Kaasatus: Ekspertarvamused - Eesti Koostöö Kogu\nKAASATUS/Avatud poliitikakujundamine/Läbipaistev ja infobarjäärideta poliitikakujundamine/ Kaasamise hea tava järgiv kaasamine õigusloomesse/ Seadusloomes osalemise võimaldamine kõikidele huvilistele\n1. Ettepaneku esitaja poolt taotletav eesmärk / probleem(id), millele lahendust pakutakse\nKõik teemal KAASATUS esitatud ettepanekud on suunatud senisest paremate tingimuste loomisele avalikkuse sh. huvigruppide osalemiseks poliitikakujunduses ja õigusloomes, mille praegune tase ei vasta inimeste ootusele. Kuigi eelnev Praxise teostatud analüüsis on ettepanekud jagatud 3 alateema vahel, ei ole tegemist alternatiividega, vaid üksteist täiendavate ettepanekutega. Seetõttu on põhjendatud nende järgnev analüüs tervikuna, tuues punktis 9 välja need ettepanekud, mis vajavad eraldi tähelepanu.\n2. Ettepaneku suhe kehtivasse põhiseadusesse. Kui ettepanek eeldaks eelnevat põhiseaduse muutmist, siis näidatakse ära, millise põhiseaduse koha millist muutmist oleks vaja.\nAvatud poliitikakujundus ja õigusloome ei eelda põhiseaduse muutmist. Põhiseaduse § 1 lg 1 sätestab Eesti demokraatliku vabariigina, kus kõrgeima võimu kandja on rahvas. Põhiseaduse § 46 annab igühele õiguse pöörduda pöörduda märgukirjade ja avaldustega riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikute poole, kusjuures vastamise kord tuleb sätestada seadusega. Seega näeb põhiseadus ette toimiva dialoogi rahva ja avaliku võimu vahel, kusjuures on rõhutatud vajadust reguleerida seadusega avaliku võimu kui dialoogipartneri tegevus kodanike pöördumistele vastamisel. Osalemise eelduseks on õigeaegne informatsioon avaliku võimu tasandil toimuvate otustusprotsesside kohta, mille tagamisel on võimalik toetuda põhiseaduse §-le 44. Selle sätte kohaselt on igaühel on õigus vabalt saada üldiseks kasutamiseks levitatavat informatsiooni, mida avaliku võimu asutused on kohustatud andma seadusega sätestatud korras.\n3. Ettepanekuga seonduv poliitilis-õiguslik raamistik\nAvatud poliitikakujundamine ei ole Eestis uus teema. Juba 10 aastat tagasi kiitis Riigikogu heaks strateegilise dokumendi Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsioon (EKAK), mis seab üheks oluliseks eesmärgiks osalusdemokraatia edendamise. Konkreetsemalt näeb kontseptsioon ette kodanike ja nende ühenduste laialdase kaasamise poliitikate ja õigusaktide väljatöötamis-, teostamis- ja analüüsiprotsessi ning selleks vajalike teabekanalite ja mehhanismide arendamise. Kontseptsioonist tulenevalt kinnitab vabariigi valitsus tegevuskava, mis kuulub perioodilisele uuendamisele. Praegu kehtiv dokument „Kodanikuühiskonna arengukava 2011 – 2014“ sisaldab muuhulgas kaasamist kui olulist tegevusvaldkonda, mille eesmärgiks on saavutada olukord, kus: „Avaliku sektori otsuste kujundamisel arvestatakse valitsusväliste osapoolte panusega ning osapooled on rahul kaasamise protsessi läbiviimisega.“\nTeine oluline Riigikogu tasandil 2011. a. veebruaris heaks kiidetud strateegiline dokument „Õiguspoliitika arengusuunad aastani 2018“. Selle dokumendi kohaselt peab õigusloomeprotsess olema avatud ja ettenähtav ning kaasamise efektiivsuse saavutamiseks peab see toimuma selgete formaliseeritud menetlusreeglite alusel. Valitsuse ülesandeks oli vajalikud regulatsioonid kehtestada 2012. aasta lõpuks. Seega peaks meil juba praegu kehtima õiguslik raamistik avatud ja kodanikke kaasavaks poliitikakujunduseks.\nEelnõude ettevalmistamist täitevvõimu tasandil reguleerib valitsuse määrusega kinnitatud Vabariigi Valitsuse reglement, mis näeb ette huvigruppide kaasamise ja õigusaktide mõjude hindamise vastavalt valitsuse poolt kinnitatud juhenditele ning ametkondadevahelise eelnõude kooskõlastamise. Täiendavalt reguleerib eelnõude menetlusprotsessi valitsuse määrus „Hea õigusloome ja normitehnika eeskiri“, mis sätestab nõuded seaduseelnõude ettevalmistamisele alates seaduseelnõu väljatöötamise kavatsusest kuni seaduse mõju hindamiseni.\nA. Läbipaistev ja infobarjäärideta poliitikakujundamine\nEelnõude avalikustamist reguleerib seaduse tasemel Avaliku teabe seaduse § 28, mille kohaselt tuleb veebis avaldada ministeeriumides valminud seaduste ja Vabariigi Valitsuse määruste eelnõud koos seletuskirjadega nende kooskõlastamiseks saatmisel ja Vabariigi Valitsusele esitamisel, samuti ministri ja kohaliku omavalitsuse organite määruste eelnõud koos seletuskirjadega enne nende vastuvõtmiseks esitamist. See on ilmselgelt liiga hiline etapp, et asjahuvilised, keda pole muid kanaleid kasutades eelnõude ettevalmistamisse kaasatud, saaks sisuliselt kaasa rääkida. Just eelnõude menetlusprotsessi läbipaistmatus on oluline põhjus, miks kaasamise suhtes valitseb rahulolematus, mida kajastavad ka rahvakogu ettepanekud.\nEelnõude menetlusprotsessi suuremat avalikustamist võimaldavad Eestis laialt käibivad e-riigi lahendused, sealhulgas eelnõude infosüsteem EIS ja osalusveeb, mis oleks vaja üheselt siduda eelnõude menetlusprotsessi eri etappidega alustades eelnõu väljatöötamise kavatsusest kuni eelnõu suhtes otsuse langetamiseni valitsuse istungil. Selle teostamiseks on vaja selget õiguslikku regulatsiooni vastavalt põhiseaduse § 44 1. lõikele, mis näeb ette vastava korra sätestamist seadusega. Kui e-teenuste arendamisel on taotluseks koondada informatsioon ühte portaali eesti.ee, siis sarnase eesmärgi võiks seada eelnõude menetlusprotsessi info avalikustamisele ühe keskse „infoakna“ kaudu. See oleks palju kasutajakesksem lähenemine, kui info otsimine erinevate ministeeriumide veebilehtedelt ja dokumendiregistritest.\nB. Kaasamise hea tava järgiv kaasamine õigusloomesse\nVabariigi valisuse poolt 29.12.2011 kinnitatud „Kaasamise hea tava“ annab juhised valitsusasutustele kaasamise korraldamiseks. See dokument näeb ette, et eelnõude väljatöötamise käigus tuleb valitsusasutusel huvirühmade ja avalikkusega konsulteerida võimalikult varajases menetlusetapis ja kogu protsessi vältel. Avalik konsultatsioon tuleb igal juhul läbi viia kahes menetlusetapis: siis, kui eelnõu väljatöötamiseks alles taotletakse mandaati, ning siis, kui eelnõu on juba välja töötatud. Kuigi avaliku halduse arendamisel on heade tavade kujundamisel positiivne roll, ei piisa üksnes „pehmest“ lähenemisest, et edu saavutada. Praktika näitab, et järelevalve kaasamise hea tava täitmise üle on nõrk ning ministeeriumidel napib oskusi ja vahendeid, et eelnõude ettevalmistamist nõuetekohaselt teostada. Kokkuvõttes, kodanike kaasamine riigivalitsemisse ei ole valitsuse jaoks seni olnud piisavalt oluline teema.\nÜheks oluliseks tühimikuks eelnõude menetlusprotsessi reguleerimisel on avaliku konsultatsiooni mõiste ebamäärasus. Selle tõttu pole selge, keda ja mil viisil konsultatsiooni toimumisest teavitatakse ja mil moel on tagatud protsessi ja tulemuste läbipaistvus. Praegu küll ripuvad avalikku konsultatsiooni suunatud eelnõud infosüsteemis EIS ja osalusveebis, kuid konsultatsiooniprotsessi käigus laekunud ettepanekud ja kohtumiste kokkuvõtted jäävad enamasti ametnike teada või jõuavad heal juhul ülevaatlikul kujul eelnõu seletuskirja. Vaid siis, kui ettepanekud sisestatakse osalusveebi, on avalikkusel võimalik neid näha, kuid terviklikku ülevaadet kõigi laekunud ettepanekute ja nende mõju kohta eelnõu kujunemisele osalusveebi ei jõua. Seetõttu ei täida osalusveeb ka oma ülesannet avaliku konsultatsiooni platvormina. Olukorra parandamiseks tuleks õiguslikult sisustada avaliku konsultatsiooni mõiste, näha ette konsultatsioonist teavitamise kanalid ning konsultatsiooniprotsessis laekuva informatsiooni avalikustamine.\nSelgemat piiritlemist vajavad ka huvigruppide eelnõude ettevalmistamisse kaasamise põhimõtted. On mõistetav, et ulatuslikku avalikku konsultatsiooni, kus kasutusel on erinevad kaasamisviisid (avalik koosolek, ümarlauad, kirjalik tagasiside jne) ei ole võimalik ega ka põhjendatud kõigi eelnõude puhul läbi viia, küll aga tuleb osalusvõimalus kindlustada neile valitsusvälistele osapooltele, keda kavandatav regulatsioon otseselt puudutab ja/või kes on valdkonna eksperdid. Informatsioon selle kohta, kellega on tehtud koostööd eelnõu ettevalmistamisel, peab peegelduma eelnõu seletuskirjas vastavalt valitsuse määrusele „Hea õigusloome ja normitehnika eeskiri“. Siiski ei saa avaliku konsultatsiooni puhul eelnõu seletuskirja lugeda piisavaks tagasisideks ettepanekute esitajatele, vaid vastav informatsioon tuleks kättesaadavaks teha ka osalusveebis kui avaliku konsultatsiooni e-platvormis.\nAsjasse puutuvate osapoolte ja ekspertide kaasamist õigusloomesse soodustab ka valitsuse poolt detsembris 2012 kinnitatud „Mõjude hindamise metoodika“, mida kavatsetakse rakendada järk-järgult: aastal 2013 vähemalt poolte eelnõude puhul ja alates 2014. aastast kõigi õigustloovate aktide puhul täies mahus. Loomulikult eeldab selle kava teostamine ka vastavate vahendite olemasolu. Ideaalis peaks mõju analüüs muutuma seaduse seletuskirja lahutamatuks osaks. Ka Riigikogu, kelle pädevuseses on eelnõude algatamine ja valitsuse esitatud eelnõude muutmine, peaks oma õigusloome tegevuses rohkem tähelepanu pöörama mõjude hindamisele ja kajastama neid eelnõuga kaasnevas seletuskirjas enne eelnõu vastuvõtmist. Praegu näeb Riigikogu kodu- ja töökorra seadus juhtivkomisjonile üksnes võimaluse koostada kolmandaks lugemiseks seletuskiri, mis kajastab 2. ja 3. lugemise vahel toimunud muudatusi. Kuna elektrooniline Riigi Teataja täiendatud platvorm annab võimaluse kajastada lisaks seaduse tekstile ka eelnõu menetluse käiku, siis tähtsustub oluliselt menetlusinfo põhjalikkus ja ülevaatlikkus.\nC. Seadusloomes osalemise võimaldamine kõikidele huvilistele\nSelleks, et iga asjahuviline saaks osaleda seadusloomes, peab avalikkusel olema võimalik saada õigeaaegselt informatsiooni ministeeriumides toimuvast eelnõude väljatöötamisest. Juhul, kui seaduseelnõu väljatöötamine algab väljatöötamise kavatsuse avalikustamisega eelnõude infosüsteemis ja edasist menetluse kulgu on võimalik samuti veebis jälgida ning toimuva kohta teavitust tellida, saab paberiajastul võimatuna tundunud eesmärgi põhimõtteliselt teoks teha. Juba praegu on kõigil huvilistel võimalik anda tagasisidet ja esitada ettepanekuid osalusveebis avalikul konsultatsioonil olevate eelnõude kohta. Osalusveebi kasutamist piirab hetkel kodanike vähene teadlikkus selle kanali olemasolus, aga ka asjaolu, et puudub tagasiside ja terviklik informatsioon avaliku konsultatsiooni käigus toimuvast ja selle tulemustest.\nKokkuvõttes, ühtset ja tervikklikku õiguslikku raamistikku avatud õigusloome ja poliitikakujunduse elluviimiseks Eestis praegu veel olemas ei ole, kuid juba on rakendatud terve rida olulisi initsiatiive, kaas arvatud e-platvormid, mis loovad hea aluse avatud riigijuhtimisele üleminekuks.\nMilliste seaduste muudatusi ettepaneku rakendamine eeldaks?\nAvatud ja kodanikke kaasava poliitikakujunduse jaoks on oluline kõigepealt määratleda eelnõude ettevalmistamise menetluse etapid, reguleerida nende sisu ja veebis informatsiooni avalikustamise nõuded. Kokku tuleb leppida nii avalikkuse kui kitsamalt huvigruppide otsustusprotsessidesse kaasamise põhimõtted ning protsessi läbipaistvuse tagatised. Seda on kõige ülevaatlikum ja selgem teha eraldi seadusega, sest erinevates õigusaktides laiali paisatuna ei teki valitsusvälistel osapooltel õigusselgust ja –kindlust oma võimalustes ühiskonnaelu oluliste otsustuste ettevalmistamisel kaasa rääkida.\nKas vaadeldav ettepanek on Eesti süsteemi sobiv või tooks selle rakendamine kaasa muude põhimõtteliste muudatuste vajaduse?\nSeni on Eesti õigussüsteemis eelnõude ettevalmistamist täitevvõimu tasandil käsitletud valitsuse otsustusprotsessi ettevalmistava sammuna, mitte iseseisva tähendusega haldusmenetlusena, mis on seaduse regleerimisala. Põhimõtteline muudatus peaks toimuma arusaamises õigusloome korraldusest, millelele andis küll tõuke Riigikogus heaks kiidetud „Õiguspoliitika arengusuunad aastani 2018“, kuid mille elluviimine täitevvõimu tasandil ei edene piisava kiirusega.\n6. Milliseid tagajärgi ettepaneku rakendamine kaasa tooks?\nEelnõude menetlusprotsessi etappide sidumine informatsiooni avalikustamisega veebis ühe „akna“ kaudu ja võimalus teavitust tellida looks kodanikele võimaluse kursis olla neile huvipakkuvate avaliku poliitika valdkondadega. Ühtlasi korrastaks see eelnõude ettevalmistamist ministeeriumides, sest eelnõu ettevalmistamise algatamise kohta on vaja langetada otsus, mis avalikustatakse ja millele teised asjast huvitatud asutused saavad reageerida. Huvigruppidele sihitud konsultatsiooni ja avaliku konsultatsiooni korraldamise põhimõtete ja erisuste kokku leppimine seaduse tasandil annaks ametnikele selgema juhise kaasamise korraldamiseks ja tagaks avalikkusele ning huvigruppidele selguse nende võimalustes otsustusprotsessides kaasa rääkida. Sealjuures peab konsultatsiooni korraldamise ulatuse suhtes säilima vastutavate ametnike diskretsiooniõigus arvestades nii aja-, inim- kui ka raharessursse, mida ulatuslik kaasamisprotsess eeldab.\nRahvusvahelised analoogid – mida on neist teada.\nAvaliku võimu otsustusprotsesside läbipaistvuse suurendamine on aktuaalne paljudes riikides seonduvalt 2011. aasta sügisel alguse saanud rahvusvahelise Avatud Valitsemise Partnerluse initsiatiiviga. Eesti on selles initsiatiivis osaline, kusjuures Eesti tegevuskava näeb ette avatud ja kodanikke kaasava poliitikakujunduse edendamise.\nTaotletava eesmärgi saavutamise teised, realistlikumad, süsteemsuselt sobivamad variandid\nSeni, kuni avatud õigusloome ja poliitikakujunduse õiguslikku regulatsiooni täiustatakse, tuleb jätkata senist suunda ametnike oskuste arendamimisel ja „Kaasamise hea tava“ rakendamisel, eriti aga tõhustada avalikkuse teavitamist juba olemasolevatest osalusvõimalustest.\nSpetsiifilist valdkonda puudutavad ettepanekud\n1. Riigikogu komisjonide töö avalikustamine\nEelmisel aastal kerkis avalikkuses päevakorda Riigikogu komisjonide tööd kajastavate materialide kättesaadavus ning teema päevakajalisust ilmestavad ka rahvakogu protsessi raames tehtud ettepanekud.\nRiigikogu komisjonide töö on reguleeritud Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse neljandas jaos „Riigikogu komisjoni töökorraldus“. Põhimõtteliselt on komisjonide istungite korraldamine olnud ühesuguselt reguleeeritud kogu taasiseseisvumisest möödunud aja jooksul. Komisjoni istungid on reeglina kinnised, külaliste kutsumise õigus on komisjoni esimehel, kuid komisjon võib otsustada kuulutada istungi avatuks, kui selle poolt on üle poole konmisjoni koosseisust.\nErinevus komisjoni töökorralduses, mis toodi sisse 2004 aastal, puudutab komisjoni istungite protokollie. Siis kaotati varem kehtinud nõue, et „protokoll peab kajastama komisjoni istungi käiku ja komisjoni istungil vastuvõetud otsuste ning seisukohtade kujunemist“. Tänane riigikogu komisjoni protokoll kajastab vaid koosoleku toimumise fakti ning seal osalenud ning esinenud inimeste nimesid ja vastuvõetud otsuseid, aga otsuste tekkimise käiku ainult sedavõrd, kui komisjoni liikmed seda oma sõnavõtus eraldi nõuavad.\nKuna komisjon on Riigikogu tööorgan, siis on komisjoni töö kujundamisel avatuse imperatiivi kõrval tähtis ka see, et komisjon saaks täita oma sisulist funktsiooni Riigikogu täiskogu otsustusprotessi ettevalmistamisel. Komisjonis toimuvad esialgsed arutelud ja informatsiooni vahetus ning püüdlused erinevate huvide vahel kompromisse leida. Komisjoni töö tulemus kajastub suure saali aruteludes, kus tuuakse reljeefselt välja erakondlikud erisused ja rahvaesindajate eriarvamused.\nRiigikogu komisjonide istungite kohustuslikus korras avalikuks muutmine võib kahjustada komisjonide töövõimet ning viia sisulised arutelud ja kompromisside otsimise reguleerimata pinnale (nn. tahatuppa). Seepärast ei ole komisjonide senise töökorralduse muutmine väljaspoolt tuleva surve tõttu põhjendatud, avaliku istungi korraldamine tuleks jätta komisjoni enda otsustada. Küll aga võiks Riigikogu komisjonid olla palju aktiivsemad avalike istungite korraldamisel nendel teemadel, mis pakuvad üldist huvi. Ka täitevvõinmu järelevalve küsimused võiksid leida käsitlust avalikel istungitel. Avaliku istungi ülekanne internetis peaks olema loomulik asjade käik.\nKüll aga on ekspertide soovitus taastada varem kehtinud nõue komisjonide protokollidele, et need sisaldaksid üldiste faktide kõrval ka ülevaadet arutelu käigust.\nEkspert Andres Ergma jäi seisukohale, et Riigikogu komisjonide istungid peaksid olema avalikud.\nLobby õiguslik reguleerimine\nLobby tegemine ehk võimukandjate mõjutamine majandusliku kasu saamiseks ilma kaasnevate poliitiliste ambitsioonideta on levinud kõikides liberaalse demokraatia režiimides. Anglo-ameerika riikides on lobby’stamine reguleeritud juba alates teise maailmasõja järgsest ajast, aga kontinentaal-Euroopa riikide praktikasse on see jõudnud alles XXI sajandi alguses, eelkõige seoses Euroopa tasandil regulatsioonidega. Põhjala riikides ametlikku lobby regulatsiooni veel ei ole, selle asemel rõhutatakse poliitika tegemise ja avaliku võimu toimimise avatusele. Kesk- ja Ida Euroopa riikidest on lobby reguleeritud Poolas ja Sloveenias.\nLobby reeglite formaliseerimisel tuleb leida ühiskondlik arusaamine küsimuses, kuidas selline regulatsioon mõjutab erinevate huvigruppide esindatust versus nende inimeste huvide esindatuses, kes ei ole organiseerunud. Uuringud on näidanud, et valdav enamus lobbiste töötab kasumit taotlevaid ettevõtteid ja valdkondi esindades ning ainult ca 20% esindavad sellist ühishuvi, millel puudub otsene majanduslik väljund, tekitades kartust, et majanduslik huvi leiab veelgi parema tee regulatsioonide eest vastutavate inimesteni. Teine otsuse koht on lobby reeglite reguleerimise iseloom, siin on rahvusvaheline kogemus näidanud, et seadusandlusse kinnistatud regulatsioon on efektiivsem, kui vabatahtlikult järgitavad käitumisjuhised.\nEksperdid soovitavad lobby reguleerimise küsimuse Riigikogu tasandil päevakoda võtta ning Eesti jaoks sobilik lobby regulatsioon välja töötada.\nKaasamine kohalikul tasandil sh. kaasav eelarvemenetlus.\nInimene puutub avaliku võimuga kohalikul tasandil palju tihedamalt kokku, kui valitsuse tasandi küsimustega, seega on kaasamisest rääkides vajalik vaadelda seda mitte ainult riigi, vaid ka KOV tasandil. Tõenäoliselt on inimese esmaseks kokkupuutepunktiks erinevate teenuste tasandil just KOV ja enamasti inimene ei teegi vahet, kas tema probleemid on puutumuses kesktasandi või kohaliku tasandi regulatsioonidega.\nMitmed Euroopa riigid on kohaliku omavalitsuse tähtsust kaasamisel toonitanud riiklike seadustega, kus on kirjeldatud minimaalsed standardid kohaliku tasandi kaasamise sisseviimiseks. Näiteks Suurbritannias on KOV seadusandlusesse sisse viidud nõuded kohaliku eelarve formuleerimisel kaasamisprotsesse arvestada. Üldse on kaasava eelarve protsess üks viimasel ajal rahvusvaheliselt tunnustust võitnud võimalusi inimeste kaasamiseks kohaliku elu juhtimisse ja seda oleks otstarbekas sisse viia ka Eestis.\nProtsess annab võimaluse väljaspool tavalist otsustusprotsessi omavalitsuse teatud kulutusi anda inimestele otse otsustada. Sellise protsessi sisseviimine annab inimestele võimaluse iga-aastaselt kohaliku elu korraldamises kaasas olla.


Sigade Aafrika katku levikupiirkondadesse paigutatakse kogumiskonteinerid - Uudised - Majandus\n8. detsember 2014, 19:05\nViljandimaalt leitud seakatku kahtlusega metsseakorjus. FOTO: Marko Saarm / Sakala\nLoomsete jäätmete käitleja AS Vireen alustas kogumiskonteinerite paigutamist seakatku diagnoosiga metssigade korjuste kogumiseks, teatas veterinaar- ja toiduamet (VTA).\nEsialgu paigutatakse VTA teatel üle Eesti taudipiirkondadesse viis konteinerit.\n«Kuna talvised ilmaolud muudavad korjuste matmise keeruliseks ning uusi leide taudikahtlusega loomadest lisandub igapäevaselt, paigutatakse kõigisse taudistunud piirkondadesse lekkekindlad konteinerid korjuste kogumiseks,» ütles VTA peadirektor Ago Pärtel. «Nendele konteineritele korraldatakse AS Vireeni poolt eraldi veoring, et vältida võimalikku ristsaastumist.»\n«Taudimaterjali konteineritesse kogumine aitab ühtlasi vältida nakkusohtlike korjuste väljakaevamist teiste metsloomade poolt,» lisas Pärtel.\nKonteinerid paigutatakse Valgamaal Hummuli ja Õru valda, Viljandimaal Tarvastu valda, Võrumaal Varstu valda ja Ida-Virumaal Lüganuse valda. Konteinerid on lukustatud ning need on kasutamiseks vaid kohalikele jahimeestele. Ühe konteineri mahutavus on 600 liitrit ning neid tühjendatakse vastavalt vajadusele.\nSeni Eestis kodusigadel sigade Aafrika katku diagnoositud ei ole. Kõik loomapidajad peavad järgima ettenähtud bioohutusmeetmeid, et oma loomi taudi eest kaitsta. Inimestele sigade katk ohtu ei kujuta, kuid võib põhjustada ulatuslikku majanduslikku kahju seakasvatussektorile.


VIDAXL BAARIPUKID TAASTATUD PUIDUST, Antiikse stiiliga taastatud puidust silindrikujuline pink pakub teile suurepärast istumismugavust. Lihtne täispuidust struktuur tagab tooli tugevuse ja vastupidavuse ning erinevate puuliikide looduslikud puidukiud muudavad iga pingi ainulaadseks. Vanaaeg...\nToolid, müük 20.01.19 Eesti\nVIDAXL VIDAXLI BAARIPUKID, 2 TK, PUNANE, Kahte eksklusiivset punast baaripukki saab reguleerida gaasitõstemehhanismi abil. Baaripukkidel on moodne välimus ja need sobivad kõikide kõrgustega lettide ja baaridega. Toolidel on jalatugi, mis tagab istumisel mugavuse. Toole on lihtne puhastada j...\nToolid, müük 03.12.18 Eesti\nVIDAXL VIDAXLI BAARIPUKID, 2 TK, PRUUN, Kahte eksklusiivset pruuni baaripukki saab reguleerida gaasitõstemehhanismi abil. Baaripukkidel on moodne välimus ja need sobivad kõikide kõrgustega lettide ja baaridega. Toolidel on jalatugi, mis tagab istumisel mugavuse. Toole on lihtne puhastada ja...\nVIDAXL VIDAXLI BAARIPUKID, 2 TK, MUST, Luksuslik musta värvi baaripukk on hõlpsasti kohandatav mis tahes baari kõrgusega. Vannikujuline baaripukk on selja- ja käetoega, mis muudavad selle eriti mugavaks. Tänu tugevale kroomitud viimistlusega raamile on baaripukk väga vastupidav. Iste o...\nVIDAXL VIDAXLI BAARIPUKID, 2 TK, PRUUN, Eksklusiivsete pruuni värvi baaripukkide kõrgust saab gaasitõstemehhanismi abil reguleerida. Baaripukkidel on moodne välimus ja need sobivad tänu tõstesüsteemile erineva kõrgusega baarilettide äärde. Baaripukkidel on mugav jalatugi. Seljatoel on erg...\nVIDAXL VIDAXLI BAARIPUKID, 2 TK, MUST, Eksklusiivsete musta värvi baaripukkide kõrgust saab gaasitõstemehhanismi abil reguleerida. Baaripukkidel on moodne välimus ja need sobivad tänu tõstesüsteemile erineva kõrgusega baarilettide äärde. Baaripukkidel on mugav jalatugi. Seljatoel on erg...\nToolid, müük 17.12.18 Eesti\nVIDAXL VIDAXLI BAARIPUKID, 2 TK, PUNANE, Kahte eksklusiivset punast baaripukki saab reguleerida gaasitõstemehhanismi abil. Baaripukkidel on kaasaegne välimus ja need sobivad kõikide kõrgustega lettide ja baaridega. Pukkidel on jalatoed, mis võimaldavad teil kogu õhtu mugavalt istuda. Istme ...\nVIDAXL VIDAXLI BAARIPUKID, 2 TK, PUNANE, Eksklusiivsete punast värvi baaripukkide kõrgust saab gaasitõstemehhanismi abil reguleerida. Baaripukkidel on moodne välimus ja need sobivad tänu tõstesüsteemile erineva kõrgusega baarilettide äärde. Baaripukkidel on mugav jalatugi. Seljatoel on er...\nVIDAXL VIDAXLI BAARIPUKID TIIGIPUIDUST, 2 TK, Laheda tööstusliku disainiga baaripukkide komplekt sobib iga kujundusega. Tugevast tiigipuidust valmistatud baaripukid on tugevad ja vastupidavad. Raam on valmistatud vastupidavast rauast, muutes need tugevamaks ja neid saab ka hõlpsalt puhasta...\nVIDAXL BAARIPUKID, 4 TK, NAHAST JA TERASEST, Baaripukkidel on tööstuslik välimus ja need on igale kodule, baarile või restoranile silmapaistvaks lisaks. Baaripukid on polsterdatud pehme nahaga, mis muudab pukid väga vastupidavaks ja mugavaks. Tugevad terasest jalad muudavad baaripukid väga...\nToolid, müük 17.01.19 Eesti\nVIDAXL BAARIPUKID, 4 TK, NAHAST JA PURJERIIDEST, Baaripukkidel on tööstuslik välimus ja need on igale kodule, baarile või restoranile silmapaistvaks lisaks. Baaripukid on polsterdatud pehme naha ja purjeriidega, mis muudab pukid väga vastupidavaks ja mugavaks. Tugevad terasest jalad muudavad baa...\nVIDAXL BAARIPUKID, 2 TK, NAHAST JA PURJERIIDEST, Baaripukkidel on tööstuslik välimus ja need on igale kodule, baarile või restoranile silmapaistvaks lisaks. Baaripukid on polsterdatud pehme naha ja purjeriidega, mis muudab pukid väga vastupidavaks ja mugavaks. Tugevad terasest jalad muudavad baa...\nToolid, müük 15.01.19 Eesti\nVIDAXL BAARIPUKID, 2 TK, NAHAST JA TERASEST, Baaripukkidel on tööstuslik välimus ja need on igale kodule, baarile või restoranile silmapaistvaks lisaks. Baaripukid on polsterdatud pehme nahaga, mis muudab pukid väga vastupidavaks ja mugavaks. Tugevad terasest jalad muudavad baaripukid väga...\nToolid, müük 13.12.18 Eesti\nVIDAXL VIDAXLI BAARIPUKID 2 TK PRUUN, TERAS, Moodsad baaripukid on valmistatud MDFist ja terasest ning sobivad ideaalselt nii baarileti äärde kui ka elutuppa. Baaripuki iste pöörleb 360 kraadi ja on valmistatud pruunist MDFist. Tänu jalatoele on baaripukkidel mugav isegi pikka aega istuda. Baaripukk...\nVIDAXL VIDAXLI BAARIPUKID 6 TK KUNSTNAHAST, MUST, Kuuest baaritoolist koosnev komplekt on klassikalise disainiga ja pakub täiendust igale modernsele kodule. Iste ja seljatugi on tihedalt polsterdatud, et mugavust pakkuda. Puidust jalad tagavad stabiilsuse ning on väga elegantsed. Toolidel on kunstnahas...\nVIDAXL VIDAXLI BAARIPUKID 4 TK KUNSTNAHAST, MUST, Neljast baaritoolist koosnev komplekt on klassikalise disainiga ja pakub täiendust igale modernsele kodule. Iste ja seljatugi on tihedalt polsterdatud, et mugavust pakkuda. Puidust jalad tagavad stabiilsuse ning on väga elegantsed. Toolidel on kunstnahas...\nVIDAXL BAARIPUKID TAASTATUD PUIDUST JA TERASEST, 4 TK, Baaripukkidel on tööstuslik välimus ja need on igale kodule, baarile või restoranile silmapaistvaks lisaks. Baaripukid on valmistatud toekast taastatud puidust, mis tähendab, et neil on erineva puidu, näiteks India roosipuu, tiikpuu, mangopuidu, akaatsia jm...\nVIDAXL BAARIPUKID TAASTATUD PUIDUST JA TERASEST, 2 TK, Baaripukkidel on tööstuslik välimus ja need on igale kodule, baarile või restoranile silmapaistvaks lisaks. Baaripukid on valmistatud toekast taastatud puidust, mis tähendab, et neil on erineva puidu, näiteks India roosipuu, tiikpuu, mangopuidu, akaatsia jm...\nToolid, müük 28.12.18 Eesti\nVIDAXL BAARIPUKID MANGOPUIDUST JA TERASEST, 2 TK, Reguleeirtava kõrgusega baaritoolidel on ainulaadne võrratu disain ning need lisavad tööstuslikku stiili mitte ainult restoranidesse ja baaridesse, aga ka teie elu- või söögituppa. Baaritoolidel on tugevast mangopuidust raam, mis muudab need stabiilseks...\nVIDAXL PÖÖRLEVAD BAARIPUKID 2 TK, KUNSTNAHAST, MUST, Pöörlevad kunstnahast baaritoolid on moodsa välimusega ning ideaalsed baaris veini nautimiseks, leti ääres einestamiseks või külaliste tulekul lisaistumiskohtadena kasutamiseks. Tänu gaasitõstemehhanismile on toolide kõrgust võimalik reguleerida. 36...\nToolid, müük 21.01.19 Eesti\nVIDAXL VIDAXLI REGULEERITAVAD PÖÖRLEVAD BAARIPUKID 2 TK, KUNSTNAHAST, VALGE, Baaripukid on voolujoonelise moodsa disainiga ja sobivad ideaalselt koju, kontorisse, baari ja kohvikusse. Tugeva rauast raamiga toolid on stabiilsed ja vastupidavad. Kvaliteetsest kunstnahast polsterdus lisab istmetele mugavust. Toole on lihtne puhast...\nVIDAXL BAARIPUKID 2 TK 35 X 76 CM, EHTNE ROTANG, Baaritoolid lisavad teie sisekujundusse maalähedast võlu ja sobivad paljudesse erinevatesse paikadesse, näiteks koju, kontorisse, baari ja kohvikusse. Toolidel on ehtsast rotangist iste, mis muudab need ülimugavaks ja hõlpsalt puhastatavaks. Ehtsast...\nVIDAXL VIDAXLI BAARIPUKID 2 TK, METALLIST RAAMI JA MDF-PLAADIST ISTMEGA, Baaripukkidel on klassikaline, kuid samas moodne disain ja need sobivad hästi koju või baari. Baaripukkidel on kahe erineva kõrgusega sisseehitatud jalatoed, mis muudavad istumise mugavaks. Istmed on valmistatud pruunist MDF-plaadist ning raamid t...\nVIDAXL BAARIPUKID 2 TK, 50 X 47 X 103 CM TUMEHALLI KANGAGA, Elegantsed baaripukid on ajatu disainiga ning sobivad suurepäraselt teie sisekujundusega. Baaripukkidel on tugev puitraam ja mugav, paks halli värvi kangaspolster. Seljatoed ja käetoed täiustavad nende klassikalist välimust ja istumismugavust. Lihtne ...\nVIDAXL BAARIPUKID 2 TK, 50 X 47 X 103 CM, HELEHALLI KANGAGA, Elegantsed baaripukid on ajatu disainiga ning sobivad suurepäraselt teie sisekujundusega. Baaripukkidel on tugev puitraam ja mugav, paks halli värvi kangaspolster. Seljatoed ja käetoed täiustavad nende klassikalist välimust ja istumismugavust. Lihtne ...


Kõik sõltub suhtumisest - Estonian World Review\nKõik sõltub suhtumisest\nKultuur 21 Oct 2014 EWR\nOtsus üht või teist raamatut lugema asuda oleneb tihti autorist. Mõnega on nii, et oled juba sina peal, tead, et saad tasemel elamuse, naudingu kirjaniku loomingust. Seda peaaegu eranditult. Teistega aga pole alati nii. Kui üks teos on paelunud, siis teine on olnud kui mitte pettumuseks, siis mõistatuslikuks lugemiseks, pahatihti langetes näiteks rumala keele kasutamisele, arvates, et seda peabki tegema. Või on süžee huvitav, aga selle käsitlus annab soovida. Kuid eks selle pärast ongi ilukirjandus oma nime saanud – kui õnnestub, siis on ta ilus, kui mitte, siis tuleb teos teise rubriiki asetada. Autoritega samuti.\nÜheks mõistatuslikumaks autoriks allakirjutanule on Andrus Kivirähk. Kui ta Ivan Orava mälestusi kirjutas, siis oli selge, et see on puhas pilamine, millel on kahtlemata oma oluline roll igas ühiskonnas. Ja sellega arvestades ei saanudki olla mingit lugejaprotesti. Kui ta asja aga tõsisemalt võttis, siis näiteks „Rehepapp” õnnestus igati, lausa lust seda lugeda. Ent „Mees kes teadis ussisõnu”, mis ilmus aastal 2007, oli kui mitte just pettumuseks, siis selline teos, mida lugedes pidi peaaegu ennast sundima, et raamatut lõpetada. Et ehk jõuame peatselt pesueht kivirähkluseni. Nimelt ussisõnad olid kuidagi forsseeritud, ropendamist või niisama jämedusi esineb enam kui oleks ilukirjanduses tarvis, kasvõi selleks, et mingit olulist osa teosest rõhutada.\nSelletõttu kahtlesin natuke, enne mullu ilmunud „Maailma otsas: pildikesi heade inimeste elust”, mis pärast ussisõnu on ta järgmine romaan, varumist ja lugemist. Kumb autor on selle kirjutanud? Võin aga julgelt ütelda, et kui just mitte „Rehepapi” tasemel, siis on raamat kvaliteetne. Meeldejäävad, huvitavad ja viisakad tegelased, nagu härra Immanuel ja Oidermaa on sellised mehed, kellega hea meelega viidaks aega vesteldes ja maailmaasju arutades.\nAlapealkiri paljastab palju. Valdav enamus meist elab tavalist elu; valdav enamus meist teeb parima, et olla hea. Erand ei kinnita reeglit, kuid näiteks Eestis liikudes kohtab peakõikjal abivalmis inimesi, neid tundma õppides saab nautida eestlase huumorisoont, ja ülekõige üllatavad paljud oma mõttesügavusega. Pealiskaudsemas Põhja-Ameerikas elades on Eestis selliste inimestega kokkusaamine värskendav. Eks ole ju nii, et kõik sõltub suhtlemisest – nii teistega kui maailmaga. Ülekõige muidugi enesega, ja sellest saab autor siinsetel lehekülgedel enam kui hästi aru.\nKivirähki pildikesi on teoses arvukalt. Tegelased on pea kõik ilmekalt esile toodud, ja targutusi on vähe, aga elufilosoofiat palju. Näitena saaks esile tuua Vooremäe, kes tunneb tihtipeale puudust sellest, et ta pole nii pisike kui sipelgas. Härra Immanueli hämmastusele vastu tulles seletab Vooremäe: „kujutage ette, milline eriskummaline maailm avaneks siis minu pilgule!” Puhas Kivirähk, lugeja ettekujutusvõime ei vajagi täiendamist. Selliseid kilde on teoses ohtralt, autor oskab naudingut pakkuda mitte absurdsusteni langedes, nagu vahest ussisõnades oli märgata, vaid lihtsurelikule arusaadavaid olukordi inimlikult kirjeldades. Ja lisaks veel, et vist ei olnud teoses ühtegi roppu sõna…\nAndrus Kivirähk olevat mullu oma uut romaani esitledes lausunud, et on märksa lihtsam kirjutada seiklusjutte, kus kogu aeg midagi juhtub. Ning eks Ivan Orava mälestused õnnestusid kuna ta sai fantaasial lennata lasta, selle käigus eirates kombekohasust, viisakust ja isegi ehk kirjanduslikke reegleid, kuigi viimaseid on raske defineerida. Autorile peamine oluline väljakutse on lugeja tähelepanu kütkestamine ja talle lugemismõnu pakkumine.\nSelle definitsiooni järgi õnnestubki „Maailma otsas”. Mitte nii, et tuleb ühe ropsuga raamat läbi lugeda une arvel nii nagu põnevusromaaniga, vaid et seda saab nagu hõrgutisi nautida, jupi kaupa lugeda, mitte aplalt peatükk peatükile otsa alla neelata. Jah, häid inimesi on romaanis palju, selliseid, kelle taolisi oleme ise elus kohanud, kelle rõõmudest – ning ka tülgastustest, milledest Kivirähk eemale sugugi ei hoia – on mõnu osa võtta. Kõik tegelased pole lihtsad, sellega peibutab Kivirähk natuke. Ent kahtlemata saab teost – ja elu – kokku võtta nende kolme sõnaga, et kõik sõltub suhtumisest.


Klubi " Unistus" 1. õppekäik 19.09.2021 -\nKlubi » Unistus» 1. õppekäik 19.09.2021\non 17. Сен 2021\nKlubi 1. õppekäik toimus 19. oktoobril ja seekord viis ühine rännak meid Tartusse Eesti Rahva Muuseumi.\nAlustasime koos kultuuriloo püsinäitusega «Kohtumised», mis hõlmab ajateljel tänapäevast jääaja lõpuni kulgevat ajarada ning sisaldab endast 11 teemanäitust. Edasi liikusime Soome-ugri püsinäitusele «Uurali kaja», mis tutvustab soomeugri rahvaid kultuuriliste soorollide taustal. Soome-ugri naiste ja meeste maailma näidatakse läbi koduste tegemiste, elatusalade ja maailmapildi. Näitus vastab ka küsimustele soome-ugri keelte ja geenide, asuala ja rahvaarvu kohta. Eesti ajaloo püsinäitus viis meid aga lähiajaloost tagasi kiviaja suunas. Saime oma silmaga uudistada ka esimest rahvuslippu- eestlased on üks neist vähestest rahvastest, kellel see läbi ajaloo säilitada on õnnestunud. Keelekatlas uurisime erinevaid murrakuid ja hõimurahvaste keelenäiteid. Kauemaks jäi meie virumaine grupp aga seisma Kukruse emanda praeguse puhkepaiga juurde ja küsimusi giidile oli rohkelt.\nPärast näituseala läbimist veetsime koos aega ühise lõunalaua taga. lgaüks rääkis, et leidis enda jaoks midagi uut ja üllatavat, enamus osalejaid oli muuseumis ka esimest korda. Kellele meeldis komi tares norskav peremees, vadja saunakombed või pruudi sobilikkust hindav karu, kellele Lennart Meri intervjuu lennujaama WC-s, kellele keeleseosed, kellele rahvariided, kellele Kukruse emand. Igaühel oma maitse.\nPärast õunapausi sai muuseumis liikuda omapäi. Kel jaksu jätkus, sai omapäi uurida ajutisi väljapanekuid. ERM-is sai vaadata muinasjutunäitust «Elas kord», mis viib rännakule allmaailma, seeneriiki, võlumaale, nõiataresse ja imemetsa.\nKõige lõppu jäi aga võimalus külastada tagurpidimaja ning oma tasakaalumeel tõsiselt proovile panna. Osalejate sõnul oli vaja proovile panna nii tasakaalumeel, julgus kui nutikus sellises majas liikuda. Nalja ja toredaid pilte aga jagus kõigile.\nKõik olid väga rahul korraldatud õppepäevaga ja võimalusega viibida ERMis.\nPrevious: Previous post: Klubi «Vektor» 4. kohtumine\nNext: Next post: Klubi «Unistus» 6. kohtumine 21.09.2021


Kurb tõsiasi: dementsed hakkavad lapsi «kaotama» ning lähedasi pahategudes kahtlustama - Vaimne tervis - Tervis\nKurb tõsiasi: dementsed hakkavad lapsi «kaotama» ning lähedasi pahategudes kahtlustama\n18. märts 2019, 14:16\nMarju ema mäluprobleemid ilmnesid kui välk selgest taevast. «Ükspäev ütles ta mulle, et laenas majaelanikule 30 eurot. Küsimise peale, et kellele laenati, ei osanud ta öelda, kas see oli mees või naine või mis korterist,» meenutas Marju. Väidetav laen jäigi tagasi saamata.\nEnt see oli alles algus, kirjutab Pealinn. Seejärel muutus pangakaardiga raha väljavõtmine väga riskantseks. «Emal oli tekkinud komme automaadi ees endale kõva häälega PIN-koodi öelda, et mitte valesti numbreid vajutada,» meenutas Marju probleemide kuhjumist. Kord helistas ema ka tütretütrele ja oli väga endast väljas – tal olevat laps kaduma läinud.\n«Ta väitis, et oli magama jäänud ja keegi oli sel ajal lapse ära varastanud või oli laps kaduma läinud,» rääkis Marju. Vanaema oli oma mures nii veenev, et lapselaps jäigi seda uskuma. Tegelikult polnud talle mingit last hoida toodud. Perearst, kellega meelepetete teemal nõu peeti, ütles, et dementsusega vanainimestel juhtub tihti, et nad otsivad taga kadunud beebisid või hoidmiseks toodud lapsi.\n«Tihtilugu inimesed ei mõista, et ema või isa iseloomu muutumine pole mitte kiusu ajamine, vaid selle taga on haigusseisund, mida tuleb kindlasti diagnoosida, et inimene saaks õigeaegset ja pädevat ravi ning lähedased professionaalset nõustamist,» ütles Tallinna diakooniahaigla tegevusterapeut Hanna-Stiina Heinmets.\nTema sõnul avaldub nii Alzheimer kui ka dementsuse sündroom enamasti hiilides: mälu halveneb järk-järgult, unustatakse elementaarseid asju, õpitud oskused lähevad meelest. Isiksus muutub, ollakse kahtlustatav naabrite ja lähedaste suhtes.\nKai, kes põetas kodus pea kümme aastat oma Alzheimeri tõbe põdevat ema, meenutas, et alguses muutus seni väga suhtleja memm kahtlustavaks, süüdistades ümbritsevaid pahatahtlikkuses. «Küll olid memme sõnul sõbrannad varastanud tema kingad ja teki või luuras naaber teda aias – kummalisi kaebusi tekkis aina juurde,» kirjeldas Kai.


Kes Maksab Tabelite Läbivaatamise? 🔨 Kinnisvara - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Kinnisvara Kes maksab tabelite läbivaatamise?\nKes tasub tuhande tabeli läbivaatamise ja muutmise eest vastutava tehniku tasu pärast korteri siseruumide ümberjaotamist?\nKorterelamu töötab hoone sekkumist tema korteris: kõik kooskõlas linnaplaneerimise ja ehitusmäärustegaart. 1122 c.c.\nNende tööde järel on kinnisvarafondil siiski järjepidevus, et see oleks vajalik tabelite läbivaatamine. Põhjus on lihtne:\nsekkumised on muutnud põranda selle osa proportsionaalset suhet ühiste osadega ja seega kõigi teiste eksklusiivsete omaduste proportsionaalset suhet.\nSiiani pole midagi anomaalset: iga korteriühistu, kohtumenetluse teel või taotledes aktsionäride otsuse vastuvõtmist (Artiklis 69 on viidatud e Cass. SS.UU. n. 18477/10) võib igal ajal küsida nn tuhandete osade läbivaatamist.\nNeed avaldused järgivad sageli puhtalt majanduslikku küsimust:\nkes maksab vastutava tehniku maatüki tabelite ülevaatamisest ja muutmisest?\nVastus, on selge, et on selge, see on väga ebakindel. Põhimõtteliselt ja kui kohtumäärusega ei ole ette nähtud teisiti, on võimalik märkida järgmist: koosolekul lahendatud tabelite läbivaatamise kulud peavad kandma kõik kondoomiumid proportsionaalselt nende (uue) tuhande viiteosaga.\nerandiks see on kohtusäte. Põhjus on lihtne: kui kasutate väitekirja (põhiliselt ühehäälselt), mida näete tabelite kohtulik läbivaatamine vaidlusalune menetlus (teisiti öeldes, tõeline põhjus), siis on selle hüpoteesi puhul selge, et sama lõpu lõppedes peab kohtunik otsustama menetluskulude üle, samuti olema võimeline neid hüvitama.\nSest assamblee läbivaatamine diskursus muutub: assamblee, kui lepinguliste korteriühistute eeskirjad ei näe ette teisiti, ei saa kulusid ühele või mitmele kondomiinile nõuda, kui see ei ole seadusega nõutud.\nJa seadus seda ei näe tabelite läbivaatamise kulud kinnisvaraüksuse muutustest tingitud muutused peavad olema selle omaniku vastu.\nSamas võiks olla vastuväiteid, et muutmise vajadus see on nende ehitustööde otsene ja otsene tagajärg.\nSee on tõsi: kuid samamoodi vastab see tõele, et pärast selle läbivaatamist tasapinna modifitseeritud osa suuremal kõrgusel väheneb nende teiste väärtus, kelle olulised tagajärjed on väiksema panusega kuludesse.\nKuidas öelda: säästud. Selles kontekstis ei tundu see vähemalt kirjaniku arvatesmida ei saa selle üldpõhimõtte kohaselt kinnitada kompensation lucri cum kahjumille alusel tuleb hüvitatavate kahjude kvantifitseerimine (antud juhul tabelite läbivaatamise kulud) arvestada otseselt pärit vigastatud isikute võimalikke eeliseid.\nAlati see ja kirjanik kahtleb, ülevaatust saab võrdsustada kahjugasee tähendab, et tagajärjeks on teisele huvile kahju tekitanud anti-juriidiline käitumine.\nKui otsus näeb ette kulude tasumise mida kannab ainult üürikorter, kes muutis tuhandete osade muutmise vajalikuks oma sekkumiste abil, vastavalt sellele kirjale, et kõnealune resolutsioon võib olla tühiseks tunnistatud.\nSel hetkel oleks see nii kohtunik otsustab.


Disainer – Vikitsitaadid\nDisainerid on üldjuhul patoloogilised õigustajad ja põhjendajad – meid on nii treenitud töötama, aga see annab paljuski ka meie identiteedile tähenduse. "Miks?" voolab üsna ühtemoodi veres nii kasutajakogemusega tegeleval tootedisaineril, reklaamiagentuuri projektijuhil, kirjatüübidisaineril kui akadeemilisel disainer-kui-kunstnik/kuraator/uurija/kirjastajal. Meie kõigi olemus on sisuliselt vastus; me käitleme ja võimendame olemasolevat, teeme seda avalikumaks. Ärimaailmas on brändingustrateegiad ja vormiotsused põhjendatud kahtlaselt täpsete prognoosidega selle kohta, kuidas publik reageerib teatud värvile, kirjatüübile, keelekasutusele või navigatsioonile (à la oranž tõstab söögiisu, kirjatüübis Palatino laotud teksti on kõige kergem lugeda, X-nupu asukoht ülal paremal on kõige intuitiivsem). Disainerit on vaja, sest tema erioskus – lahendada probleeme ning muuta protsesse inimese jaoks efektiivsemaks ja nauditavamaks – tõstab elukvaliteeti, käivet ja kasumit.\nTudengina jäi mulle mulje, et just küsimis- ja põhjendamisoskus on see disainerile eriomane, teda amatöörist eristav ja talle eksisteerimisõiguse andev võluvõime. "Miks" torkis, kiusas, hirmutas ja peletas eemale kõik lõbu, ilumeele, mugavuse või tuttavlikkuse pärast tehtud otsused. Oma tõsiduses ja kriitilisuses tekitas "miks" tunde, nagu disaineritel oleks mingi kõrgem, objektiivne positsioon süsteemide ja inimkogemuse hindamiseks ning parem teadmine nendesse sekkumiseks. Aastate jooksul olen hakanud aduma selle modernistliku tondi haprust. Intuitsioon, mängulisus, harjumuspära jmt on kõik legitiimsed disainiprintsiibid ja on ülivahva, et igaüks meist saab end disainivahendite abil nii hõlpsalt väljendada, nagu see tänapäeval võimalik on. "Miks mitte?" – kui mittedisaineri tehtud kujundus täidab eesmärki, edastab sisu ja kõnetab publikut, siis mis õigus on disaineril sellest kuidagi üle olla? Ilmselt meid ei olegi otseselt vaja. (See on muidugi üldtervislik suhtumine, millega peavad end harjutama kõik tänapäeva ilmakodanikud.)\nVähetajutud tõsiasi on see, et kõigi nende eelkäijate analoogmaailmas täiustatud rollid kaotasid arvuti tulekuga suure osa oma relevantsusest, ent ometigi paistavad mitmed suurkirjastused nii meil kui mujal praegu toimivat paljuski sarnaste segregeeritud loogikate ja struktuuride järgi kui tollal. Küljendaja on madalaima pulga odavtööjõud, raamatusisu maketi loob keegi kunstiline toimetaja, disaineri ülesandeks jääb visualiseerida kaas. Samal ajal on paari aastakümne jooksul välja koolitatud terve hulk graafilisi disainereid, kes mõtestavad oma tegevust, sh raamatu kujundamist, holistliku digitaalse ja materiaalse sünteesina kõigist neist varem tehnoloogiliste tingimuste tõttu lahus olnud osadest. Tänapäeval ei oska ma selle kapseldumise taga näha muid põhjuseid kui traditsioonilembust, mugavust ja ignorantsust. Kirjastused jätkavad suuresti (mitme) põlve otsas kokku klopsitud hooletute keskpärasuste liinitootmist, sellal kui noored raamatu-kui-terviku-kujundajad otsivad endale kohta paralleeluniversumites.\nTeisalt pitsitab aina teravamalt tajumus, et iga raamat, nagu ka kunstinäitus, on alati potentsiaalselt välditav materiaalne kulu. Seda enam võiks selles rituaalses sünnitusprotsessis tulla ilmale midagi võimalikult läbimõeldut, millel on sisu kõrval väärtus ka füüsilise disainobjektina. Seejuures ei pea väärikas või eriline sugugi tähendama priiskamist – osav disainer pöörab piirangud ja kitsaskohad tugevusteks. Eesti on ideaalne koht põnevalt mõtestatud trükiste teostamiseks: meie tiraažid on väikesed ja trükikodade (tasku)sõbralikkus maailmakuulus. Oleks imetore, kui meie kirjastajad taipaksid seda hinnata ning otsida ja värvata vastava hariduse, kogemuse ja pühendumisega disainereid, selmet teostada hooletumaid variante.\nMaria Muuk, "VÄLGATUS: Disainieetilisi peegeldusi", Värske Rõhk, 21.12.2021\nKriisiolukorra võlu ongi loomingulisuse esiletulek ka neis, kes ameti poolest disainer või kunstnik ei ole.\nMaria Muuk, "Viirushaigus ei ole ainult disainiväljakutse", Sirp, 17.04.2020\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Disainer&oldid=78667"\nLehekülje viimane muutmine: 8. jaanuar 2022, 00:10\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:10, 8. jaanuar 2022.


Kogenud juht selgitab: kas iga ettevõte vajab IT-juhti või saab ka ilma hakkama? | Ärigeenius\nKogenud juht selgitab: kas iga ettevõte vajab IT-juhti või saab ka ilma hakkama?\n20. apr. 2021 kell&nbsp07:45\nOIXIO IT-juhtimise ärisuuna juht Rein Lindmäe nendib, et ettevõttes on sageli paika pandud, et IT-juhti on vaja, kuid tegelikkuses talle täistöökohta siiski ei jagu.Foto: OIXIO\nInfotehnoloogia pole ammu enam ainult IT-ettevõtete pärusmaa. Keeruline on leida valdkonda, mis infotehnoloogiat üldse ei kasuta. Millistele IT teenustele peaks ettevõte mõtlema? Kus peaks sellise ametikoha pidaja ettevõte hierarhias paiknema?\nIT-juhi ja -teenuste olulisust aitab lahti mõtestada OIXIO OÜ IT-juhtimise ärisuuna juht Rein Lindmäe.\nIT-juhi ülesanded olenevad ettevõtte iseloomust\nLindmäe sõnul on IT-juhil ettevõttes ülesandeid palju, alustades eelarvestamise ning arenguplaanide koostamise ja meeskonna juhtimisega ja lõpetades juhtkonna nõustamisega.\n“IT-juhil peab olema tehnoloogiline visiooni, millega saab anda ettevõttele vajaliku konkurentsieelise turul,” räägib Lindmäe, kelle arvates peaks selline positsioon olema ettevõtte juhtkonna käes, kuid samas oleneb see hästi palju ettevõtte küpsusest tehnoloogia kasutamisel.\n“Kui ettevõttes nähakse, et IT tähendab vaid interneti olemasolu ja arvutite töökorda, siis ei ole IT-juhiga midagi peale hakata, piisab IT-partnerist, kes asjad toimivana hoiab,” nendib Rein Lindmäe.\nSootuks teised on lood aga ettevõttes, kus väga palju protsesse on digitaliseeritud ja automatiseeritud. Sellisel juhul on IT-juht juba vajalik lüli, kes omab ülevaadet ettevõtte protsessidest ja tegeleb nendega pidevalt.\nHädavajalikuni taandatud IT-teenused\nLindmäe tõdeb, et paljudes ettevõtetes on praegu IT-teenused taandatud ainult hädavajaliku arvutiabi ehk helpdeski teenuse tasandini. Teenus koosneb tavaliselt kogu infrastruktuuri haldusest ja ei ole ainult arvutitöökohtade üleval hoidmine. Arvatavasti on see tingitud eelkõige vajadusest kulusid kokku hoida.\n“Turul on näha, et ettevõte ostab helpdeski teenuse sisse ning maksab selle eest vähem, kui ta maksaks ettevõtte palgal oleva IT-spetsialisti eest,” räägib ekspert. Ta nendib, et sellisel kujul teenused ettevõtte IT-teenuseid ei arenda ning helpdeski ülesanne on eelkõige tulekahjusid kustutada.\nLindmäe soovitab ettevõttel, kellel on helpdesk sisse ostetud aga vaja äriliselt arendusi ette võtta või tarvis laiapõhjalisemat mõtlemist, endale palgata või teenusena sisse osta IT-juht. “Kasutada võib täiesti ettevõttevälist IT-juhti, tunnipõhise teenusena,” räägib ta. Nii saab sisseostetud IT-juht aidata juhtkonda nõustada ja panna kokku ka suuremaid plaane.\nLindmäe sõnul esineb tihti situatsioone, kus ettevõttes ei olda kursis IT-osakonnas toimuvaga. Nii võib juhtuda, et ajalooliselt on jäänud IT-valdkonda üks töötaja, kes teeb ja toimetab nii palju, kui parasjagu saab, arvestades tema kompetentsi ja ajaressurssi.\nEkspert toob välja, et kui ettevõttes on sisseostetud helpdeski teenus, siis kuu lõpus kinnitab juhtkond tehtud tööde nimekirja. See jääb ka ainsaks sisendiks ning tegelikkuses ei tähenda, et juhtkonnal oleks ülevaade ettevõtte IT-lahendustest.\n“Ühel hetkel avastatakse, et arvutipark on vanaks jäänud,” toob ta markantse näite, mis võib halva üllatusena juhtkonnani jõuda. Samamoodi võib ootamatult selguda, et igasugune ketta- ja pilveruum, hakkab otsa saama väga ebasobival hetkel – näiteks siis, kui ettevõttes on parasjagu mingisugused muudatused pooleli.\n“Selliste asjaoludega seotud ja ennetavaid ettepanekuid sisseostetud helpdeski teenus ei tee,” märgib Lindmäe. Tema sõnul ei ole see ka helpdeski spetsialisti töö, seda peakski tegema IT konsultant või juht, kes omab ettevõtte ja IT toimimisest suuremat pilti.\nJooksvad probleemid või pikaajalised plaanid\nRääkides IT teenuse sisseostmisest nendib Lindmäe, et see on täiesti seinast seina teenus, olenevalt, kui palju ettevõte konsultatsiooni vajab. “On ettevõtteid, kes saab viie tunniga kuus hakkama ning on ettevõtteid, kellele jääb ka 120 tunnist väheks,” toob ta näiteid, kus töömahud võivad drastiliselt erineda.\n“Laias laastus on siin kaks suunda, mille järgi vaadata, millist teenust valida,” räägib Lindmäe. Üks on konsultatsioon, mille eesmärgiks on jooksvate probleemide lahendamine või lühiajaliste plaanide elluviimiseks. Teine suund on siis pikaajalisem vaade, mida läheb vaja ettevõttel, kes on otsustanud hakata muudatusi ellu viima. “Sellistel puhkudel on kindlasti hea IT-juhti kaasata,” toonitab Lindmäe.\nSisseostetav teenus võib olla kulutõhusam\n“Paljud arenenud ettevõtted on praegu otsustanud, et IT-juht on ettevõttes strateegiline positsioon,” kommenteerib Lindmäe olukorda organisatsioonides.\nPõhjustena toob ta välja esmalt selle, et suuremates ettevõtetes on meeskond, mis vajab juhtimist. Samas näeb ta, et IT-juht omab enamasti ettevõtte kohta nii olulist infot, et seda inimest on juba strateegiliselt mõistlik ettevõttes palgal hoida.\nSisseostetava IT-juhi teenuse peale mõeldes toob Lindmäe välja, et turul on sellise teenuse järgi vajadus olemas. “Ettevõttes on sageli paika pandud, et IT-juhti on vaja, kuid tegelikkuses talle täistöökohta siiski ei jagu,” viitab Lindmäe olukorrale, mil sisseostetav teenus oleks kulutõhusam.\n“Olles olnud ise ettevõtte IT-juht ning hiljem sisseostetav IT-juht, näen, et ka ettevõtte IT-spetsialistil on vahel vaja välist konsultatsiooni,” räägib Lindmäe oma kogemustest valdkonnas. Ta põhjendab, et väline konsultant annab võimaluse aeg-ajalt arutada, kas tehtavad otsused ja plaanid on mõistlikud või on mõni viga kahe silma vahele jäänud.\nTehes koostööd erinevate ettevõtetega on välisel IT-juhil kindlasti laiem kogemustepagas, mille pealt on hea erinevaid lahendusi analüüsida. Nagu öeldakse, mida suurem on probleem, seda rohkem on abi vaja. “Ma ei ole häbenenud seda abi küsida,” lisab Lindmäe.\nMõistlik on teha 3-aastane arengukava\nIT arengukava on Lindmäe sõnul väga oluline ja seda eriti nende jaoks, kes arengukava hakkavad ellu viima.\n“Oluline on rõhutada, et IT arengukava peab olema kooskõlas ettevõtte äristrateegiaga,” toonitab ta ning märgib, et just IT osakond peab vaatama läbi ärieesmärgid ning leidma üles punktid, kuidas infotehnoloogilised vahendid saavad aidata kaasa ettevõtte arengule.\n“Üldiselt on mõistlik teha 3-aastane arengukava,” räägib Lindmäe ja ütleb, et võiks ju teha ka 5-aastase kava, kuid tehnoloogia kiire arengu tõttu jäävad viimased kaks aastat juba n-ö ehku peale.\nLindmäe märgib, et selline arengukava loob teatud selguse nii töötajatele, kes seda järgivad, kui neile, kes seda kirjutavad ja toonitab, et regulaarselt tuleb arengukava ka üle vaadata. “See mis toimib praegu, ei pruugi toimida mõne aasta pärast,” põhjendab ekspert.\nMärksõnad: arengukava, arvutid, infotehnoloogia, IT-juht, küberturvalisus, OIXIO\nIT-lahendused peavad toetama äri ja lihtsustama tööd: kuidas saab OIXIO sinu ettevõtet sellega aidata?\nPane tehnoloogia oma äri kasuks tööle: missuguse konkurentsieelise annab seejuures koostöö OIXIO-ga?\nKredExi IT-juht: riskiüksuse loomine ei oleks olnud reaalne, edu on taganud teenuse delegeerimine partnerile\nEesti kaitsetööstuse start-up toob liitreaalsust lahinguväljale\nMuuda oma kauplus kliendisõbralikumaks ja turundus efektiivsemaks: ostupuldiga seotud võimalused, mis on jäänud poodides kasutamata\nLeedukate ninapihusti asus eestlaste koroonavastase spreiga turundusheitlusse\nTartu Ülikooli investeerimisfirma juht värvati pangandussektorist\nÜha suurem osa ettevõtteid liigub vilinal maksejõuetuse poole\nRiskantseid ettevõtteid on kokku 16 000\nEkspert soovitab: miks valida endale äriklassi sülearvuti?\n10. mai 2021 kell 10:03\n7. mai 2021 kell 15:02\n7. mai 2021 kell 13:11\n7. mai 2021 kell 09:50\nÜha suurem osa ettevõtteid liigub vilinal maksejõuetuse poole Riskantseid ettevõtteid on kokku 16 000\n6. mai 2021 kell 12:37\n6. mai 2021 kell 11:44\nRonald Liive: müügiinimesed autopoes vaeva näha ei viitsi ja konkurenti ka ei tunne\nCNG-auto: kas kasutatud gaasiauto on hea valik ja mida seda ostes silmas pidada?\nLäbisõidu kerimine on jätkuvalt probleem.\n3 hea hinnaga uueväärset sedaani, mida kohe osta\nHinnasõja avapauk: Bolti annab suve lõpuni tõukeratastele allahindlust\nOtsus kindel: uuest nädalast pääsevad vaktsineerima kõik soovijad


Õigusbüroo aitab ettevõtja probleemid lahendada kohtuta\nArheoloogid leidsid Egiptusest terve hulga mumifitseeritud kasse. Peale selle leiti 100 puidust kaslaste kuju ja…\nAgent pakkus Manchester Unitedi jalgpallurit Madridi Realile\nManchester Unitedi jalgpalluri Alexis Sanchezi agent Fernando Felicevich on pakkunud Tšiili jalgpallurit Madridi…\nAvaldatud: Kolmapäev, 07 November 2018 08:16\nÄrimaailma seaduste valdkond on väga lai alustades töö- ja konkurentsiõigusest ning lõpetades võlaõigusseadusega. Sageli pole ettevõtetel finantse või otsest põhjust juristi palkamiseks ning tekkivad probleemid püütakse lahendada jooksvalt.\nOtstarbekam oleks sõlmida leping õigusabipartneriga, kes ennetab ja lahendab probleemid juba eos, soovitavad professionaalset õigusabiteenust pakkuva InvestÕigus OÜ juristid.\nÕigusabipartner on ettevõttele samasugune abiline nagu inimesele perearst, aidates leida lahendusi nii pisematele kui ka suurematele muredele.\nTõsi, õigusteenust pakuvad ka advokaadibürood, kuid nende hinnad on õigusabibüroodega võrreldes kõrgemad ja ootejärjekorrad ei pruugi olla eriti lühikesed, sest advokaadid tegelevad tavaliselt väga mahukate ja pikkade protsessidega.\nÕigusalastele teemadele hakatakse tavaliselt mõtlema siis, kui probleem on juba käes. Tegelikkuses peaksid ettevõtjad ette mõtlema, kuidas võimalikke takistusi ennetada, et vältida pikki ja kulukaid kohtuprotsesse. Parim võimalus enese kaitsmiseks on kaasata professionaal, kes vaatab üle kõik lepped ja dokumendid, suhtleb vajadusel erinevate pooltega ning annab nõu nii töö-, müügi- ja ostulepingute, ettevõtte laienemisplaanide ning hankedokumentide osas. Pigem kulutada ennetavalt tund-kaks juristi juures ja maksta talle 75 eurot, kui kulutada hiljem kohtus tuhandeid eurosid kehvasti koostatud või koostamata jäänud dokumendi pärast.\nKuidas kaitsta end võlgnike eest?\nÜks levinumaid probleeme, mis ettevõtjaid kimbutab, on laekumata arved. Paljud raamatupidajad usuvad linnalegendi, et kui arve maksetähtajast pole 45 päeva möödunud, ei tohi sellega midagi ette võtta. See pole õige – maksmata arvetega peab tegelema kohe, kui tähtaeg on juba kasvõi ühe päeva võrra ületatud. Arvetel on ka aegumistähtaeg ning tagantjärele on oma raha alati palju keerulisem kätte saada.\nEt vältida ebameeldivaid situatsioone saamata jäänud raha kujul, peab olema kodutöö hästi tehtud: uurige põhjalikult partneri tausta, sõlmige seaduse ees vettpidavaid lepinguid, püüdke saada informatsiooni, miks on arve maksmata, millised on võlgniku sidemed teiste ettevõtetega ja tema kohustused riigi ees. Kui saate võlgnikuga tasumise teemal jutule, peab sellest olema kirjalik tõend. Ja kui ähvardate võlgnikku kohtuga, siis ärge jätke seda tühjaks lubaduseks. Ja mis saab siis, kui olete saanud kohtult kätte otsuse? Siingi abistab teid õigusabipartner, kes aitab suhelda kohtutäituritega ning jälgida täitemenetlust.\nSarnaselt ettevõtetele on võlgnikud kõige suurem mure ka korteriühistute jaoks. Erinevus seisneb selles, et ühistu juhatuse liikmetel on naabritega igapäevane side ning keegi ei taha tekitada vastuseisu naabrite vahel ja panna kaalule häid suhteid. Enamasti hakkavad asjad liikuma, kui probleemi kaasata kolmas osaline, näiteks jurist. Korteriühistutele õigusteenust pakkuvatel büroodel on võlgnike ja nõuetega palju kogemusi ning saavad kindlasti aidata enne, kui võlad liiga suureks paisuvad või heanaaberlikud suhted rikutud saavad.\nVeel üks levinumaid probleeme seondub ehitajate ja renoveerijatega. Enamik ehitusalased küsimused on tegelikult lahendatavad enne kohtusse jõudmist, kuid selleks tuleb kaasata teemasse õigusabibüroo. Kõige parem oleks teha leping õigusabibürooga nende teenuste kasutamiseks juba enne lepingute koostamist ja allkirjastamist, sest siis saab jurist järgida kogu protsessi ja lepingute täitmist algusest peale.\nKõige mugavam õigusabiteenus on leping õigusabipartneriga\nInvestÕigus pakub ettevõtetele, mittetulundusühingutele, korteriühistutele ja eraisikutele lepingut, mis sisaldab õigusabiteenust võlaõiguse ja lepinguväliste võlasuhete, tööõiguse, täitemenetluse, äriõiguse, kindlustusõiguse, haldusõiguse ja kriminaalõiguse, kriminaalmenetluse ja väärteomenetluse vallas ning lisaks personaalset juristi ja kindlaid tunde tasuta konsultatsioone. Õigusabipartner aitab sõlmida koostööleppeid ja töölepinguid, koostada alusdokumente ning pakub võimalust võlgade ja maksmata arvete refinantseerimiseks ning faktooringiks. Ehk kui ettevõtjal on tõestatav sissenõutav arve, ostab InvestÕigus selle ära ning tegeleb ise nõudega edasi.\nLeping õigusabipartneriga on rahaline kokkuhoid, sest partneri tasu on kuupõhiselt fikseeritud ning õiguspartner teeb probleemide lahendamiseks ja ennetamiseks ära mitme osalise ehk nii advokaatide, juristide kui ka inkassofirma töö. Vajadusel suhtleb partner kohtu, kohtutäiturite, ehitajate ja muude osaliste ning ametkondadega. Abi saab nii põhikirja, dokumentatsiooni, võlgnike, lepingute kui ka seadusandluse teemal. InvestÕigus pakub oma klientidele täispaketiteenust, mis annab õiguse saada õigusabi nii kohapeal kui ka telefoni teel igal ajal, samuti võimaluse osaleda erinevatel teemalistel koolitustel.\nBüroo poole võivad pöörduda abi saamiseks oma murede ja küsimustega nii ettevõtte juhatus kui ka töötajad, samuti korteriühistu elanikud, sest nendevaheliste vaidluste korral on õigusabibüroo ülesanne olla vahendaja rollis ning leida pooli rahuldav kokkulepe.\nKorteriühistute abistamiseks on InvestÕigus loonud veebilehe www.korteriyhistu.net, kust saavad infot, abi, lepingute ja koosolekukutsete põhjasid kasutada ühistud, kuid mis areneb edaspidi ka ettevõtetele vajalikuks dokumendikeskkonnaks.\nKohtuasjades on tavainimeste jaoks väga palju nüansse, õigusalaseid aspekte ja termineid, mida on keerukas juristihariduseta hallata. Miks ajada asi keeruliseks ja kulukaks, kui koos partneriga saaks selle ajada korda kohtu ja hagideta?\nRohkem infot juriidiliselt korrektsest asjaajamisest leiab InvestÕiguse kodulehelt.\nSaksamaa siseminister Seehofer astub tagasi Baieri konservatiivse erakonna CSU juhi kohalt\nSaksamaa siseminister Horst Seehofer teatas täna, et astub tagasi Baieri konservatiivse erakonna Kristlik-Sotsiaalse Liidu (CSU) esimehe kohalt.…\n1794. aastal Kaplinna ligidal karile sõitnud orjalaeva São José pardal hukkus üle 200 inimese. Allveearheoloogid loodavad nüüd leida mõne hukkunu…\nTaani parlamendiliikmed tahavad Danske rahapesuskandaali põhjuste uurimist laiendada 2007. aastal aset leidnud Sampo panga ostutehingule. Selle…


Liberaalid versus konservatiivid - meiemaa.ee\nAutor: Margus Müür, kirjanik\nEsmaspäev, 19. oktoober 2020.\nOlen märganud, kui keeruline on vanematel inimestel aru saada, mis on liberaalide ja konservatiivide erinevus. Kuidas selgitada seda oma 90-aastasele vanavanemale nii, et ta sellest kuidagigi aru saaks?\nMina olen seda selgitanud rongi näitega. Kujutlegem ette, et poliitika on nagu rong. Rong võib sõita kas kauguses paistva helendava tunneliotsa suunas, mis on nii-öelda kujutletav helge tulevik, või tagasi. Võib ka seista.\nLiberaalid on meeskonnas need, kes sooviksid, et rong sõidaks võimalikult kiiresti selle valguse suunas.\nNemad koguneksid kiirustlisava kangi ümber. Konservatiivid omakorda koguneksid piduri juurde, sest helendav tunneliots võib ju ilus paista, aga kas sinna just kihutama peab – kurvis võib ju välja lennata?\nNad tõmbaksid pidurit, et liberaalide lisatud hoogu nii palju maas hoida, et rong päris rööbastelt välja ei kihutaks. Pealegi tundub aeglasem loksumine paljudele meeldivat, siis jõuab harjuda sellega, kust on tuldud ja kuhu minnakse.\nLisaks võib rongis olla äärmusliberaale või äärmuskonservatiive.\nÄärmusliberaalid tahaksid utoopilisse helgesse tulevikku jõuda nii, et vahepealset sõitu ei teekski, jätaks mingid etapid vahele ja võtaks kohe mõne utoopilise ideoloogia käsile. Äärmuskonservatiivid tahaksid rongil otsa ringi pöörata, sest isade-vanaisade ajal tundus rohi olevat rohelisem ja taevas sinisem. Pealegi oli noorus palju toredam igatepidi, äkki läheks ikka tagasi?\nValitud suund ja juhtimisiviis\nMis äärmuseid ühisjoonena iseloomustab, on see, et kuna enamik rongireisijaid ei taha ei kibekähku utoopilisse tulevikku hüpata ega ka minevikku tagasi suunduda, siis tuleks neil oma plaanidele vastuseis igal juhul välistada.\nNende ühisomaduseks on kriitika ja opositsiooni allasurumine ning kõigi, kes ei mõtle, käitu ega näe välja nagu nemad „rahvavaenlaseks” kuulutamine.\nSelletõttu on nende jaoks ainuvõimalikuks rongi juhtimise variandiks ainuvõim ehk autokraatia, kus igasugune vastupidine arvamus oleks välistatud.\nSamal põhjusel toimub ka vaba ajakirjanduse ja opositsiooni naeruvääristamine, sest nendega koos pole plaan teostatav. Ajaloost on näiteid võtta ohtralt, kus nii on läinud.\nDemokraatlikus riigis valivad rongisõitjad iga teatud aja järel, milline suund ja rongijuhtimisviis neile sobiks. Niikaua kui seda valikut saab teha, on kõik hästi – rong liigub kas kiiresti või aeglaselt kauguses paistva tunneliotsa suunas vastavalt sellele, milline tasakaal valitseb parlamendis liberaalide ja konservatiivide vahel.\nIga uue põlvkonna jaoks paistab see tunneliots jälle nii kaugel olevat nii, et nemad annaksid jällegi hoogu juurde. Liberaalid vajutaksid gaasi ja konservatiivid tuletaksid meelde, et traditsioone ja olnut ei tasuks unustada ning tõmbaksid ettevaatlikult pidurit.\nKui hiigelhüpet või tagasipööret ei tehta, liigume edasi tasapisi.\nKui peaks juhtuma, et äärmused rongi üle võtavad on meil kõigil paraku aeg tõdeda, et normaalset sõitu enam ei tule ja süüdistada pole kedagi peale iseenda.\nTiina Luksist sai Kärla teenuskeskuse juhataja (2)\nLasteaiad eelistavad lapsi vanematele õues üle anda (3)\nEesti vanim ajakirjanik Ants Tasa jäi pensionile (1)\nAlkoholikaubandusest Kuressaares (5)\nBussifirma ootab reisijatelt maskide kandmist (24)


Minu ilus elu maal: Kuidas ja kuhu sa augustis koos minuga oma elu saad pöörata?\nKui sa oled nagu mina, siis on su elus aegajalt segaseid perioode. Selliseid, mille käigus sa enam ise ka aru ei saa, et miks olemas oled ja mida tegema pead. Perioode, mil tundub, et planeerid kõike väga hästi, aga kui aeg on paberilt ellu suunduda, siis mitte miski ei sõltu sinust, vaid elu läheb omasoodu. Perioode, mil lihtsalt asjad ei tule välja ja miski ei edene, ega toimi.\nNo mul siin on üks selline aeg jälle käsil. Oli!\nAga nüüd on tunne, et aeg on see aeg lõpetada. Kohe!\nAeg on taas mõista, mis on see, mida ma päriselt tegema peaksin ja millele oma aega ning energiat kasutama.\nAeg on eemale astuda kõigest, mis ei toeta mu teed oma eluülesannete täitmise poole.\nAeg on enda eest paremini hoolitseda ning endale tähelepanu pöörata.\nAeg on pöörata taas suunas, kuhu peaksin päriselt liikuma.\nInimesed teevad muudatusi oma eludes tavaliselt peale aastavahetust või sünnipäeva. Need on sellised kõige traditsioonilisemad. August on minu jaoks aeg, mil ühelt poolt on suure sügisese koolirütmi vajumiseni veel aega. Samal ajal aga hakkab vaikselt paanika, et ainult august veel ja juba on taas üks suur sigrimigri käes. Seega on august just õige aeg, mil midagi muuta ja samas välja selgitada, mis vajab säilitamist kiirematel aegadel. Enne kooliaasta algust on augusti jooksul ka piisavalt aega, et soovi korral mõni uus harjumus korralikult sisse harjutada.\nTegelikult see elus uuele teele keeramine või uue lehekülje pööramine pole minu arust väga hea väljend. Meie eludes on suur osa asju, inimesi, tegemisi, mis kuhugi ei kao. Ja polegi vaja. Selleks, et oma elu paremini elada, on tihti vaja vaid väikesi muutusi. Nii polegi ka minul plaani kuhugi väga ära pöörata, vaid teha järjestikku mitmeid väikesi muutusi, mis lihtsalt suunda muudavad, nii et ma taas oma elu kasutaks nii, nagu peaks.\nMina alustasin taas hoogsalt enesearenguraamatute lugemist. Lihtsalt sellepärast, et nendes leiduvad mõtted aitavad mul oma mõtteid selgemaks saada. Ja samal ajal ei karda ma kindlasti, et raamatutest mulle mingid hullud ideed tuleksid. Kõik, mida raamatutest leian, on see, milleks iseenesest juba valmis olen. Raamatutest loetu paneb meie peas liikuma need mõtted, mis seal juba olemas on, aga lihtsalt pole veel välja pääsenud, ega tähelepanu saanud.\nLoetud mõtteid jagan oma FB grupis Lugedes rikkaks. Enda sammudest ja väikestest muudatustest kirjutan augustis igapäevaselt siin blogis, kuid teen ka videoid FB grupis Lugedes rikkaks. Nii et kui tahad mu mõtetest ja elu korrastamisest osa saada, siis liitu julgelt FB grupiga Lugedes rikkaks, sest seal hakkan oma mõtteid igapäevaselt jagama.\nNo tegelikult peaks see olema kõige esimene küsimus. Minu jaoks on oluline, et ma teeksin elus seda, mida teised minu eest teha ei saa. Jah, loomulikult on palju tegevusi, mida ei saa valida ja mida tegelikult võiks ka keegi teine teha, aga olen valinud, et ise teen. Mõtlen aga seda, et on ka asju, mida keegi teine minu eest teha ei saa, kuid mis on vajalikud, et maailmast saaks parem koht. Tegevused, mille järel tunnen, et see on kõige õigem aega ja koht, kus olla. Tahan jõuda selleni, et tunneksin rahulolu iga päeva lõpus, et olen endale antud aja parimalt ära kasutanud ning väärt järgmist päeva.\nJa selleks pole tõesti suuri muutusi vaja.\nUsun, et oma teadmiste jagamine on ainus õige tee. Olen väga palju kuulnud, et lugejad on minu raamatutest abi saanud. Isegi, kui see pole esmane eesmärk olnud. Samamoodi olen mina vajaliku info leidnud just siis, kui olen seda vajanud. See tähendab, et jagamine on oluline. Ma jagan seda, mida tean ja oskan. Kuna augustikuine pööramine on suht ootamatu plaan, siis jagan seda, mis lihtsalt tuleb. Ei mingit suurt süsteemi või plaani. Aga teades, et kellegi jaoks on mu mõtted abiks, annab ka mulle motivatsiooni igapäevaselt oma teekonda panustada ja kaasa mõelda.\nEelmise aasta augustis alustasin oma FB lehel igapäevaste mõtiskluste jagamist. See oli minu enda jaoks tohutult motiveeriv, sest pidin iga päev mingi teema enda jaoks selgeks mõtlema. Minu mõtisklustest indu saanud inimeste tagasiside toitis jällegi minu soovi edasi liikuda. Toimiv ringlus.\nKus saad osaleda?\nKui sa arvad, et võiksid selle augustikuu koos minuga seigelda, siis tule homme jälle mu blogisse lugema ning liitu FB grupiga Lugedes rikkaks, kus saad ka oma tagasisidet jagada.\nKeegi tark on kunagi öelnud, et maailma saame paremaks teha ühe inimese kaupa. Ja see üks inimene, kelle kaudu mina maailma paremaks muudan on - mina ise!\nKas sina oled valmis ühte inimest muutma?\nMina olen Heli Künnapas (39), hariduse poolest personalijuht, praegu kirjanikust, kirjastajast ja koolitajast ema viiele lapsele (12a, 10a, 8a, 7a ja 2 a).\nPostitaja: Heli Künnapas kell 02:08\nSildid: eneseareng, looming, lugemine, mõtisklused, õppimine


PHILIPS SONICARE For KIDS Bluetooth elektriline hambahari lastele « Laste tooted « e-pood « HITTS.EE - Suu- ja kehahooldustoodete veebipood\nPHILIPS SONICARE For KIDS Bluetooth elektriline hambahari lastele\nHind poes: 65.00 €\nInteraktiivne rakendus muudab harjamise laste jaoks põnevaks Rakendus Philips Sonicare For Kids töötab sünkroonis teie lapse Sonic-hambaharjaga, et laps õpiks mängu abil suuhooldust. Harjamisjuhendaja annab ülesandeid, et laps harjaks kauem ja põhjalikumalt. Iga harjamiskorra alguses näidatakse ette õiged harjamistehnikad ja rakenduse jälgimisseade kontrollib harjamist. Lapsed õpivad läbi mängu ja lapsevanemad saavad hambaarstikülastuste vahele jääval ajal lapse edusamme kontrollida.\n98% vastajate sõnul harjavad lapsed kauem ja paremini* Philips Sonicare For Kids' hambaharja ja rakenduse abil õpivad lapsed iseseisvalt korralikult hambaid harjama. Rakendus ühendub Bluetoothi abil teie lapse Sonic-hambaharjaga, et näidata õigeid harjamistehnikaid ja kontrollida harjamistulemusi. Lapsed näevad, kui hästi nad harjavad ja teenivad hea tulemuse eest auhindu. 98% lapsevanematest leidis, et selle hariva ja tõhusa rakenduse abil harjavad nende lapsed kauem ja paremini. See on laste jaoks lõbus viis arendada välja elukestvad head suuhooldusharjumused.\nPõnevad autasud eduka harjamise eest Meie Philips Sonicare For Kids' hambahari ja rakendus muudavad hammaste harjamise enneolematult lõbusaks. Rakenduse peategelane on vahva Sparkly, kellele väga meeldivad puhtad hambad. Lapsed hoolitsevad Sparkly eest, samal ajal kui rakenduse juhendaja suunab neid kauem ja paremini harjama. Kui teie laps harjab hoolikalt, muutub Sparkly rõõmsamaks ja iga eduka hambapesu järel saab laps autasu. Lapsed saavad võita esemeid Sparkly kaunistamiseks või tervislikku toitu Sparkly toitmiseks. Lapsevanemad saavad lausa ise rakendusse eriauhindu sisestada.\nKidTimer ja KidPacer tagavad eluaegsed hambapesuharjumused Korralike hambapesuharjumuste loomiseks ühendub Bluetoothiga elektriline hambahari Philips Sonicare For Kids rakendusega ja aitab lastel järkjärguliselt harjamisaega pikendada. Eesmärk on jõuda hambaarstide soovitatud kahe minutini. Rakendust kasutades on lapse ülesanne järgida võimalikult täpselt juhendaja eeskuju suu kõigi osade harjamisel. Harjamisjuhendaja aitab lapsel pikendada iga suuveerandi harjamiseks kasutatud aega. Kui laps harjab kauem, tunnustab Sparkly neid tõeliselt puhaste hammaste eest. See on tõeliselt lõbus viis eluaegsete harjumuste loomiseks.\nDünaamiline puhastus juhib vedeliku hammaste vahele Kui lapsed õpivad hammaste pesemist, hoolitseb meie Sonic-tehnoloogia ülejäänu eest. Elektrilise hambaharja Philips Sonicare ainulaadne dünaamiline liikumine ulatub õrnalt ja tõhusalt sügavale hammaste vahele ja igemepiirile. Rohkem kui 500 liigutust sekundis aitab kompenseerida algelist tehnikat, kui lapse harjamisoskus alles areneb. See tehnoloogia teeb hambaharja Philips Sonicare For Kids kuni 75% efektiivsemaks kui käsihambaharjad, muutes hambaarstil käimise muretumaks.\nLõbusad, vahetatavad kleebised isikupärasemaks muutmiseks Lõbusad kleebised võimaldavad lastel valida oma hambaharja välimust. Iga Sonic-hambaharjaga on kaasas kaheksa vahetatavat kleebist, et lapsed saaks oma hambaharja välimust muuta, millal iganes soovivad. Lisaks saavad lapsed kujundada oma rakendusesisese tegelase välimust, muutes Philips Sonicare For Kidsi kasutamise alati kaasahaaravaks, lõbusaks ja samas efektiivseks.\nKaks lastesõbralikku võimsusrežiimi tagavad õrna ja tõhusa puhastuse Kahe lastesõbraliku võimsusrežiimi abil tagab see võimas hambahari eakohase puhastuse; säästurežiim noorematele lastele ja tavarežiim vanematele lastele.\nSaadaval kaks eri suurusega harjapead Sellel elektrilisel Philips Sonicare'i hambaharjal on kaasas üks standardsuuruses harjapea. Lisaks saab eraldi juurde osta kompaktses suuruses harjapea. Philips Sonicare for Kids' harjapead on loodud spetsiaalselt kasvavate hammaste õrnaks puhastamiseks ja kaitsmiseks.\nMitmele käesuurusele mõeldud käepide lastevanematele ja lastele Ergonoomilise kujuga, et lapsed saaksid harjata koos vanematega või omapäi. Igal hambaharjal Philips Sonicare For Kids on nutikas käepide, mis võimaldab soovi korral harjata lapsel koos vanemaga. Kindel haardepind võimaldab väikeste kätega harja manööverdamist, samas suur pind jätab vajadusel vanematele võimaluse abistamiseks. Tugeva kujuga käepide lihtsustab laste jaoks hambaharja püstises asendis hoiulepanemist või pikaliasendis hambapasta pealekandmist.\nKummist harjapea on loodud kaitsma noori hambaid Selle elektrilise hambaharja kummist harjapea on loodud kaitsma kasvavaid hambaid\nHambaarstid eelistavad seda oma laste puhul 91% hambaarstist lapsevanematest eelistab kasutada Philipsi Sonicare For Kidsi oma laste puhul****\nRežiimid - Võimsusrežiimid 2\nDisain ja viimistlu - Värvus Aqua\nKiirus Kuni 31 000 harjamisliigutust minutis\nJõudlus 75% tõhusam*\nKasu tervisele - Tervislike suuhügieeni harjumuste tagamiseks\nTaimer - KidTimer ja Quadpacer\niPhone 4S või uuem\niPad 3. gen. või uuem\nkoos iOS7 operatsioonisüsteemiga\nBluetooth 4.0 toega tahvelarvutid\n1 Sonicare for Kids' Bluetoothiga käepide\n1 Sonicare for Kidsi tavaline\n1 Sonicare for Kidsi kompaktne\n8 isikupäraseks muutmise kleebist\nKuni 3 nädalat**\nMaaletooja: Philips Eesti


Hissmekano Estonia OÜ kvaliteedi– ja keskkonnapoliitika » HME | CNC treimine, lihvimine, metallitöötlemine\nHissmekano Estonia OÜ kvaliteedi– ja keskkonnapoliitika\nMeie ettevõte on asutatud 2007. aastal ja tegevusalaks on lifti komponentide ja muude detailide valmistamine.\nmille tagavad pädevad töötajad, hoolikalt valitud tarnijad ja toormaterjal, kõrgtehnoloogilised seadmed ning toimiv protsessijuhtimine, koos pideva tootmisprotsessi parendamisega.\nmeie klientide jaoks on tarnekindlus üheks oluliseks teguriks, sellest lähtuvalt valime hoolikalt oma koostööpartnerid ehk tarnijad ning katkematu tootmisprotsesside ohje, koos kohese klientide teavitamisega väiksemateski viivitustest.\nKülastame regulaarselt messe uute töötlemistehnoloogiate ja arengusuundade tutvumise eesmärgil ning püüame rakendada oma ettevõttes kaasaegsemaid tootmislahendusi. Täiendame koostöös klientidega omatoodete funktsionaalsust ning töötame välja uusi lahendusi rahuldamaks turu vajadusi.\nMõõdame kliendi rahulolu, mille raames ootama ka klientidelt ettepanekuid oma teenuse ja toodete parendamiseks.\nMääratleme oma ettevõttes keskkonnaaspektid, mis võivad mõjutada keskkonda ning teostame vajalikke tegevusi keskkonnamõjude ohjamiseks ja minimiseerimiseks.\nSeadmeid, mõõtevahedeid ja tootmishoonet kontrollitakse regulaarselt ning need vastavad tehnilistele normidele ja standardi nõuetele. Sorteerime jäätmeid ja võtame osa jäätmeringlusest ning juurutame energiatõhusaid töövõtteid.\nOleme püstitanud omale eesmärgid ja mõõdame nende täitmist ning püüame pidevalt parendada juhtimissüsteemi.\nHissmekano Estonia OÜ kvaliteedipoliitika on kinnitatud tegevjuhi René Reimer poolt 29.05.2019


Unistuste töö ja jube ülemus | Coach Raimo Ülavere\nBlogi Unistuste töö ja jube ülemus\nMõni aeg tagasi rääkis üks tuttav, et tal on unistuste töö. Õigemini oleks unistuste töö, kui poleks sellist ülemust … Ja nii veetiski ta tuntava osa ajast oma närvide söömisega, vaagides, mida siis peaks tegema – skaalal ideaalne-vastukarva asuvad töö ja ülemus eri otstes. Kas üritada muuta ülemust, kas sel puhul öelda talle otse või „anda kaudselt mõista“? Äkki hoopis lahkuda, ent mis saab siis maailma parimast tööst? Kas peaks edasi kannatama – ikka hea töö nimel? Kas …\nSiinkohal tekkisid peas veel mõned küsimused, mida sel puhul on võib-olla hea küsida. Enne veel aga paar eeldust, mida tundub oluline selles kontekstis märkida.\nEsiteks, elu pole õiglane. Ega ka lineaarne. Me ei saa alati seda, mida oleme ära teeninud, nii heas kui halvas mõttes. Ning inimese areng on lineaarse asemel hüppeline – pideva ja ühtlase arengu asemel me hüppame, ja mitte alati ülespoole.\nJa teiseks, ülemusega tugeva konflikti korral lahkub reeglina töötaja, mitte ülemus. See on mõnikord otsekui kinnitus eelmisele väitele elu ja õigluse suhte kohta.\nJa nüüd, küsimused …\nKuidas sa ära tunned, et aeg on teha tööelus suurem muutus? Mulle tundub, et see on raskeim ja samas võtmeküsimus. Töötajana oleme veidi nagu konnad pliidi peal veepotis. Oleme seal külma veega alustanud, tasapisi on vesi läinud muudkui kuumemaks ja me pole arugi saanud, kui juba kõrvetab ning meile põletushaavu külge jätab. Ma ei tea, miks see nii on, aga töötades tekivad meil otsekui silmaklapid – mõnikord me lihtsalt ei näe töö mõningaid varjukülgi. Või siis me ei taha neid näha ja kannatame vaikselt.\nJa nii tulebki tavaliselt tõuge suurteks muutusteks väljastpoolt meid endid – koondamine-vallandamine, degradeerimine struktuurimuutuse nime all või sobival ajal tehtud tööpakkumine või …\nVabatahtlikult ja päriselt omal soovil suudavad muutust initsieerida ja läbi viia meist vähesed, tundub. Kui seda aga suudaks, oleks valikuvõimalus ja vabadus oluliselt laiem, kui pealesunnitud muutuse korral.\nSeega, kus on piir, millest sa üle ei astu? Ja kuidas sa ära tunned, kas seal piiri peal juba ei kõõlu?\nMis on see, millega sa oled hästi hakkama saanud? Vastus sellele küsimusele tõstab enesekindlust. Ja seda viimast on väga vaja, et saaksid oma valikutes ja otsustes olla nii vaba kui võimalik. Kui sa oled millegagi hästi hakkama saanud, ja tõenäoliselt sa seda oled, siis saad ka tulevikus hästi hakkama. Mida tahes keegi teine ütleb, sina oled teinud oma parima.\nSeega, mis on see, mida sa hästi oled teinud?\nJa kolmandaks, kuidas ma saan sellest nüüd lahti lasta? Isegi siis, kui see töö on unelmate töö. Kuni sa pole lahti lasknud oma minekust, oma „olümpiavõidust“, sellest, mida sa oled juba teinud, ei ole sa päris vaba otsustama. Õigemini, seni tegeled sa tõenäoliselt sellega, et kurta selle üle, kui hea su töö on, kui head olid su saavutused ja kuidas sul ei lasta head tööd edasi teha.\nMe teeme tööelus (ja ka muidu elus) läbi palju väiksemaid etappe, saame just-just ühe asja selgeks, oleme selles head. Kuniks võtame endale, kas vabatahtlikult või kellegi-millegi sunnil, taas õpipoisi rolli. Soome konsultant Christina Andersson, kes on kirjutanud suurepärase raamatu võitmisest (The Winning Helix), peab just eelmisest võidust, tipukogemusest lahti laskmist üheks võtmeteguriks, kuidas järgmisi tippe võita. Selliste õpipoisiks hüppamiste arv ja esinemise sagedus tundub pigem kasvavat kui kahanevat. Sellega peab leppima.\nPärast nendele küsimustele (veel midagi?) vastamist oled ehk paremini valmis otsustama: kas see on see töö, millega tahad ilmtingimata jätkata, kas see on see ülemus, kellega tahad jätkata. Või kas oled nõus ülemust millegi olulisema nimel taluma (ja muuseas, võib-olla on tal siiski ka mõned positiivsed jooned!).\nVõi oled valmis taas asuma õpipoisi rolli… Mis tähendab teadlikult uue töö otsimise alustamist, oma äri tegemiseks ettevalmistust või kiiret lahkumist või … Sõnaga, siis on otsus tehtud ja edasine on juba delo tehniki, nagu ütlevad vanema generatsiooni ehitusmehed.\n29. sept. 2010 kell 16:43\nMa kõigepealt tahaks defineerida tavaliselt unelmate töö — see on tegevus, mille eest saab palju palka, mille jaoks tuleb vähe rabeleda ja mille käigus saab tegeleda huvitavate asjadega. Nüüd vaataks teiselt poolt, milline näeb välja unlemate töötaja. Unelmate töötaja küsib vähe raha, teeb palju tööd ja teeb neid asju mida on vaja. Nagu näha on nendes definitsioonides sisse ehitatud konflikt juba pea igas punktis.\nTavaliselt lepivad tööandja ja -võtja omavahel kuhugi keskele oma suhte kokku, kuid teinekord läheb asi parlanksist välja. Näiteks kui ülemus on nõrk, siis kipub asi kalduma töövõtja poolele ja kui ülemus on liiga tugev … siis sõltub töötajast, kuid vähegi mõistliku tööjõubaasi puhul tekib suur kaadrivoolavus. Kuna ülemus on töö osa, siis ma saan sellest eelnevast probleemi püstitusest aru nõnda, et vana, nõrk, ülemus lahkus ning uus oli oluliselt karmima käega. Loomulikult ei saa välistada ka isiksuste vahelist konflikti, kuid igas konfliktis on ainult kaks poolt.\nÜldiselt kuna ma olen töökohti päris hoogsalt omal ajal vahetanud, on mul üsna palju kogemusi selles valdkonnas. Kui ma olin noorem, siis süüdistasin ma kõikides oma hädades kedagi teist ja mida kaugemale ma toitumisahelas liikusid, seda rohkem hakkasin ma märkama, et peaaegu kõik asjad sõltuvad siiski minust enesest, minu väärtusest tööandja jaoks ja minu enda tahtest inimestega läbi saada.\nMa arvan, et peaaegu alati tunnetab inimene ise ära selle hetke mil liisk on langemas, kas siis tema enda või tema tööandja poole pealt. Kui me räägime siin ideaalsetest töökohtadest, siis ei tohi unustad hetkeksi seda, et sellel töökohal olev inimene ei pruugi kaugeltki olla ideaalne töötaja. Ühel või teisel põhjusel tekib sellest õhku teatavat sorti frustratsioon — info ei liigu, inimesed ei taha suhelda, ülesanded, mida antakse pole nagu enam päris need ja ka tulemustega on sama lugu. Kuidagi iseenesest hakkavad tööülesanded muutuma lühemaajaliseks ning vähem missioonikriitilisteks ning töötajaga enam väga ei arvestata. See asi muide ei ole tavaliselt planeeritud, vaid see toimub kuidagi alateadlikult. Ometigi on see alati tunda (ma olen praegusek töötanud umbes 10-s kohas). Vaid üks kord on pauk tulnud nagu välk selgest taevast ja see oli tõepoolest force majeure — üks firma ostis teise ära.\nÜldiselt kui selline tunne tekib on laias laastus kaks võimalust: käega lüüa ja tööpakkumiste lehekülgi külastama hakata või ennast kokku võtta ja võimalikult paremast valgusest näidata.\n29. sept. 2010 kell 17:45\n“mille jaoks tuleb vähe rabeleda”\nsellega vast ei ole nõus\n“ja tööpakkumiste lehekülgi külastama hakata”\nneid tasub alati lugeda, palju huvitavamad ja asisemad kui äriuudised.\n29. sept. 2010 kell 17:47\n“mille käigus saab tegeleda huvitavate asjadega.”\nma olen selle endajaoks defineerinud sel moel – kas ma õpin juurde uusi asju tööd tehes. kui 10-dat korda lahendad sama probleemi, samade meetoditega, sama vigaselt, sama aeglaselt kui enne, siis tuleks küsida, kas see on piisavalt motiveeriv.\nPingback: Kommentaar: konflikt unelmate töö ja unelmate töötaja vahelRaimo Ülavere blogi | Raimo Ülavere blogi\n30. sept. 2010 kell 01:43\nMõisted “unistuste töö” ja “jube ülemus” ei käi kokku kui me vaatleme töötegijat kui inimest (oma elu ja unistustega), mitte töövõtjat, maksumaksjat, tarbijat, mutrit, submissive type of person´it (ja muud jäledat, mida üks väike inimene tegelikult meie finantsponzile, jõuetumate riikide röövterrorile ja globaalsele inimkaubandusele ehitet süsteemis on), kel ei ole muud väljapääsu kui antud töö tegemine, olgu või talumatu psühhokliima vastiku ülemuse näol.\nJa väga kahju, et inimeste kolbast ei tungi läbi “B3 – FLY,” nii et käesolev postitus on tänases Eestis ja maailmas ehk tõesti asjakohane üllitus ja otsesemalt või kaudsemalt autori leib (nothing personal, ausalt).


Põhiline / aknad aitavad / Fix “Teil on vaja seda toimingut teostada” Viga\nMicrosoft ei oleks pidanud lihtsalt Windows Vistast vabastama, selle asemel, et meid kannatada, kui püüame kasutada pimeda operatsioonisüsteemi. Või vähemalt väga tüütu. Probleemid, mida Windows XP-s kunagi ei olnud, ilmuvad nüüd kogu Vista.\nÜks selliseid tüütuid probleeme on see, et Windows Vista turvalisus on nii pingeline, et pool aega ei saa tavalisi tegevusi teha! Näiteks on mitmeid kordi, kui üritan Vista-s lihtsat ülesannet täita, nagu näiteks programmi installimine ja ma lõpetan järgmise sõnumiga:\nTeil on vaja seda toimingut teostada.\nMiks mul on vaja luba, kui ma sellega juba nõustun, kui teine tüütu UAC-dialoog avanes ja küsis minult seda! Kummaline asi on see, et isegi kui olete administraator, on teatud ülesanded või toimingud, mida Windows lukustab.\nParim osa on see, et te ei saa seda viga ühtlasel alusel, see võib ilmuda kausta kustutamise ajal, üritades kopeerida mõningaid faile, üritades installida programmi jne. alla, et mitte õigeid turvaõigusi saada.\nPange tähele, et UAC (User Account Control) ei mõjuta tavaliselt seda probleemi, nii et ärge jätke välja ja keelake automaatselt UAC. Kui keelate UAC-i, ei saa te teha selliseid asju nagu printerite jagamine jne, nii et see on parim.\nSiiski on mõned asjad, mida saate teha, et aidata teil probleemiga tegeleda. Kui see on konkreetne fail või kaust, mida proovite kustutada, saate lihtsalt anda failile täieliku kontrolliõiguse.\nAga enne kui läheme sellesse, proovige ühte teist meetodit, mis võib olla natuke kiirem. Avage Start, Programs, Accessories ja paremklõpsake käsureal ning valige Run as Administrator .\nTippige nüüd käsureale järgmine käsk:\nVajutage Enter ja taaskäivitage arvuti. Nüüd proovige uuesti ülesannet täita, mis andis teile vea „Teil ei ole luba”. Kui see ei toimi, järgige allolevaid samme failide õiguste muutmiseks.\nFaili turvaõiguste muutmiseks paremklõpsake failil ja valige Properties . Seejärel klõpsake vahekaardil Turvalisus .\nNüüd klõpsa nupul Advanced (Täpsemalt) ja klõpsake vahekaardil Owner ( Omanik ).\nKlõpsake nupul Redigeeri, klõpsake Muud kasutajad ja rühmad ning tippige oma kasutajakonto nimi ja klõpsake käsku Kontrolli nimesid .\nPildiallikas : Vista4Beginners\nKlõpsake nuppu OK ja vahekaardil Omanik kontrollige kindlasti kasti „ Asenda omanik alammahutitele ja objektidele ”. Nüüd valige oma kasutajakonto vahekaardil Turvalisus olevast loendist ja klõpsake käsku Muuda . Klõpsake suvandil Luba täiskontrolli kõrval ja klõpsake nuppu OK.\nLoodetavasti parandab see ühe väga tüütu probleeme Windows Vista puhul. Märkasin, et SP1-i uuendamine aitas vähendada selle vea esinemist, nii et kui teil pole SP1-d veel installitud, siis mine kindlasti Windows Update'i. Naudi!


Puupäevad 2.-3.08 | Sagadi mõis - hotell, restoran, muuseum\nAugusti esimese nädalavahetusel ootame taas kõiki suuri ja väikesi looduse- ja meisterdamishuvilisi Sagadi Puupäevadele! Mõnus pereüritus on täiesti tasuta ning mõlemal päeval on meie juhendajad kohal kell 11 kuni 17.\nSagadi Puupäevad on täis tegutsemist, meisterdamist, uurimist ja puurimist! Avatud on kõik muuseumid, näitused ja looduskool. Meisterdamisõues saab traditsiooniliselt laastukorvi punuda, vesta karjapoisiloomi ning vana-aja kombel nukke meisterdada.\nKuna metsamuuseumis on avatud liblikate näitus, saab meisterdada ka liblikaid. Putukate teema aga leiab seekord käsitlemist lausa laiemalt - huvilised saavad käed külge panna putukahotelli valmimisel, putukaid ja inimesi saab võrrelda looduskoolis ning liblikate ja õite värvipalett ootab avastamist aias.\nMuidugi leiab kogu kompleksist mõistatusi, mänge, puslesid ja osavusülesandeid. Sõita saab hobusega ja parvetada tiigil, koguda tarkusi metsloomade ja taimede raviväe kohta.\nIlm tuleb päikseline ja parajalt soe! Seega kohtumiseni!


Itaalia jahituristid jäid taas rikkumistega vahele - Läänlane.ee\nLisaks septembri alguses Pärnumaal tuvastatud jahirikkumisele lisandus septembri teises pooles veel neli seaduserikkumist, mis on seotud itaallastest jahituristidega. Neist kaks juhtumit leidsid aset Saaremaal, Pärnumaal ja Ida-Virumaal tuvastati kummaski üks juhtum.\nKihnus linnujahti kontrollides selgus, et oli lastud kaks lindu, keda ei oleks tohtinud küttida. „Üks ebaseaduslikult kütitud lindudest oli valgepõsk-lagle, keda tohib heidutuse eesmärgil küttida piirkondades, kus on viljapõllud, aga mitte rannikualal,“ ütles Keskkonnainspektsiooni Pärnumaa büroo juhataja Toomas Õmblus. „Jahimees võttis süü omaks, selgitades oma eksimust tähelepanematusega, aga kütid peavad eristama linde ka lennu pealt,“ lisas Õmblus.\nKihnu juhtumi puhul ei ole väärteomenetlus veel lõppenud, aga keskkonnakahju on määratud ja tasutud.\n25. septembril tuvastasid inspektorid Ida-Virumaal Kalvi rannas plaanilist kontrolli tehes elektroonilise peibutusvahendi kasutamine. Kaks itaallasest jahimeest olid jahivarjendisse üles seadnud valjuhääldi, millest kostvate linnuhäälitsustega meelitasid linde lähemale. Kontrollimise hetkeks olid jahimehed küttinud 18 viuparti. Rikkumisega seoses alustati menetlust, elektrooniline seade koos aku, juhtmete ja valjuhääldiga võeti asitõenditena kaasa.\nKa Saaremaal tuvastatud kahe rikkumise puhul oli tegu elektroonilise peibutusvahendi kasutamisega. Keskkonnainspektsiooni Saaremaa büroo juhtaja Jaak Haameri sõnul olid mõlemad Itaalia jahituristid kogenud jahimehed ja käinud ka mitmeid kordi varem Eestis linnujahil ning oleksid pidanud meil kehtivaid nõudeid teadma. Itaallaste suhtes alustati väärteomenetlust ja neid ootab vastavalt jahiseadusele rahatrahv maksimaalselt 200 trahviühikut ehk 800 eurot.\nÜks elektroonilise peibutusvahendi kasutamise juhtum tuvastati septembri alguses Pärnumaal, kus Peerni sadama läheduses jahti pidanud itaallastest jahiturist kasutas linnuhäälitsuste mahamängimiseks mobiiltelefoni.\nIlmnes, et Ida-Virumaal kui Saaremaal seadust rikkunud jahituristid on seotud ühe ja sama jahikorraldajaga. Keskkonnainspektsioon saatis Eesti Jahimeeste Seltsile juhtumitega seoses märgukirja.\n„Praegused juhtumid näitavad, et jahiseaduse regulatsioon jahikorraldajat puudutavas osas ei ole piisav ning jahituristidele rakendatav linnujahi koolitus ei täida alati oma eesmärki ning jahiseadusest tulenevad trahvimäärad on ajale jalgu jäänud,“ märkis Jaak Haamer.\nEesti Jahimeeste Seltsi tegevjuhi Tõnis Kortsu sõnul on sellised jahiseaduse rikkumised taunitavad ja selts suhtub väga tõsiselt neile saadetud märgukirjadesse.\n„Eriti arusaamatu on osade välismaiste jahikülaliste puhul see, et nad ju tegelikult teavad tänu koolitusele, kuidas on õige käituda, aga ei käitu selliselt. Nad lähevad mingil põhjusel teadlikult rikkumise teed,“ ütles Korts „Seetõttu on korra tagamiseks vajalik koolitusega kompleksis rakendada ka karmimaid karistusi ja eelkõige korraldaja vastutust. Tänase regulatsiooni kohaselt on vastutav ainult külalisjahimees ise, korraldaja ei pea isegi Eestis viibima, rääkimata sellest, et tal oleks kohustus olla jahipidamise ajal saatjana viimase kõrval,“ lisas Korts.\nJahihooaeg veel kestab. Jahieeskirja järgi võib partlastele, laugule, kajakalistele ja tikutajale pidada jahti 20. augustist 31. oktoobrini (Narva veehoidlal, Võrtsjärvel, Peipsi- ja Pihkva järvel kestab pardijaht 30. novembrini). Hanesid ja laglesid võib küttida alates 20. septembrist kuni 30. novembrini. Jahihooaeg kormoranile algas 1. augustil ning kestab 30. novembrini.\nItaalia jahituristid jäid taas rikkumistega vahele added by Ivar Soopan on 3. okt. 2019


Eesti esitas EGF-i taotluse - Tööelu.ee\nPakkuda nii lühemaid tööturukoolitusi kui ka kuni 2,5 aastase kestusega ümberõpet tasemeõppena.\nToetada uut tööandjat värvatud inimeste koolitamisel hüvitades koolitus- ja kvalifikatsiooni omandamise kuludest 50%.\nVõimaldada eesti keele õpet nii töötutele kui neile inimestele, kes on juba uue töö leidnud.\nSoodustada töö leidmist elukohast eemal, hüvitades 6 kuu vältel inimese kaugemale tööle sõitmise kulud.\nPakkuda võimalust leida uus töö teises valdkonnas läbi tööpraktika.\nOsutada inimestele vajalikke nõustamisteenuseid. Taotlust hindab Euroopa Komisjon koos Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukoguga. Euroopa Komisjon rahastab EGF projekte kuni 60% ulatuses, 40% projekti eelarvest katab liikmesriik. Kokku võtab rahastamisotsus tavapäraselt aega umbes pool aastat, kuid liikmesriik võib tegevustega alustada varem. Eestil on plaanis tegevustega alustada juulist 2016. Valitsus kiitis tänavu 24. märtsil heaks EGF-ist vahendite taotlemise. Kuna Eesti taotleb EGF vahendeid esimest korda, on lisaks taotluse ettevalmistamisele tulnud Eestis luua riiklik süsteem fondi rakendamiseks ning need ettevalmistused jätkuvad.


Korter Klaipeda vanalinna kõrval - Airbnb\nKorter Klaipeda vanalinna kõrval\nKogu loft, mille majutaja on Saulė\nSaulė on Supermajutaja\nPakume äsja ehitatud pööningukorterit nelja meetri ja peaaegu 5-meetriste lagedega. Seal on tööstuslik, kuid siiski luksuslik õhkkond. Uhiuus täisvarustusega köök, eriti lai kaheinimesevoodi, on mugav Klaipedas aega veeta. Samuti asub see vanalinna kõrval, nii et see sobib ideaalselt inimestele, kellele meeldib kiirelt linna kõige ilusamatesse kohtadesse jõuda.\nLoft asub vanalinna lähedal.\nVaid 3 minuti autosõidu kaugusel Klaipeda vanalinna südamest - teatri väljak. Kui valid jalgsi kõndimise, siis tunned meie väikese tänava vaimu ja ületad vanalinna turgu, hubaseid kohvikuid ja restorane.\nAinult 900 meetrit Klaipeda lossi. Läheduses on ka reisiparvlaevaterminal Curonian Spitti, kust leiad Leedu meremuuseumi, delfinaariumi ja kaunid valged liivarannad. Samuti saad sealt bussiga sõita Nida rannikukuurordilinna, kus Whitch asub kahe suure metsiku luidete vahel.


Live your life how you want to. Annika USAs 2012/2013: ROADTRIP DAY1\nMa olen niinii kaua seda kirjutamist edasi lükanud, aga nüüd lõpuks võtsin end kokku ja tegin selle ära!\nNiii, tegelikult algas minu ja Qinqin'i jaoks meie roadtrip juba reedel, 11.jaanuaril. Reede õhtul kella 6 paiku lahkusime kodust ja läksime sööma ühte restorani, mis asus vanas puuvillatehases. Ja onu Robert tuli ka ja siis pärast söömist tõstsimegi oma asjad Roberti autosse ja sõitsime tema juurde. Seal läksime koeraga jalutama ja lihtsalt niii ilus, mõnus ja soe õhtu oli, täpselt nagu Eesti suveõhtu haha. :D Nende majast asub järgmine maja alles 1 miili kaugusel ja kõik oli juba pime sellel ajal ja siis kõndisimegi oma taskulampidega ja taevas oli isegi tähti näha!! Ja taaskord kuulsime koiottide ulgumist, nii jube ikka :D:D Jõudsime tagasi maja juurde ja siis jõudis Faith ka just töölt koju.\nÕues panime veel kõik Roberti 9 autot käima.. :D Ta kontrollib umbes iga 2 nädala tagant, et kas kõik ikka ilusti töötavad. 3 tükki neist olid suuuuured truckid ja siis on igast väiksemaid.. :D Ilmselgelt võib öelda, et neile meeldivad autod, kui neil kodus 9 tk on.... :D\nSiis millalgi läksime magama, sest oli kokku lepitud, et lahkume kell 6!! Ärkasin ilusti ülesse, aga ei kuulnud mingit liikumist, seega jäin uuesti magama. Kella 7 paiku ärkasin uuesti ja lahkusime alles 8 paiku, sest udu oli hommikul niii paks olnud, et autoga sõita polnud võimalik..\nmagasin kõige lahedamal täispuhutaval madratsil!! :D täitsa nagu päris voodi\nAsusime siis neljakesi, Roberti, Faithi ja Qinqin'iga, teele Austini poole ja kogu sõidu aja ma magasin :D 2 Tegime 2 peatust: esimene oli kohustuslik peatus Czech Stopis ehk ühes pagaris, nii head saiad on seal! Mingi aeg jõudsime siis Austinisse ja läksime kohe Jenny juurde. Nägime Fat Louie't ka ta uues kodus hehe :D Siis läksime sööma Your Mom's Burger Bar'i, mis nagu nimest arusaadav on, on burgerirestoran, aga mina sõin seal salatit- tase!! :D\nsuurim truck, mida oma elus kohanud olen :D sõiduki ninaosa oli kõrgem kui mina.... :D\nFat Louieeeee! :D\nPärast seda läksime Texas State Capitoli. Kõndisime ja vaatasime seal ringi ja väljas oli mõnus soe ilm. :)\nJenny tegi trikki.. hmmm, ja 11.jaanuaril lühikeste pükste ja plätudega- mõnus :D\nAustinis saab segway'de tuuri võtta\nTexas State Capitol!\nMillalgi asusime teele Houstoni poole. Sai jälle mõnusalt magada autos ja millalgi tegime peatuse ühes bensiinijaamas, mis meenutas pigem supermarketit, aga ei, see oli lihtsalt hiiglaslik bensiinijaam :D Ja pärast seda sõitsime ringi ühes rahvuspargis, kus mu hostisa pere aastaid tagasi iga-aasta telkimas käis. Aga see koht nägi väga kurb välja, kuna seal oli 2 aastat tagasi suuur tulekahju ja suur osa sellest pargist oli kahjustada saanud. :/\nJärgmine peatus oli meil Lockhart'is. Seal pidavat saama parimat BBQ-d Texases ja oli küll täitsa maitsev! Aga seda kohta hakati just sulgema, seega enamus lihast oli juba otsas ja saime ainult ribisid ja vorste ja lauaks oli meil autokapott :D:D\nmeie vaade õhtusöögi ajal, kaevandamine käsil partidel :D\nNing pärast seda oli veel pikk maa vaja läbida, aga kuskil 8 paiku jõudsime Roberti ja mu hostisa õe tütre pere juurde, et väiksest titat näha. Üks oli beebipoiss, keda ka süles sain hoida ja teine oli umbes 2-aastane tüdruk. :) Lisaks oli neil ka üks hiiiiiglaslik valge koer, kes õnneks teise tuppa pandi, ja 3 süsimusta kassi. :D\nKuskil 9-10(?) aeg lahkusime sealt ja asusime teele Houstoni teise otsa, et minna hosttädi juurde, kus me ka ööbisime. Sinna sõites möödusime ka Downtown Houstonist, nii et selle nägin ka ära!!!! :)\nudune-vihmane-pime pilt Downtown Houstonist!\nJa siis millalgi täitsa hilisõhtul juba jõudsimegi kohale ja üsna pea läksime ära magama ka. :)


Kuusalu vallavolikogu kinnitas 21. juunil toimunud istungil valla põhimääruse muudatused, millega kehtestati ühinenud vallale ka sümboolika.\nValla vapil on hõbedasel kilbil punane lauritsarest.\nValla lipuks on diagonaalselt poolitatud sini-valge lipp, mille keskel hõbedasel kilbil lauritsarest.\nSÜMBOOLIKA VALIMISE KRONOLOOGIA\nKuusalu valla veebilehel oli alates 2006. aasta veebruarist võimalik hääletada ühinenud Kuusalu valla vapi ja lipu kavandeid. Lisaks oli võimalik avaldada ka arvamust ja kommentaare iga kavandi kohta.\nAjutine sümboolikakomisjon valis laekunud kavandite seast 9 parimat kavandit, mis pääsesid teise vooru ja ootavad vallakodanike hääli ja arvamusi.\nKuusalu Vallavalitsus kuulutas 1. detsembri korraldusega välja konkursi Kuusalu valla vapi ja lipu kujunduse lahenduse leidmiseks. Konkursi eesmärgiks on leida Kuusalu ja Loksa valla ühinemisel tekkinud Kuusalu vallale vapi ja lipu sümboolika. Vapi ja lipu värvilised kavandeid sai esitada 31. jaanuarini 2006. Konkursile laekunud tööde hindamiseks on Kuusalu Vallavalitsuse 10. novembri 2005 korraldusega nr 9 moodustatud ajutine sümboolikakomisjon.\nKonkursi auhinnafond on 10 000 krooni, mis jaguneb vastavalt komisjoni otsusele kuni kolme parima osavõtja vahel.\nKuusalu vallavalitsuse 1. detsembri 2005 korraldus nr 107 "Kuusalu valla sümboolikakonkursi korraldamine"\nKuusalu volikogu ei kinnitanud ühineva valla sümboolikat\nKuusalu Vallavolikogu kinnitas neljapäeval, 29. septembri 2005.a istungil Kuusalu valla põhikirja muudatused, mille kohaselt jäeti põhikirjast välja sümboolikat puudutavad sätted.\nMainitud otsus oli tingitud asjaolust, et 6 vapi ning lipu variandi hulgas ei leidunud ühinevale Kuusalu vallale piisavalt iseloomulikku kavandit. Oma otsuses toetus volikogu ka Kuusalu valla veebilehel aset leidnud sümboolikakonkursi tulemustele. 456 hääletaja seast ei ilmnenud selgelt parimat kavandit, samuti lahknesid oluliselt hääletajate kommentaarid, mida elektroonselt oli võimalik vallavalitsusele saata.\nEelnevat arvesse võttes otsustas volikogu lähiajal välja kuulutada uue konkursi ühinenud Kuusalu valla sümboolika leidmiseks.\nPõhikirja rakendussätete kohaselt on Kuusalu Vallavalitsuse hallatavatel asutustel võimalik ühineva valla lipu ja vapi kinnitamiseni kasutada olemasolevat sümboolikat.\nÜhinenud Kuusalu valla esimese sümboolikakonkursi tulemused\nKuusalu valla veebilehel septembri vältel aset leidnud ühinenud Kuusalu valla sümboolikakonkursil hääletas esitatud kavandite poolt kokku 456 veebilehe külastajat, millele lisandus suur hulk elektroonseid arvamuseavaldusi Kuusalu Vallavalitusele. Kuusalu Vallavolikogu arvestas neljapäevases otsuses jätta ühinenud valla sümboolika kinnitamata teiste seas ka antud hääletustulemustele ning veebilehe külastajate kommenteeridele.\nMitte ükski 62