves: e-riik ei ole muinasjutumaa ega teerajaja, e-riik on teenused, mis aitavad lõimida Euroopat\nToomas Hendrik Ilvest vannutatakse sisse USA Senati õiguskomitee kuulamisel Venemaa sekkumistegevuse kohta demokraatlikes riikides üle maailma. Märts 2017.\nEesti eelmine president: e-riigi küsimused on pigem poliitilised kui tehnoloogilised.\nStanfordis küberrünnakuid ja digiühiskonna aluseid uuriv president Toomas Hendrik Ilves ütles intervjuus infotehnoloogia ettevõtjale Sten Tamkivile, et tehnoloogiavallas ei ole teistel riikidel Eestilt palju õppida. Küll aga saab olla Eesti eeskujuks, kuidas teha seaduseid, mis tehnoloogia inimeste kasuks tööle paneksid.\nAlustaksime Bertelsmanni fondi Mohni auhinnast, mille sel aastal digiriigi idee eest said. See auhind on mõeldud uuendustele, mida Saksamaal oleks tarvis üle võtta. Kas Sinu 25 aasta töö Eesti e-riigi ja küberkaitse alal on üldse midagi, mida Saksamaa-sugune riik saaks Eestilt õppida?\nSel küsimusel on kaks tahku, tehnoloogiline ja poliitikategemist puudutav. Tehnoloogilises plaanis ei ole Saksamaal vaja Eestilt õppida ega Eestil pole vaja Saksamaad õpetada. Tehnoloogiliselt on Eesti e-riik lihtne ja arusaadav igale infotehnoloogiaga kursis olevale inimesele.\nE-riigi puhul ei ole küsimus niivõrd tehnoloogias kui poliitilistes otsustes: kas neid samme, mida Eesti kakskümmend aastat tagasi astus, on teiste riikide poliitikutel julgust järele teha.\nEesti e-riik seisab kolmel talal: digitaalne identiteet, selle juriidiline alus ja teenused, mida riik kahele eelmisele tuginedes oma kodanikele pakkuda saab. Kõik kolm on peamiselt poliitilised, mitte tehnoloogilised küsimused.\nEsimene neist on digitaalne identiteet. Lihtsamalt, inimese digitaalne isikutunnistus, viis, kuidas internetis tõestada, et sina oled sina. See on palju laiem küsimus kui digiteenused, see puudutab kõiki netitehinguid, meilisaatmisest alates.\nMudel, mida mujal seni kasutatakse, pärineb aastast 1978-1979: inimesel on meiliaadress – nimi@domeen – ja salasõna. See mudel on vananenud. Toona, kui seda kasutas 3500 akadeemikut e-kirjade vahetamiseks, oli see piisav. Praegu kasutab internetti 3500 inimese asemel 3,5 miljardit inimest, Google’i andmetel 4,2 miljardit. See olukord nõuab uut mudelit. Vana mudelit kasutades ei ole digitaalne identiteet enam kaitstud – salasõna teadasaamiseks kulub vaid aega. ID-kaart seevastu andis digiidentiteedi, mis on kaitstud.\nTeine oluline poliitiline otsus, mille Eesti tegi, oli digitaalsele identiteedile juriidilise aluse andmine, isikukoodi sidumine rahvastikuregistriga, mis andis võimaluse digiallkirja kasutamiseks. See samm tähendas, et sinu digitaalne identiteet on sama kaaluga kui sinu pass ja digiallkiri sai sama tähenduse kui füüsiline allkiri. Seega, kõiki need tehingud, mis olid seaduslikud füüsilise allkirjaga, olid seaduslikud ka digitaalse allkirjaga. Taas, tehnoloogiliselt on see lihtne. Poliitiline otsus nõuab julgust. Saksamaal ei ole seda sammu veel astutud. Jaapanis, teises tehnoloogiliselt arenenud riigis, samuti mitte. Ometi on mõlemal kiibiga ID-kaardid olemas.\nKas põhjus, miks seda ei ole Saksamaal tehtud, on sealne alateadlik seos inimeste nummerdamise ja Teise maailmasõja õuduste vahel?\nKüsimus ei ole ajaloolises mälus, vaid muus. Suurbritannia, USA, Kanada, Uus-Meremaa, Austraalia – nende riikide ajalugu on erinev, aga ka nemad ei julge seda poliitilist otsust teha.\nKümme aastat tagasi ütles üks Iiri ajakirjanik mulle, et eestlased on altimad riigi kontrollile, sest elasid Nõukogude Liidus. Digitaalsel identiteedil ei ole riigi kontrolliga midagi pistmist, kuid müüdid Suurest Vennast elavad oma elu. Tegelik olukord on sellele vastupidine. Eestis on inimese andmed paremini kaitstud kui mujal. Sinu andmed on sinu omad, nende andmetega toimetatavad tehingud on inimese enda kontrolli all, ta saab alati vaadata, kes tema andmeid vaadanud on. Aga mis siis, kui terviseandmed lekivad, küsitakse. Kui Michael Schumacher tegi avarii ja viidi haiglasse, võttis kõigest pool päeva, et tema paberkandjal terviseandmed avalikuks saaksid. Keegi ei tea, kes pistis käe kartoteeki, tõmbas dokumendid välja, tegi neist fotokoopiad ja pani dokumendid tagasi. Paberil dokumente on oluliselt lihtsam varastada kui digitaalseid. Juurdepääs on lihtsam ja vargusest ei jää jälge. Eesti süsteemi puhul saab sinu andmetele ligi ainult see, kellele oled loa andnud, ja kui keegi vaatab sinu andmeid, jääb sellest maha jälg.\nSarnaseid müüte on palju, need ei ole kuidagi põhjendatavad IT-ga, vaid on tingitud teadmatusest ja poliitilise tahte puudumisest. Poliitilist tahet on vaja, et oleks võimalik luua seadusandlik baas, ja seadusandlikku baasi on vaja, et saaks luua regulatsioonid. Seadusandlik baas teeb digiallkirja võimalikuks, regulatsioonid määravad ära näiteks selle, et inimene näeb, kes tema andmeid on vaadanud.\nDaniel Vaarik pakkus välja kaks arusaama, mis teistes riikides e-Eestist võib kujuneda. Üks on e-Narnia, muinasjutt, mis leiab aset seitsme maa ja mere taga, ja teine on Eesti kui teerajaja. Kas Sinu visioonis on Eesti pigem teerajaja?\nMa arvan, et see on liiga lihtsustatud käsitlus. E-riik ei ole e-Narnia ega teerajaja, e-riik on teenused, mis aitavad lõimida Euroopat.\n2008. aastast on Euroopas tõusva populismi taustal kõneldud inimestele loosungites – vajame rohkem Euroopat, mitte vähem Euroopat. Euroopa 500 miljonil (õige pea küll 450 miljonil) inimesel ei ole neist loosungitest sooja ega külma, loosungid ei veena kedagi Euroopa tulevikku ühtsena nägema. Neid huvitab see, et teenused, mis neile meeldivad ja mida neil vaja, oleksid kättesaadavad. ELi kõige populaarsem teenus on Schengeni viisaruum. Teine populaarne teenus on euro.\nE-riik tähendab teenuseid, mis inimestele meeldivad: maksudeklaratsiooni on kerge esitada, retsepti on kerge uuendada. Eesti populaarseim digiteenus on digiretsept. Viis aastat tagasi tegin ettepaneku Sauli Niinistöle, et Soome võiks teha sama. Nüüdseks on sellega tegeldud aastaid, praegu on loota, et see käivitub 2018. aastal. Tehnoloogiliselt aga võtaks Eesti ja Soome ühtse digiretsepti süsteemi ehitamine pool päeva. Poliitiline otsus võttis viis aastat. Aga mis oleks, kui ehitaks sarnase ühise digiretsepti süsteemi kogu Põhjalas või koos Läti ja Leeduga? Üle kogu Euroopa?\nJärgmine Euroopa ühisteenus võiks olla arstiteenus. Lähed suvel Horvaatiasse või Kreekasse ja jääd haigeks. Lähed seal arsti juurde, pead talle seletama, mis viga ja mida varem oled põdenud, kuid arst ei pruugi osata inglise keeltki, saati siis eesti keelt. Talle kogu oma haigusloo seletamine nõuaks tõlki. Digitaalse teenuse puhul piisaks sellest, kui lähed arsti juurde ja sisestad ID-kaardi ning kogu sinu haiguslugu on ladina keelde tõlgituna arsti ees – varasemad tervisehädad, mida on vaja teada õige diagnoosi panemiseks, allergiad õige rohu kirjutamiseks ja nii edasi.\nSeega, need on inimeste elu lihtsamaks tegevad teenused, mis Euroopat ühises ruumis hoiavad. Paneme need teenused tööle. Ludiitlik lähenemine, mis ei toetu teadmisele, on mulle arusaamatu.\nTehnoloogiasektoris on väga keeruline tegutseda, kui asjad, mida ei ole enne tehtud, on vaikimisi halvad. See on lühinägeliku mentaliteedi tüüpiline tees: kuna seda ei ole varem nähtud, järelikult on see halb.\nVõrreldes riigipea võimalustega, kas endine riigipea saab maailma vajalikus suunas mõjutada?\nPigem on küsimus ajapuuduses – ei jõua igale poole, kuhu kutsutakse. India soovib 20 protsenti minu ajast ja ma ei ole veel otsustanud, kas mul on seda aega. Ladina-Ameerikas soovivad e-riiki rakendada Uruguay ja Paraguay, Costa Rica ja Panama. Eesti hea sõber Alec Ross, kes oli Hillary Clintoni ajal välisministeeriumi innovatsiooninõunik, kandideerib Marylandi kuberneriks ja lubas võitmise korral Eesti e-riigi süsteemi Marylandis käiku panna. Ühendriikides võiks süsteem toimida sarnaselt Eesti tiigrihüppega, mis käivitati vallas-paaris, teistele valdadele meeldis ja nad tegid järele.\nSiit jõuame Stanfordi juurde. Miks sa siin oled? Kas see on seotud juba mainituga – Ladina-Ameerika on lähemal, Maryland on lähedal, Indiasse on otselennud?\nMul ei olnud aasta eest aimugi, et Stanfordi jõuan. Kui ametiaeg hakkas lõppema, küsis mitu ülikooli, millised mu tulevikuplaanid on – Harvard, Columbia, Cambridge, Stanford. Lõpuks oli asukoht see, mis määras. Stanfordi välispoliitika instituut oli just loonud uue fellowship’i endisele riigipeale või valitsusjuhile, kel on midagi öelda. Fellowship oli pooleks aastaks, kuid kuueks kuuks teise riiki kolida on suur ettevõtmine, sisseelamiseks kulub mitu kuud. Kui Hooveri instituut pakkus, et jäägu ma veel aastaks, tundus see mõistliku lahendusena.\nAlguses oli plaan kirjutada raamat, kuid siis tulid Ühendriikide presidendivalimised ja selgus, et Donald Trumpi valimise tõttu said kokku minu kolm põhihuvi: demokraatia, Venemaa ja IT. Raamat edeneb aeglaselt.\nKui oled põgenike laps, huvitab sind lapsest saati, mis see Venemaa on. Hakkasin 8-9-aastaselt lugema New York Timesi, et teada saada, mida NSVL endast kujutab. 15-16-aastaselt lisandus sellele laiem huvi demokraatia vastu. Mida demokraatia tähendab? Kuidas erineb demokraatia sellest, mis on Nõukogude Liidus või mis oli Saksamaal 1930. aastatel? Mis on need tegurid, mis teevad riigikorra demokraatiaks ja riigi demokraatlikuks? Ajaliselt nende kahe vahele jäi huvi tekkimine IT vastu. Kui ma olin 14, oli minu väikses koolis matemaatikaõpetaja, kes kirjutas doktoriväitekirja matemaatikapedagoogikast, ja otsustas, et teeb eksperimendi: kas lapsed suudavad õppida programmeerimist. Mina olin üks neist 12 lapsest. See oli 1969. aastal. Kooli keldris oli teletaip, perfolint, suur modem, mis oli ühendatud arvutiga, mis paiknes 60 km eemal. Õppisime Basicut. See tunne, mis mul tekkis, kui ma kirjutasin programmi y=x2 ja sain vastu väljatrükitud kõvera, oli võimas, ja sellest on tulnud minu eluaegne IT-huvi.\nJa siis tulid Ühendriikides presidendivalimised, kus kõik need kolm huvi langesid kokku. Erakondade serveritesse häkiti sisse, varastatud dokumente levitati ehk doksiti. Seda tehti valikuliselt – doksiti Clintonit, mitte Trumpi, just nagu Prantsusmaal doksiti Macroni, mitte Le Peni. Saksamaal tunti hirmu, sest oli teada, et kaks häkkerite võrgustikku ehk Advanced Persistent Threat’i – APT 29 ehk Cozy Bear ja APT 28 ehk Fancy Bear, GRU ründegrupid, on korduvalt murdnud sisse Bundestagi liikmete arvutitesse, erakondade serveritesse ja poliitiliste sihtasutuste serveritesse. Mis iganes neis serverites ei olnud, on juba ilmselt teada.\nMacroni meeskond sai olukorra ohjamisega oluliselt paremini toime kui Ühendriigid. See näitab, et õpitakse, ja õpitakse kiiresti.\nSee, mida nad doksingu osas tegid, oli suurepärane – tootsid ise võltsitud dokumente ja panid oma serveritesse. Kui Wikileaks need suure hurraaga välja paiskas, oli kõigile ilmne, et dokumendid olid võltsing. Seega selline vastuaktsioon on täiesti võimalik.\nKuid lisaks häkkimisele ja doksimisele on ka valeuudised. Statistika järgi jagati kolme kuu jooksul enne USA valimisi Facebookis valeuudiseid 8,7 miljonit korda ja pärisuudiseid 7,3 miljonit korda. Aastavanune uuring näitab, et 62 protsenti ameeriklastest peab Facebooki peamiseks uudisteallikaks. Neid kahte asja kokku pannes on pilt päris kurb.\nKui siia juurde panna veel botid, mis doksitud materjali ja valeuudiseid kordavad nii Facebookis kui eriti Twitteris, on pilt veel tumedam.\nEdasi läheb pilt enigmaatiliseks, sest me ei tea täpselt, millega tegu. Facebookist ja ka mujalt korjatud megadatat analüüsides saadakse ettekujutus kasutajate iseloomust, maailmavaatest, harjumustest. Stanfordis on praegu üks järeldoktor, kes Cambridges selle põhjal doktoritöö tegi. Üksnes inimese Facebooki laike analüüsides saab järeldada, kas inimene on introvertne või ekstravertne, ühte- või teistmoodi neurootiline, hetero või gei ja nii edasi.\nKas see on Cambridge Analytica, millest juttu on?\nCambridge Analytica võttis kõnealuse inimese doktoritöö, varastas metoodika ja rakendas seda poliitilises võitluses. Trumpi digikampaania maksis 78 miljonit dollarit.\nViimane aste on küllalt sünge. Facebook, toetudes megadata põhjal tehtud analüüsidele, müüb niinimetatud tumedaid reklaame. Kui tavalisi reklaame näevad kõik, siis tumedaid reklaame ainult need, kellele need on suunatud. Sina oled mures majanduse pärast, sina saad majandusalase reklaami. Naaber on mures kuritegevuse pärast ja saab kuritegevusalase reklaami. Tagatipuks teatas Facebook, et ei avalda, milliseid tumedaid reklaame on levitatud, ega ütle ka, palju nende eest on makstud. (Intervjuu trükkimineku ajaks oli Facebook teatanud, et ta siiski avaldab, mis reklaamidega oli tegu, aga vaid USA Kongressile - ST.)\nMida see tähendab tuleviku mõttes demokraatiale, me veel ei tea. Aga ma arvan, et sarnaseid tegevusi hakatakse piirama ja Facebook langeb vähemalt Euroopas tugeva kriitika alla.\nTeine pool, mis on demokraatiale ohtlik, on riikide vastumeetmed. Saksamaa võttis vastu seaduse, mille kohaselt saab platvorm 50 miljonit eurot trahvi, kui ei võta 24 tunni jooksul valeuudiseid maha. See võimaldab sõnavabaduse, väljendusvabaduse piiramist.\nLisaks kõigele sellele tuli NSA töötaja Reality Winneri kaudu välja, et venelased on murdnud sisse 39 osariigi valijaregistrisse. Kaks nädalat hiljem ütles asesiseminister, et sissemurdmine toimus 21 registrisse, eesmärgiga valijaregistrit muuta. Inimesi lisada valijaregistrisse ei saa, aga saab muuta juba olemasolevate inimeste andmeid – näiteks vahetada nimes mõne tähe. Kui see inimene läheb valima, öeldakse talle, et kuna dokumendis olev nimi ei lange kokku registris oleva nimega, siis valida ei saa. Kui seda teha vastavalt inimese profiilile – muuta nende andmeid, kes mustanahaline, demokraat –, saab valimistest teatud osa inimesi kõrvale jätta.\nKõik need vahendid on täiesti uued. Kümme aastat tagasi ei olnud ühtegi neist ründevektoreist olemas. Demokraatia toimis nagu demokraatia. Häda on selles, et IT-inimesed ei saa aru, mis demokraatia on, ja need, kes saavad aru, mis demokraatia on, ei saa aru, mis IT on.\nSeega, tulin Stanfordi, et kirjutada raamatut, mis ei puuduta ühtegi neist probleemidest. Aga nende probleemidega tegelemata ei möödu praegu päevagi. Käin kongressis, konverentsidel, ümarlaudadel, pea iga päev on mingi intervjuu. Raamatu jaoks palju aega ei jää.\nMillest raamat räägib?\nRaamat räägib demokraatliku digiühiskonna alustest. Esimene neist alustest on identiteet. Selle analoog füüsilises maailmas on pass, mis ütleb, et sina oled see, kelle väidad end olevat.\nPassiga saab minna muuhulgas teise riiki: sinu pass ütleb, et oled usaldusväärne ja sind võib riiki lasta.\nAga millegipärast ei taheta digiruumis sama teha. APT 28 ei tule füüsiliselt üle piiri, ta tuleb digitaalselt ja murrab sisse vabariiklaste ja demokraatide serveritesse, riiklikesse andmebaasidesse. Ta tuleb digitaalselt sinu riiki ja paneb toime kuriteo. Kui sa ei taha, et igaüks üle piiri saab, siis on vaja digitaalset passi, digitaalset identiteeti.\nHuvitav on see, et Demokraatide Rahvuskomitees töötas 126 inimest, kellel oli juurdepääs serverile, kust dokumendid varastati. 124 neist kasutasid kahefaktorilist autentimist. Kaks ei kasutanud.\nJa sellest piisas.\nJah. See on maailm, milles me nüüd elame. Ja sellega kohaneda on riikidel suhteliselt raske. Meil läks väga libedalt. See on veel üks põhjus, miks teised riigid ütlevad, et ei saa teha sama, mida Eesti tegi, ja selles osas on neil ehk isegi õigus.\nMeil oli Nõukogude okupatsioon ja selle järel algus tehnoloogiliselt puhtalt lehelt.\nKaudselt on põhjus tõesti selles.\nSelleks, et e-riigi teenused oleksid võimalikud, peab digi-ID olema kohustuslik ja universaalne, see tähendab – kõigil olemas. Kui see ei ole kohustuslik ja universaalne, siis ei hakka ei avalik ega erasektor teenuseid arendama. Soomes, Lätis ja Leedus on kiibiga ID-kaardid olemas, aga neid kasutab 10–20 protsenti elanikkonnast. Firma või riigisektori juht ei pane raha teenuse arendamisse, mida 80 protsenti inimestest ei saa kasutada. Meie loogika oli teine. Kõigil on ID-kaart, teenuseid saavad kasutada kõik ja seega on ka motivatsioon teenuste arendamiseks. Aga põhjus, miks me saime seda teha ja miks teiste riikide jaoks võib see probleemiks osutuda, on kaudselt tõesti Nõukogude okupatsioonis, täpsemalt selles, et Eesti sai vabaks. Ajavahemikus oktoobrist 1991 kuni maini 1992 võttis pea kogu Eesti rahvas välja oma välispassi. Üheksa aastat hiljem mõeldi valitsuses, et kuna aasta pärast tuleb kogu Eesti rahvas uue passi järele, siis on hea mõte teha korraga ka ID-kaart. Pealegi, selleks ajaks sai Euroopa sees juba ID-kaardiga reisida. Nii sai valdav enamus ID-kaardi, mis võimaldab digitaalset identiteeti ja selle põhjal loodud teenuseid.\nEt anda Eesti inimesele aimu, kus meiega võrreldes asub USA, toon neli näidet. Esimene: kaks-kolm aastat tagasi võtsid välisministeerium, kaitseministeerium ja USA kaitsejõud kasutusele kiipkaardi kahefaktorilise autentimisega. Umbes kümme aastat pärast Eestit.\nTeine: Räniorus, IT ja innovatsiooni Mekas, oli lapse kooli registreerimiseks vaja tohutul hulgal bürokraatiat, erinevate institutsioonide vahet käimist, pikkades järjekordades seismist.\nKolmas: Ühendriikides on kasutusel e-valimised, kuid selle tähendus on hoopis teine – lihtne tehniline lahendus, kus valija saab kandidaadi poolt anda hääle valimisjaoskonnas ekraanile vajutades. Selline süsteem on sissemurdmise eest kaitsetu.\nNeljas: USA Kongressis on kõigil töötajatel olemas ID-kaart. ID-kaardi peal on miski, mis näeb välja nagu kiip. Aga see ei ole kiip, see kiibikleeps. Mõtlesin, et see ei ole võimalik. Aga on.\nKäid sageli Washington DCs. Kas Washington DC ja Silicon Valley saavad üksteisest aru?\nMõlemad näevad asja lihtsustatult, möödarääkimine on suur. Silicon Valleys on jõukamatel pigem libertaarne lähenemine – riigi mured on teisejärgulised, võid astuda laevale ja minna elama 15 miili kaugusele oma saarele, kus võid teha, mida tahad. Aga riigis, kus on 330 miljonit inimest, tuleb asju vaadata tervikuna. Ka see laev vajab lõpuks USA mereväge, kes tuleks kaitsma, kui vaja on.\nWashingtonis on probleemiks politiseerimine. Christopher Painter, välisministeeriumi küberjulgeoleku pealik, lasti lahti lihtsalt seetõttu, et oli ametis ka Barack Obama ajal, ehkki enne Obamat oli ta olnud ka Bushi juures. Sama on saadikutega. Kes sunniti lahkuma, kes läks ise ära. Tulemuseks on see, et kui Euroopas soovitakse Ühendriikidega rääkida, ei ole saadikut, kelle kaudu seda teha. Aga kui USA on hädas iseenda probleemidega, võib see muule maailmale häda kaasa tuua. Peamiselt kaitseküsimustes.\nKui mõtled ideaalse aasta peale, siis kus tahaksid veeta aega ja kui palju?\nMaist septembrini Eestis. Kui on külm talv, siis samuti Eestis. Aga kui porine talv, siis ei teagi.\nNii et kui valida, kas maailm või Eesti, siis ...\nEesti. Praegu, Eesti sunnil, maailm.\nKas Eestist saaksid oma tööd teha?\nTuttav hindu, kes siin elab, ütles, et tal on kolm kodu – Silicon Valley, London ja India. Indias teeb ta heategevust, San Franciscos leiab uusi kontakte ja ideid, aga elada on kõige kergem Londonis. Brexitiga see muidugi muutub.\nMinu puhul, mu raamatukogu on Eestis. Tahan olla seal, kus on mu raamatud.\nViies vabadus, andmete vaba liikumine, millest oled aastaid rääkinud, on nüüd Eesti eesistumise ametlik agenda. Mis tundeid see Sinus tekitab?\nMul on väga hea meel. Eriti kui sellest räägivad inimesed, kes varem ideesse kriitiliselt suhtusid ja Eesti IT-edu müüdiks nimetasid.\nMüüdil on kaks tähendust. Ühes tähenduses tähendab müüt valet, väljamõeldist. Teises tähenduses kasutatakse seda näiteks Kalevipojast rääkides. Kui 1870. aastail kogunesid väikestes külades talumehed „Kalevipoja“ lugemise õhtutele, ma ei usu, et ükski Eesti talupoeg arvas, et päriselt on olemas siil, kes ütles “Serviti!”. Aga see on müüt, see on midagi, millesse me uskusime. See andis tunde, et oled päris. Ja sellest kasvas välja see miski, mis võimaldas rahvusriigi tekkimise. Kas meil oleks olnud rahvusriiki ilma Kalevipojata? Võib-olla oleks, võib-olla mitte. Aga kindlasti aitas see kaasa. Selles mõttes on Eesti IT-edu müüt. See ei ole vale, vaid see on miski, millesse me usume, see on asi, millesse tasub uskuda. Kui usud millessegi, siis on võimalus, et see saab teoks, kui ei usu, siis kindlasti ei saa.\nPraeguseks peaks olema selge, et see on teoks saanud. Kõik need uuringud, mis näitavad Eesti kõrgeid kohti Euroopas või maailmas, ei ole meie väljamõeldised. Eestis on suurim internetivabadus maailmas ja Eestil on parim küberturvalisus Euroopas. See näitab, et see dihhotoomia, millega tullakse välja Läänes, rääkimata autoritaarsetest riikidest, mille kohaselt pead loobuma teatud vabadusest, et sul oleks turvaline, ei ole tõsi. Ei pea loobuma ei turvalisusest ega vabadusest. Eesti on tipus mõlemas. Lisaks, ELi 2017. aasta digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi järgi on Eesti esimene ka veebipõhiste avalike teenuste pakkujana. Seega, Eesti on kõige turvalisem ja naudib samal ajal suurimat vabadust seetõttu, et oleme hoolitsenud selle eest, et pakkuda oma kodanikele turvalisust seal, kus see on oluline, ja vabadust seal, kus ei ole mingit põhjust sundida inimestele peale võltsturvalisust.\nTulles tagasi sinu esimese küsimuse juurde, kas seda on võimalik õpetada? Tehnoloogilist poolt teatakse niigi. Kas poliitilist julgust on võimalik õpetada? Ma ei tea.


Eesti Vabaõhumuuseum - Uudised - Seto mihklipäev\nAvaleht > Meist > Uudised > Seto mihklipäev\n3. oktoobril peame koos Piiriveere sibula ja kala päevaga ka Seto mihklipäeva. Seto talu ja vene vanausuliste kalurimaja vahelisel platsil on võimalik osa saada mihklipäeva palvusest ja ehedast seto kirmaskist - kuulata saab leelot ja pillimängu, maitsta oinaruuga, proovida rahvusjooki ehk hans`at.\nSeto mihklipäeva kombestikust avab vabaõhumuuseumi peavarahoidja Elvi Nassar.\nMihklipäevaga lõppes sügisene põllutöö ja loomade karjatamine. Kõik välitööd pidi tehtud saama, et saaks rahus hinge tõmmata. Rehepeksugagi tuli valmis jõuda, sest vastasel juhul oli järgneval aastal karta viljaikaldust või koguni rehehoone põlemist. Õigeusu kombe kohaselt paastuti enne suuremaid pühi. Mihklipaastus, mis kestis nädal aega, söödi köögivilju ja kala, palju tarvitati toiduõli, kuna kõik piima- ja lihasaadused olid keelatud.\nSETOD TÄHISTASID MIHKLIPÄEVA LAUSA KAHEL PÄEVAL: 12. oktoobril maamihklipäeva, 14. oktoobril vene mihklipäeva. Lisaks pühitseti Setomaal 21. oktoobril ka mihalapäivä, mis oli pühade peainglite Miikaeli, Gabrieli ja Rafaeli mälestuspäev.\nKarja- ja viljaõnne tagamiseks peeti mihklipäeval külakabelites (tsässonates) palvusi. Mihklipäeva hommikul palvetati ka kodus: kogu pere laskus kolm korda põlvili palves, et kõigevägevam aitaks üle elada külma talve ja pika kevade. Mõnel pool kutsuti tallu preester (papp), kes ikooniga ümber rukkipõllu ja karja käies ning ristivett pritsides vilja ja loomi õnnistas. Tänuks anti papile oina kaelaliha ja odrakaraskit.\nMaamihklipäeva peeti pühaks - ei peetud soovitavaks õues töötamist, keelatud oli metsaminek. Mitmes Setomaa külas peeti kirmaseid, sõideti sugulastele külla, võeti ka ise külalisi vastu. Petseris peeti kirikupüha, toimus ka suur mihklilaat.\nMihklipäevaks tapeti oinas/lammas, millest keedeti suppi (oinaruuga), looma saba söödeti karjasele. Karjaõnne tagamiseks viidi kirikute juurde kogunenud santidele-palvetajatele lambapäid. Kodudes küpsetati pirukaid ja odrakaraskit, pruuliti õlut. Pidutseti koos sugulastega paar-kolm päeva, vene mihklipäeval hakati koju minema. Juhtus sedagi, et vahepeal oli lumi maha sadanud ning vankril kojusõit kulges üsna vaevaliselt.\nMihklinädal oli kalg (kõva) nädal, mistõttu püüti kapsad hakkida ja hapnema panna nädal enne või pärast seda aega. Selleks, et loomasöödast puudust ei tuleks, pandi mihkliööl heinte peale luud, reha ja koot. Viimane oli mõeldud varga või vanakuradi nuhtlemiseks. Mihklipäeva ilm ennustas järgnevat talve- ja kevade ilma: olid puulehed langenud, oli oodata kena kevadet, kui mitte, oli karta külma jüripäeva; hilised maasikaõied tähendasid viljakahju, õied õunapuul aga mõne pereliikme surma.\nVaata Sibula ja kala päeva kohta rohkem siit.


Bollinger Band Based Trailing Stop Loss - Amibroker, Bollingeri bandid amibribroker afl\nMa tean, et teile meeldib pärast pikka tööpäeva koju tulla ja mõne videomänguga maha istuda. Et neid alati heas vormis hoida, makske arveid õigeaegselt ja hoidke madalat tasakaalu. Talle meeldib ka, kui sa tema rind vaatad, aga mitte siis, kui proovite tema põlve suudelda või juukseid nuusutada. Proua amibroker, metastock stock tööriist, mis on selle kohta stohhastiline. Bollingeri ansamblid pigistavad metastocki - Ortopedia Mariano ortopediamariano.\nProbleem on selles, et valitseb ülemaailmne kriis ja Fry sulatati varakult ära. Ta peab tõestama, et tema väärtus aretusproovina on inimkonna päästmiseks.\nVõite kohtuda paljude kuulsate koomiksite tuntud tegelastega. Kuid kogu teie elu ja teie vanemad said hakkama sellega, et tundsite end normaalselt.\nTäna lähete suurlinna, et liituda mõne uue töökoha koolitusprogrammiga. Mäng algab kohast, kus uues kodus sööd võileiba, mille vanemad sulle pakkisid.\nKasutage topeltklõpsu, selle asemel, et iga kord kinnitusnuppu vajutada. Teie brauseris on probleem Heli oli jube, nii et ma redigeerisin selle välja ja asendasin muusikaga.\nKas otsite seksi ilma mingite kohustusteta?? Väga hea 8 Kui teil kapis istub vana Windows XP arvuti, võiksite seda ikkagi aeg-ajalt kasutada. Windows XP on viimastel aastatel järk-järgult loobunud, kuid see ei takista tal säilitada väikest osa turuosast. Ja selle vananeva opsüsteemi toetamiseks, et see oleks nägus ja funktsionaalne, on palju tarkvara.\nPraegusele platvormile sisse logides on teil juurdepääs oma lemmikseadmete ostmiseks, nt, Sülearvutid, mängukontrollerid ja kõik muud alternatiivsed seadmed. MCX maagaasi kauplemise strateegia platvorm on jaekaupluste kett ja veebipoe veebisait.\nMicrosofti tihedalt hoitav ja hallatav ning arvutitega kauplev ettevõte. PC-tarkvarasüsteem ja füüsiliste teaduste MS-kauplus on lisaks kõige tõhusam sihtkoht arendajatele, et jõuda uue vaatajaskonnani ja saada uusi kliente.\nTahad leida sekspartnerit? See on lihtne. Klõpsake siin KOHE, registreerimine on tasuta!\nSee platvorm keskendub enamasti kõige tõhusama rakenduse loomisele ja teie ettevõtte arendajana kasvatamisele. Microsofti poe sisselogimine annab juurdepääsu ettevõtlusega kasutajatele, et luua oma ettevõttes korralik rekord.\nSee aitab kasutajal realiseerida oma eesmärke ja äriplaanide eesmärke. Ja küsige ühiselt küsimusi ja saate Bollingeri bandid amibribroker afl tehnilistelt nõustajatelt, keda Microsoft neile pakub.\nMicrosofti poe sisselogimiseks peate kasutama oma Microsofti kontot. Pärast sülearvutisse või seadmesse registreerimist Microsofti kontoga.\nTasuta pilvesalvestusruum, ja hoidke oma lemmik asju - seadmeid, fotod, sõbrad, mängud, seaded, muusika, siis seni ja sünkroonis.


Eelseisval laup�eval on Paides Starmani Vutipidu\nStarmani Vutipidu on perep�ev, kus saab kogu perega l�busalt aega veeta, vaadata p�nevaid jalgpallimat�e ning aidata koos kaasa Eesti jalgpalli klubikultuuri arendamisele. P�eva kulminatsiooniks on jalgpallikohtumine Linnameeskonna ja FC Kuressaare vahel.\nStarmani Vutipäev toimub Paide Linnastaadionil 1. septembril algusega kell 13.00. Kell 14.00 on kavas kohtumine D2.IV Paide Linnameskond vs Põltsamaa Sport. 15.00 lähevad showmängus vastakuti Paide Gümnaasium ning Paide Ühisgümnaasium. Päeva kulminatsiooniks on kell 17.00 algav kohtumine Paide Linnameeskonna ja FC Kuressaare vahel.\nLisaks laste ja noorte mängudele on päeva jooksul tegevust kogu perele: zorbipallid, triblamisrada, täpsuslöögid auhindadele, jalgpallikeegel, silmailu pakuvad TTÜ tantsutüdrukud ja palju muud. Suurimate fännide jaoks seatakse üles fännisein lemmikutega pildistamiseks ja pere pisemate jaoks batuut.


Motivatsioonipäev keskjuhtidele 30.09.2020 koolitajad | Areng.ee\nParimat tööd teevad õnnelikud inimesed\n30.september 2020 Hestia Hotel Europa konverentsikeskuses, Paadi 5, Tallinn\nSuurema osa viimasest viiest aastast on Alar rännanud maailma eri paigus, uurinud inimpsüühikat, töötanud läbi tuhandeid lehekülgi uuringid ning koolitanud kümneid tuhandeid inimesi nii Eestis kui Euroopas.\nAlari kogemuste pagasisse kuulub isikliku ettevõtte pankrot aastal 2004, taas jalule tõusmine koolitusfirmas Vain&Partnerid 2006, saadud õppetundide toel sisustusportaali Sisustus.ee asutamine 2007, elu ja töö Austraalias 2009 ja koolitusfirma Eduelamus loomine aastal 2010. Enam kui 15,000 osalenu 100% rahulolu koolitustega, tõid Alarile 2011 aastal Euroopa kultuuripealinn Tallinn2011 ametliku külalislahkuse koolitaja tiitli. Alar oli ka aasta 2014 Raadio2 populaarseima saate “Hallo Kosmos” enim järelkuulatud saatekülaline.\nTema koolitustel osalenute hinnangul teeb Alari õpetused väärtuslikuks just nende praktiline maalähedus, toetumine rahvusvahelistele uuringutele ning inspireerivad näited isiklikust elust.\nTutvu ka juhtimisekspert ja inspiratsioonikoolitaja Alar Ojastu koolitustega ja loe Alari mõtteid tema blogis.\nInga Lunge on eesti näitleja. Ta lõpetas 2004. aastal Eesti Humanitaarinstituudi teatriõppe. 2011. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Lavakunstikooli magistriõppe lavakõne ja hääle tervishoiu alal.\nInga on öelnud oma koolitaja-tegemiste kohta järgmist: “Mul on hea meel kui minust on natukenegi kasu, et hajutada inimeste hirme avaliku esinemise ees”.\nRita Rätsepp on psühholoog ja näitleja, kes on lõpetanud Eesti Muusikaakadeemia kõrgema lavakunstikooli XI lennu ja töötanud Eesti Draamateatris, Eesti Nukuteatris ja Raeteatris.\nRital on sotsiaalteaduste magistrikraad psühholoogia alal 2008 aastast. Aastatel 2010–2016 töötas Rita Rocca al Mare Koolis psühholoog-nõustajana.\nRita tegutseb igapäevaselt psühholoog-nõustajana ja koolitajana.\nTauri Tallermaa lõpetas 1992.a TTÜ majandusteaduskonna raamatupidamise ja majandusanalüüsi eriala.\nOma esimesed koolitaja kogemused sai ta juba mõned aastad hiljem töö kõrvalt raamatupidamise põhialuseid õpetama hakates. Erinevaid töökogemusi sai ta veel pangaduses, reklaamiagentuuris ja tootmisettevõttes.\n2001.aastal kutsuti teda Kiirlugemiskooli kiirlugemise treeneriks. Aasta hiljem õnnestus aga kohtuda Londonis 8-kordse mälu maailmameistri Dominic O’Brieniga ja sealt sündis idee hakata mälutreeninguid tegema.\nAlates 2002.a sügisest on Tauri õpetanud inimestele, kuidas oma mälu efektiivselt kasutada.\nViimase viie aasta jooksul on Tauri oma mälutreeningute sees fookuse suunanud just tähelepanu ja keskendumise arendamisele.


Uuendatud teave riikide ja liikumispiirangute kohta Eestisse saabujatele 1. jaanuari seisuga – Varssavi\nVabariigi Valitsus kinnitas 30. detsembril alates 1. jaanuarist Ühendkuningriigist Eestisse saabujatele täiendava kohustuse teha kuni 72 tundi enne reisi algust COVID-19 test, mille tulemus peab olema negatiivne. Testi tegemise kohustus ei laiene alla 10-aastastele lastele. Inimesed, kes saabuvad Ühendkuningriigist Eestisse lähipäevadel ja kellel ei ole võimalik teha testi 72 tundi enne reisi, peavad testi tegema vahetult pärast riiki sisenemist. Antud reeglid kehtivad ka isikutele, kes kasutavad Ühendkuningriiki Eestisse saabumisel transiitriigina. Ühendkuningriigist saabujale kehtib endiselt 14-päevane eneseisolatsiooni aeg: ta peab pärast Eestisse jõudmist 14 kalendripäeva jooksul viibima oma elukohas või viibimiskohas. 14- päevast eneseisolatsiooni perioodi on võimalik lühendada kui isik teeb seitsmendal päeval peale saabumist kordustesti ja mõlemad testid on negatiivsed. Täpsem info: https://www.kriis.ee/et/uudised/uuest-aastast-muutuvad-uhendkuningriigis….


Tõde ja õigus (3. osa) 1954 -- Raamatukoi raamatupood\n408-leheküljeline ümbrispaberiga tavaformaadis ja kõvas köites romaan sarjast A. H. Tammsaare Teosed\nEesti kirjandusklassiku A.H. Tammsaare viieköitelise suurteose III osa.\nKäesolev on II trükk, esmatrükk ilmus Noor-Eesti Kirjastuses Tartus 1931.a.\n«Samuti nagu «Tõe ja õiguse» II köites, kuulub ka romaani kolmandas köites esiletõstetud kujude hulgas keskne koht Indrekule. Selle juhuslikult revolutsiooni keerisesse sattunud noore inimese elamuste, meeleolude ja mõtiskluste kaudu laseb Tammsaare hinnata sündmusi, mis teose lehekülgedel lugeja silmade ees lahti rulluvad.\nKuid romaani kolmanda köite peategelaseks ei ole teoses esiletõstetud üksikud kujud, vaid poliitilisele elule ärganud rahvas. Kui analüüsime romaani, kerkibki meie ette kõigepealt küsimus sellest, mil määral Tammsaarel, vaatamata teose tõsistele puudustele ja kirjaniku eksimustele realistliku kunsti ees seisvate ülesannete ja eesmärkide vastu, on siiski õnnestunud edasi anda masside võimsat liikumist seoses 1905. aasta revolutsiooni sündmustega Eestis.»


Vooremaa Jõgeva tantsijad lennutavad end tähtede poole\nJõgeva tantsijad lennutavad end tähtede poole\nTV3 valib oma kodulehel Koolitantsu rahva lemmikut ja tihe rebimine käib kahe Jõgeva grupi vahel, kellest üks on JJ-Street’i lendurid.\nJJ-Street’i lendurite hip-hop grupp on koos tantsinud vähem kui poolteist aastat, kuid on teinud koos oma treeneriga kodulinnas ja väljaspool juba suuri tegusid. Jõgeval on nad üles astunud jääpurikafestival ja sündmusel “Noortelt noortele”.\nTreener Kairi Jerlov ütles, et grupp on viinud Jõgeval tänavatantsu uuele tasemele. “Õpilased on teinud väga head tööd ja selle tulemusel on hakatud Jõgeval tänavatantsu rohkem väärtustama ja mõistma,” tunnistas ta. Ühisgümnaasiumist on Jerlovi sõnul tulnud tagasiside, et varem ei osatud oodata, et ka tänavatants võib olla nii meelelahutuslik. Jõgeva lendurite grupi treener on kohalikku tantsukultuuri arendanud neli aastat. Eelmisel aastal oli ta Jõgeva linna aasta õpetaja kandidaat ning pälvis aasta treeneri tiitli JJ-Street Tantsukoolis.\nUus aasta on Jõgeva lenduritele alanud veel paremini, sest maakondlikus voorus pälvis treener Jerlov juhendaja eripreemia ning grupp pääses edasi piirkondlikku vooru. Lendurite kava kiideti suurepärase idee ja lavastuse eest.\nTänavatantsust, noortest talentidest ja suurejoonelisest šõust saab veelgi rohkem aimu pühapäeval. Nimelt leiab Virtuse spordihoones aset üle-eestiline tantsuvõistlus Jõgeva Choice Battle, kus saab osaleda kaheksas erinevas kategoorias. Jerlov, kes on võistluse peakorraldaja, ütles, et praegu on võistlema tulejaid ligi 200. Tantsuvõistlus algab 3. märtsi hommikul kell 10 ning põnevust jätkub terveks päevaks. Võistlus on finišiks samal nädalavahetusel toimuvale JJ-Street Kevadseminarile. JJ-Street tähistab ka oma kümnendat sünnipäeva ning kõigile külalistele on plaanis üllatused ja põnev programm.\nKairi Jerlov kutsub tantsuvõistlusele kaasa elama eelkõige Jõgeva inimesi. Tema sõnul on see sündmus kodulinna jaoks midagi enneolematut ja võistlust korraldatakse nii nooremate kui vanemate tantsuhuviliste jaoks.


Keila Linnavolikogu 43. istung - Uudised ja teated - Keila Linnavalitsus\nKeila Linnavolikogu 43. istung\nKeila Linnavolikogu 43. istung toimus teisipäeval, 25. mail 2021.a kell 18.00 Keila Linnavalitsuse saalis.\n2. Keila linna konsolideerimisgrupi 2020. aasta majandusaasta aruande kinnitamine\nKeila Linnavolikogu kinnitas Keila linna konsolideerimisgrupi 2020. aasta majandusaasta aruanne. Audiitorfirma Grant Thornton Baltic OÜ vandeaudiitori arvamuse kohaselt kajastab konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes osades õiglaselt grupi konsolideeritud finantsseisundit seisuga 31. detsember 2020 ning sellel kuupäeval lõppenud majandusaasta konsolideeritud finantstulemust, konsolideeritud rahavoogusid ja konsolideeriva üksuse eelarve täitmist kooskõlas Eesti finantsaruandluse standardiga. 2020.aasta planeeritud eraisiku tulumaksu laekumine oli 11,3 miljonit eurot, laekus 11,4 miljonit.\n3. „Keila linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava aastateks 2021-2032" eelnõu heakskiitmine ja avalikustamine.\nKeila Linnavolikogu kiitis heaks „Keila linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava aastateks 2021-2032" ning suunas see avalikule väljapanekule 26.05. kuni 26.06.2021 linnakantseleis ja Keila linna veebilehel. Igaühel on õigus avaliku väljapaneku kestel esitada kirjalikke ettepanekuid, kas digitaalselt allkirjastatuna e-posti aadressile klv@keila.ee või paberkandjal allkirjastatuna aadressile Keskväljak 11, Keila linn. Volikogu otsustas korraldada 28.06.2021 algusega kell 18.00 Keila linnavalitsuse saalis kava avalik arutelu, juhul kui avaliku väljapaneku kestel esitati kirjalikke ettepanekuid.\nKeila linna ühisveevärgis, mida haldab AS Keila Vesi, on ühtses süsteemis 7 puurkaevu, millest normaalolukorras on töös ainult Ehitajate tee piirkonna viis puurkaevu. Veetöötlusjaam asub Ehitajate teel 1999. aastal põhjalikult renoveeritud hoones. Samas hoones paiknevad ka II astme pumpla, AS Keila Vesi dispetšerpunkt ja kontoriruumid. Veetöötlus koosneb aereerimisest ning seejärel liivasurvefiltritest, kus eemaldatakse veest raua ja mangaani komponendid. Koos aereerimisega väheneb ka agressiivse CO2 osa. Protsess on täielikult automatiseeritud ja süsteem anti käiku aastal 2003. Veetöötlusjaam on projekteeritud võimsusele 2000 m3/d ja tagab linna praeguse ja ka perspektiivse vajaduse. 2019-al oli võrku suunatud vee kogus keskmiselt 1242 m3 /d ja 2020a-l 1300 m3/d. Viimase kolme aastaga on toimunud keskmine tarbimise kasv ~100m3/d ehk ~7%, kuid sellele eelnenud ~10 aastat on veekogused olnud sarnased. Linna veevärgiga tegeleva AS Keila Vesi teenindada on kokku 55km veetorustikku, mis sisaldab ka Lääne-Harju valla territooriumil olevat veevärki ~5km. Vanema malmist veevõrgu vanus on ~35...45 aastat kogupikkkusega ~4km ning nende üldine seisukord on halb, mis on nende avariide tõttu peamine lekkevee põhjustaja. Oluline osa veekadudest on tingitud lõhedest paepinnases, kuhu lekkevesi kaob maapinnale jälgi jätmata. Linna ühisveevärk on üldiselt heas seisukorras. Probleemiks on veel rekonstrueerimata veetorustikud (kokku ~4km), kus esineb endiselt suhteliselt palju lekkeid. Samuti on vanema veevõrgu sõlmed (hüdrandid, siibrid) halvas seisukorras ja ei võimalda kogu veevõrku optimaalselt opereerida. Linna veevärk on sisuliselt välja ehitatud ja edasi tuleb tegeleda eelkõige veevärgi töö optimeerimise ja torustike renoveerimisega.\nÜhiskanalisatsiooniga on varustatud kogu Keila linna tiheasustusala. Süsteem koosneb torustikest, pumplatest ja reoveepuhastist. AS Keila Vesi teenindada on kokku ~56 km kanalisatsioonitorustikku, mis sisaldab ka Lääne-Harju valla territooriumil olevat torustikku ~6km. Vanema rekonstrueerimist vajava torustiku pikkus on~4km. AS Keila Vesi hallata on kokku 29 kanalisatsiooni pumplat, millest kolm paiknevad Keila vallas Tammermaa elamupiirkonnas ja üks Harku vallas (Circle-K). Pumplatest 19 on ühendatud kaugvalvesse. Analoogiliselt ühisveevärgiga on ka ühiskanalisatsioon rajatud kogu Keila linna olemasolevale tiheasustuspiirkonnale. Puudu on mõnede üksikute kinnistute ühendustorustikud tänavatorustikust. Kanalisatsioonisüsteemis ei ole ette näha olulisi muutusi.\nReovee peapumpla rajati reoveepuhasti territooriumile 2003. aastal pärast uue reoveepuhasti ehitust. Pumpla on varustatud kolme pumbaga, võre ja vooluhulga mõõtjaga. Vahetult pumpla kõrval paikneb purgla mahuga 50 m3, mille reoveed on võimalik juhtida kas isevoolselt või pumbates peapumplasse. Keila linna uus reoveepuhasti rajati 2001. aastal, 2011.aastal rekonstrueeriti/täiendati osaliselt puhasti süsteeme ja rajati puhastile reoveesette trummelkomposter. 2019.aastal oli müüdud reovee kogus keskmiselt 1312m3/d ja heitvee kogus 2012m3/d ehk ballastvee osakaal oli 35%. Oma kanalisatsioonisüsteem on jäänud veel Keila tööstuspargi (Harju KEK-i) territooriumil olev AS Entek-i süsteem, mis suunab reoveed linna ühiskanalisatsiooni. Suur osa linna veemajandusse planeeritavatest investeeringutest kuulub reoveepuhasti tehnoloogiliste seadmete uuendamisele, mis on vajalik, et tagada puhasti senine hea puhastusaste. Täiendava investeeringuna on ette nähtud Päikesepargi rajamine reoveepuhasti territooriumile, mille esmane eesmärk on reoveepuhasti elektrikulude oluline vähendamine.\nAS Keila Vesi hallata on kokku ~15km sademeveetorustikku ja sademevee puhastustiik Piiri tn /Paldiski mnt ristmiku piirkonnas. Sademeveekanalisatsioon on rajatud peamiselt põhjarajooni korrusmajade piirkonnas, Harju KEK-i tööstuspiirkonnas ja lõunarajoonis Tööstuse ja Jõe tänava piirkonnas.\nKeila Linnavolikogu andis Keila Linnavalitsusele nõusolek hüvitada 1,5- kuni 3-aastase lapse kohatasu omaosalus eralapsehoiuteenuse mittekasutamisel 12. aprillist kuni 30. aprillini 2021(k.a.) maksimaalselt 70 euro ulatuses kalendrikuu kohta, kusjuures teenuse mittekasutamisel on kohatasu omaosalus 0 eurot ning teenuse kasutamisel arvestatakse kohatasu omaosaluse suurus proportsionaalselt kohalkäidud päevade järgi.\n5. Keila linna tunnustusavalduste andmise korra muutmine\nKeila Linnavolikogu muutis oma 29. novembri 2016 määrust „Keila linna tunnustusavalduste andmise kord". Seni kehtinud määruse kohaselt pidi linnavalitsuse esitama oma ettepanekud Keila linna teenetemärgi kohta ja talle tähtajaks saabunud nõuetekohaselt vormistatud avaldused linnavolikogule hiljemalt 1. aprilliks. Piirav kindel kuupäev Keila linna teenetemärgi avalduste ja ettepanekute esitamisel volikogule võib olla takistuseks vääriliste kandidaatide tunnustamisel, mistõttu see säte võiks olla paindlikum, sestap jäeti tähtaeg uuest redaktsioonist välja.\nSeni kehtinud kohaselt Keila linna teenetemärgi korraline andmine toimub üks kord aastas Keila linna aastapäeva pidulikul üritusel, mis on tänases piirangute olukorras ebamõistlik säte ning võiks samuti olla paindlikum. Uue sõnastuse järgi toimub Keila linna teenetemärgi andmine Keila linna aastapäeva pidulikul üritusel või muul piisavalt väärikal moel selleks sobival ajal ning kohas.\nLinnavolikogu otsustas tõsta aasta kultuuripreemia suurust. Seni jagunes kõigi preemia saajate vahel 3000 euro. Vastavalt ettepanekule kehtestati kultuuripreemia suuruseks 3000 eurot ühe kultuuripreemia saaja kohta.


Kristjan Ilves: see oli meeletu iseloomu kasvatamise hooaeg, maksahaake tuli paremalt ja vasakult | Õhtuleht\nMart Treial, 11. märts 2019, 16:15\nKahevõistleja Kristjan Ilvese hooaeg oli kõike muud kui rõõmustav.Foto: Aldo Luud\nKahevõistleja Kristjan Ilves (22) otsustas Seefeldi MMi järel, et loobub MK-hooaja kahest viimasest etapist. Ta tunnistas ilustamata, et midagi positiivset aastast kaasa võtta polegi.\n"See oli meeletu iseloomu kasvatamise hooaeg. Maksahaake tuli paremalt ja vasakult. Vaimselt oli hooaeg karm, aga lõpus harjusin ära," lausus Ilves telefonitsi Õhtulehele.\nPõgus meenutus. Kõik hakkas kiiva kiskuma juba novembri lõpus MK-hooaja avaetapil Rukal. Seal ebaõnnestus eestlane hüppemäel ega läinudki teist ala tegema. Nädal hiljem Lillehammeris selgus, et tal pole absoluutselt suusajaksu.\nSeejärel võttis ta aja maha, tegi kõikvõimalikud terviseuuringud ja treenis rahulikult. Näitajad olid korras, kuid aasta 2018 lõppes Ilvesel tugeva kõhuviiruse tõttu haiglas tilgutite all.\n"Olin täiesti räbal," sõnas ta jaanuari alul enne Otepää MK-etappi.\nHäda kiuste oli ta kodurajal stardis ning teenis teisel võistluspäeval 28. koha eest hooaja esimesed MK-punktid. Tundus, et suusavorm liigub tasapisi ülesmäge ja ehk annab MMil võidelda koha eest esimese 20 hulgas.\nParaku ei suutnud Ilves hüppemäel oma tavapärast stabiilsust ja taset leida ning murdmaavorm jäigi keeskpäraseks, et mitte öelda kesiseks. MK-sarjas õnnestus küll pärast Otepääd teenida viis päramist punktikohta (kohad vahemikus 23–29), kuid MM läks täielikult aia taha.\nSuure mäe võistlushüpe lõppes kukkumise ja käevigastusega. Kuus päeva hiljem normaalmäel sai Ilves valutava kämbla kiuste kirja 43. koha (46. suusaaeg) ning kuulutas hooaja enne Oslo ja Schonachi MK-etappe lõppenuks. Tema tänavuseks saagiks jäi 22 MK-punkti, mida on 242 (!) võrra vähem kui mullu.\n"Otsustasime pärast MMi, et nii pole mõtet jätkata," ütles Ilves. "Üks asi oli see käsi, aga teistpidi ei lase mingi asi suusarajal pingutada. Nii pikalt on halvas seisus üle pressitud."\nTa jätkas: "Päris ausalt ütlen, siis valutav käsi polnud põhjus, miks MMi sõit selline oli. Valu kannatamine polnud probleem, see ei vähendanud sõidukiirust eriti. Pigem oli asi enda täielikult katastroofilises seisus. Üldine füüsiline olek on hooaja vältel olnud arusaamatutel põhjustel üllatavalt kehv.\nOleme hästi palju arstide juures käinud ja lasknud südant kontrollida. Ultraheli, EKG, Holter-monitooring... midagi ei tulnud välja. Kardan ise, et lihtsalt sügisperioodi viimane ettevalmistus pani tervele hooajale põntsu.\nJäime Rukale raskele rajale aeglastesse oludesse tiksuma. Väsimus oli kuhjunud ja tampisin keha nii toorelt tuimaks, et ei suutnud enam võistlustempos sõita. Aga see on minu arvamus, arstide juures pole midagi välja tulnud. Treeningpäevikut vaadates, siis see hooaeg oli pigem grammi võrra kergem kui eelmine. Olukord on natuke müstiline."\nÕnneks aitab Ilvest juba 2017. aasta suvest saati spordipsühholoog Snežana Stoljarova, kes oli MMilgi kaasas.\n"Sel hooajal sain temalt veel rohkem abi. Üks põhjus, miks elasin suhteliselt lihtsalt hooaja üle, ongi see, et mind on ümbritsenud head inimesed. Üksi olnuks nende muredega päris katastroofiline. On vaja inimesi, kellega rääkida," märkis Ilves.\n"Kõige hullem on, kui õpid kaotama. Ma polnud enne võistlust alla andnud, aga teadsin natuke ette, mis saama hakkab. Õnneks on kahe hooaja vahel nüüd natuke pikem paus. Saab seedida ning vaimu ja füüsist puhata. Uueks hooajaks on muutusi vaja, aga praegu ei oska veel öelda, milliseid. Arutelu käib."\nMärtsis treenib Ilves kodumaal ning lõpetab ametlikult võistlushooaja kuu lõpus Otepääl toimuvatel Eesti meistrivõistlustel. Viga saanud vasak käsi vajab veel pisut taastumisaega, kuid trenni saab teha.\nKristiina 11. märts 2019, 17:14\nHoia Šmigunist eemale enne kui mädaks läheb..