Oskar: aprill 2020\nLiikuva pildiga lugemissoovitused\n10. ja 12. klasside õpilased lugesid enne kevadvaheaega enda valitud raamatut, mille nad leidsid kodusest raamatukogust või mille jõudsid enne eriolukorda raamatukogust haarata. Teie ees on kaasakiskuvad raamatututvustused ja loodetavasti leiate siit midagi enda lugemislauale. Video avaneb lingile (õpilase nimi ja teose pealkiri moodustavad lingi) vajutades.\nCätlin luges R. J. Palacio noorteromaani "Ime"\nRahva Raamatu lehel on teose kohta selline tutvustus: August (Auggie) Pullman sündis moondunud näoga, mistõttu ta ei ole seni tavakoolis käinud. Nüüd läheb ta Beecheri erakooli viiendasse klassi ja\nkui teie olete kunagi koolis uus laps olnud, siis teate, kui raske see võib olla. Auggie on lihtsalt üks tavaline poiss, kellel on ebatavaline nägu. Aga kas ta suudab oma uusi klassikaaslasi veenda, et välimusele vaatamata on ta täpselt samasugune nagu nemad?\nInes räägib Inga Berristeri armastusromaanist "Südame kapriis"\nVanade raamatute lehel antikvariaat.ee tutvustatakse romaani nii: 17-aastase neiuna armus Deborah Vermont oma kaugesse sugulasse. Ta oli kindel, et see tunne on vastastikune, kuid sai ootamatult teada, et mees on kihlatud teisega.Neiu lahkub kodust ja naaseb sinna alles 10 aasta pärast. Ta arvab, et minevik on jäädavalt seljataga, kuid hingepõhjas igatseb ikka veel oma esimese armastuse järele.\nMis ootab teda kodupesas?\nEleen tutvustab noorteromaani "Ma annan sulle päikese"\nKirjastuse Pegasus kodulehel on raamatu kohta kirjutatud nõnda: "Me kõik kulgesime\nvääramatul kokkupõrkekursil. Võib-olla on mõned inimesed lihtsalt loodud olema ühes ja samas jutus."\nMõni aasta hiljem on kaksikud ühe õnnetu sündmuse tõttu tundmatuseni muutunud ja teineteisele võõraks jäänud, aga kuigi kumbki selle üle ei rõõmusta, ei oska nad astuda sammu, mis nad jälle ühendaks.\nMinu arvates pole see mitte üksnes aasta parim noorteraamat, vaid üks aasta parimaid raamatuid üldse.\nMarkus luges raamatut "Vello 42 maailma avastamas" ja soovitab seda teistelegi selle hea huumori pärast\nApollo tutvustab raamatut oma kodulehel nii: Kõigepealt käisin Soomes tööl ja seejärel\nAteenas puhkamas. Nende kahe vahepeal käisin WCs ka aga sellest käigust pole midagi erilisemalt rääkida, kuna seedimine oli korras. Igal juhul on väga hea meel, et need veidi veidrad lood kaante vahele said ja nüüd igavesest ajast igavesti raamaturiiulis pahaaimamatuid lugejaid varitsevad.\nKarin luges Robert van Guliki krimiromaani "Kummitused kloostris"\nVanaraamat.ee tutvustab ka raamatut: Pealinnast Hanyuani naasev kohtunik Di kaaskond jääb mägedes äikesetormi kätte. Ainus sobiv ulualune on lähedal asuv taoistlik Hommikupilve klooster. Kuid nagu arvata võib, pole püha klooster sugugi nii pühalikult rahulik paik, nagu arvata võiks. Kohtunik Di peab lahendama järjekordse mõistatuse, mis on seotud kummituste, vanade kuritegude ja vandenõuga.\nAnette tegi videotutvustuse Betti ALveri luulekogu "Korallid Emajões" põhjal\nLuulekogule on pealkirja andnud üks luuletus selles. Luuletust saab näitleja Katriina Undi esituses kuulata siin.\nElis jagab lugemismuljeid üle ilma tuntud Ladina-Ameerika kirjaniku Gabriel García Márquez raamatust "Armastusest ja teistest deemonitest"\nApollo lehelt saab teose kohta lugeda järgmist: 1949. aaastal saadetakse Colombia päevalehe uudistereporter Gabriel García\nMárquez kunagisse Santa Clara kloostrisse, kus tühjendatakse maa-aluseid hauakambreid, et teha kohta uue viietärnihotelli ehitusele. Tööliste kirkalöökidest puruneb hauaplaat teise järel, kuni ühe kivi alt valgub välja ergav vasekarva tohutu pikk juuksepahmak. Ja noorele reporterile meenub vanaema jutustatud legend voogavate kiharatega lapseohtu markiisitarist, kelle saatuse määrasid marutaudis koer ja deemoneist armutuim – armastus.\nÜks anonüümseks jääda soovinud lugeja soovitab meile praegusesse aega väga sobivat Albert Camus' romaani "Katk"\nRaamatupood reklaamib romaani selliste sõnadega: Põhja-Aafrika rannikul asuvas Orani linnas algab katk mitme kuulutusliku sündmusega, mida inimesed kummatigi tähele ei pane. Järk-järgult saab tõvest aga kõike ja kõiki ümbritsev reaalsus, mis kustutab mineviku ning paiskab oma ohvrid äärmistesse kannatustesse, hullusesse ja kaastundesse.\nPostitaja: Averonika kell 13:22 Kommentaare ei ole:\n12. klassidel oleks pidanud 17. aprillil olema tutipäev – aeg meenutada lapsepõlve, pulgakomm suus, patsid peas, veepüstol tagataskus. Tänavu tuli kevad teisiti ja tutipäeva ei ole, aga suureks on saanud abituriendid siiski. Seda näitab nende võime näha maailma, analüüsida seda ka kirjandusteosele tuginedes.\nGümnaasiumis läbitakse kuus kirjanduskursust, neist viimane kannab pealkirja "Kirjandus ja ühiskond", mille raames loeti igasugu huvitavaid raamatuid, kaasa arvatud Mats Traadi "Tantsu aurukatla ümber", mille põhjal Marleen Anderson vaagib peresuhete olulisust.\nKõik teavad, et selleks, et koda oleks kodu, on vaja enamat kui ust ja akent. On vaja kodutunnet. Aga kuidas tekib see keeruline raske-sõnadesse-panna-emotsioon. Romaanis “Tants aurukatla ümber” ei pruugi keskseks teemaks olla koduse õhkkonna loomine, küll aga on seal hästi esile toodud pinged, mis võivad tekkida generatsioonide vahel, kes ühe katuse all elavad.\nEhk võib minu probleemivalikut veidi pentsikus pidada. Kergem oleks Mats Traadi teose põhjal kirjutada kiiresti arenevast maailmast ja sellest, kui raske või kerge on sellega inimestel kaasas käia, kas see on üldse vajalik. Need võisid olla minu isiklikud kogemused, mis mind selle teose lugedes mõjutasid ning panid tähele panema midagi sootuks teist.\nEsimeses tantsus köitsid mind perepoeg Jüri tunded oma venna ja isa suhtes. See trots ja kadedus, mis viisid ta peaaegu et kodust lahkumiseni, kõrvuti Aniluige oskamatusega oma pojale tänu ja armastust avaldada on ilmselt tuttavad nii mõnelegi. Praegusel ajal ei pruugi ei noored ega isegi nende vanemad enam olla näinud aurukatelt, küll aga on nendevaheliste tülide ja kraaklemiste sisu tekstiga äravahetamiseni sarnane. Julgen oma kogemusest täie kindlusega öelda.\nLapse närv on must, sest ta tunneb, et tema soovidega ei arvestata, et ta ei ole prioriteet või temale keelatakse midagi, mida vennale lubatakse. See ei ole aus. Miks mina halvem olen? Kui nemad mind ei armasta, siis mina ei taha ka neid armastada. See mõttekäik on kerge tulema, olukord ei pruugi olla isegi tõsine. Emotsioonid keevad üle, sest põhjendusi oma reeglitele ja otsustele ei meeldi vanematele seletada.\nVanem on mattunud enda murede alla, üritades hoida kodus rahu, toita ära kodused, saada töö tehtud ja enne suve mõni lill või maasikataim ka maha istutatud. Niisiis on pinges ka lapsevanem. Teha on nii palju, et senikaua kui laps läheb hommikul kooli, saab õhtul kõhu täis ja koristab toa ära, ei näe vanem põhjust lapse tegevustesse rohkem süveneda.\nKumbki pool ei võta aega, et maha istutada ja rääkida maast ja ilmast, kiita teist või jagada oma muret. Nii võib juhtuda, et kuigi inimesed elavad sama katuse all, teavad nad üksteisest väga vähe.\nInimloom vajab lähedust ja kindlust. Kui seda ei ole omaste keskel, siis jõuab igaüks sinna punkti, kus nad tunnevad end kodus ebamugavalt. Kõik ei pruugi üritada kodust ära hiilida, nagu seda tegi Jüri, aga see võib viia karjumiste, arusaamatuste, võõrandumiseni.\nKui on jõutud selleni, et üksteist sõimatakse, tulevad minu arvates kõige paremini välja kaklejate generatsioonierinevused. Vanemad, kes nõuavad kuuletumist, kutsudes seda austuseks, ja noored, kes on õppinud oma tundeid peitma roppuste ja ükskõiksuse maski taha. Aurukatelt võib tõlgendada kui ideed kodust: kuigi seda pärandatakse edasi põlvest põlve, muutub see siiski iga generatsiooni jaoks sobivaks ja omanäoliseks. Kui majas elavad koos kaks või kolm generatsiooni korraga, kellel kõigil on oma nägemus, kuidas üks kodu peaks toimima, ja omavaheline suhtlus on vähem kui puudulik, ei saa keegi õnnelik olla. Kõigi vanemad annavad oma lastele kaasa nii palju endast, kui nad suudavad, head kindlasti, aga tahes-tahtmata tuleb kaasa ka nende isiklik taak, millest killuke tuleb omakorda nende vanematelt ja nii edasi kuni suguvõsa, võib-olla inimajaloo alguseni. Kui probleeme tõeliselt mitte lahendada, mitte anda üksteisele ruumi olla indiviidid enda arvamuste ja soovidega, vooruste ja pahedega, ega osata leida kompromisse, jääme ilma kodutundest. Nii ka kodust.\nKui peaks tulema sõda, muretseb ka torisev teismeline oma vanema turvalisuse pärast, unustades kõik halva, sest nii see kord juba on. Kui sõda lõpeb ja aeg on naasta koju, tagasi korterisse Lasnamäel või suurde häärberisse metsade ja mere vahele, ei muretse keegi seinakrohvi pärast. Ainus tõeline soov ja lootus on, et keegi oleks kodus. Kodu teevad inimesed. Seda hoiavad inimesed.\nKui Aniluik aastaid hiljem tagasi kodutallu jõudis, ootas teda Milli. Milli, kes ostis kokku kõik tema asjad, kui vald need oksjonile pani, kes hoidis ta kodu korras ja pakkus naasnud mehele kartuliputru. Milli oligi Aniluige kodu. Sellest hoolimata oli Mats valmis peaaegu et kodust taaskord lahkuma ei millegi muu kui häbi pärast, mis teda aias oinanäoga luuras. Kuigi lugu lõppes õnnelikult, näitab see sama olukord, kus vanamees kordab aastaid hiljem poisikese tegusid, perekonna kui üksuse sümpaatset joont olla koomiliselt seotud üksteisega, tahad seda või mitte.\nSeega, mis või kus see kodu on? Ei ole tähtis. Peaasi, et on olemas need inimesed, kes tekitavad kodutunde. Kui see on olemas, võib kodu olla igal pool. Sellegipoolest, ei tohi unustada ka seda, et selleks, et see püsiks nii, ei piisa vaid veresugulusest või headest kavatsustest. Oma armastust ja tänu tuleb välja näidata. Oma vanaemale, isale, koerale või sõbrannale. Kes tahes see on, sul on kohustus ka vaeva näha , et pere püsiks. Kuigi generatsioonide erinevused teevad lapsevanema ja lapse vahel üksteisemõistmise keerulisemaks, on see tähtis side, mida tasuks hoida kui võimalik.\nLõpetuseks sõnastaksin ümber ühe teise kuulsa Eesti kirjaniku, Anton Hansen Tammsaare sulest pärit lause: tee tööd ja näe vaeva armastusega, siis ta ka tuleb.\nMida veel loeti?\nGeorg Orwell „1984“\nMargaret Atwood „Teenijanna lugu“\nAlbert Camus „Võõras“\nVaba valiku teos\nPostitaja: Averonika kell 13:03 Kommentaare ei ole:\nSüdametunnis on suurim hukkamõistja\n11. klasside õpilased lugesid läbi 19. sajandi vene kirjaniku Fjodor Dostojevski surematu teose "Kuritöö ja karistus". Kui see raamat on mõttega läbi loetud ja kaevatud, siis võib inimene öelda, et midagi-natuke on elu kohta juba teada. Teose põhjal saabus õpetaja Beekmanni arvutisse väga huvitavaid mõtteavaldusi-analüüse. Oskar kutsub osa saama ja kaasa mõtlema. Üle kõige aga – lugema.\nVäärtuslikuks ei saa kurjuse toel\n1866. aastal ilmunud Fjodor Dostojevski romaani “Kuritöö ja karistus” sündmustikku on võimalik kokku võtta lühidalt: vaesuses virelev juuratudeng Rodion Raskolnikov tapab kirvega liigkasuvõtjast vanaeide ja tema õe. Mees püüab end süüst puhtaks pesta, kuid lõpetab siiski kaheksa aastat kestva sunnitööga kaugel Siberis. Olekski nagu kogu lugu. Ometi paneb teos ning selle tegelased ka 150 aastat hiljem jutulõnga ja mõtted veerema. Ja mis olulisim – raamatut loetakse siiani.\nUsun, et teatud teosed pakuvad kõneainet ka sajand hiljem just seetõttu, et autor on suutnud tabada inimloomuse kõige sügavamaid soppe – neid põhimõtteid, mis ajaga võib-olla pisut oma kuju muudavad, aga jäävad siiski alles. Dostojevski kujutab romaanis äärmuslikus vaesuses elavaid inimesi ning nende hullumeelseid tegusid sellest välja tulemiseks; usku Jumalasse ja enese ideedesse ning armastust ja sellega kaasnevaid ohverdusi. Neil kõikidel printsiipidel elavad ka 21. sajandi inimesed.\nRomaani keskseks teemaks võib pidada aga ideed inimeste jaotamiseks kahte lehte. Loo peategelane Raskolnikov esitab teoses mõttekäigu: “inimesed jagatakse loodusseaduste poolt üldiselt kahte liiki: alamliik (harilikud), kes on ainult selleks, et endasuguseid sigitada, ja teiseks – inimesed, kel on anne ehk talent oma ümbrusele uut sõna öelda. Teise liiki kuuluvad need, kes astuvad üle seaduse, siin on purustajad või selle poole kaldujad.” Just sellele ideele tuginedes asub Raskolnikov tegutsema ning käivitab romaani sündmusteahela. Raskolnikov usub, et tema on haruldane inimene, selle uskumuse najal võtab ta kahelt naiselt elu; temast saab mõrtsukas. Minu arvates püüab romaan anda edasi mõtet, et inimeste jagamine mingite sotsiaalsete parameetrite järgi (tähtsad ja tähtsusetud, väärtuslikud ja väärtusetud, kõrged ja madalad) kasvatab ühiskonda, kus ühtedele on kurjus õigustatud, sest nad on tähtsamad, teistest paremad ja kõrgemal.\nKui tänapäeval peame inimeste võrdset kohtlemist osalt enesestmõistetavaks, siis 19. sajandil, mil romaan on kirjutatud, selline suhtumine nii tavaline ei olnud. On paratamatu, et mõned inimesed on rikkamad kui teised, aga raha ei tee neid teistest väärtuslikumaks. Raskolnikov elas nirus üüritoas, kandis räbaldunud riideid ning viis asju panti, et nende eest raha saada. Võib-olla pidas ta ennast majanduslikust olukorrast tulenevalt ka väärtusetuks, aga ta ei tahtnud olla halvem, arg ning harilik inimene. Koridoris vanaeide ukse taha kõndides mehe käed värisesid, ta oli ebalev ning hirmunud, tõmbas mitu korda hinge.\nTähendab – enne kuritööd ei olnud Raskolnikov enese harulduses veel veendunud, aga peale esimest lööki tekkis temas jõud. Ta virutas mitu korda ning mehe uskumus sai tema enese jaoks teoga tõestatud. Võib-olla ongi Raskolnikovi kannatus sedavõrd suurem, et mõrva kahetsedes jõuab ta järelduseni, et on võrdne kõigi teiste inimestega. Kuigi Rodion on kuritöö sooritamise järel peaaegu hullumas, kõnnib justkui unesegasena läbi mitme peatüki, siis minu arvates tuleb selline meelestatus pigem hirmust vahele jääda kui süümepiinadest tehtu üle. Kahetsuse ja selle piinadeni jõuab ta alles Siberis olles. Kohati jääb mulje, et Raskolnikov ei adu tehtu tõsidustki – ta räägib ning mõtleb vanaeidest, aga unustab seejuures Lizaveta. Aga kahetseda on võimalik vaid juhul, kui me mõistame teo tagajärgi täielikult, neid õigustamata ning pisendamata.\nMinu arvates on meil vaja õnneni jõudmiseks kogeda piina ja kannatusi. Kui Raskolnikov loobus romaani lõpus veendumusest, et tapmine oli tema harukordsuse tõttu õigustatud, suutis ta kahetsedes jõuda õnne ning armastuseni. Ta laskus Heinaturul põlvedele ning suudles õnnejoovastuses porist pinda; kõrvalseisjate pilgetest hoolimata. Raskolnikov suutis näha Siberis olles seitsme aasta asemel seitset päeva, sest ta oli nii õnnelik. Samas, Svidrigailov, kes ei olnud võimeline lahti laskma kinnismõttest, et Dunja teda kunagi armastama ei hakka, tulistas end revolvriga teose lõpus. Raskolnikovile anti võimalus elus ettetulevat õnne veel kogeda ja tunda, Svidrigailov võttis eneselt selle privileegi. Ometi saab viimase rahakoti suuruse järgi liigitada väärtuslikuks, aga ta ei suutnud olla alandlik, leppida kaotusega. Raha ega julged teod ei too meile õnne (nagu ei saanud Svidrigailov raha eest Dunjat, Raskolnikov ei saanud vanaeide rublade eest õnnelikuks), vaid meie enese kannatus, alandlikkus teeb seda.\nDostojevski tõestab romaanis ühe näite kaudu, kuidas inimeste kahte lehte laiali löömine (haruldased ja harilikud) ei tööta, see viib kurjuseni. Olenemata majanduslikust staatusest oleme võrdsed. Vaene mõrtsukas saab jõuda õnneni Siberi sunnitööl, aga rikas mõisnik mitte.\nElu kuriteo sooritamise ja ülestunnistamise vahel\nIga päev pannakse maailmas toime mitmeid kuritegusid, osa on kergemad, osa raskemad. See on nagu katk, mis nakatab enim neid, kelle mentaalsed, psühholoogilised ja sotsiaalsed tegurid on tasakaalust väljas. Siiski ei tea enamik inimesi, milline on elu pärast raske kuriteo sooritamist. “Tapsin vanaeide? Iseenda tapsin, mitte vanaeide!” olid Fjodor Dostojevski kirjutatud raamatu “Kuritöö ja karistus” peategelase Raskolnikovi sõnad peale jõhkrate mõrvade sooritamist. Tema elutee kuriteo sooritamise ja ülestunnistuse vahel oli kannatusterikas ja raske.\nÜkski vanglakaristus või trahv ei mõista reeglina kurjategijat hullemini hukka kui tema enda südametunnistus. Tänu sellele tajub inimene tehtud teo tegelikku väärtust ning määrab endale tõelise ja õiglase karistuse ise. See võib hingeliselt ja vaimselt väga laastav olla, nagu Raskolnikovi puhul, kelle südamel oli kaks brutaalset mõrva. Kõigi tema näiliselt karastunud kihtide all oli siiski kübeke südametunnistust, mis hävitas teda järk-järgult. Ta sulgus üha enam endasse, isoleerus teistest ja lükkas eemale ka kõige lähedasemad. Südametunnistus võib karistada nii moraalselt kui ka füüsiliselt, näiteks jäi Raskolnikov peale patutööd raskelt haigeks. See haigus ei olnud tingitud külmetusest ega viirusest, selle haiguse nimi oli südametunnistus ja hirm.\nElu ja olemise pärast kuriteo sooritamist muudavad talumatuks ka igasugused hirmud, kas vahelejäämise, teiste poolt ärapõlgamise või iseend ründavate tunnete ees. Hirmudele viitavad ka teatud käitumisviisid, mida täielikult varjata ei saa, näiteks närviline ja hajevil käitumine. Samuti takistab hirmutunne selget mõtlemist, sest tekitab pidevat ärevustunnet ja tavapäraste olukordade vääritimõistmist. Tihti võib hirm kujuneda lausa paranoiaks, kurjategijale tundub justkui, et igal hetkel ja igal pool keegi varitseb, võtab vahele või maksab talle kätte. Ka Raskolnikovil oli säärane suhe uurija Profiriga, kes kasutas tema peal psühholoogilist taktikat, mis tekitaski Raskolnikovis suurt paanikat ja hirmu vahelevõtmise ees.\nÜlestunnistamine on selle kõige ilusamas mõttes endaga rahu tegemine. Kergendus, mis tihtipeale selle otsusega kaasneb, annab uut lootust ja usku, et kõik võib veel paremuse poole minna. Selleni jõudmiseks on oluline kellegi tähtsa ja olulise inimese suunav tõuge, Raskolnikovil oli selleks Sonja. Sonja oli teenäitaja ja kaljukindel jõud, kes aitas tal ületada põhjatuna näiva kuristiku. Raskolnikov alistus lõpuks oma saatusele, mis tõi ta ellu märkimisväärse kergendustunde. Sellest hetkest sai ta pöördumatult hüvasti jätta teda laastanud mõrvadega ja oma eluga edasi minna.\nTihtipeale pole ametlik määratud karistus nii karm ja laastav kui piinav ja pidev hirm tuleviku ja teadmatuse ees, mis jääb kuriteo sooritamise ja ülestunnistamise vahele. Südametunnistus ja hirm ei lasknud Raskolnikovil elu harjumuspäraselt jätkata ja tema ainukeseks pääseteeks oli ülestunnistamine.\nLootusest sirgub elu\nKüllap ei suuda kõiki Dostojevski mõtteid, kihte ja metafoore raamatus mõista, mõistatan nende kallal veel edasises elus. Vaatamata sellele saan öelda, et olen läbi lugenud ühe maailmakirjanduse tippudest ja ei saa kuidagi eitada, et teos minusse jälge ei vajutanud. Avatuks jäid minu jaoks kihid, mis endagi elus relevantsed on ja iga päev minu mõtetes ringi rändavad.\nArmastus on midagi nõnda suurt ja hoomamatut, lõpuni ei suudagi armu tajuda. Kuidas saab Sonja kalliks pidada meest, kes on tapnud tema parima sõbra ning viimase õe? Hoolida Raskolnikovist nii palju, et on valmis vabatahtlikult Siberisse sunnitööle minema? On truu ning käib meest vanglas vaatamas, isegi kui Raskolnikov igal järgneval päeval aina ükskõiksem on. Armastab, kui mees Sonjat haigla väravas nähes kiiresti peitu poeb. Pealtnäha vaid emotsiooni taga on peidus midagi salapärast: kuidas võib ainult üks pilk ning käte kokku panemine Rodioni mõistusele tuua ja panna mõrva üles tunnistama, kui ta oma veendumustes nii kindel on – õilsa eesmärgi nimel tapmine on õigustatud. Samuti on Dunja südames vend väga tähtsal kohal: “Nüüd tulin sulle ainult ütlema, et kui ehk juhtumisi sul mind tarvis on, kui ehk vajad...kogu mu elu või midagi...siis kutsu mind, ma tulen.” Kedagi nii armsaks pidada, et oled nõus terve elu andma, saaks vaid armastatu elada. Mõtlen, et ega tõelist armastust enne ei adugi, kui seda kõigi oma ihuliikmetega koged. Armutunne peab midagi nii erakordset olema, et silmapilk mõistad.\nUsk ja ootus võrduvad lootusega. Lootuse võrdus ei tööta ühe liikme puudumisel. Suur ootuse olemasolu ei korva usu puudumist, sest usuta ei ole lootust. Oleme lootuseta kui robotid, lihtsalt eksisteerivad olendid. Raskolnikov andis sellele vanglapäevil tõestust: ta ei hoolinud oma karistuse pikkusest ega faktoritest, mis tema vabadusekaotust lühendaksid. Ainult tühjus ja elus olemise tunne. Mitte midagi pole ei oodata ega loota – mõte helgemast tulevikust kaob iseenese tühjusesse. Hetkel, kui tuli usk, järgnes ootus alustada peale karistuse kandmist Sonjaga ühist elu . Nii tõid epiloogi lõpuleheküljed liidetavate ja summa iva kaunil moel esile. Mõeldes tagasi viimaste sündmuste lugemisele, meenuvad päikesekiired, rõõmupisarad ning üksteisest hoolimine. Ehk olidki nood raamatu lõpusündmused tahetud ootus, usk ja lootus. Ootus, et õnnelik lõpp ei jää tulemata, lootus, et Raskolnikov oma süü üles tunnistab, ning usk, et ka katkise minevikuga inimestel on terve tulevik.\nKui seada oma fookus maapealsetest mõtetest kõrgemale, võivad inimese olemus ja tema tõekspidamised radikaalselt muutuda. Raskolnikovi veendumused muutusid vanglas esialgu väga nukraks: pettumine kogu maailmas, sest teda ei käsitletud kui haruldast inimest, kelle tegudel on õigustus. Peale pistet südames muutus Rodja mõtteviis täielikult. Tänutunne ja vastastikune hoolimine tekkis temagi südamesse. Sündides mõtleme lihalikke mõtteid, kuid kui meie südameisse tuleb armastus elama on muutused on ka kõige sügavamas augus võimalikud. Paslik on tuua näide maailmakuulsast räpparist Kanye Westist, kes möödunud aasta sügisel üllatas oma kuulajaskonda erakordse gospelmuusikaalbumiga “Jesus is King”. Ajakirjanduses levisid mehest mitmed artiklid pealkirjadega: “Albumist “Mina olen Jumal” albumini “Jeesus on Kuningas”” (inglise keeles: “From I am God” to “Jesus is King”). Enesekeskse sisuga lauludest ülistusmuusikani – päris lood, mis meid iga päev ümbritsevad, kuid kiirmeedia uputuse tõttu usk neisse kaob. Need on olemas ja kui too lugu ükskord pärale jõuab, tead, et see oli väärt ootamist.\n“Kuritööd ja karistust” lugedes mõtlesin mitmete tõlgenduste peale ning paljud Dostojevski ideed vajavad lahti muukimiseks pikemat aega. Teose keskmes on hoolimise ja lootuse kaotamine ning selle taasleidmine. Kui usus, lootuses ja armastuses mõelda ja elada, ei jõua pimedusemõtted meieni ning varajased päikesetõusud näitavad, et elu on elamist väärt.\nPostitaja: Averonika kell 21:19 Kommentaare ei ole:


Alameetme „Keskkonnatehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused ja kord – Riigi Teataja\nAlameetme „Keskkonnatehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused ja kord\nAlameetme „Keskkonnatehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused ja kord - sisukord\n§ 4 Taotleja\n§ 5 Alameetme rakendusasutus ja -üksus\n§ 7 Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud\n§ 8 Toetuse piirmäärad ja maksimaalne ulatus\n3 Taotluste esitamine ja menetlemine\n§ 10 Taotlusvooru väljakuulutamine\n§ 15 Taotluse hindamine\n§ 20 Rakendusüksuse õigused ja kohustused\n5 Väljamaksete tegemine ja toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine\n§ 21 Toetuse väljamaksete tegemine\n§ 22 Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine\nRT I, 19.06.2013, 5\nVastu võetud 01.04.2011 nr 13\nRT I, 06.04.2011, 7\n22.03.2012 RT I, 30.03.2012, 2 02.04.2012, rakendatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2012. a.\n11.06.2013 RT I, 19.06.2013, 1 22.06.2013\nMäärus kehtestatakse „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 10 lõike 2 punkti 3, § 12 lõike 4 ning § 13 alusel.\n(1) Määrusega sätestatakse „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 3 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud ja Euroopa Komisjoni kinnitatud „Majanduskeskkonna arendamise rakenduskava” CCI2007EE161PO001 prioriteetse suuna „Eesti teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime tugevdamine teadusprogrammide ja kõrgkoolide ning teadusasutuste kaasajastamise kaudu” meetme „Keskkonnakaitse ja -tehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine” (edaspidi meede) alameetme „Keskkonnatehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine” raames struktuuritoetuse taotluste esitamise ja menetlemise ning struktuuritoetuse kasutamise tingimused ja kord.\n(2) Alameedet rakendatakse Eesti Vabariigi territooriumil avatud taotlusvoorude alusel.\n(3) Riigiabi andmisel äriühingule järgitakse Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (edaspidi üldine grupierandi määrus), I peatükis ja artiklis 31 (ELT L 214, 9.08.2008, lk 3–47) ning „Konkurentsiseaduse” §-s 342 sätestatut.\n(4) Alameetme raames teadus- ja arendusasutusele antav toetus ei ole teadus- ja arendustegevusele suunatud riigiabi, kui teadus- ja arendusasutus ei tegele projekti raames majandustegevusega.\n(5) Alameetme rakendamisel arvestatakse Riigikogu 07.02.2007 otsusega heaks kiidetud Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia „Teadmistepõhine Eesti 2007–2013” eesmärkidega.\n1) uurimisgrupp koosneb taotletava projekti juhist ja selles projektis osalevatest kõigist liikmetest;\n2) projekt on kindla eesmärgi saavutamisele suunatud ajas ja ruumis piiritletud ühekordne tegevus või tegevuste kogum keskkonnatehnoloogia arendamise valdkonnas, mille elluviimiseks toetust taotletakse või kasutatakse; projekti viib ellu uurimisgrupp iseseisvalt või koostöös partneritega;\n3) taotlus on rakendusüksusele esitatav vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid toetuse taotlemiseks;\n4) tegevuskava on uurimisgrupi eesmärkide saavutamiseks suunatud, taotluses kirjeldatud tegevuste kogum, millel on kindel eesmärk, tähtaeg ja eelarve;\n5) alusuuring on eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida tehakse peamiselt selleks, et omandada uusi teadmisi nähtuste ja uuritavate faktide põhialuste kohta ilma otsese praktilise rakenduse eesmärgita;\n6) rakendusuuring on uuring uute teadmiste ja oskuste hankimiseks, mida saaks kasutada uute toodete, protsesside või teenuste arendamisel või selleks, et täiustada märkimisväärselt olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid;\n7) struktuuritoetus (edaspidi toetus) on „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 2 punkti 1 mõistes rahaline abi, mida antakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 1 nimetatud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahenditest või Eesti riigi poolt nende vahendite kasutamise kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatavatest täiendavatest vahenditest;\n8) Eesti riiklik keskkonnakaitse ja -tehnoloogia programm on Haridus- ja Teadusministeeriumi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning Keskkonnaministeeriumi vaheline koostööprogramm, mis moodustab osa Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia „Teadmistepõhine Eesti 2007–2013” rakendusplaanist;\n9) väike- ja keskmise suurusega ettevõte (edaspidi VKE) on ettevõte, millel on vähem kui 250 töötajat ja mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 43 miljonit eurot.\n(1) Alameetme üldeesmärk on keskkonnatehnoloogia alase teadus- ja arendustegevuse võimekuse tõstmine.\n(2) Toetuse andmise alaeesmärgiks on toetada projekte, mis:\n1) soodustavad koostööd riigiasutuste ja avalik-õiguslike teadus- ja arendusasutuste ning äriühingute vahel, mille tulemuseks on uute ideede ja teadmiste kasutamine ja uudsete lahenduste rakendamine;\n2) soodustavad koostööd riigiasutuste ja avalik-õiguslike teadus- ja arendusasutuste ning äriühingute spetsialistide vahel keskkonnatehnoloogia valdkonnas;\n3) loovad kõrge kvaliteediga keskkonnatehnoloogia-alaste teadusuuringute läbiviimiseks vajaliku uurimiskeskkonna ja tagavad teadusuuringute stabiilselt kõrge kvaliteedi;\n4) loovad eeldused Eesti teadus- ja arendusasutuste osalemiseks rahvusvahelises keskkonnatehnoloogia- alases koostöös vastavalt Eesti huvidele ja Euroopa Liidu teaduspoliitikale.\n(1) Toetust võivad taotleda positiivselt evalveeritud Eesti teadus- ja arendusasutused, mis on riigiasutused, avalik-õiguslikud või eraõiguslikud juriidilised isikud.\n(2) Taotleja võib käesoleva määruse § 6 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud tegevuste elluviimisesse kaasata partnereid. Partneri kaasamine peab taotluses olema põhjendatud ja selgelt välja toodud partneri panus projekti. Partneri poolt teostatavad tegevused ja abikõlblikud kulud peavad olema fikseeritud projekti tegevuskavas ja eelarves. Projekti toetuse saaja ja partner sõlmivad projektist tulenevate kohustuste täitmiseks lepingu. Partnerluslepingu koopia esitatakse rakendusüksusele koos esimese väljamaksetaotlusega.\n(3) Projekti partneriks võivad olla Eesti:\n1) avalik-õiguslikest või eraõiguslikest juriidilistest isikutest teadus- ja arendusasutused;\n4) mittetulundusühingud ja sihtasutused, kes tegutsevad keskkonnatehnoloogia valdkonnas;\n5) kohalikud omavalitsused;\n(4) Projekti tulemused, millega ei kaasne intellektuaalse omandi õigused, on avalik teave. Teadus- ja arendusasutuse tegevusest tulenevad teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemuste intellektuaalse omandi õigused antakse täielikult teadus- ja arendusasutusele vastavalt Ühenduse raamistiku teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (ELT C 323, 30.12.2006, lk 1–26) osa 3.2.2 punktile 2.\n§ 5. Alameetme rakendusasutus ja -üksus\n(1) Alameetme rakendusasutus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määrusele nr 111 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine” Haridus- ja Teadusministeerium (edaspidi rakendusasutus).\n(2) Alameetme rakendusüksus on Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määruse nr 111 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine” kohaselt sihtasutus Archimedes (edaspidi rakendusüksus).\n(1) Alameetme rakendamisel toetatakse järgmisi keskkonnatehnoloogilise suunitlusega projekti tegevusi, mis vastavad Eesti riiklikus keskkonnakaitse ja -tehnoloogia programmis nimetatud prioriteetsetele arendusvaldkondadele (kliima- ja keskkonnamuutuste kohastumuslikud uuringud; loodusliku mitmekesisuse ja looduslike alade säilitamise alased uuringud; loodusvarade säästva kasutamise ja saastamise vähendamise uuringud) ja nimetatud programmi juhtkomitee poolt kinnitatud täiendavate teemadele:\n1) alusuuringud – tegevuse käigus toetatakse teadus- ja arendusasutuse uurimisgrupi poolt läbi viidavaid alusuuringuid, millel on pikemas perspektiivis majanduslik väljund (sh patendid, litsentsid);\n2) rakendusuuringud – tegevuse käigus toetatakse teadus- ja arendusasutuse uurimisgrupi läbi viidavaid rakendusuuringuid eeldusel, et uuringu tulemused on rakendatavad avaliku sektori institutsioonide ja ettevõtjate poolt.\n(2) Ühes taotluses saab taotleda toetust ühele eelmise lõike punktides 1 või 2 nimetatud tegevusele.\n§ 7. Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud\n(1) Tegevuste elluviimiseks tehtavad kulud on abikõlblikud, kui need vastavad järgmistele tingimustele:\n1) kulud on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusega nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 1–11);\n2) kulud on kooskõlas Euroopa Nõukogu määrusega nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 25–69);\n3) kulud on kooskõlas „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 21 lõike 2 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määrusega nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord”;\n4) kulud on kooskõlas alameetme määruses, taotluse rahuldamise otsuses ja teistes õigusaktides sätestatud nõuetega;\n5) kulud on alameetme raames toetatavate tegevustega otseselt seotud ja nende tegevuste elluviimiseks vajalikud.\n(2) Toetuse saaja ning käesoleva määruse § 4 lõike 3 punktides 1–5 nimetatud partnerite puhul on abikõlblikud järgmised käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimustele vastavad kulud:\n1) personalikulud vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruses nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord” sätestatule;\n2) üldkulud vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruses nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord” sätestatule;\n3) projekti abikõlblike kulude puhul tekkiv erisoodustusena käsitletav kulu ja tasutav maks „Tulumaksuseaduse” § 48 lõike 4 tähenduses, vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruses nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord” sätestatule;\n4) üüri- ja rendikulud;\n5) uurimisgrupi liikmete, välja arvatud äriühingu töötajate, koolitusega seotud kulud, mis võivad moodustada kuni 7% projektile eraldatud toetuse summast;\n6) aparatuuri ja instrumentide, samuti laborite sisseseade soetamise või täiendamise, sealhulgas nende paigaldamisega seotud kulud, mis võivad moodustada kuni 10% projekti abikõlblike kulude kogumaksumusest;\n7) punktis 6 nimetatud soetuste või täienduste hoolduskulud, mis tagavad selle objekti sihipärase funktsioneerimise;\n8) hankeprotseduuride läbiviimise ja hankedokumentatsiooni ettevalmistamise kulud, juhul kui need loovad projektile lisaväärtust;\n9) kulud materjalidele ja tarvikutele;\n10) infotehnoloogiliste lahenduste kulud;\n12) muud toetavate tegevustega otseselt seotud ja tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud.\n(3) Äriühingust partneri puhul on abikõlblikud järgmised käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimustele vastavad kulud:\n1) töötasu, kui töötaja töötab projekti heaks töölepingu või võlaõigusliku lepingu alusel;\n2) puhkusetasu proportsionaalselt projekti heaks töötatud ajaga ja vastavalt „Töölepingu seaduses” sätestatud korrale;\n3) seadusest tulenevad ametist vabastamise, töölepingu lõpetamise ja muud hüvitised proportsionaalselt projekti heaks töötatud ajaga;\n4) kinnipidamised ja seadustest tulenevad maksud töötasult, puhkusetasult ja seadusest tulenevatelt hüvitistelt;\n5) lähetuskulu, sealhulgas päevaraha, majutuskulu, transpordikulu (vastavalt sõiduki rendi- või teenustasu arvele või ühissõiduki piletitele, kütusekulu tõendava dokumendi ja kalkulatsiooni esitamisel või vastavalt asutusesiseselt kehtestatud isikliku sõiduvahendi kasutamise tingimustele ja hüvitisele kilomeetri kohta) ja reisikindlustus;\n[RT I, 19.06.2013, 1 - jõust. 22.06.2013, rakendatakse alates 15.03.2013]\n6) projekti abikõlblike kulude puhul tekkiv erisoodustusena käsitletav kulu ja tasutav maks „Tulumaksuseaduse” § 48 lõike 4 tähenduses, vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord” §-s 5 sätestatule;\n7) üüri- ja rendikulud;\n8) infotehnoloogiliste lahenduste kulud, vastavalt nende kasutamise määrale projektis;\n(4) Alameetme raames ei ole abikõlblikud järgmised kulud:\n2) kinnisasja ostmise kulud;\n3) mitterahalised sissemaksed;\n4) projektijuhi seadusest mittetulenevad lisatasud;\n5) esinduskulud ja kingitused;\n6) muud Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord” §-s 15 sätestatud kulud.\n(5) Kasutatud seadme soetamine on abikõlblik Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord” §-s 10 toodud tingimustel.\n(6) Projekti abikõlblikest kuludest võib kuni 10% teha kulusid, mis kuuluvad Euroopa Sotsiaalfondi kohaldamisalasse.\n§ 8. Toetuse piirmäärad ja maksimaalne ulatus\n(1) Toetuse abikõlblike kulude finantseerimise maksimaalsed piirmäärad toetuse saajate ja tegevuste lõikes on sätestatud määruse lisas.\n(2) Projekti omafinantseeringu määr peab katma projekti abikõlblikest kuludest osa, mida toetusest ei finantseerita.\n(3) Ühe projekti kohta taotletav toetuse summa võib olla minimaalselt 65 000 eurot ja maksimaalselt 500 000 eurot.\n(1) Alameetme abikõlblikkuse periood on 01.01.2011. a – 31.08.2015. a.\n(2) Projekti abikõlblikkuse perioodi algus- ja lõpukuupäev määratakse taotluse rahuldamise otsuses kooskõlas esitatud taotlusega.\n(3) Projekti abikõlblikkuse alguskuupäevaks võib määrata taotluse rahuldamise otsuse tegemise kuupäevast varasema kuupäeva, kuid mitte varasema kui 01.01.2011. a. Enne taotluse esitamise kuupäeva tehtud kulud, mille hüvitamist taotletakse, peavad olema taotluses eraldi näidatud ning rakendusüksuse nõudel esitab taotleja nimetatud kulusid tõendavad kulu- ja maksedokumentide koopiad.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõige 3 ei kehti riigiabi puhul, mil projekti abikõlblikkuse kuupäev ei tohi olla varasem kui taotluse esitamise kuupäev.\n3. peatükk Taotluste esitamine ja menetlemine\n§ 10. Taotlusvooru väljakuulutamine\n(1) Toetuse andmiseks kuulutab rakendusüksus rakendusasutuse ettepanekul välja avatud temaatilised taotlusvoorud arvestusega, et taotlusvooru väljakuulutamisest kuni taotluste esitamise tähtajani jääb vähemalt 45 kalendripäeva.\n(2) Alameetme ning taotlusvoorude finantseerimise mahu planeerib rakendusasutus.\n(3) Teave taotlusvoorude kohta avaldatakse vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ja rakendusüksuse veebilehel.\n(1) Taotleja peab vastama „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 14 lõike 1 punktides 1–5 ja 7 esitatud nõuetele ja muudele käesolevas määruses sätestatud nõuetele.\n1) esitama rakendusüksuse nõudmisel taotleja, partneri ja taotluse kohta lisateavet rakendusüksuse sätestatud korras ja tähtajal;\n2) võimaldama rakendusüksusel kontrollida taotleja, partneri ja taotluse nõuetele vastavust ning esitatud andmete vastavust tegelikkusele, sealhulgas teostada paikvaatlust;\n4) tõendama rakendusüksuse nõudmisel taotluses nimetatud projekti teostamiseks vajaliku omafinantseeringu ja dokumentide olemasolu ning nõudmisel need esitama;\n(3) Partner peab olema maksevõimeline.\n1) taotlus on esitatud määruses ettenähtud korras rakendusüksuse kinnitatud taotlusvormil;\n2) toetust taotletakse käesoleva määruse §-s 6 sätestatud toetatavatele tegevustele ning nimetatud tegevuste tarbeks planeeritud kulud on kooskõlas käesoleva määruse §-s 7 sätestatud abikõlblikkuse reeglitega;\n3) taotluses taotletud toetuse suurus jääb käesoleva määruse §-s 8 sätestatud piiridesse;\n4) taotluses sisalduva projekti tegevused planeeritakse lõpetada hiljemalt taotlusvooru väljakuulutamise teates näidatud tähtpäevaks;\n5) taotluse eelarves on ette nähtud nõutav omafinantseering, selle maht ja katmise allikad ning mitteabikõlblike kulude esinemisel on kirjeldatud nende sisu ja mahtu;\n7) taotluse on allkirjastanud taotleja esindusõiguslik isik;\n8) juhul, kui projekti partneriks on äriühing, kes ei vasta § 2 punktis 9 toodud VKE mõistele, tuleb taotluses näidata, et projekt omab partnerile ergutavat mõju vastavalt grupierandi määruse artikli 8 lõikele 3;\n9) on lisatud eelarve seletuskiri.\n(2) Taotletava projekti raames tuleb kirjeldada uurimisgrupi:\n1) tegevuse põhieesmärgid ja meetodid;\n2) liikmete senine teadus- ja arendustegevus ning teaduspotentsiaal;\n3) tegevused ja oodatavad tulemused;\n4) tegevusega seotud infrastruktuuri olemasolu ja kava selle arendamiseks;\n5) seos kraadiõppega ja kraadiõppurite kaasatus rühma töös;\n6) koostöö otstarbekus, poolt teostatava projekti eeldatavad tulemused, teaduslik uudsus, tekkiv lisandväärtus ning rakendamisvõimalused;\n7) töö tulemuste eeldatav tähtsus teadusele ning Euroopa Liidu ja Eesti arengule ja kultuurile.\n(3) Taotluses määratletud uurimisgrupi töö tulemus peab vastama alameetme eesmärkidele, projektis osalevate teadus- ja arendusasutuste arengukavale ning looma perspektiivis majandusele lisaväärtust.\n(4) Taotlusele tuleb lisada taotlusvormis loetletud dokumendid.\n(1) Taotlus esitatakse rakendusüksusele rakendusüksuse poolt kinnitatud vormil kas ühes originaaleksemplaris paberkandjal allkirjastatuna koos taotluse koopiaga elektroonilisel andmekandjal või üksnes elektrooniliselt digiallkirjastatuna. Taotleja on vastutav paberil ja elektroonilisel andmekandjal esitatud taotluse samasuse eest.\n(2) Käesoleva määruse § 4 lõikes 2 nimetatud juhul lisatakse taotlusele partneri kinnitus projektis osalemise kohta.\n(1) Taotluse menetlemine koosneb selle registreerimisest, taotluse nõuetele vastavuse kontrollist, hindamisest ning taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemisest.\n(2) Taotluse menetlemise korraldab rakendusüksus arvestusega, et taotluste esitamise viimasest päevast kuni otsuse tegemiseni ei või kuluda rohkem kui 80 tööpäeva.\n(3) Taotluste nõuetele vastavuse kontrolli viib 10 tööpäeva jooksul alates registreerimisest läbi rakendusüksus, mis:\n1) kontrollib taotleja ja partneri vastavust käesoleva määruse §-s 4 ja §-s 11 sätestatud nõuetele ja taotluse vastavust käesoleva määruse §-s 12 esitatud nõuetele ning taotlusvormile;\n3) teeb käesoleva määruse § 16 lõikes 11 sätestatud nõuetele vastava taotluse rahuldamata jätmise otsuse, kui taotleja ei ole käesoleva lõike punktis 2 nimetatud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud.\n(4) Taotluse kontrolli teostamise tähtaega võib pikendada puuduste kõrvaldamiseks antud tähtaja võrra.\n(5) Vajadusel võib rakendusüksus kaasata nõuetele vastavuse kontrollimiseks eksperte.\n(6) Rakendusüksus võib taotluse vastavaks tunnistamisel nõuda taotlejalt taotlusega seotud informatsiooni, sealhulgas taotleja raamatupidamisarvestuses kajastatava projekti raamatupidamisarvestuse korraldamise kirjeldust.\n§ 15. Taotluse hindamine\n(1) Käesoleva määruse nõuetele vastavaks tunnistatud taotluste hindamiseks moodustab rakendusüksus Haridus- ja Teadusministeeriumi ettepanekul hindamiskomisjoni. Hindamiskomisjon võib taotluste hindamisse kaasata eksperte. Hindamiskomisjoni liikmed ja kaasatud eksperdid allkirjastavad sõltumatuse ja konfidentsiaalsuse deklaratsiooni.\n(2) Hindamine toimub hindamis- ja valikumenetluste juhendi alusel. Hindamiskomisjoni töökorra ning taotluste hindamis- ja valikumenetluste juhendi kinnitab rakendusüksus kooskõlastatult Haridus- ja Teadusministeeriumiga.\n(3) Taotluse koondhinne moodustub järgmiselt:\n1) 30 protsenti koondhindest – projekti vastavus alameetme tingimustele, majanduskeskkonna arendamise rakenduskava nõuetele ja Eesti riikliku keskkonnakaitse ja -tehnoloogia teadus- ja arendustegevuse programmi prioriteetsetele arendusvaldkondadele ja projekti vastavus vooru temaatikale – hindavad hindamiskomisjoni liikmed skaalal 1 (mitterahuldav) kuni 5 (suurepärane) sammuga 0,5 punkti; alla hinde 3 saanud taotlused langevad välja ja edasist hindamist ei toimu;\n2) 30 protsenti koondhindest – punktis 1 toodud hindamisel vähemalt hinde 3 saanud taotluse uurimisgrupi tegevuskava kvaliteet, uurimisgruppide koostöö otstarbekus, senise uurimistöö teaduslik tase, uurimisgrupi liikmete eelneva teadustöö tulemused ja eeldatavad tulemused, teaduslik uudsus ja lisaväärtus – hindavad hindamiskomisjoni liikmed skaalal 1 (mitterahuldav) kuni 5 (suurepärane) sammuga 0,5 punkti;\n3) 40 protsenti koondhindest – punktis 1 toodud hindamisel vähemalt hinde 3 saanud taotluse vastavus prioriteetse suuna üldistele valikukriteeriumitele (projekti tegevuste mõju prioriteetse suuna eesmärkide saavutamisele, sh teadus- ja arendusasutuste ja ettevõtete vaheline koostöö; projekti teostatavus; fokusseeritus ja mõju teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni konkurentsivõime kasvule eelisarendatavates valdkondades; projekti mõju teadus- ja arendustegevusele ja kõrghariduse rahvusvahelistumisele; projekti mõju teadus- ja õppetöös osalevate inimeste töötingimustele ja töökeskkonnale; projekti tulemuste kasutatavuse ulatus, sh turuväljundile orienteeritus ja rakendatavus), toetuse vajalikkus projekti edukaks elluviimiseks, projekti eelarve asjakohasus ja ajakava realistlikkus – hindavad hindamiskomisjoni liikmed skaalal 1 (mitterahuldav) kuni 5 (suurepärane) sammuga 0,5 punkti.\n(4) Hindamiskomisjon esitab rakendusüksusele projektide individuaalse hindamise tulemusena moodustatud pingerea. Hindamiskomisjon teeb rakendusüksusele põhjendatud ettepaneku rahuldada taotlus täielikult, osaliselt või jätta taotlus rahuldamata.\n(5) Juhul kui taotlustel on võrdne koondhinne, eelistab hindamiskomisjon käesoleva paragrahvi lõike 3 punkti 1 kohaselt kõrgema hinde saanud taotlust.\n(6) Juhul kui ka käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel järjestatud taotlustel on võrdne koondhinne, eelistab hindamiskomisjon käesoleva paragrahvi lõike 3 punkti 2 kohaselt kõrgema hinde saanud taotlust.\n(7) Juhul kui ka käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel järjestatud taotlustel on võrdne koondhinne, heidetakse võrdsete taotluste vahel liisku.\n(1) Hindamiskomisjoni ettepanekust tulenevalt teeb rakendusüksus otsuse:\n1) rahuldada taotlus taotletud mahus või\n3) jätta taotlus tervikuna rahuldamata.\n(2) Toetuse taotluse võib rahuldada osaliselt „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 17 lõikes 1 toodud alustel. Kui taotleja ei ole nõus taotluse osalise rahuldamisega, jäetakse taotlus rahuldamata.\n(3) Enne taotluse rahuldamise otsuse langetamist teavitab rakendusüksuse juht taotlejat toetuse taotluse rahuldamise kavatsusest, saates taotlejale allkirjastamiseks kahes eksemplaris kinnituskirja, kus sätestatakse eraldatava toetuse maht, selle kasutamise tingimused ja toetuse saaja kohustused.\n(4) Taotleja on kohustatud 10 tööpäeva jooksul kinnituskirja saamisest arvates kinnituskirja rakendusüksusele tagastama. Toetuse vastuvõtmise ja sihipärase kasutamise kinnitamiseks allkirjastab taotleja kinnituskirja ja märgib allakirjutamise kuupäeva ja lisab kinnituskirjale prognoosi väljamakse taotluste esitamise kohta.\n(5) Kinnituskirja allkirjastamisega kinnitab taotleja, et ta on nõus toetust vastu võtma ning projektitegevusi alustama, kohustub täitma kõiki toetuse saamiseks esitatud nõudeid, kasutama toetust sihipäraselt ja tähtajaliselt ning mittesihipärase kasutamise korral saadud raha rakendusüksuse nõudmisel tagasi maksma. Samuti kinnitab taotleja, et on teadlik järelevalve nõudest ning kohustub järelevalveametniku tööle igati kaasa aitama.\n(6) Toetuse kasutamisest loobumisel edastab taotleja teatise, milles põhjendab loobumist. Kinnituskirja tähtajaks tagastamata jätmist käsitleb rakendusüksus taotleja toetusest loobumisena.\n(7) Tagastatud kinnituskirja alusel teeb rakendusüksuse juht otsuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta. Otsus tehakse taotlejale teatavaks 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.\n(8) Toetuse taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning kehtestatakse tingimusi, sätestades vähemalt:\n2) otsuse tegemise põhjenduse ja aluse;\n3) toetuse saaja;\n4) toetatava projekti nimi;\n5) toetuse maksimaalne suurus eurodes ja määrana abikõlblikest kuludest;\n6) omafinantseeringu minimaalne suurus eurodes ja määrana abikõlblikest kuludest;\n7) projekti abikõlblikkuse perioodi;\n8) projekti rahastamiskava finantseerimisallikate lõikes ja eelarve;\n9) väljamakse taotluste esitamise korra ja tähtajad;\n10) väljamaksete tegemise tingimused osaliselt tasutud kuludokumentide alusel;\n11) toetuse tagasinõudmise alused;\n12) aruannete esitamise tähtajad;\n13) kui toetus on riigiabi, siis asjaolu, et toetus on teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi üldise grupierandi määruse artikli 31 mõistes.\n(9) Taotluse osalise rahuldamise otsuse koostamisel lähtutakse käesoleva paragrahvi lõigetes 3–8 sätestatust ning lisaks sätestatakse otsuses taotluse osalise rahuldamise põhjendus ning alus.\n(10) Rakendusüksuse juht teeb toetuse taotluse rahuldamata jätmise otsuse, kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:\n1) taotluses on esitatud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid või kui taotleja mõjutab pettuse või ähvardusega või muul viisil õigusvastaselt otsuse tegemist;\n2) esinevad asjaolud, mille tõttu taotlejat või taotlust ei saa vastavaks tunnistada;\n4) taotleja ei ole puudusi kõrvaldanud tähtaegselt;\n5) taotleja loobub toetusest või ei tagasta käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kinnituskirja tähtaegselt;\n6) taotlejale on tehtud ettepanek taotluse osaliseks rahuldamiseks ning taotleja lükkab ettepaneku tagasi;\n7) taotleja ei ole taotlust rakendusüksusele esitanud tähtaegselt;\n8) taotlus saab käesoleva määruse § 15 lõike 3 punktis 1 sätestatud hindamisel madalama hinde kui 3;\n9) hindamiskomisjon teeb rakendusüksusele ettepaneku jätta taotlus rahuldamata.\n(11) Toetuse taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse vähemalt:\n2) otsuse tegemise põhjendus ja alus;\n3) taotleja ja taotluse nimi;\n4) otsuse vaidlustamise kord ja tähtaeg.\n(12) Taotleja võib otsuse peale esitada rakendusüksusele vaide „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” §-s 34 sätestatud alusel. Rakendusasutus vaatab vaide läbi „Haldusmenetluse seaduses” sätestatud korras.\n(1) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise avalduse esitamine, menetlemine ja taotluse rahuldamise otsuse muutmine toimub „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 18 lõikes 3 sätestatud asjaolude ilmnemisel.\n(2) Taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud projekti eelarvet võib toetuse saaja ilma taotluse rahuldamise otsuse muutmise avaldust esitamata muuta juhul, kui vastav muudatus on väiksem kui 10 protsenti projekti eelarvest, selle tulemusena projekti eelarve ei suurene ning toetuse saaja teavitab vastavast eelarve muutusest rakendusüksust.\n(3) Juhul kui taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud projekti tegevuskava muutub olulisel määral või muutub enam kui 10 protsenti projekti eelarvest, esitab toetuse saaja uuendatud tegevuskava ning eelarve enne selle rakendamist rakendusüksusele heakskiitmiseks.\n(1) Rakendusüksus võib taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistada „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 18 lõikes 6 toodud alustel.\n(2) Otsus taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamise kohta toimetatakse viivitamatult toetuse saajale kätte.\nToetuse saaja tagab projekti juhtimise ja eduka elluviimise õigusaktides ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtaegade ja tingimuste kohaselt, sealhulgas:\n1) kasutab toetust vastavuses esitatud taotluse ja taotluse rahuldamise otsusega;\n2) tagab omafinantseeringu ettenähtud määras;\n3) kasutab toetust ettenähtud tingimustel;\n4) tagab, et temal on projekti abikõlblikkuse perioodil projekti elluviimiseks vajalik kvalifikatsioon või õiguslikud eeldused;\n5) tagab toetuse väljamaksmise aluseks olevate dokumentide nõuetele vastavuse ning kulude abikõlblikkuse;\n6) esitab toetuse saamise ja kasutamise kohta nõutud teabe ning aruanded tähtaegselt, ettenähtud vormil, viisil ja tähtaegadel;\n7) teavitab viivitamata kirjalikult rakendusüksust taotluses esitatud või projektiga seotud andmete muutumisest ja projekti elluviimist takistavatest asjaoludest;\n8) taotleb eelnevat nõusolekut toetuse kasutamise tingimuste muutmiseks;\n9) võimaldab auditi, järelevalve või „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 7 lõikes 3 või § 8 lõikes 2 nimetatud kontrolli teostamist ning osutab selleks igakülgset abi, sealhulgas võimaldab volitatud isikul esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks viibida toetuse saaja ja partneri ruumides ja territooriumil, mis on seotud toetuse kasutamisega;\n10) annab õigustatud isiku kasutusse tema nõutavad andmed ja dokumendid õigustatud isiku määratud tähtaja jooksul;\n11) tagab, et toetuse saaja ja partneri raamatupidamises on toetuse kasutamisest saadud tulu muust tulust ning toetuse kasutamisega seotud kulud muudest kuludest, samuti kulusid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest selgelt eristatud, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 7 lõikes 4 nimetatud juhtudel;\n12) tagab, et toetuse saaja ja partner säilitavad taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduva dokumentatsiooni (dokumenteerib kõik projekti elluviimise ja toetuse kasutamisega seotud toimingud) ja muud asjaga seotud materjalid ning tagab nende säilimise vähemalt 31.12.2025. a;\n13) juhul kui toetuse saaja ja partner on hankijad „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib ja tagab, et partner järgib projektiga seotud hangete korraldamisel „Riigihangete seaduses” sätestatud nõudeid ning säilitab sellest kontrolljälje;\n[RT I, 19.06.2013, 1 - jõust. 22.06.2013]\n14) järgib projektiga seotud hangete korraldamisel käesoleva paragrahvi punktis 15 sätestatud nõudeid ning tagab, et partner järgib „Riigihangete seaduses” ja käesoleva paragrahvi punktis 16 sätestatud nõudeid, kui toetuse saaja ei ole hankija „Riigihangete seaduse” tähenduses ja partner on;\n15) juhul kui toetuse saaja ja partner ei ole hankijad „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib ja tagab, et partner järgib „Riigihangete seaduse” §-s 3 toodud põhimõtteid ning säilitab sellest kirjaliku kontrolljälje, samuti küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui ostetava asja või teenuse maksumus on vähemalt 5000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud kolme pakkumise küsimise nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;\n16) juhul kui toetuse saaja ja partner on hankijad „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;\n17) esitab rakendusüksuse nõudmisel rakendusüksusele kõik hangetega seotud dokumendid;\n18) tagab projekti elluviimiseks vajalike, õigusaktides ette nähtud lubade olemasolu ja kooskõlastuste läbiviimise;\n19) tagab meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtete, keskkonnakaitsenõuete ja konkurentsireeglite järgimise;\n20) tagab projekti eesmärgi saavutamiseks vajaliku vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise infrastruktuuri või tootlikusse tegevusse investeerimise puhul vähemalt viie aasta jooksul ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtte korral kolme aasta jooksul kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 57 sätestatuga projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest arvates;\n21) näitab ja tagab, et partner näitab toetuse kasutamisel, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks Euroopa Liidu struktuuritoetuse sümboolikat ja vajadusel kooskõlastades sümboolika kasutamise eelnevalt rakendusüksusega, vastavalt Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määrusele nr 211 „Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord”;\n22) maksab rakendusüksuse poolt tagasinõutava toetuse tagasi tagasinõudmise otsuses märgitud summas ja tähtpäevaks. Tagastatava summa jäägilt arvestatakse intresse ja viiviseid vastavalt „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” §-le 28;\n23) täidab Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord” §-s 11 sätestatud kohustusi;\n24) täidab teisi „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuste seaduses” ja selle alusel antud õigusaktides, toetuse rahuldamise otsuses ning käesolevas määruses sätestatud kohustusi.\n§ 20. Rakendusüksuse õigused ja kohustused\n2) keelduda toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse kasutamine või tegevuskava elluviimine on ohustatud või kui toetuse saaja rikub „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses” või selle alusel antud õigusaktides sätestatud tingimusi;\n4) osaleda vaatlejana riigihankekomisjoni töös ja lepingu sõlmimisele eelnevatel läbirääkimistel;\n5) tutvuda projekti ettevalmistamise ning tööde teostamise käigus koostatavate dokumentidega;\n6) vajadusel algatada toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmine, teavitades toetuse saajat sellest eelnevalt kirjalikult;\n7) peatada toetuse väljamaksed toetuse saajale tagasimaksetega seotud projekti osas kuni tagasinõutava summa lõpliku tagasimakseni;\n8) teostada muid „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses” ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud toiminguid.\n(2) Rakendusüksusel on kohustus:\n1) sisestada toetuse taotluse, seire ja järelevalve andmed struktuuritoetuse riiklikku registrisse;\n2) viia läbi toetuse kasutamise seiret ja teostada järelevalvet ning kontrollida aruandlust;\n3) vaadata läbi ning kinnitada toetuse saaja koostatud tegevusaruanded ja lõpparuanne;\n4) anda toetuse saajale selgitusi toetuse andmist ja kasutamist puudutavates küsimustes;\n5) esitada toetuse andmise ja kasutamise aruandluse jaoks vajalikke andmeid;\n6) koostada ja avalikustada toetuse andmise ja kasutamise kohta ülevaateid;\n7) teostada struktuuritoetuse järelevalvet, sh teha ettekirjutusi ning jälgida ettekirjutuste täitmist;\n8) teavitada rikkumistest vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruses nr 278 „Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord” sätestatule;\n9) menetleda väljamakseid, sh kontrollida kulude abikõlblikkust;\n10) kinnitada projekti tegevus- ja lõpparuande vormid;\n11) säilitada toetuse andmise ja kasutamisega seotud dokumente 31.12.2025. a;\n12) järgida muid „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses” ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses ja halduslepingus sätestatud nõudeid.\n5. peatükk Väljamaksete tegemine ja toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine\n§ 21. Toetuse väljamaksete tegemine\n(1) Toetuse väljamaksed tehakse rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruse nr 15 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord” alusel ja vastavalt toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatule.\n(2) Toetuse saaja esitab väljamaksetaotluse rakendusüksusele, rakendusüksuse poolt kehtestatud vormil koos kuludokumentide ja tasumist tõendavate dokumentide koopiatega, mis peavad vastama „Raamatupidamise seaduse” § 7 nõuetele. Väljamaksetaotluse aluseks olevad dokumendid on arvete koopiad, maksmist tõendavad dokumendid (maksekorraldused), tööde üleandmise-vastuvõtmise aktid või teostatud tööde aktid, hangetega seotud dokumendid, tööde ja teenuste lepingud, töölepingud, tööajatabelid. Rakendusüksusel on õigus nõuda täiendavaid kulude tõendamiseks vajalikke dokumente.\n(3) Väljamaksed osaliselt tasutud kuludokumentide alusel toetuse saajale ning töövõtjale on lubatud vastavalt rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruses nr 15 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord” sätestatule.\n(4) Ettemakseid on võimalik teostada „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 23 lõikes 45 sätestatud isikutele vastavalt rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruses nr 15 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord” sätestatule.\n(5) Esitatud väljamaksetaotluse või ettemakse kasutamist tõendava aruande (edaspidi aruanne) ja kuludokumentide kontrolli teostab rakendusüksuses 20 tööpäeva jooksul alates väljamaksetaotluse registreerimisest rakendusüksuses. Väljamaksetaotluste kontrolli teostamise tähtaega võib pikendada puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud aja võrra.\n(6) Kui toetuse saaja esitatud väljamaksetaotlus või aruanne on puudulik, teavitab rakendusüksus toetuse saajat sellest 20 tööpäeva jooksul väljamaksetaotluse esitamisest. Väljamakse tegemiseks peab toetuse saaja kõrvaldama puudused hiljemalt 10 tööpäeva jooksul.\n(7) Toetuse väljamaksmise eelduseks on kulude abikõlblikkus, sh kulude aluseks olevate tegevuste abikõlblikkus, ning nende vastavus toetuse taotluse rahuldamise otsusele.\n(8) Rakendusüksusel on õigus peatada väljamakse taotluse menetlemine või keelduda toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja on rikkunud „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses”, selle alusel antud õigusaktides või toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud toetuse saaja kohustusi.\n(9) Rahuldatud taotluse alusel väljamakse tegemiseks vajalikud andmed sisestab rakendusüksus lõikes 5 nimetatud tähtaega arvestades struktuuritoetuste registrisse.\n(10) Enne lõpparuande heakskiitmist on võimalik välja maksta kuni 95% toetuse summast. Viimane väljamakse tehakse toetuse saajale pärast lõpparuande heakskiitmist.\n(11) Toetuse saaja on kohustatud esitama väljamaksetaotlusi rakendusüksusele taotluse rahuldamise otsuses sätestatud korras ja tähtaegadel.\n§ 22. Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine\n(1) Projekti aruannete vormid koostab ja kinnitab rakendusüksus, kooskõlastades vormid eelnevalt rakendusasutusega.\n(2) Toetuse saaja esitab vormikohase projekti tegevus- ja lõpparuande rakendusüksusele haridus- ja teadusministri 12. mai 2008. a määruses nr 28 „Struktuuritoetuse kasutamise aruannete esitamise kord” ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud korras.\nLisa Toetuse maksimaalne määr


Raamatukogus tuleb Ahto Kaasiku jutuõhtu Haapsalu kandi pühapaikadest - Läänlane.ee\nReedel, 11. mail kell 16 algab Haapsalu raamatukogu lugemissaalis (Posti 3) Ahto Kaasiku jutuõhtu Haapsalu kandi looduslikest pühapaikadest.\nSaame teada, milliseid pühapaiku meie kodukandis leidub, mida jutustavad neist pärimused ning kuidas leida nende kohta teavet. Kõneleme sellestki, mida saame pühapaikade paremaks hoidmiseks, kaardistamiseks ja tutvustamiseks ise ette võtta.\nKülaliseks on Eesti pühapaikade hea tundja Ahto Kaasik, kelle sulest ilmus 2017. aastal raamat “Pühapaikade teejuht” ning 2016. aastal raamat “Põlised pühapaigad”. “Pühapaikade teejuht” on soodushinnaga müügil ning raamatusse saab küsida ka autogrammi.\nHiied, pühad allikad, kivid ja puud on Eesti vanimad kaitsealad, kus esivanemad on tervist ja hingejõudu otsinud ja loodust kaitsnud põlvest põlve. Pühapaikadega seotud teadmised, pärimused, tavad, uskumused ja kohanimed on oluline osa Eesti vaimsest pärandist.\nPühapaikades on jõudnud meieni ka oluline osa Eesti elurikkusest ja maastikulisest mitmekesisusest. Kuigi paljud pühapaigad on praegu majandamise tõttu halvas seisundis, ohustab neid kõige enam unustamine. Viimaste mäletajate kadumise tõttu on lähiaastail hävimas kuni 3000 põlist pühapaika.\nOsavõtt tasuta, kõik huvilised on teretulnud.\nJärgmisel päeval, 12. mail algusega kell 9 saavad huvilised siirduda bussireisiga Haapsalu kandi pühapaikadega lähemalt tutvuma. Hiieretke lisateave ja osavõtuks kirja panemine.\nRaamatukogus tuleb Ahto Kaasiku jutuõhtu Haapsalu kandi pühapaikadest added by Ivar Soopan on 7. mai 2018


Sveba Dahlen | Your partner in successful baking\nUus kerkekapp – F-seeria\nIBA-l, mis on suurim pagaritööstuse mess Euroopas, esitlesime esimest korda oma uut külmutit/jahutit/kerkekappi F500!\nKerkekapp on välja töötatud pagaritöökodade väljakutsetele ja tuleviku nõuetele vastamiseks.\nF500 on välja töötatud kasutajate vajadusi ja kvaliteeti silmas pidades ning on mõeldud pagari töökoormuse kergendamiseks, olles samal ajal võimalikult ergonoomiline.\nUus kerkekapp – F-seeria, F200\nValminud on uus kerkekapp! Sveba Dahlen on välja töötanud uue kerkekapi – F-seeria. F-seeria hõlmab mudeleid F100, F200 ja F500. Esitlesime IBA-l kõiki mudeleid nende funktsioonide ja kasulike omadustega. Mudelil F200 (jahuti/kerkekapp – kerkekapp) on optimaalse õhuvooluga spetsiaalselt disainitud ventilaatorite süsteem ja survekülg, et tagada suurepärane kerkimine. Aurugeneraator toodab kerkimisprotsessi käigus vähem heitmeid, mis tähendab, et tegemist on keskkonnasõbraliku tootega.\nUus F-seeria – F100 kliimaseade\nValminud on uus kliimaseade! Sveba Dahlen on välja töötanud uue kerkekapi ja kliimaseadme programmi – F-seeria. F-seeria hõlmab mudeleid F100, F200 ja F500. Näitame IBA-l kõiki mudeleid nende funktsioonide ja kasulike omadustega. F100 – kliimaseadme spetsiaalne elektrooniline aurusüsteem tagab pikaajalise ja usaldusväärse kasutamise. Kaasaegne, kasutajasõbralik ja kergesti arusaadav kombineeritud elektrooniline temperatuuri- ja niiskuskontroll.\nEsitleme uhkusega UUT S-seeriat!\nIBA-l näitasime S-seeria kolme kombinatsiooni:\nKombineeritud sahtelahi kolme uue sahtli ja sissepoole avamisega.\nKonteineri, sahtli ja alla ehitatud kerkekapiga kombineeritud ahi pakub väikeses ruumis imelist paindlikkust.\nKombineeritud miniahi ühe konteineriga, suure tõhususe ja tootlikkusega.\nSveba Connect – eduka küpsetamise alus\nTeeme su küpsetusäri sama edukaks kui su leiva!\nTahad kasumlikkust tõsta ja oma kaubamärki tugevdada, tagades samal ajal leiva kvaliteedi?\nSveba Connect saab sind sellega aidata! Kaasaegse tehnoloogia ja Sveba Connect pilveteenusesse ühendatud ahjude abil saad kasutada laia valikut tööriistu, mille eesmärk on anda sulle täielik kontroll küpsetamise üle – täies ulatuses, kogu aeg ja kõiges, mida soovid.\nSinu partner õnnestunud küpsetamises\nSveba Dahlen tervitab teid!\nMeie arvates on oluline kõrgetasemeline, energiasäästlik, kvaliteetne ja kasutajasõbralik varustus.\nPakume usaldusväärset tehnoloogiat, mis annab profiküpsetajatele loomingulise vabaduse ja eluaegse kulutõhususe.\nOleme professionaalne äripartner kõigis küpsetamisprotsessi etappides, sest meil on kohusetundlikud ja kättesaadavad töötajad, kasutajasõbraliku disainiga ning täpselt juhitavad ja vastupidavad seadmed.\nMe usume tõhusasse, energiasäästlikku, kvaliteetsesse ja kasutajasõbralikku tehnikasse ning toodame enamiku oma seadmetest Rootsis Fristadis asuvas tehases. Lisaks on meil üks tehas Eestis ja üks Taanis. Seadmete väljatöötamisel oleme ülimalt hoolikad, võttes arvesse kõike alates keskkonnasõbralikkusest ja üldisest ökonoomsusest kuni ergonoomiani, ja seda ilma kvaliteedis järeleandmisi tegemata – kõik igakülgselt õnnestunud küpsetamise nimel! Vaadake põnevat teekonda terasest valmis ahjuni!\nSveba-Dahlen - Better baking business\nSveba- Dahlen Grupp on ülemaailmne juhtiv seadmete tootja pagarikodadele ning restorani ja hotellitööstusele, meie tooteportfelli kuuluvad universaalmiksrid, taignasegajad, pagariahjud ja tööstuslikud liinid pagaritööstustele. Ettevõtte peakontor asub Rootsis ning toodangut müüakse rohkem kui 100 maailma riigis.Ettevõtte käive on üle poole miljardi Rootsi krooni ja ettevõttes töötab umbes 300 töötajat. Sveba-Dahlen Gruppi kuulub veel Taani tootja Wodschow, miksritelt tuttava brandiga Bear Varimixer, samuti Glimeki kaubamärk.\nSveba Dahlen - Lihtsalt maailmatasemel pitsad\nSveba Dahlen aitab iga päev enam kui 100 eri riigis pitsasid küpsetada, olgu siis pitsabaaris, supermarketis või restoranis. P-seeria pitsaahi vastab kõigile kõrgete standarditega pitsarestorani nõudmistele. P-seeria ahjud on saadaval tervelt 14 eri suuruses ja kolmes värvitoonis. Värvivalikus on värvimata teras, punane ja must. Tere tulemast täiuslikku pitsamaailma!\nGlimek Induline – argielu hõlbustamiseks!\nInduline on üks meie tööstuslikest leiva-saiaküpsetusliinidest, mis on mõeldud pidevaks tööks ja valmistatud kõrge kvaliteediga materjalidest. See tagab küpsetamisel suurepärased tulemused. Paindlik ja katkematu tootmine ning tööjõu kokkuhoid! Induline küpsetab kuni 3000 toodet tunnis.\nMeil on hea meel esitleda uuendatud C-seeria konteinerahju, millel on uus modernne trendikas must disain ja palju täiustusi, näiteks veelgi parem küpsetustulemus, mis on tagatud konteineri optimeeritud pöörlemiskiirusega ning täiustatud isolatsioon osade vahel asuvate uute tihenditega, mis annavad tulemuseks suurema tõhususe ja vähem kuumakadusid. Lisaks on sees parem valgustus. C-seeria on standardsena roostevabast terasest. Näitasime IBA-l mudeli C252 peal ka uut innovatsiooni – konteinerahjude sisetemperatuuri. Olete oodatud ühinema!\n19 veebruar, 2017\nKülastage meid Intersicop-il!\nSuurim pagariäri mess Hispaanias.\nSa leiad Sveba-Dahlen Spain-i hallist 12, kohalt 12C18, kus me näitame laia valikut oma küpsetus ahjusid ja taigna käsitlemise seadeid\nMessi toimumise aeg 19-21.Veebruar.2017\nClick here to visit the Intersicop website!


Samblaga kaetud teemantkabiin näeb otse välja muinasjutust - Blog\nAvalehtkaunistuse ettepanekudSamblaga kaetud teemantkabiin näeb otse välja muinasjutust\nSamblaga kaetud teemantkabiin näeb otse välja muinasjutust\nkaunistuse ettepanekud219 0\nJacob Witzling ja Sara Underwood ehitavad Vaikse ookeani loodeosas aeglaselt maagiliste majakeste kollektsiooni, mis kõik näevad välja nagu pärit väga andekalt metsapäkapikuarhitektilt.\nSeda kutsutakse teemantkabiiniks ja see on 93 ruutjalga väike, kuid samas veetlev, lihvitud silueti ja kolmnurksete akendega, mis lisavad üldisele maagilisele välimusele.\nKuusnurksed seinad aitavad tugevdada fantaasia välimust ja kõik salongi põhielemendid on käeulatuses. Hoone ülaosas asub magamispööning, millel on hiilgavalt võlvlaged ja loomulik valgus.\nMeile meeldib, et kajut on valmistatud päästetud saematerjalist ja ümbritsevast piirkonnast pärinev sammal paneb majakese metsakeskkonda sulanduma.\n“Geomeetria on realiseeritud kuusnurkse püramiidkatuse ja 16 kolmnurkse ja trapetsikujulise katuseaknaga, ” ütleb Witzling. “Päästetud aastakümnete vanuste käsitsi poolitatud seedripuidu kasutamine vooderdusena ja kogu kabiini samblasse katmine toob meie töösse muinasjutulise elemendi.”\nEelmine postitusToidulogod inspireerivad teie kaubamärki\nJärgmine postitus Mõnusalt üksikasjalikud ja värvilised Beatlesi mängukaardid


Eesti Ema monumendi kivitooriku ja tööde alguse sisseõnnistamine - Estonian World Review\nEesti Ema monumendi kivitooriku ja tööde alguse sisseõnnistamine\nLaupäeval, 3. novembril toimus Võrumaal Rõuge vallas, Rebäse külas, kiviraidur Margus Kurvitsa talus hõimurahva maalt, Udmurtiast „Eesti Ema“ monumendi jaoks tarnitud hallika ürgrahnu ja tööde alguse sisseõnnistamine.\nVas. skulptorid Riho ja Ilme Kuld, teisel pool maketti kiviraidur Margus Kurvits ja idee autor Hans Sissas.\nKanepi kirikuõpetaja Margit Lail õnnistab kivi, kõrval Võru kirikuõpetaja Andres Mäevere.\nKohalike poolt ülimalt meeldivaks ettevõtmiseks nimetatud üritusel osales hilissügise esimesel lumesajusel päeval üle 30 inimese. Peenike tihe lumesadu tõi hingeülendaval üritusel hämaral sügispäeval valgust iga kaugelt ja lähedalt kohaletulnu hinge ja mällu.\nÜritusel osalesid teiste hulgas ka Moostest kohalesõitnud skulptorid Riho ja Ilme Kuld, Kurvitsa turismitalu peremees Margus Kurvits ja idee autor Hans Sissas. Suure kivirahnu taustal paistis monumendi makett, mõõdus 1:3, üsna haprakene. Täissuuruses kipsist makett, mille järgi kiviraidur monumendiga peenemat ja täpsemat tööd alustab, valmib 2008. a. kevadeks.\nVõru kirikuõpetaja Andres Mäevere ja Kanepi kirikuõpetaja, Eesti Naisliidu esindajana üritusel osalenud 2007.a. Eesti Aasta Ema Margit Laili sisseõnnistamisel öeldud soojad sõnad emale lõid rahuliku ja südamliku meeleolu. Suuruste vahe maketi ja võimsa kivirahnu vahel sulas nende poolt öeldut kuulates nagu võluväel. Eriti meeldivad ja hingeülendavad olid õpetaja Margit Laili, kui naiselt naisele öeldud sõnad.\nSkulptorid teadsid rääkida, et sellest kivist saab suurim ühest tükist väljaraiutud monument Eestis, kuid jätsid selles teadmises endale siiski väikese taganemistee. Idee autor mainis oma sõnavõtus, et tänast päeva peab lugema monumendi väljaraiumise töödega alustamise päevaks. Ta avaldas arvamust, et need kes seda päeva juba pikisilmi ootasid, võivad nüüd täita oma lubaduse, teha omapoolne annetus monumendi Eesti Ema püstitamise fondi. Ühise arvamusena jäi aga kõlama mõte, et sellesse üritusse lülituvad kõik rahvalt valitsemismandaadi saanud riigikogulased ja eestlased üle maailma.\nLõpetuseks ütles idee autor Hans Sissas, et monumendi avamise konkreetset aega ei saa hetkel veel kindlalt öelda, kuid see peab toimuma sellisel päeval, et see ei sega 2009. a emadepäeva üritusi teistes maakondades ja Tallinnas.


üleküllust - 33 õppematerjali - Annaabi.ee\n"üleküllust" - 33 õppematerjali\nSisukord Insomnia ehk unetus 3 Mille üle unetud kaebavad 4 Sümptomid ja tagajärjed 5 Head nõuanded unetuse leevendamiseks 6 Huvitavaid fakte...\nKaupmees Muistsed inimesed olid veendumusel, et kaupmees pole õiglase hinna määramisel kuigi aus, tõestades seda, ilma et asja valmistamiseks kulunud töö hulk oleks suurenenud. Oldi veendunud, et vahendaja tõstab hinna kõrgemaks, saades sellest ise kasu. Tänapäeval me teame, et asjad ei ole nii lihtsad. Antiikaja inimese jaoks ei olnud kaubandus niisugune töö...\nTaimehaigused o Kartuli-lehemädanik  haiguse arengut soodustavad kõrge õhuniiskus ja sademed temperatuuril 10-20. Kandub edasi nii kahjustatud mugulate kui mulla kaudu. Areneb kiiresti niisketes jahedates tingimustes. Soodsates ilmatingimustes hävitab patogeen kartuli lehestiku 10 päevaga. SEEN Suurimat kahju põhjustav kartulihaigus. Tavaliselt saagikaod 2...


modellisaade - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFLaupäev, 27. mai 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastmodellisaadeInfoSeotud isikud evelina urmas väljaots maria raja triinu lääne katrin pauts Anu Saagim Seotud kohad Eesti Tartu Taimodellisaade - Viimased uudisedEluPiltuudis: Modellisaate glamuurimajakas pani endale afropatsid Mood on muutuv, seda eriti modellimaailmas. Modellisaate kunagine jokker Aleksei Soltan, kes naistel pead saates segamini lõi, postitas oma Instagrami foto, kus eksponeerib uhket soengut.\n11.08.2016, Elu24.ee moe-ja ilutoimkondEluNagu kaks tilka vett: Olivia Wilde ja modellisaate Ksenia„Eesti Tippmodelli“ esimesest hooajast tuntuks saanud Ksenia Vassiljeva, kes hetkel tudeerib Jaapanis, jagas oma fännidega üht huvitavat mõtet.\n22.06.2016, Elu24.ee meelelahutustoimkondEluModellisaates südameid võlunud German kinkis emale naistepäevaks tantsiva teemandi Eesti suurim juveelikaupluste kett Goldtime esitles naistepäeval esmakordselt imelist «Dancing Diamonds» kollektsiooni.\n29.02.2016, Elu24.eeEluModellisaate ekstreemseim katse viib võistlejad hüppesse! Kes kõrgusekartusele alla vannub? Täna kell 21.30 lennutatakse Kanal2 saate «Eesti tippmodell» võistlejad taevasse, sest ees ootab saateajaloo kõige ekstreemsem katse.\n19.02.2016, Elu24.ee meelelahutustoimkondEluKas tunned neid Eesti kaunitare? Teisel hooajal „Eesti Tippmodelli“ saates osalenud modellid korraldasid hiljuti meeleoluka kokkutuleku. Pildi sellest postitas Instagrami toonane modellisaate võitja Sandra Ude.\n28.01.2016, Elu24.ee moe-ja ilutoimkondEluPalju õnne! Modellisaate üks tänavune osaleja pistis juba ihaldatud töölepingu taskusse!Sõstrasilmne Kätlin Hallik, kes tänavuses modellisaates iluga pimestab, on saanud juba enne hooaja lõppu taskusse E.M.A modelliagentuuri lepingu.\n27.01.2016, Elu24.ee moe-ja ilutoimkondEluVaata, kuhu põgenes lume ja lörtsi eest modellisaate Triinu! Mõne aasta eest modellisaates osalenud ja nukunäoga kõigi televaatajate südamed võitnud Triinu Lääne on modellindusele selja pööranud ja tegeleb nüüd hoopis Zinzinoga, ja näib, et tal läheb paremini kui modellindusega. Naine puhkab praegu Phuketil.\n27.01.2016, Elu24.ee meelelahutustoimkondEluModelli-Kristjan: allergiat võiks ju viinaga ravidaModellisaatest pidi esimesena ootamatult lahkuma potentsiaalikas Maria, kelle raju allergia alles võtteplatsil ilmsiks tuli – mida küll teha modelliga, kelle nägu ei talu meiki?! Aga saates osalevate meeste arvates virisevad naised liiga palju ja kutsuvad iga tühiasja pärast kiirabi.\n22.12.2015, Elu24.ee moe-ja ilutoimkondEluModelli-Anastassia: «Evelina jooksis Antonio ees palja persega ringi!» Pärast jokker Antonio saabumist olid «Eesti tippmodelli» meeste näod pilves, aga neidusid valdas elevus – sädistamist kõrvalt jälginud Anastassia meelest pingutas tema verivaenlane Evelina edvistamisega piinlikult üle.\n22.12.2015, Elu24.ee moe-ja ilutoimkondElu«Eesti Tippmodell» kaadritagused: millega oli modellihakatistel võtteplatsil raske kohaneda?Killukesi «Eesti Tippmodelli» peatoimetaja Katrin Pautsi sulest: 20.12.2015, Katrin Pauts/Elu24.ee moe-ja ilutoimkondEluModellisaates hakkavad suled lendama: kokku sattusid kooliõdedest verivaenlased Modellisaates hakkavad suled lendama: kokku sattusid kooliõdedest verivaenlased. 15.12.2015, Elu24.ee meelelahutustoimkondEluKas tänavune tippmodellisaade on sinu jaoks piisavalt värvikas?Täna alustas uut hooaega Kanal 2 tõsielusari «Eesti tippmodell». 14.12.2015, Elu24.ee moe-ja ilutoimkondElu«Eesti Tippmodell» uus hooaeg algab: kontimurdvad ülesanded, tervisepaanika ja karistused nõrkadele! Modellisaate varasematel hooaegadel on esimene episood olnud pühendatud casting`ule: tutvustasime osalejaid ning saate lõpus näitasime, kes pääsevad tippmodellitiitli nimel võistlema. Sel sügisel aga on ka see teistmoodi ning saate fännidel ei tasu enam sellele panustada, et tõeline võistlus algab alles teisest osast. Võistlus algab seekord kohe!\n14.12.2015, Elu24.ee meelelahutustoimkondEluUrmas Väljaots: hea kommertsmodell on ka tavainimese mõistes ilus«Kommertsmodelli ja nö moemodelli põhiline vahe seisneb tööde profiilis. Nagu nimi ütleb, on kommertsmodell eelkõige professionaal, kelle töö põhieesmärgiks on tema reklaamitav kaup, olgu need riided või kohupiim, niivõrd atraktiivseks mängida, et see maha müüdud saab,» pajatab meile modellitöö köögipoolelt saate «Eesti tippmodell» eelmiste hooaegade kohtunik Urmas Väljaots. 01.12.2015, Elu24.ee moe-ja ilutoimkondEluKes keda ahvib? Getter Jaani vs modellisaate GeriliKaks ilusat noort naist, üks superstaarisaatest tuule tiibadesse saanud nooruke lauljatar Getter Jaani. Teine modellisaates draamatsemisega hiilanud Gerili, kes tunnistas, et tahaks olla uus Anu Saagim.\n01.12.2015, Elu24.ee meelelahutustoimkondEluModellisaate Sandra ekskallimal, jalgpallur Siim-Sten Palmil juba uus pruut!„Eesti Tippmodelli“ kolmanda hooaja võitja Sandra Ude, kes oli pikalt koos jalgpallur Siim-Sten Palmiga, on oma eluga edasi läinud üksinda.\n01.12.2015, Elu24.ee meelelahutustoimkondRepTippmodellid tulevad taas! Imetle võistlejaid!30.11.2015, Reporter.eePMKatrin Pauts: miks on meie televisioon nii vaimuvaene?Sõna «vaimuvaene» laenasin ühest telearvustusest. Ei mäletagi, kes ja miks nii ütles, igatahes oli see selle sügise telearvustustes üks leebemaid väljendumisi. Arvustused on läinud nii kurjaks, et nende põhjal võiks äsja nõelasilmast tulnud sügisprogrammi eetri asemel otsejoones kemmergupotti lasta, kirjutab teletoimetaja Katrin Pauts.\n11.09.2015, Katrin PautsEluUps! Kati Tootsi äparduste jada jätkub Kindlasti lugesite hiljuti Elu24st uudist, kuidas Kroonikas ajakirjanikuna karjääri teha üritav Kati Toots kuulutas abielus Andrei Korobeiniku vallaliseks ning titulleeris mehe üheks ihaldusväärsemaks saagiks vabade ja vallatute naiste jaoks. 24.06.2015, Elu24.ee meelelahutustoimkondEluGalerii: DiModa tõi lavale «Eesti Tippmodell» 3.hooaja modellidMöödunud reedel, 13. märtsil jõudis taaskord Lounge Deja Vu külastajateni koostöös Campariga toimuv üritus DiModa, mis sel korral ootas kõiki gurmaane nautima Plum D'or & Läheb Fashion Show'd, kus kauni kollektsiooni tõid rahvani Eesti Tippmodell 3.hooaja modellid!\n17.03.2015, Elu24.eeEluModellisaate Gerili: enesehinnang null, tunnen end alaväärsena«Ühel hetkel olin ma emotsionaalselt nii kurnatud, et hakkasin endale ise haiget tegema, ennast nõelaga torkima,» tunnistab tippmodellisaates kaasa lööv Gerili Narusing (18). 26.02.2015, Elu24.ee meelelahutustoimkondEluElu24 video! Modellisaate Sandra Ude: modellide tasud on naeruväärselt väikesed ja nende tööd ei hinnataReedel, 19.detsembril külastas Elu24 stuudionurka telesaate «Eesti tippmodell» võitnud Sandra Ude, kes rääks põgusalt oma elust pärast saadet ning paljastas ka tulevikuplaane.\n19.12.2014, Meisi VoltEluTäna selgub, kellest saab järgmine «Eesti tippmodell»\n08.01.2014, Elu24.eeEluModellisaate Sandra armukadedast eksist: mul ei võinud olla mitte ühtegi meessoost sõpra\n«Eesti Tippmodelli» saate finalist Sandra Ude eelmine suhe purunes saate salvestamise ajal ning nüüd on neiu koos jalgpallur Siim-Sten Palmiga, kes hoiab teda väga.\n08.01.2014, Elu24.eeEluTäna «Eesti tippmodellis» – ihualasti modellid poseerivad madudega\n30.12.2013, Elu24.eeEluTäna «Eesti tippmodellis» – 70-aastase kehastamine ja ühe tüdruku katkenud närvid\n16.12.2013, Elu24.eeEluModellisaate Maria Raja: ma olen vanamutt, mind ei taheta enam modelliks\n16.12.2013, Elu24.eeEluTäna «Eesti tippmodellis» – üllatuskohtumine lähedastega teeb tüdrukud üliemotsionaalseks\n09.12.2013, Elu24.eeEluTäna «Eesti tippmodellis» - tüli osalejate vahel ning tõsine löök enesekindlusele\n25.11.2013, Elu24.eeEluTüli! Vaido Neigaus saab modellisaate Grete sõbrannadelt ähvarduskirju\n13.11.2013, Elu24.eeEluModellisaate pesamuna Grete: näkku ei öelnud keegi, et olen pubekas\n«Eesti tippmodelli» saate noorim osaleja on 16-aastane Grete Kinter, kelle lemmikväljend on «Õu mai gaad».\n12.11.2013, Elu24.eeEluModellimajast toitu võtnud Maria: nälga ma ju kedagi ei jätnud\n06.11.2013, Elu24.eeEluTäna on «Eesti tippmodellis» kõige armastatum ja vihatum päev\n14.10.2013, Meisi VoltEluModellisaate osaleja Maria Raja võitleb suhtlemisraskustega\n02.10.2013, Elu24.eeN24Maaja Kallast: minu onu ütles, et on kolm vägevat asja - Inglise tina, Rootsi teras ja Vene naine Etiketiõpetaja Maaja Kallast meenutas ajakirjas Kroonika modellisaate kohta kommentaari andes ja Xenast rääkides oma onu ütlust, et on kolm vägevat asja - Inglise tina, Rootsi teras ja Vene naine.\n28.05.2012, Marina LohkN24Modellisaate Triinu: olen vaid konni kohale meelitanud Saate «Eesti tippmodell» üks osalistest Triinu Lääne (21) ütles ajakirjale Kroonika antud intervjuus, et unistab printsist valgel hobusel, ent on seni vaid konni kohale meelitanud. 07.05.2012, Naine24 Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaJust nüüd27Mai Postimehe otsepilt: Tartus toimub võistlustantsu MK-etapp >Homme13:5028Mai Purjetamise otsepilt: Kalevi Jahtklubi meistrivõistlused avavad Purjetamise Eesti MV sarja>Homme17:0028Mai Postimehe otsepilt: toimub Tallinna XVIII Võimlemispidu>Homme20:1528Mai Võrkpalli otsepilt: Eesti läheb koduse valikturniiri viimases mängus vastamisi Venemaaga>Viimased uudised22:27G7 liidrid kliimaküsimustes üksmeelt ei saavutanud 22:25Postimehe video Eesti vollemeeste hittidest: Tähe hanitusmöll ja Venno löögivõim 21:51Homme päeval võib temperatuur tõusta 25 kraadini 21:29Arsenal alistas tulises karikafinaalis Inglismaa valitseva meistri ja tegi ajalugu 21:18Video: Giro eelviimase etapi võitis Pinot, üldvõitja ripub õhus 21:00George Friedman: Ühendriigid valmistuvad tõenäoliselt sõjaks Põhja-Koreaga (3)20:57Galerii: vaata, kes tulid Arvo Kukumäe mälestuskontserdile! (2)20:46Selgus Anett Kontaveidi Prantsusmaa lahtiste avamängu päev 20:30Kodu müügiedu sõltub ühest kummalisest tegurist 20:23Blogi: Šadeiko lõpetas avapäeva Götzises Eesti rekordi graafikus, Uibo sai kuulitõukes nulli 20:11Leedus põhjendatakse karmi alkopoliitikat ENSV ajaga 19:52Jüri Saar: lääs vajab islamiterroristide vastu hädasti uusi strateegiaid (13)19:51Järelvaadatav: Eesti alistas Ungari ja kindlustas MM-valiksarjas jätkamise 19:49Põhjus, miks ei tasu šampanjapudelit alati külmkappi panna 19:43 Eesti passiga imik sattus bürokraatia hammasrataste vahele (6)19:39Muhe galerii: matkasellist kass rändab läbi kõik USA rahvuspargid 19:36Elu24 pildid ja «Reporteri» video! Eve Kirs abiellus Jaan Tootsiga muinasjutulises valges kleidis (2)19:25Karikafinaalis endist koduklubi kurvastanud Prosa: väljakul sõpru ei ole 19:24Kahel korral Läti alistanud Eesti peatreener: oodanuks vastaselt rohkem kvaliteeti 19:14Vaevled unetuse käes? Neid asju ei tasu enne magamaminekut süüa või juua Kõik viimased uudised


Venemaa riigiduuma kiitis eile esimesel lugemisel heaks põlisrahvaste keelte kooliõpet puudutava seaduseelnõu. Selle vastu hääletas 377 saadikust vaid kolm ning üks hääletusleht oli tühi.\nUus seadus muudab vähemuskeelte õppimise kooliõpilastele kõigis piirkondades tulevikus vabatahtlikuks. See puudutab Volga regiooni soome-ugri vabariike, aga ka Siberi, Kaukaasia ja Kaug-Ida vabariike ja regioone, kus põlisrahvaste keeltel on seni olnud ametlikult vene keelega samaväärne staatus, ning tekitab rahvuskeelse elanikkonna seas pahameelt.\nEelmisel aastal ütles president Vladimir Putin, et kuigi vähemuskeeltes õppimine on põhiseadusega tagatud õigus, peab selle õiguse kasutamine olema vabatahtlik ja et lapsi ei peaks sundima õppima keeles, mis pole tema emakeel. Viimane kommentaar ei käinud siiski venekeelse õppe kohta, mis on kõigile lastele keelelisest taustast sõltumatult kohustuslik.\nSoome kolumnisti, Udmurdi ülikooli soome keele lektori Esa-Pekka Salmineni hinnangul on Venemaa vähemuskeelte vaenamise taustal hirm, et nende õppimine kahjustab vene keele omandamist. Levinud on eksiarvamus nagu mahuks inimese pähe justkui üksainus keel ning uue keele omandamine surub esimese tagaplaanile. Samas ei kardeta, et vene keelt võiks kahjustada inglise või mõni muu suurem võõrkeel.


Eurotoetus | Indrek Maripuu\nKoolitusedÄrimudel. Loovus. Tasuvus.\nTasuvusanalüüsid ja äriplaanid\nBlogiLoe ja arva\nKontaktKes on Indrek?\nPosts Tagged 'eurotoetus'\nEsilehtTag: eurotoetus Riigilt pool miljonit ettevõtlusega alustamiseks\n* eurorahakraan :-)\nLäheb küll kuidagi kole-euroraha blogiks see jutt siin :-), aga olgu siis pealegi.\nTäna andis Parts allkirja määrusele, mis tõstab alustava ettevõtte stardi- ja kasvutoetuste summasid vastavalt 100 000 ja 500 000 kroonini. Omafinantseeringu määr vähenes starditoetusel 20%-le (seni 25%) ja kasvutoetusel 35%-le (seni 50%).\nMõned muutused veel:\nnüüd neid toetusi taotleda ka Tallinna ettevõtted;\notsus lubatakse nüüd teha 10-20 päevaga.\nTaotlemiseks tuleb esitada äriplaan, finantsprognoosid, hinnapakkumised ning infot senise tegevuse ja ettevõtja kohta.\nKuidas panna oma meeskond nägema uudseid lahendusi?\nTasuta koolitus? Tasuta lõunad ongi olemas :-)\nKui oled FIE, mikro- või väikeettevõte, siis saad oma koolituse eest tasuda EASi Koolitusosaku abil, see katab 100% koolituse hinnast. Koolitusosaku abil saavad ettevõtted hankida koolitusteenust riiklikelt koolitusasutustelt ja koolitusfirmadelt, kes on kantud teenusepakkujate nimekirja, mis on avaldatud EASi veebiküljel (jah, BDA on seal kirjas :-)). Toetuse maksimaalne suurus on 15 000 krooni toetusesaaja kohta ühe aasta jooksul. Abiks ikka?\nToetuse taotlemiseks piisab, kui täita avaldus ning lisada sellele koolituspakkumised ja firma finantsaruanded. Aga kuna toetust saab taotleda kord aasta jooksul, seega tuleb oma koolitusvajadused eelnevalt läbi mõelda.\nVaata ka loovuskoolitust, kui tellid selle koolituse, siis vormistame toetusdokumendid Sinu eest!\nInnovatsioon – sõnakõlks või siiski …?\nEile tekkis ühe firmajuhiga vana ja kulunud arutelu teemal, kas innovatsioon on sõnakõlks või mitte. Pidev uuendamine ja uute võimaluste otsimine tundub nagu arukas, vajalik ja loogiline, aga kas Eestis on mingeid käega katsutavaid tulemusi, küsis ta.\nOtsisin siis välja uuringud, mis Eestis tehtud on. Kuna midagi väga värsket ei ole, siis põhinevad allolevad numbrid mitte just kõige värskemalt analüüsil – 2007 aastal EASi poolt tellitud uuringul “Eesti ettevõtete innovaatilisus 2004-2006″, aga ma ei usu, et suur pilt väga oluliselt masu ajal muutunud on.\nMis sealt siis silma jäi? EASi kriteeriumite järgi võib ca pooli Eesti firmasid (48%) liigitada uuenduslikeks, nendest omakorda 40% (firmade koguarvust seega ca 19%) omavad tootearendusalaseid koostöölepinguid teiste firmade või ülikoolidega.\nKui võrrelda uuenduslike firmade tulemusi (arvestamata valdkondade erinevusi jmt) nende teistega, siis uuenduslike firmade kasum kasvas kahe aasta jooksul 2,14 korda rohkem (vastavalt 47% ja 22%), eksport 2,56 korda rohkem (41% ja 16%) ning käive töötaja kohta 1,72 korda rohkem (31% ja 18%).\nNelja enim välja toodud innovatsiooni takistava teguri seas kolm olid seotud rahaga:\nliiga kallis (kas ärimudeli ebaselgus – ei tea kuidas raha tagasi teenida?);\nrahastamisallikate nappus ettevõttes;\npuudusid ettevõttevälised finantseerimisallikad.\nArengufond on oma tulevikustsenaariumide uuringus toonud välja, et meie ettevõtete seas valitseb kaks kurvakstegevat trendi:\nmadala tootlikkusega valdkonnas tegutsevad firmad maadlevad kasvavate kuludega ning on seetõttu omalaadses nõiaringis, kust ei saa välja kui jätkata seniseid tegevusi;\nkõrge tootlikkusega firmad kasvasid eelkõige siseturu kiire kasvu, mitte uuenduslikkuse tõttu.\nVõta aega ja mõtle läbi senised tegevusvaldkonnad ja tooted, proovi hinnata nende potentsiaali lähtuvalt konkurentsi-, turu- ja tarbijakäitumistrendidest. Alguses polegi vaja mingeid keerulisi metoodikaid või maatrikseid – arutage lihtsalt oma meeskonnas need asjad läbi.\nKorralda üks põhjalik ajurünnak (kasutades näiteks Ideemängu), et loovalt mõelda, millised oleks uued võimalused.\nVaata mida EAS pakub – näiteks Klastriprogramm oma valdkonnas koostöö tegemiseks, Innovatsiooniosakute programm intellektuaalomandi kaitsmiseks, eksporditoetus välisturule müümiseks, tootearenduse toetus.\nOlen nõus kihla vedama, et kui oled eelmised punktid läbi töötanud, siis on sul päris hea ettekujutus olemas mida edasi teha ja kuidas uuendustest kasu lõigata.\nVõta ühendust – heameelega tulen ja mõtlen ka kaasa!\nKategooriad: Loovus, ideed, innovatsioon, Uuringud, ülevaated\n* ökograffity :-)\nSügisel avatakse Euroopa Liidu ökoinnovatsiooni programm, mis on suunatud väike ja keskmise suurusega ettevõttetele. Programmi maht on 30 miljonit eurot. Programm toetab uute “roheliste” toodete ja tehnoloogiate turuletoomist ja edasist juurutamist ning programmi raames finantseeritakse kuni 50% projekti kogukuludest.\nProjektide esitamise tähtaeg on 10. september 2009!\nProgramm on suunatud eelkõige organisatsioonidele, kes on välja töötanud keskkonnatoote või -teenuse, juhtimistava või toimingu ning oma olemasolu juba õigustanud, kuid mida mingil põhjusel veel ulatuslikult ei turustata. Programmi raames toetatakse eri sektorite öko-innovaatilisi projekte, mis aitavad vältida või vähendada keskkonnamõju või olemasolevaid ressursse võimalikult efektiivselt ära kasutada. Taotlusvoor keskendub järgmistele valdkondadele:\nmaterjalide jäätmekäitlus (sorteerimine, uued jäätmekäitlusprotsessid jne),\nehitus (uuenduslikud ehitusmaterjalid, ehitusprügi sorteerimine, taaskasutamine,\njäätmekäitlus, innovatiivsed veesüsteemid),\ntoiduainetööstus (uued pakendid, efektiivsem veekasutus tootmises jne),\nkeskkonnasõbralik ettevõtlus ja arukas ostukäitumine (loodussõbralikud ostuotsused, energiasäästlik lähenemine, ettevõtte keskkonnasõbralik juhtimine jne).\nProjektitaotlusi võivad esitada kõik tingimustele vastavad juriidilised isikud, ent täpsed taotlustingimused leiate siit või küsi üle siit.\nKategooriad: Loovus, ideed, innovatsioon, Rahastamine\nRiik tuleb investeerimisel appi!\nOn sul meeles – Eesti riik on valmis osa Sinu ettevõtte investeeringuid kinni maksma? Täna avanes teine etapp EAS-i tehnoloogiainvesteeringute toetuse programmist, taotluste esitamise tähtaeg on 4.mai 2009.\nToetusteks planeeritud summa ca 320 miljonit EEK on piisavalt suur, et rahastamist leiavad paljud põnevad projektid (toetussumma projekti kohta 100 000 – 50 miljonit EEK).\nI voorus leidsid rahastamist projektid laserlõikepinkide, termoahjude, keevitusrobotite soetamiseks kuni suuremahuliste optilise kvaliteedikontrolliseadme (30 mlm EEK) ja ka pressimisliinide (toetuse summa 69 mln EEK) ostuks. Toetuse taotlemisel on peamiselt kasutusel juba esimeses voorus tutvustatud skeem, kuid on ka paar huvitavat ettevõtja-sõbralikku uuendust. Toetust antakse endiselt projektidele kaasaegsete tööstusseadmete kasutuselevõtuks – suurettevõtetele kuni 20% ja väikestele-keskmise suurusega ettevõtetele kuni 40% investeeeringu kogusummast. Ettevõte peab olema tootmisvallas tegutsenud vähemalt 2 aastat. Olulised uuendused taotlusreeglites :\ntaotleda toetust saavad ka need ettevõtted, kellel investeeringud lähevad tegevusalasse, mis vastab EMTAK-koodi põhjal valdkonnale C (tootmine), kuid ei ole ettevõtte põhitegevusala;\ninvesteeringu finantseerimisel saab kasutada nüüd ka kapitaliliisingut (sel juhul tasub EAS toetusest kogu esimese sissemaksu).\nSilmas tasub pidada ka seda, et juba määratud toetust saab kasutada kuni 36 kuu jooksul – seega võite vaadata oma investeerimisplaanides kaugemale kui vaid lähiperiood. Veel ei ole hilja, et oma säravad ideed sahtlipõhjast välja tuua ning meie abiga need veelgi säravamaks lihvida. I taotlusvoorus me seda suutsime!\nRohkem infot küsi siit :-).\nEurorahakraanid rohkem lahti – eksporditoetus kuni 2,5 mln krooni\nViimased postitused on kuidagi väga eurotoetuste lainele läinud, aga mis teha kui selles vallas uudiseid on :-). Siin siis üks hea uudis veel. Nimelt teatas EAS täna, et laiendas eksporditurunduse toetusprogrammi võimalusi. Olulisemad muudatused:\nmaksimaalne toetussumma on nüüd 2,5 miljoni krooni\ntoetust saavad nüüd küsida ka veondus- ja laondusfirmad ning riigi osalusega ettevõtted.\nAlates eksporditurunduse toetusprogrammi avamisest mullu veebruari lõpus on toetust saanud juba 100 ettevõtet 121 miljoni krooni ulatuses. Kõige enam, ühtekokku 9 korral on EAS rahastanud mööbli eksporti, sama palju on toetust saanud ka puidutöötlemine. 7 toetatud ekspordiprojekti on olnud elektroonikaseadmete tootmise valdkonnast. 6 korral on saanud toetust puitehitiste tootmine, sama palju on toetatud nii ehitusmaterjalide tootmist kui ka programmeerimist.\nTäpsem info siit :-).\nPõhja- ja Baltimaade ettevõtluse mobiilsusprogramm\nPõhja- ja Baltimaade ettevõtluse mobiilsusprogrammi 2009 aasta taotlusvoor on avatud ja ootab Teie taotlusi.\nTööstuse ja ettevõtluse mobiilsusprogramm toetab:\nkoolitust ja võrgustikutegevusi Põhjala ja Balti riikides.\nEesmärk on tugevdada ja edendada majanduslikku koostööd, ettevõtlust, piirkondlikku klastrikoostööd ja innovatsiooni võimalusi. Seega kui soovite teha koostööd Põhja- ja Baltimaade ettevõtjatega, siis on see väga hea võimalus rahastamiseks.\nTaotluste esitamise tähtaeg on 30. aprill 2009.\nTäpsem info siit :-)\nRiik tuleb appi – eksportivate ettevõtete tugipakett\nValitsus kiitis see nädal heaks riigi tugipaketi ettevõtete finantseerimiseks kogumahus 5,7 miljardit krooni.\nTugipaketis välja pakutud neli abimeedet on mõeldud väikese ja keskmise suurusega Eesti eksportivate ettevõtete finantseerimisprobleemide leevendamiseks. Toetust saavad taotleda:\ntöötleva tööstuse, ehituse, hulgi- ja jaekaubanduse, transpordi ja side, majutuse, toitlustuse ja äriteeninduse valdkonnas tegutsevad ettevõtted. Toetust ei saa taotleda:\npõllumajanduses, jahinduses, metsamajanduses, kalanduses, kinnisvara alal, finants- või riigisektoris tegutsevad ettevõtted. Summad\nMaksimaalne laenusumma ühele ettevõttele võiks olla 30 miljonit krooni ning ekspordi osakaal ettevõtte käibest peaks olema vähemalt 20%.\nMis ja mille jaoks?\nKredExi laenukäenduste limiiti suurendatakse 800 miljonilt kroonilt 1,5 miljardi kroonini.\nEkspordigarantiide limiiti suurendatakse 1 miljardilt kolmele miljardile kroonile. KredExi väljastatavate ekspordigarantiide põhimõtteid muudeti, et aidata kaasa ekspordi elavdamisele riskide maandamise kaudu. Muudatuste eesmärk on suurendada garantiiskeemi riskide võtmise võimet ning tagada eksportijatele stabiilsus ekspordigarantiide pakkumisel. Uus rakendusmehhanism võimaldab senisest oluliselt ulatuslikumalt väljastada ka lühiajalisi ekspordigarantiisid, mille järele on ettevõtjate seas praegu eriti suur nõudlus.\nEttevõtetele, kelle omafinantseeringu määr jääb panga silmis liiga madalaks, pakutakse omakapitali laenu. Võrreldes senise allutatud laenuga (KredExi Kapitalilaen) oleks väljaandmise tingimused soodsamad – väiksem erikontrolli maht, intress sõltuvuses edukusest, pikem maksepuhkus, soodsam ja ajatatud intress.\nFinantsturgudelt hangitakse täiendavat ressurssi, et seda pankadele soodsama intressiga edasi laenata. Riigi nullintressiga ressursi kombineerimisel soodsa võõrfinantseeringuga saab kaalutud keskmise intressi tuua madalamale turul tavatingimustel pakutavast parimast intressist.\nPaljudele seda jätkub ja millal saab?\n5,7 miljardit kroonise tugiprogrammiga saab toetada 1300 ettevõtet, mis moodustavad 45% sihtgrupi ettevõtete arvust. Toetusprogrammi võimalikult kiireks ellu viimiseks töötavad Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ja Rahandusministeerium välja rakenduskava ning vajalikud on ka mõned seadusemuudatused, mille tegemiseks ei tohiks kuluda üle paari kuu. Kui Sulle tundub, et siit võiks abi olla, siis võta ühendust – ma aitan hea meelega!\nMida ettevõtjal uuel aastal EASist oodata on?\nEASi nõukogu kinnitas hiljuti EASi järgmise aasta tegevuste mahuks 5,2 miljardit krooni. Tegevusmahud kasvavad peaaegu kahekordseks. Kõige rohkem vahendeid suunatakse 2009. aastal:\nettevõtete tehnoloogilise ja tootearendusvõimekuse tõstmisele – 1,36 miljardit,\nettevõtete ekspordivõimekuse tõstmisele ja välisturgudel edukama tegutsemise toetamisele – 345 miljonit,\nettevõtete võimekuse arendamisele, sh tööstusettevõtete tehnoloogiainvesteeringute toetamisele – 408 miljonit,\nturismi arendamisele – 406 miljonit.\nEttekanne “Kuidas koostada kvaliteetne projektitaotlus?” Äripäeva seminaril\nKategooriad: Loovus, ideed, innovatsioon\nKüsi pakkumist!\t** Nutikuse lühikoolitus firmaüritusele Mida kliendid räägivad?\t__________________________________________________________________\n“Olime koosveedetud koolituspäevadega väga rahul ning saime tõepoolest hulganisti edasist mõtlemisainet. Loomulikult oli ideede seas ka teada-tuntud tõdesid, milleni me oleme varasematelgi kordadel jõudnud, aga oli ka uusi vaatenurki. Ja arutelu enda protsess – ühise ajuderagistamise võlu, väikesed vastandumised ja kokkulepetele jõudmine oli tõepoolest tulemuslik ja kirgastav.”\n- Heidi Pruuli, ETV peatoimetaja\nÄriüksuse juhina hindan alati seda konkreetset kasu, mida koolitusel osalemine mulle või mu ettevõttele annab. Indreku koolituste puhul olen seda kasu ka alati saanud. Lisaks uutele teadmistele ja üllatavatele lahendustele sain tehnikaid ja võtteid, mida saan kasutada igapäevatöös ka hoopis teistes olukordades kui koolitustel ning mõtteviisi, mis laseb näha palju kaugemale kui seni. Indreku abiga leidsin kordades rohkem ning kindlasti paremaid lahendusi, kui muidu oleksin leidnud. - Elina Siilbek, Äripäeva Koolituskeskuse direktor\nMõtled oma ärist?\tLoe täpsemalt siit\nSelle blogi sisu võid algallikale viidates kasutada vastavalt sellele litsentsile: Creative Commons Attribution-NonCommercial-ShareAlike 3.0 Unported License.\nViimati blogis\t6 sammu probleemi lahendamise ja ellu viimiseni\nPINC filter – töövahend ideede valimiseks\nKõige lühem postitus\nAluspesu kuumaksuga. Imelik?\nHoia pilk peal:\tRSS