mis on SCHOOLOGY?\n28.10.2018 19:33 by Kaie M\nSissejuhatuseks jagan hea ülevaate õpihaldussüsteemide ajatelge, milles näeb ülevaatliku visuaali abiga trende ning turuolukorda. On näha Moodle´it (mille kaalukus kahaneb) ja nt Canvas´d (mille osa suureneb). Mina keskendusin palju kiidetud Schoology (uus tulija) õpihaldussüsteemi uurimisele.\nallikas: Hill, 2017\n“Ameerika mäed” kodutööga Schoology õpihaldussüsteemist kirjeldab väga hästi seda, mida õpingute käigus kogenud olen. Hulljulget otsust tulla õppima (arvuti on ju mu igapäevane töövahend) kuni tõelise madalseisuni, et olen üks rumalamaid ja aeglasemaid IKT kasutajaid mida sel kursusel nähtud on… Ju on tõde kusagil vahepeal.\nKui poleks olnud kaaslasi (viitan neile allpool) kes Schoology kasutamisega hästi hakkama poleks saanud ja blogipostitusi, mida Schoology rohkelt toeks pakub, siis oleks mul siiani tunne, et see oli tobe kodutöö – ei pea ju kõiki maailma rakendusi tundma, kui on ka omamaiseid, mida kokkuleppeliselt kasutame. Ja selle mõttekäigu vastukäik ongi kogemus, et tuleb! Tuleb sundida end mugavusest välja ning pusida senikaua, kuni uus arusaadavamaks saab. Õppimisolukord annab selleks võimaluse (loe: sunduse), õpetajatöö võibolla mitte nii väga…\nTänase seisuga näen ka mina Schoology keskkonda töövahendina, mida õpetajana proovida. Reaalne võimalus selleks tekib alles peale kursuse lõppu. Loodan kasulikele kogemustele, isegi kui Schoology kasutamine erandiks jääb… olen ikkagi sõltuv võrgustikest ja haldussüsteemidest, millega minu kool ennast siduda on otsustanud. Näiteks ekool ja selle võimaluste tundmine https://meikaie.wordpress.com/2018/10/28/mis-on-schoology/


Tulemuspalga osakaal sissetulekus suureneb\nOleme nüüd üks osa Euroopa Liidu majandusruumist, kõigi võimaluste, partnerite ja konkurentidega.\nEeldada võib mitmete uute Läti ja Leedu ettevõtete (jae- ja hulgikaubandus, telekommunikatsiooni- ning kinnisvarafirmad) ning Skandinaavia ettevõtete Eestisse tulekut. Samuti jätkavad hoogsat tegevust ja laienemist need ettevõtted ülalnimetatud piirkondadest, kes siin juba kanda on kinnitanud.\nUuemaks nähtuseks on vast see, et vähem riskialtid ja väiksemad lähiriikide ettevõtted on Euroopa Liidu tingimustes otsustanud samuti proovida äriõnne Eestis, kus seni kulud madalamad kui asukohariigis, maksusüsteem suhteliselt soodne ning ärikultuurgi piisavalt kõrge.\nPalga kasvu peamiseks aluseks on konsultatsioonifirma Fontes äsja avaldatud uuringu kohaselt suundumus tulemuspalga kasutamisele töötajate puhul, kes on otseselt firma majandustulemustega seotud, olenemata nende hierarhilisest asukohast struktuuris.\nSamuti suurendavad edukad konkurentsivõimelised (tehnoloogilised) ettevõtted töötajatele (sh oskustöölistele) makstavat ametipalka, säilitades seeläbi atraktiivse võime valida tööturult endale sobivaid töötajaid.\nKiirelt muutuvas majandussituatsioonis ja nappide inimressursside puhul on hakanud palgatase kasvama eelkõige insener-tehnilistel spetsialistidel, kellest on hetkel kõige enam puudus. Ülemaksmise tendents on populistlik ja ohtlik, kuid arvatavasti vältimatu teatud perioodil.\nJuhtide aastane palgatase algab 360?500 000 kroonist ja võib küündida suurfirmade tippjuhtidel 600 000 ? 800 000 kroonini, edukaimate firmajuhtide ja tippspetsialistide aastane sissetulek (palk+preemia) ületab aga ka miljonit krooni. Oluline on, et palgale lisanduvad hüved (auto, telefon, 13. palk jms) on muutunud nii loomulikuks, et neid isegi töötasuna enam ei arvestata, kuigi nende osa kompensatsioonipaketis on jätkuvalt tähtis.\nPositiivne muutus on toimunud paljude riigifirmade juhtide palgas, kus 300 000 või isegi 400 000 krooni aastas ei ole enam midagi ennekuulmatut. See võimaldab riigifirmade juhtidele esitada kõrgemaid nõudmisi kui varasematel aastatel.\nTuleval perioodil lisanduvad paljud võimalused tööks Euroopa Liidu mitmetes institutsioonides. Valikusõel on küll karm, erialased ja keelteoskusnõuded kõrged, kuid ka kompensatsioon on seda arvestatavam.\nMajandustegevuse hoogustudes luuakse Eestis uusi töökohti ning juba on tootmisettevõtete kvalifitseeritud tööjõu puudus kasvanud märgatavalt. Riigiasutused, kelle pädevuses oleks kvalifitseeritud tootmiskaadri väljaõpe põhi- ja keskhariduse baasil, pole siiani suutnud operatiivselt kujundada piisavat huvi, imagot ega ka sobivat tehnoloogilist baasi, et suunata noori, kellest ei saa ärijuhte ega kultuuritöötajaid, õppima vajalikke ameteid.\nSamas tegutsevad kõrget oskusteavet eeldavatel aladel nagu programmeerimine ja (tehniline) konstrueerimine Eestis mitmed ettevõtted, kes teevad edukalt (allhanke)tööd erinevatele tellijatele kogu maailmas, kindlustades nii palgataseme, mis vastab kohalikele ootustele ning kinnistab seega vähemalt osa spetsialistide kaadrist Eestisse.\nViimase aasta jooksul on tekkinud hulk pisikesi tööjõuvahendusbüroosid, kelle tegevusalaks on Eestist ehitustööliste, meditsiinilise abipersonali, bussijuhtide, põllumajandustööliste jmt ametite esindajate saatmine ELi riikidesse, kus palgad Eesti mõistes kõrged. See tekitab neis valdkondades meile spetsialistide puuduse.\nTundub, et tööjõupuudus alles hakkab endast Eestis märku andma, saavutades tipu mõne aasta pärast, kui praegu käivitusjärgus tootmis- ja teabemahukad ettevõtted püüavad saavutada ning säilitada oma tegevuses optimaalsustaset, kuid tööjõukulud eeldavad suuremat kasvu, kui arvestatud.\nSpetsialistipuudus on Eestit juba valusalt tabanud, seda mitte ainult väljapoole töölesuundujate tõttu, vaid ka viimase aastakümne kutse- ning kõrghariduse pehmete erialade (finantsid, juura, ärijuhtimine jne) konkurentsitu populaarsuse tõttu. q\nAutor: Igor Päss


Õlletootjaid kimbutavad klaaspudelite puudus ning tarnetõrked – Pealinn.ee\nÕlletootjaid kimbutavad klaaspudelite puudus ning tarnetõrked (2)\nÜldine inflatsioon ja jätkuvad tarneahelate tõrked mõjutavad ka õlletootjaid – muret teevad nii klaaspudelite kui vaatide tarneraskused, samuti ebakindlad sisendhinnad, vahendab BNS.\nSaku Õlletehasele oli aasta algus hea, sest viimasest COVID-19 lainest väljuti märtsi keskel kiirelt ning turismi hoogustumisega avas Saku uuesti hotellide, restoranide ja toitlustussektor (HoReCa) müügikanali, mis koroona ajastul suletud oli, kommenteeris Saku Õlletehase juhtatuse liige Jaan Härms.\n“Viimased kaks kuud on tarbimises näha olnud aga mõningat langust, mis suure tõenäosusega on tingitud nii sõjast kui ka kiirest inflatsioonist,” tõdes Härms.\nSamuti on mureks pidevalt muutuvad sisendhinnad. Õlletehase juhtatuse liikme sõnul muudavad tarnijad praeguses olukorras oma hindu igakuiselt, tuues põhjuseks läbivalt suurenenud kulud, nagu teravilja, elektri, kütuse ja gaasi hinnatõusud. “Niisamuti on muutunud ka klaaspudelite ostuhind – sõltuvalt pudeli tüübist ja tootmiskohast on hinnad juba rohkem kui kahekordistunud,” lisas ta.\n“Teeme seda nii turu nõudluse, õlle kvaliteedi kui ka keskkonnasäästlikkuse aspektist lähtudes. Purgis säilib õlu pikemalt värske ja transpordikulud on madalamad, kuna purk on klaaspudelist kergem ning kaubaalusele mahub rohkem. Purki läheb pea kogu Põhjala põhisortiment, tänaseks villime ligi kolm neljandikku toodangust purkidesse. Klaaspudelitesse villime kangeid tumedaid ja keldriseeria õllesid,” rääkis Aus.\n“Olemasolevatel tarnijatel puudub üldiselt kapatsiteet uute klientide vastu võtmiseks ning Sakus kasutavate pudelite vormide arendamine uue tarnija juures võtab minimaalselt aega kuus kuud. Meie jaoks on olukord tähendanud, et mitmed tooted, mis olid plaanitud lansseerida pudelis on nüüd muudetud purgitoodeteks ning mõningatel juhtudel oleme lansseeringu käesolevaks aastaks tühistatud. Samuti võib uute tarnijatega koostöö alustamine meie jaoks tähendada ka vajadust lisainvesteeringutele. Paljud alternatiivid realiseeruvad pärast suvehooaega või 2023. aastal,” nentis Härms.\n22. juuni 2022 10:36\nKas käimasolevat sõda silmas pidades ei oleks mitte juba viimane aeg kuiva seaduse kehtestamiseks, mitte joogitaara pärast muretsemiseks, sest sõja ajal purjutav rahvas võib olla isegi hambuni relvastatud vaenlasest suuremaks ohuks?!\n21. juuni 2022 19:44\nsamas purustatkse suurem osa taara tagastamisel heh\nTarbija 17. juuni 2022\nOdavpoodide keti juht: jutud kahekordsest õllehinnast on liialdus ja ahnus


9 Viimased ja populaarsed Che Guevara T-särkide kujundused Stiilid elus - Ilu ja mood - 2020\n9 Viimased ja populaarsed Che Guevara T-särkide kujundused\nChe Guevara on üks populaarsemaid revolutsioonilisi maailmas. Che pilt on meie mälus väga sügavale söövitatud. Parim viis, kuidas pilti elus hoida, on rõivaste kandmine, mis on tehtud teda austama. Valige selle laia valiku särkide hulgast ja valige see, mis sind kõige rohkem meelitab.\nKuulsad ja stiilsed Che Guevara T-särgid meestele ja naistele moes:\nPeame vaatama 9 parima t-särgiga.\n1. Classic Che Guevara t-särk:\nGet see klassikaline Che Guevara t särk, mis on klassikaline punane. Punane t-särk on must ja suurepärane, mida kõik Guevara fännid omavad. Che on täiuslik ja maailma kõige tuntum.\n2. Funny Che Guevara T särk:\nVõite valida, kas osta Che Guevara tee särgid, mis on ka naljakad. Neil uskumatutel särkidel on neile midagi naljakasid, mis on kas otseselt või kaudselt seotud Che'ga. Värvivalikud on ka palju.\n3. Maalimine Che Guevara T-särk:\nChe Guevara ülim t-särk oleks selline nagu pildil. Sellel jahedal t-särgil on Che maalikunsti pilt. Pilt on väga elu ja see muudab selle teie kogumikus vajalikuks.\n4. Allkiri Che Guevara T särk:\nSaa allkirjastatud Che Guevara t-särk ja sa oled linna rääkimine. Neil jahedatel t-särkidel on Che-i allkiri kogu pildil. See muudab selle autentseks ja reaalseks.\n5. Young Che Guevara t-särk:\nMitte paljud inimesed ei tea noormeistrit. See t-särk annab teile suurepärast nooruslikku välimust Che suuremalt. Che Guevara t-särk noorte välimusega on tõesti väga põnev.\n6. Kohandatud tint Che Guevara T särk:\nSiin on imeline kohandatud tindi Che Guevara t-särk India, mis näeb välja eriti lahe. Tindi muster on väga stiilne ja realistlik. Valige värvi, mida soovite ja proovige minna mustaks, mis on äärmiselt stiilne.\n7. Che Guevara T-särgid:\nNaised saavad osta neid atraktiivseid Che Guevara t-särgid selle seksikas välimusega. Pange tähele revolutsiooni ja kõik, mida see tähendas. Need t-särgid sümboliseerivad selle aja ideoloogiaid.\n8. Täisvarrukad Che Guevara T särk:\nSaage nende külmade päevade jaoks täis varrukatega Che Guevara t-särk. Need täiskasvanud varrukatega t-särgid teevad teie t-särkidele suurepärase kogumise. T-särkide ees on Che Che ja varrukate tähtmärk.\n9. Che Guevara Quotes T-särgid:\nIga Che'i hinnapakkumine on võimas ja need t-särgid, millel on neile trükitud hinnapakkumised, on kollektsiooni ese. Saate valida erinevate t-särkide ja tsitaatide hulgast, millel on teile mingit tähendust. Vaadake võimasid stiile.\nChe Guevara t-särgid on imelised ja julged. Nagu inimene ise, teevad need särgid võimas avalduse. Vaadake neid, mis on klassikalised nii värvi kui ka trükiga. Te saate osta t-särgid, millel on neile jutumärgid või Che. Nagu teie hooajaline kulumine, saad hea riietuse oma tavapäraseks kasutamiseks väljasõiduks, see Che Guevara t-särgid näeb hea välja teie mis tahes tüüpi pükstes või teksades.\nCopyright 2020 \_ Põhiline \_ 9 Viimased ja populaarsed Che Guevara T-särkide kujundused


Otsus nr 437 - Eesti Meediaettevõtete Liit\nOtsus nr 437Bruno Lill24. jaan. 2013 5. märts 2020\nKaebus nr 437\nPressinõukogu otsus 24.01.2013 | ÕIGEKSMÕISTEV.\nPressinõukogu arutas Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvarti kaebust Postimehes 25. septembril 2012 ilmunud artikli „Uuritakse abilinnapeaga seotud linnaraha liikumist“ peale ja otsustas, et Postimees ei ole rikkunud head ajakirjandustava.\nArtiklis on kirjas, et rahapesu andmebüroos on huvi tekitanud 63 912 eurot, mis laekus 2011. aasta 22. veebruaril Tallinna linnakantselei pangakontolt Eesti Taekwondo Liidu kontole. Tallinna abilinnapea ja Eesti Taekwondo Liidu president Mihhail Kõlvart sai artiklis võimaluse selgitada raha maksmise alust ja selle kulutamist.\nMihhail Kõlvart kaebas Pressinõukogule, et artikli pealkiri on eksitav ja artikkel sisaldab valeväiteid. Kaebaja kinnitusel ei ole Politsei- ja Piirivalveametil kestvat huvi nagu väidab tema sõnul loo pealkiri. Samuti ei ole kaebaja rahul, et ajakirjanik ei tee artiklis vahet temal kui abilinnapeal ja kui Eesti Taekwondo Liidu presidendil. Kaebaja märkis, et ülekanne tehti 22. veebruaril, kuid tema sai linnapeaks aprillis. Kaebaja lisas, et raha eraldamise esmane juriidiline alus oli Tallinna linna 2011. aasta eelarve. Kaebaja väitis, et uurimisorganid ega teised asutused ei ole antud küsimuses selgituste saamiseks või nõudmisega kontrollida finantsdokumente pöördunud ei tema ega ka Eesti Taekwondo Liidu poole ning seega on tegemist artiklis valeinfo edastamisega.\nPostimees selgitas Pressinõukogule, et Postimehe käsutuses olev dokument kinnitab rahapesu andmebüroo huvi. Postimees lisas, et artiklis ei ole väidetud, et Politsei- ja Piirivalveamet tunneb rahaeralduse vastu huvi. Leht märkis oma vastuses, et lugu põhineb rahapesu andmebüroo infol, mis pidas ülekannet ebaseaduslikuks, büroo hinnangul kinnitasid seda Tallinna Spordi- ja Noorsooameti juhtaja poolt tagantjärgi vormistatud haldusaktid.\nPressinõukogu otsustas, et Postimees ei ole eksinud ajakirjanduseetika koodeksi vastu. Pressinõukogu leiab, et Mihhail Kõlvart sai artiklis piisavas mahus sõna süüdistustele vastamiseks ja oma seisukoha avaldamiseks.\nPressinõukogu leiab, et ajakirjanikel tuleb olla viidetes täpsem ja artiklites viiteküllasem, et lugejal ei tekiks ekslikku arusaamist.


Polanski ja Harrise uus kõmuprojekt\nMäletatavasti oli Roman Polanski sunnitud end näitlejate streigi tõttu taandama oma karjääri kõige suurejoonelisemast ja ühtlasi kallimast filmiprojektist. Robert Harrise bestselleri „Pompei” suurejooneline ekraniseering, mille esilinastus oli planeeritud 2009. aastasse, eksisteerib hetkel vaid paberil, kuna seniajani on kinnitamata näitlejad ja uus režissöör.\nEnt pole halba ilma heata. Nagu Polanski on viimastel aastatel korduvalt vihjanud, on ta juba ammu unistanud ühe korraliku poliitilise põneviku lavastamisest. Seega on Robert Harrise uusim menuromaan „The Ghost” tõenäoliselt igati paslik originaalmaterjal. Bestselleri peakangelase prototüübiks on Suurbritannia ekspeaminister Tony Blair. Adam Lang on põlu alla sattunud endine valitsusjuht, keda ootab ees Haagi sõjakohus. Samal ajal kui Lang varjab ennast teisel pool ookeani idüllilises kohakeses nimega Martha’s Vineyard memuaare kirjutades, seisab tema kodulinn London silmitsi terroristide pommirünnakutega.\nRoman Polanski pälvis oma holokaustidraama „Pianist” eest parima režii Oscari. Kuna kolmekümne aasta tagune alaealise vägistamise süüdistus ei ole aegunud, on maailmamainega kineast Ühendriikides seniajani persona non grata. Sellest johtuvalt ei tule võtted Martha’s Vineyardis kõne allagi. Märksa reaalsem on mingi Põhja-Euroopa rannikuala.\nmärulisangar Jeesus Indias\nHollywoodis on otsustatud täita mõningad vähe tuntud leheküljed Jeesus Kristuse eluloos. Nimelt ei ole seni väidetavasti keegi jutustanud sellest, mida tegi ja kuidas elas Jumalapoeg 13. – 30. eluaastani. Ookeanitagused produtsendid tahavad tuua ekraanile loo mööda Indiat rändavast müstikust ja seiklejast, kes elas budistlikes kloostrites ja kritiseeris ägedalt sealset kastisüsteemi. 20 miljoni dollarise eelarvega linaloos (tööpealkirjaga „Aquarian Gospel”), mis peaks valmima 2009. aastal, lubatakse inimesi eksponeerida sarnaselt animatsiooni abil loodud pseudoajaloolise hittfilmiga „300”. Ühesõnaga, tulevases seiklusfantaasias on esmajoones käsil kristluse orientaalsete juurte otsimine. Peatähelepanu on koondatud ennekõike Lähis-Idast Indiasse ja Tiibetisse rännanud Yeshua tegudele, mitte tema sõnadele. Sobilike näitlejate jaht Bollywoodis ja Hollywoodis on juba alanud.\nSuri Briti televisiooni raudvara\nVerity Lambert (25. XI 1935 – 22. XI 2007) on just see naine, kellel on Inglise televisiooni edendamisel kõige suuremad teened. Vaid tinglikult võib võrrelda tema karjääriteed Tuhkatriinu looga. Alustanud Granada Televisioonis sekretärina (nädalapalgaga seitse naelsterlingit), sai noor hakkaja naine sealt väga lühikese ajaga sule sappa. Järgmiseks kodutelevisiooniks sai British Broadcasting Corporation ehk suupärasemalt BBC. Kohe alguses vedas Verity Lambertil tohutult, kuna saatus tahtis, et kompanii toonase draamabossi Sydney Newmani soovitusel sai just temast peaaegu kolmeks aastaks perekeskse seiklussarjana käivitatud „Dr Who” („Doctor Who”) esimene produtsent. Teatavasti läks see legendaarne programm televisiooni ajalukku kui kõigi aegade kauakestvaim ulmeseriaal, mida demonstreeriti katkematult tervelt 26 hooaega. Kajastades nende aastate jooksul kaheksa doktori ja nende vähemasti 30 kaaslase uskumatuid seiklusi aegruumis, on „Dr Who” jäänud seni ületamatuks fenomeniks. Pärast pikemat pausi jätkab kultusseriaal juba mitmendat aastat uute jagudega.\nVerity Lamberti paljudest teleprojektidest on Eesti telekanaleile jõudnud näiteks seiklussari „Meisterspioon Reilly” (1983), draamasari „Edward ja missis Simpson” (1978) ja komöödiasugemetega põnevik „Agendid jõude” („Sleepers”, 1991). Pikki aastaid juhtis Suurbritannia üks mõjukamaid televisiooninaisi endanimelise kompanii Cinema Verity tööd. Veebruaris 1997 valis Briti Filmiinstituut Verity Lamberti ühes Michael Parkinsoni, Lynda La Plante’i ja Alan Yentobiga oma auliikmeks.\nPierre Granier-Deferre (22. VII 1927 – 16. XI), prantsuse filmi- ja telerežissöör, kelle filmides on teinud mitmed oma tipprollid ekraanikuulsused Jean Gabin, Simone Signoret, Alain Delon, Lino Ventura, Romy Schneider, Michel Piccoli, Philippe Noiret ja Jean Rochefort. Granier-Deferre’i 30 täispikast filmilavastusest on olnud kommertslikult edukaimad Georges Simenoni romaanide ekraniseeringud „Kass”, „Lesknaine Couderc” (mõlemad 1971), „Rong” (1973) ja „Põhjatäht” (1982). Teisi hitte: „Härraste rass” (1974), „Puur” (1975), „Naine aknal” (1976), „Võõras afäär” (1981). Ta oli ka üks 1990ndate keskel valminud 16jaolise krimisarja „Maigret” (nimiosas Bruno Cremer) põhistsenariste. Tema poeg Denys Granier-Deferre (sünd 1949) on Prantsusmaal võrdlemisi hinnatud telerežissöör.


Sinu auto on turvaliseks liiklemiseks valmis, kas Sina ka? – Accelerista\nOled siin:Esileht»ARVAMUS»Sinu auto on turvaliseks liiklemiseks valmis, kas Sina ka?\nSinu auto on turvaliseks liiklemiseks valmis, kas Sina ka?5 minuti lugemine\nautor Ylle Tampere\t 17. veebr. 2018 Kommentaare pole\nAutotootjad panustavad järjest rohkem turvalisusse. Euro NCAP tulemused kinnitavad, et suur osa uudismudelitest on viie tärni väärilised ehk väga turvalised. Kas inimene autojuhi rollis suudab tehtut hinnata või muutub ta – teades, et auto teda kaitseb – hoopis hooletumaks?\n2017. aasta oli Euro NCAP turvatestide tulemuste osas erakordne: vähe oli uustulnukaid, mis viit tärni ei väärinud. Tipus aga läks võitja selgitamiseks vaja kümnendiku täpsusega arvutamist, nii head tööd on tootjad teinud!\nRealt kaldumise märguanne või reahoidja, kohanduv kiirushoidik, jalakäija tuvastus, kokkupõrke ennetussüsteem jpm – see kõik pole ammu enam noobelklassi autode privileeg vaid jõudnud nii väike-keskklassi kui superkompaktide varustusse.\nTäna veerevad tehaseliinidelt nn. tavaautod, mille baasvarustus on kaugelt rikkalikum kui eliitautode tipp-mudelid 10 aastat tagasi ning millele saab juurde tellida rea moodsaid juhiabisid, mis võimaldavad sõidukist mõelda kui natukene isejuhtivast ja isemõtlevast.\nPiisab, kui autol on lisaks ennetavatele turvaabidele sisseehitatud käed-vabad-süsteem, reahoidja, kohanduv kiirushoidik ning kaamera, mis pidevalt teed jälgib ja võimalikest ohtudest teavitab, kui inimjuht võibki end roolis juba lõdvemaks lasta ja mõelda eelseisvast suusapuhkusest või sellest, mida õhtusöögiks teha.\nAUTO EI SAA VASTUTADA\nUinunud valvsus maksab aga julmalt kätte. 2018. aasta algus Eesti liikluses lõi korraga kaineks ka karsklased: 10 hukkunut jaanuaris tundub kui õudusunenägu ent see jätkub – veebruari esimeste päevadega on Looja karja läinud veel mitu inimest.\nKogu maailmas hukkub liikluses aastas umbes 1,3 mln inimest, Euroopas 25 000, Eestis sadakond – mis toob tänavune, saame teada 31. detsembril. Samas vaimus jätkates on oodata süsimusta rekordaastat.\nLiiklussurmade, aga veel enam, -vigastuste sagenemises ei saa me süüdistada autoinsenere ega viletsaid teid – enamus raskeid liiklusõnnetusi juhtub totrate juhtimisvigade tõttu. Valesti valitud kiirus, kõrvalised tegevused roolis, sõiduolude ebaadekvaatne hindamine, liigne enesekindlus, soov sõpradele muljet avaldada, alkohol, väsimus, narkootikumid on vaid osa põhjustest.\nKui aega saaks hetkhaaval tagasi kerida, võiks liiklusõnnetuse anatoomiast mõndagi õppida ja ehk leida üles ka “punase sekundi”, kus kõik läks nii valesti, et õnnetust enam ära hoida ei olnud võimalik. Enne seda aga saanuks! Fakt on, et auto, olgu ta nii moodne kui tahes, neil hetkedel inimesel kaasa rääkida ei saa. Lolli otsuse targas autos langetab ikka inimene ise.\nKa tulevikus, kui teedel vuravad pool- ja täisautonoomsed sõidukid, jääb vastutama ikkagi inimene, kes langetab otsuse, kuhu ja kuidas sõidetakse.\nAlles siis, kui valdav osa autodest on isejuhtivad, võib õigusruumi paradigma muutuda masinmõtlemise suunas. Sinna on aga veel oi kui palju aastaid aega. 1,3 miljonit hukkunut aastas, mäletate? Eesti teedel on ka 1 laip liiga palju ning vigastatute elule tagasiaitamise tegelikust hinnast pole me veel rääkinudki.\nINIMENE EI VIITSI\nJärjest turvalisemad autod ei pruugi kaasa tuua paremat liikluskultuuri, pigem vastupidi, mida on tõestanud kasvõi uue aasta algus Eesti liikluses.\nÜldine tunnetus on, et meie liikluspilt muutub järjest viletsamaks – suvalised manöövrid, hoolimatus kaasliiklejate suhtes, oskamatus lugeda liiklusmärke jne. – mis võiks olla põhjus, et me ise justkui kurja karja kutsume?\nUuringufirma J.D.Power viis 2017. aastal autoomanike seas läbi küsitluse, mille tulemused on jahmatavad: peaaegu mitte kedagi ei huvita ja keegi ka ei kasuta moodsaid tehnoloogilisi lahendusi. Siinkohal on huvitav teada, et ühtviisi käivad imevidinad üle jõu nii noobelautode kui nn. rahvaautode juhtidele.\nPõhjusi, miks autojuhid ei kasuta sisseehitatud käed-vabad-süsteemi või häälnavigeerimist on lihtne: kui pole eluliselt vajalik, siis ei tule selle pealegi, et peaks puudust tundma. Ning teine asi: tihti on menüüdes kaevandamine tehtud nii keeruliseks, et … lihtsam on võtta nutitelefon ja seal asi joonde ajada.\nOLEME OMA AUTODE VÄÄRILISED!\nJ.D. Poweri uuringu puhul on õppetunni sisu selles, et keskmine tarbija ignoreerib kollektiivselt funktsioone, mille kasutamine nõuab olulist pingutust ning hindab lihtsalt mõistetavat tehnoloogiat.\nOmeti on autotootjad omalt poolt teinud kõik, et mõne minuti jooksul võiks omandada kõik elutähtsad, sh elus püsida aitavad funktsioonid – mõelgem kasvõi enamuse uute mudelite baasvarustuses olevatele turvaabidele ja infolustile – tegu pole tuumafüüsika vaid kasutajasõbralike lahendustega, mis omakorda loovad võimaluse olla väärikam ja vastutustundlikum liikleja.\nTänapäeva auto on inimese sõber ja kaitsja, kui inimene sel seda olla lubab. Näiteks ei lase neljarattaline sõber liiga kaua puhkamata sõita – ta annab märku, kui on aeg teha kohvipaus.\nKaamerasilmad valgustavad sõiduki ümbrust kuni 360 kraadi ning alt ja pealt ega jäta märkamata pisematki taskukoera. Kui vaja, saab auto hakkama isegi iseparkimisega.\nTõsi, on rida asju, mida moodne auto teha ei suuda: vaigistada nutiseadet või peita selle juhi käeulatusest sootuks; takistada jääknähtudega või vihast juhti sõitma minemast; salvestada autos ja väljaspool toimuvat automaatselt, et vajadusel see häirekeskuse serverisse saata.\n360-kraadi salvestav pardakaamera, digitaalsed peeglid, alkolukk ja “leviauk” on tõenäoliselt järgmised turvalahendused, millega autotootjad tegelema peavad. Selleks, et suunata inimesi olema moodsate ja turvaliste autode väärilised liiklejad.\nMis takistab meil aga ise vabatahtlikult võtmast viisaka liikleja vastutust? Kui oled ostnud mugava (ja turvalise) auto, siis… milleks sa selle tegelikult soetasid? Mõtlemise koht.\nKaanepilt: Ylle Rajasaar. Arikkel ilmus Viking Motorsi kuukirjas. Loe rohkem lugusid siit\n#featured Arvamus Euro NCAP KIA Liiklusohutus Opel Peugeot Turvalisus\nEelmine artikkelJutud sellest, et nädalas loobub 50 Taxify juhti teenuse osutamisest, ei vasta tõele\nJärgmine artikkel Hyundai Kona – inspireeritud päikeselisest Hawaiist, sobilik ka lörtsisele Maarjamaale


Telefon saabus parandusest iga kord sama veaga. Pood ignoreeris remondimeeste jahmatavat hooletust ja süüdistas ikkagi klienti - Kasulik.ee\nTarbija ostis kauplejalt nimega MR Liider OÜ 09.05.2016 mobiiltelefoni Sony Xperia Z5 hinnaga 600 eurot. 28.07.2016 pöördus tarbija kaupleja poole, sest töötamast lakkas HF pesa (kõrvaklappide pesa). Kaupleja suunas tarbija telefoni remondiettevõtja MTTC Eesti OÜ-sse.\nTelefon parandati, kuid unustati paigaldada tihend. 26.11.2016 pöördus tarbija HF pesa mittetöötamise tõttu uuesti MTTC Eesti OÜ poole. Telefon parandati. 25.12.2016 pöördus tarbija uuesti remondiettevõtja poole, sest tihend oli jäänud paigaldamata.\n26.06.2017 esitas tarbija kauplejale pretensiooni telefoni puuduste kohta. Telefon parandati, kuid jäeti paigaldamata tihend. 26.10.2017 andis tarbija telefoni kauplejale, sest sellel oli jälle ilmnenud sama puudus.\nKoos telefoni üleandmisega esitas tarbija kauplejale lepingust taganemise avalduse. Kaupleja tarbija avaldust ei rahuldanud ning 15.11.2017 esitas tarbija avalduse tarbijavaidluste komisjonile. Tarbija nõuab telefoni eest makstud 600 euro\nKaupleja selgitas tarbijavaidluste komisjonile, et telefon on parandatud ja see on töökorras. Puuduste võimaliku põhjusena nimetas kaupleja sagedast kõrvaklappide kasutamist või mitteoriginaalklappide kasutamist.\nLagunenud kohvri tagastanud klient valis koos müüjaga välja uue. Poodnik kutsus kliendile politsei ja süüdistas teda varguses (60) 06.03.2018\nPoolte vahel puudub vaidlus selles, et telefon vajas korduvat ühe ja sama puuduse kõrvaldamist. Seega telefoni remontimine ebaõnnestus korduvalt.\nSeaduse kohaselt loetakse müüjat müügilepingut oluliselt rikkunuks, kui asja parandamine ebaõnnestub ja lepingupool võib lepingust taganeda, kui teine lepingupool on lepingust tulenevat kohustust oluliselt rikkunud. Kaupleja peab tarbijale tagastama 600 eurot.\nKurvad numbrid: kui paljud eestlased on telefoni näppides sattunud liikluses ohtlikku...


Ministeerium käibemaksuerisusi ei poolda | Praxis\nMinisteerium käibemaksuerisusi ei poolda\nKuigi lõppeval nädalal tõstatus taas arutelu esmatarbekaupadele kehtestatud käibemaksumäära osas, siis rahandusministeerium erisuste tegemist ei poolda.\nRahandusministeeriumi fiskaalpoliitika osakonnajuhataja Andrus Sääliku sõnul on raske muutusi teha nüüd, kui senise süsteemiga on harjutud, vahendas “Aktuaalne kaamera”.\nTa lisas, et kuigi mõne tootegrupi puhul, nagu on praegu näiteks raamatud ja ravimid, on käibemaksu vähendamine võimalik, siis üldiselt tähendaks see riigi jaoks suurt kahju.\nKõigepealt jääks riigil saamata sadadesse miljonitesse ulatuv summa, mida riik saaks kasutada toetuste jagamiseks.\nIsegi, kui riik plaaniks madaldada esmatarbekaupade tulumaksu, oleks odavamaid hindu Sääliku hinnangul oodata naiivne.\n“See, mida viimastel päevadel siin suured kaubandusketid on öelnud, seda nad peavadki ütlema. Aga tegelikult nemad on kogu selles ahelas alles viimased tegijad. Nemad ei ole võimelised garanteerima, et järgmisest päevast, ütleme et 1. jaanuarist, oleksid kõik kaubad siis selle 20 protsendilise käibemaksu võrra odavamad,” selgitas Säälik.\nKuigi lõppmüüjad võtavad tootelt vaheltkasu, tulevad tootele lisanduvad summad tootjate, vahendajate ja maaletoojate poolt. Samuti on probleemiks maksupettused, kus tooteid lükatakse tarbimisse mõne sellise kaubagrupi alt, kus ei ole maksu peal.\nKui tarbija on juba nõus maksma toote eest mingisuguse summa, siis jõuab see hind sama tasemeni tagasi. Poliitikauuringute keskuse Praxis analüütik Andres Võrk arvas, et hinnalangus sõltub pigem tarbija teadlikkusest.\n“Enamasti arvatakse, et kui me räägime näiteks toidukaupadest või esmatarbekaupadest, siis inimesed on vähe hinnatundlikud, sest nad peavad paratamatult seda ostma,” lausus ta.\n“Seega, kui nüüd me laseme maksumäära alla kukkuda, näiteks käibemaksul toidukaupadele või esmatarbe kaupadele, siis tegelikult ei ole otsest survet, et hinnad peaksid kukkuma,” tõi Võrk esile probleemi.\nSeega on arukam keskenduda esmatarbe kaupade maksumäära langetamise asemel hoopiski sellele, kuidas aidata neid, kellel on praeguse seisu juurde hakkamasaamisel raske.\nAndres Võrk ütles, et reeglina on maksueristusega sotsiaalpoliitilisi eesmärke täita väga kulukas. Seetähendab, et maksude langetamise puhul väheneks vaesema rahva kulutused. Rohkem võidaks sellest aga rikkam rahvas, kellel otsesel seda abi vaja ei oleks.\nAllikas: Ministeerium käibemaksuerisusi ei poolda, ERR


Hiina jüaan 17 aasta tugevaim - Äripäev\nRainer Saad 20. juuli 2011, 15:01\nHiina jüaani kurss kerkis USA dollari suhtes täna 17 aasta rekordkõrgusele, tekitades spekulatsioone, nagu kasutataks valuuta kallinemist selleks, et võidelda inflatsiooniga.\nUSA dollar odavnes jüaani suhtes nii madalale kui 6,4556. „Ametnikud soovivad näha jüaani kallinemist, kuna inflatsioon on nii kõrge ning ekspordil läheb hästi,” ütles Hong Kongis asuva Royal Bank of Canada analüütik Brian Jackson Bloombergile.\nHiina Valuutakomitee ütles täna, et jüaani väärtuse tõus ei vähenda Hiina valuutareserve ning valuutareform peaks kiirenema.\n„Mure jüaani kallinemise pärast ja selle mõjust valuutareservidele ei ole määrav faktor, sest palju tähtsam on inflatsioon kontrolli alla saada,” ütles Jackson. Tarbijahinnaindeks kerkis Hiinas juunis 6,4%.\nRoyal Bank of Canada usub, et jüaan kallineb veelgi, kuna inflatsioon avaldab selleks survet.\nHiina ärgitab USAd usaldusväärsusele 3\n20. July 2011, 15:17


Kalkunil kael paistes/paisunud?\nPealkiri: Kalkunil kael paistes/paisunud? 10.07.12 2:16\nEmakalkun on munema hakanud. Eelmine kalkun kes munema hakkas leidis õnnetult enda otsa rebase suus. Täna leidsin õuest värske kalkuni muna ja emakalkunil on kael paistes. Ning on ka tige- kanakukkedega peab sõda. Kas see paistetus on munemisega seotud?\nPilt ka: http://fotoalbum.ee/photos/pargitalu/97372773\nPealkiri: Re: Kalkunil kael paistes/paisunud? 10.07.12 18:46\näkki on sutsata saanud?.\nPealkiri: Re: Kalkunil kael paistes/paisunud? 10.07.12 20:41\nVõimalik, et on kuna meil ka mesiased. Täna tundub see paistetus väiksem- ju midagi hullu ei ole\nPealkiri: Re: Kalkunil kael paistes/paisunud? 10.07.12 22:05\nMunemisega selline asi küll ei kaasne\nPealkiri: Re: Kalkunil kael paistes/paisunud? 15.07.12 9:02\nTegime paar päeva tagasi kalkunile kiire esmaabi kuna ta hakkas väga imelikult ringi taaruma ja nohisema. Kael oli ikka väga paistes, lisaks pea pealne ja rind. Võtsime zileti kätte ja tegime väikese augu sisse, et mis iganes seal ka on saab välja tulla. Ei raatsinud lasta tal maha ka surra või doktor Kirvest kasutada kuna ta munemas ilusasti. Ja mis siis seal paistes osast välja tuli?- ainult õhku.\nNüüd on kael kalkunil endine, pole enam paistes ja lind õnnelik. Kuigi tal valus oli aga mis teha, kui tuleb ise arsti mängida ...\nPealkiri: Re: Kalkunil kael paistes/paisunud? 15.07.12 18:16\nÕhukott on siis kuidagi vast viga saanud,tundub nii.Kas peale seda õhu väljalaskmist enam sellist paistetust pole üles ajanud?\nKui nüüd rinnal või kaelal veel näed,et naha all on mingi kogus õhku,siis steriilse süstlanõelaga saad selle välja lasta.torgata tuleb ettevaatlikult muidugi,vaid naha alla õhukogumisse,mitte sügavamale.Samal ajal võib seda õhku täis osa veidi silitada ,siis jookseb nõela kanali kaudu õhk ilusti välja.Kui enam survet pole,peaks vigastus õhukotis ise kenasti sulguma.Hoia sel piirkonnal silm peal veel mõnd aega.\nAhjaa,vaata ka seljale,kukla taha ja rinnakule,sulgede alt ei pruugi paista kui palju seda õhku naha alla on kogunenud.\nVahel tuleb õhku välja lasta mitmed päevad järjest,oleneb kui suur on õhukoti vigastus.\nPealkiri: Re: Kalkunil kael paistes/paisunud? 15.07.12 18:59\nIgaks juhuks lisan,et õhukotiide probleem ei teki mitte ainult vigastustest,vaid ka mõned haigused põhjustavad sellist jama,nt.kolibakterioos,mükoplasmoos (levib Eestis usinalt).\nEt siis tasub kalkunil silm teraselt peal hoida.\nPealkiri: Re: Kalkunil kael paistes/paisunud? 15.07.12 23:05\nSibelle tänud. Olen teda nüüd jälginud ja tundub, et asi paraneb. Pole enam paiste löönud, ka katsudes pole kuskilt tunda. Käitub nüüd nii nagu ennem.\nAga hoian ikka silma peal.\nPealkiri: Re: Kalkunil kael paistes/paisunud?


unitedkiters.ee - sten-henrik surfipäevik\nE-mail: fox11@hot.ee Registreeris: 25.06.2012 Postitusi chatis: 2\nPisiku sain külge 2012 suvi\nLiquid Force Havoc 2009 10m2 lohe\nRRD Vision 2012 10.5m2\nRRD Placebo laud\n18.07 Võsu 19/07/13 11:53\nLubas kella 7st õhtul puhuma hakata ja nii siis suuna Võsule ette võtsime. Kohale jõudes oli täielik null ning kui kell sai 7, hakkas vaikselt tulema. Esimesed tund aega pidin siiski ootama, sest oli veel liiga lahja. Kella 8st sai vette ja siis tuli korralikult. Tegin hüppeid ja võtsin julguse kokku ja proovisin esimest korda backrolle, mis iga kord lõppesid küll korraliku cräshiga, kuid algus seegi. Sõita oleks ka kauem saanud, aga kell oli palju ja nii tulime peale ühte, kuid head tundi sõitu ära.\n11.07 Pidula 11/07/13 22:05\nVeits peale kolme sai vette ja 4h sõitu. Lõpuks oli kett ikka korralikult maas. Tuul oli mõnusam kui viimane kord - veidi rahulikum ja ei rebinud mu 10st nii jubedalt. Korralikult adru viskas kalda poole ja paljud, kellel lohe maha kukkus, sai pikalt liine puhastades aega viita, minul läks õnneks. Päike paistis ning sai hüppeid harjutatud. Backrolli olen viimasel ajal eesmärgiks võtnud, kuid no ei julge kuidagi pidi seda visata, ehk varsti.\nKristjan M (Mowgli) 12/07/13 00:09\nOlime täna seal. Õpime sama asja. Mine lihtsalt julgelt peale ja ära jäta rolli poolikuks. Ise ei saanud alguses kõrgust et rolli lõpetada. lohe peab olema natuke kõrgemal kui sa tavaliselt sõidad. Kidlasti aitab kaasa see, kui sa keerad oma pead korralikult. Kujuta ette et sinu taga sõidab kuum tsikk korralik pop juurde ja ongi kotis.\n08.07 Pidula 09/07/13 11:31\nKokku 3,5h vees ning tingimused olid ulmed. Polnud sellistest lainetes varem veel sõitnud ning alguses oli täitsa raske ja kergelt hirmuäratav, kuid hiljem oli juba parem ning sai neid laineid juba nauditud. 10 ruudune rebis ka jube tugevalt. Lohega kõrgushüppe rekord tuli ka täna kindlasti ära. Tuul puhus veel kaua, kuid peale 3,5 tundi olin ma omadega täitsa läbi ning lahkusin.\n07.07 Saarel 07/07/13 19:29\n1h kirja Ööril. Tänud kaassurfarile, kes mind juhuse tahtel teisest kohast leidis ja vähe paremasse kohta juhatas. Tuult kahjuks väga palju polnud ning mina olin oma 10sega kahvatu 15 ja 18se kõrval Kuigi vahepeal sai sõita. Homme peaks hästi paugutama, vaatab, mis siis saab.\n01.07 Võsu 02/07/13 12:34\n1,5h sõitu ja loheks oli seekord Raigo 12m2 obsession pro. Rohkemaks tuult ei jätkunud.\n17.06 Võsu 18/06/13 16:27\nEnne viimast ja väga töist koolinädalat üks tõsiselt intensiivne surfiõhtu. Algul Rakveres sadas, kuid kui Võsule jõudsime kuskil 14.30, päike paistis ja tuul möllas. Lohe üles ja kohe sõitu, esimene sess oli kuskil 2,5h, siis kuskil 15 minutit hinge tõmbamist ja veel 1,5h otsa. Lõpuks olin päris läbi omadega ja päris mitmed kohad on täna kanged. Hüpata sai aeg-ajalt ning korralikult triibutada. Tuul vist kaelast ka läbi käinud, sest no pead pööran hetkel nagu robot.\nMuidu ootan juba veel selliseid päevi, kus saab pikalt sõita.\n20.05 Katariina kai 20/05/13 21:42\nEsimest korda siis Tallinnas surfatud. Siiamaani olin ainult Virumaa randades ja ka korra Mändjalas sõitnud. Sain siis koolitükid tehtud ja kella 5ks jõudsin kuskil randa, kuid kindad-sussid-müts jäid ikka maha, kuid polnud viga midagi, külm ei hakanud. Rahvas oli üldjuhul suuremate lohedega peal ja mina oma 10sega ei saanud algul üldse vedama ning otsustasin tulla välja. Õnneks minema ei läinud ja proovisin mõne aja pärast uuesti ja siis läks asi ludinal. Üle tunni aja sai ilusti sõita. Virumaa kandis tavaliselt sõidame 2-3-4kesi ning tänane Katariina oli uus kogemus, sest lohesi oli peal kõvasti. Lainete abil sain aeg-ajalt hüppeidki sooritatud ja kokkuvõttes võib öelda, et hea päev.\n05.05.13 Letipea 05/05/13 23:34\nTerve nädala passisin Tallinnas koolis ja kadestasin, kuidas teised nädala sees sõitmas käisid. Algul vaatasin, et ei luba üldse nädalavahetuseks tuult, kuid siis hakkas pühapäevaks juba näitama ja väga hästi isegi. Täna puhus isegi üle 10 m/s usun. Randa saime kell 3. Õues oli mõnus ja vahel piilus pilve tagant välja ka päike. Kohati käis lohe üle, kuid sai hakkama. Tänane sõidupäev oli eriline selle poolest, et tegin oma esimesed hüpped ja aeg-ajalt jäin püsti ka (enamasti päris korralikud crashid). Raigo tegi ka huumorit, hiljem lohega randa tulles jäi tal liin, mingise palkkonstruktsiooni külge kinni ja hakkas vedama ja korralikult, lendas järgi lohele nagu Superman, pool meetrit vasemale ja oleks auto esiklaasi lennanud.. Aga jäi õnneks terveks.\nPilt ka minu legendaarsest hüppest


Merelaiu Puhkeküla, Majutus 42 voodikohta / Puhkus maal « Maaturism\nTõlli küla, 88101, Tõstamaa vald, Pärnumaa\nGPS 24°1'26'' E, 58°18'18'' N\nGSM: (+372) 553 0850\nAsukohakirjeldus: Pärnust 50 km Tõstamaa poole. Merelaiu Puhkeküla asub Pärnumaal Tõstamaa lähedal looduskaunis kohas mere kaldal.\nLisateenused: Saun (19,20 €), toitlustamine ettetellimisel, peoruumi rent (50 in; 9,60 €/h), lõkkepuud (3,20 €/korv), pedaalipaadi rent (9,60 €/h), aerupaadi rent (6,40 €/h), meresüsta matkade korraldamine ettetellimisel.\nLisavõimalused: Võrkpalliplats, köögi kasutamine, lõkkeplats, grillimisvõimalused, ujumine, lastemänguväljak, pergolo tiigi ääres, kalapüügi võimalus.\nMerelaiu Puhkeküla (42 voodikohta)\nMajutus: aastaringselt 16 kohta. Mai-oktoober 44 kohta.\nPuhkeküla pakub majutust mitmel erineval moel. Aastaringselt on võimalik ööbida peamaja 2- või 3-kohalistes tubades (maksimaalselt 16 kohta). Maist oktoobrini lisamajutus kämpingutes ning telkides kuni 100-le inimesele.\nHinnad: Majutus peamajas 13 €/in, kämpingmajas 8 €/in. Telkimine 4 €/in.


Õlletehaste eeskuju väärib järgimist\nSaku õlletehas korraldas aasta alguses konkursi Eesti-sisese transporditeenuse ostmiseks. Kuigi konkursile laekus hulgaliselt pakkumisi, ei valinud Saku õlletehas neist ühtegi. Koostööd jätkatakse varasemate partneritega (kasutatakse kaheksat firmat, et hoida ära mõne firma monopoliseisuse tekkimist), kuid konkurssi kasutati nendega uute lepingute sõlmimiseks. «Olemasolevate firmadega sai rääkida sellelt baasilt, et meil on mujalt olemas odavamad pakkumised, ja nad nõustusid hinda alla laskma,» seletab Saku õlletehase väljaveotalituse juhataja Marko Loos. Ta möönab siiski, et hinnalangus ei ületanud kümmet protsenti.\nVeelgi paremini läks aasta tagasi Tartu õlletehasel, kes tookord väitis, et konkursi tulemusel vähenes transpordikulu veerandi võrra.\nVaatamata konkursside edukusele on Tartu ja Saku õlletehaste transpordi vähempakkumiste kuulutused lehtedes peaaegu ainsad. Põhjuseks võib olla transpordituru madalseis, kus vedajad on ka ilma konkurssideta valmis kliendi nõudmisi täitma, et säilitada veotellimus.\nSaku õlletehase konkursil me ei osalenud, sest eeldasime, et peab võtma terve õlletehase mahu (tegelikult kasutab Saku õlletehas kaheksat veofirmat -- toim.). Me ei pea ennast veel nii tugevaks, et siseturul tervele mahule pretendeerida.\nMiks selliseid avalikke konkursse on nii vähe? Ilmselt on enamik Eesti firmasid konkursside korraldamiseks liiga väiksed. Vähempakkumiskonkursiga saabuv info nõuab läbihekseldamist ja tuleb teha õige valik. See nõuab palju tööd.\nVäiksematel firmadel on oma vajadused ja koostööpartnerid niigi teada. Nad teevad küll konkursse, et vähempakkumistega hinda alla tõmmata, kuid teevad väiksemale ringile (ei kuuluta ajalehes).\nSuurte avalike konkursside korraldamiseks peab firma geograafia Eestis olema piisavalt suur. Saku ja Tartu õlletehased on suured üle-eestilise tähtsusega frimad. Neil on Eesti ettevõtetest vast kõige suurem laialiveovajadus.\nTranspordifirma juhina olen loomulikult huvitatud, et Saku õlletehase transpordipakkumiskonkursiga analoogseid vähempakkumisi oleks rohkem.\nEi ole ise ühtegi avalikku rahvusvahelise transpordi vähempakkumiskonkurssi korraldanud. Praegu on olukord, kus soov vedada on rohkem vedajate poolne. Nemad on ilmselt rohkem hädas, sest veofirmasid on turul niivõrd palju. Nad helistavad ja küsivad, et andke mingit koormat.\nKonkursi teel on võimalik saavutada veel madalamat hinda. Samas on meiega ühendust võtnud Austria firma LKV Transport, kes on teinud Eesti vedajatest soodsamaid pakkumusi ning samuti võimaldavad nad pikaajalist krediiti transpordi eest maksmisel, mida Eesti vedajad ei suuda välja pakkuda.\nMeil on kirjalikku konkursiteadet ka suhteliselt raske avaldada. Tarnekanalid, kust me kaupa veame, on muutuvad, need ei ole pikaajalised ega konkreetsed.\nVõimalikult madalat kaubaveo hinda otsival firmal võib olla oht, et ka ekspediitor või vedaja hakkab selle veo teostamiseks otsima võimalikult odavaid teid. Odavaim tee ei pruugi aga olla kõige kiirem või on risk selle juures väga suur. Muud negatiivset ma vähempakkumiste juures küll ei näe.


Mart Laar: Gruusia valis tulevikku - Delfi\nMart Laar: Gruusia valis tulevikku\nMart Laar, Mihhail Saakašvili nõunik, Isamaa ja Res Publica liit\nEile olid Gruusias jõulud. Kirikutes toimusid pidulikud jumalateenistused, halvale ilmale vaatamata olid tuhanded inimesed kogunenud traditsioonilistele ristikäikudele. Jõulurahu pole paraku Gruusias tunda. Läinud aasta novembris vallandunud poliitiline kriis on Gruusiat tugevalt lõhestanud.\nÜhelt poolt pole selles ju midagi hämmastavat. Teame ka Eesti näitel, et radikaalsetel ja edukatel reformidel on kõrge poliitiline hind — ja seda eeskätt nende teostajatele. Küsimus pole seejuures isegi protestis teostatud uuenduste vastu, vaid pahameelega nendega kaasas käiva valu pärast.\nPole ju mingit kahtlust, et võrreldes olukorraga neli-viis aastat tagasi on Gruusia tundmatuseni muutunud. Tollased probleemid tunduvad hetkel aga kaugetena. Inimesed küsivad, miks pole nemad saanud majandusedust nii palju osa, kui lubati.\nEriti puudutatud on inimesed, kes reformide tulemusel on jäänud ilma oma magusatest töökohtadest või privileegidest. Nende jaoks on president Saakašvili kurjuse kehastus, autoritaarne liider. Ei saa eitada ka Gruusia juhtide endi tehtud vigu — vähest suhtlemist ja oma otsuste selgitamata jätmist, kuid ilmselt pole allkirjutanu kõige õigem kedagi nende eest kritiseerima. Olen neid isegi küllalt teinud.\nTehtud vigu tuleb loomulikult analüüsida, kuid targem on vaadata tulevikku. Seda üritab Gruusia ka teha. Tekkinud kriisile leiti poliitiline lahendus — president astus tagasi ning pani oma mandaadi demokraatlikult proovile, kuulutades välja erakorralised valimised. Valimisseadus kujundati opositsiooni ettepanekute alusel ümber, andes opositsioonile valimiste korraldamises ja jälgimises märkimisväärse rolli.\nSellele vaatamata võttis osa opositsioonist suuna Gruusia tuleviku määramisele mitte valimistel, vaid tänavatel, kuulutades, et nad ei tunnista valimiste tulemusi niikuinii. Gruusia võimud said aru, et oluline pole nende jaoks mitte ainult valimiste tulemus, vaid et oleks tõesti ausad ja demokraatlikud.\nSelleks kutsuti valimisi järgima kõige kõrgemal tasemel vaatlejaid, keda on hetkel tõesti kogu Gruusia täis. Mitmed neist — kaasa arvatud Eesti riigikogust saabunud vaatlejad — on oma arvamuse avalikult välja ütelnud. Sama on teinud ka OSCE, Euroopa Nõukogu ja europarlamendi vaatlejad. Kõik nad räägivad põhimõtteliselt ühte — valimised olid demokraatlikud ning tähendasid demokraatia jaoks Gruusias olulist sammu edasi.\nTulevikku vaadates tuleb Gruusial loomulikult teha tõsist tööd nii kampaania ajal kui valimistel ilmnenud kitsaskohtade lahendamiseks, kuid need probleemid ei mõjutanud valimistulemust. Gruusia rahval oli võimalus vabalt oma tahet väljendada ja ta on seda ka teinud. Mitmed vaatlejad on kutsunud kõiki osapooli valimiste tulemusi austama. Opositsioon on valimiste legitiimsuses aga eriarvamusel, samas on nende viidatud probleemid kohalikul tasemel kiirelt lahendatud ning korrarikkujad trellide taha toimetatud.\nTeine küsimus on valimistulemustega. Need pole praeguseks hetkeks, kui neid ridu kirjutan, veel selged. Loetud on vaid veidi üle 10% valimisringkondadest, hetkel on üle 53% antud häältest juhtimas Mihhail Saakašvili.\nTehtud on mitu „ukseaugu küsimust”, millest üks on levinud peamiselt Vene infokanalite kaudu ning kuulutab opositsiooni võitu. Teiste näol on tegemist tõsiste küsitlustega ning nende kohaselt on valimised võitnud endine president. Kuigi sellel puhul korraldas Rahvuslik Liikumine ka laupäeva õhtul omad pidustused, on Saakašvili deklareerinud, et valimiste võitjaks on kedagi võimalik kuulutada vaid häälte lugemise lõppedes.\nSee pole omakorda takistanud opositsiooni oma küsitlusele viidates end valimiste võitjaks kuulutama ning kutsuma inimesi meelt avaldama „illegaalse presidendi” vastu. Vaadates selleks tehtud ettevalmistusi, on näha, et mõnel pool on peamiselt just sellesse panustatud. Uhked plakatid, trükised — see kõik ilmus välja juba meeleavalduse esimesel tunnil, enne kui isegi OSCE oli oma hinnangu valimistele andnud.\nNagu näha, kavatsetakse käiku lasta oligarh Padri Patarkatsišvili poolt välja käidud stsenaarium, mille kohaselt kavatsetakse valimised mitteseaduslikuks kuulutada, rahvas demonstratsioonile ajada, võimudega konflikt provotseerida ning siis jõuga võim üle võtta.\nKas see nii läheb või mitte, seda ei saa rahvusvahelised vaatlejad mõjutada. Vaid grusiinid saavad ise otsustada, kas nad kavatsevad oma maale vee peale tõmmata või suudetakse siiski demokraatia teel püsida.\nÄra tuleb oodata ka valimistulemused. Võib eeldada, et Mihhail Saakašvili need võidab, kuid peamine küsimus on, kas ta suudab saavutada otsevõiduks vajalikud viiskümmend protsenti häältest. Loodetavasti saab selleks ajaks ka selgeks, kas opositsioon kavatseb valimistulemusi tunnustada või võtab suuna konfliktile.\nNii Gruusia kui kogu Euroopa huvides oleks, et Gruusia suudaks jätkata demokraatia teel. Kui see nii ei juhtu, ei oota probleemid mitte ainult Gruusiat.


Kommentaarid: HIINA ORJATÖÖ MEIE JÕULUMAAGIA NIMEL: kui palju saab tööline Disney nuku meisterdamise eest?\nHIINA ORJATÖÖ MEIE JÕULUMAAGIA NIMEL: kui palju saab tööline Disney nuku meisterdamise eest?\nToimetas Greete Kõrvits, 10. detsember 2018 17:42\nMart/ 12. detsember 2018 11:56\nEurooplase rahad liiguvadki vahendajate taskutesse. Ise sain sellest aru 4 aastat tagasi ja kohe nagu imeväel hakkas raha üle jääma. Toitu paraku peab ostma kodumaalt, kuigi ka see on väga kallis.\nTöö/ 12. detsember 2018 07:56\nKeda kotib... Vaadake eesti inimeste suurt töökoormust...\nHorros/ 11. detsember 2018 14:53\nGrete Kõrvitsa lookesed tunneb kohe ära - angloameerika tõlge rohmakas ja puises eesti keeles, hambutu või banaalseks muutunud teema, "ajakirjanduslik paljastus" ja faktitäpsuse eiramine. Selline pehme pohhuism. Häbi ÕL, on siis tõesti puudus nii suur, et selliseid andetuid palgal hoida?\net siis/ 11. detsember 2018 09:09\nSisutu artikkel. Sellised suurusjärgud nagu palju, vähe, ei jätku jne. Kui oli ettevõttes tööl ja ikka ei tea kui suur on töötasu jääb küsimus, kas üldse oli seal tööl? Järgmine teema, kui keegi ei ostaks neid nukke mida need töötajad siis teeksid? Millest elatuksid? Kumb variant on parem kas vähe raha või ilma rahata?\nhmm/ 10. detsember 2018 21:58\nSama sisuks artikli saaks, kui kirjutada meie endi Prisma, Rimi ja Maxima tavatöötajatest.\nTölpa/ 10. detsember 2018 21:54\nLugesid ju, et valmistaja saab sendi, materjal on teine sent ja meieni jõuab 39.- Ehk siis transport ei maksa ka seal midagi, siis müüja saab ühe nuku pealt 38.90\nHeh/ 10. detsember 2018 20:50\nNo aga kui ikka pole veel aru saanud... maailm töötabki orjatööjöu peal. Nii oli paartuhat aastat tagasi.... ja nii ok ikka edasi. Aasia. Aafrika. Löuna-Ameerika. Orjatööjöud. Ma ei ütle et see hea vöi halb, lihtsalt nendin fakti, et nii on\nTiit/ 10. detsember 2018 20:01\npalju aga meie kaupmehed kaubale otsa keeravad??????\nseda küll/ 10. detsember 2018 19:37\naga need nukud on inetud.\nhuin jaa/ 10. detsember 2018 19:11\nsuva sest, mina pean oma nänni oma raha eest kätte saama\nIndrek2/ 10. detsember 2018 19:06\nMis te siin nutate, globaliseerumine ja rahvaste ränne on ju ÕNNE ALLIKAS!!!\nP./ 10. detsember 2018 18:50\nTegelikult ei tohiks sellist kaubandust üldse otsusega toetada, väga kurb! Uskumatu, kui ahned on ikka osad inimesed!\nte seda hiina värki uurite,vaadake parem,kui palju meie omad orjad palka saavad!/ 10. detsember 2018 18:22\nja kellele see, et teenib vähe / 10. detsember 2018 18:07\nja töötab meeletult, uudis on. hetkel on hiina osade asjade tootmiseks juba kallis ja otsitakse odavamaid kohti, mida ära kasutada. mingites kohtades teenib valitsus veel lisaks nende õnnetute arvelt


10 kangelaslikku Batman V Supermani fännikunsti pilti, mida me jumaldame - Loendid\nPõhiline Loendid 10 kangelaslikku Batman V Supermani fännikunsti pilti, mida me jumaldame\n10 kangelaslikku Batman V Supermani fännikunsti pilti, mida me jumaldame\nSuured võitlused filmis Batman v Superman inspireerisid fännikunstnikke kujutama neid kangelaskujusid mitmel pildil, mida igaüks oskab hinnata.\nBatman V Superman: Õigluse koidik ei ole kõige populaarsem DCEU film või superkangelase film üldiselt. Kuid hoolimata oma vigadest andis see publikule ikkagi seda, mida ta pikka aega soovis - lahing Supermani ja Batmani vahel, mida on kujutatud otseülekande filmis, mitte ainult animafilmides ja telesaadetes.\nSEOTUD: 10 DC Justice League liiget, kes on kujutatud Sigatüüka tegelastena (fännikunst)\nmis on troonimängu raamatute õige järjekord?\nBatman uskus ekslikult, et Superman kujutab endast liiga suurt ohtu ja kavatseb Supermani maha võtta, et astuda temaga koos suurema vastastikuse vaenlase vastu. Film sisaldas palju meeldejäävaid hetki, mistõttu pole ime, et fännid tõmbasid sellest inspireeritud fännikunsti. Siin on kümme kangelaslikku Batman V Superman fännikunsti pildid, mida me jumaldame.\nBatmanil ei pruugi olla selliseid tegelikke supervõime nagu Superman, kuid see ei tähenda, et ta oleks abitu, mitte kaugelt. Seal on tema erinevaid vidinaid, mida ta kuritegevuse vastu võitleb, laialdased teadmised võitluskunstidest ja muidugi ka intelligentsus. Kuid Batmanil on ka üksik otsusekindlus, mis teeb temast ohtliku vastase kõigile, kes oleksid piisavalt rumalad, et teda ületada. Batman näeb välja positiivselt äge ja valmis Supermani selles fännikunstis alla võtma kiirdraw13 .\nÜkskõik, kas teile on meeldinud Ben Afflecki kujutatud Bruce Wayne ja Batman, ei saa eitada, et see Batman erines palju tema eelkäijatest. Mõnes mõttes oli ta tumedam, kuna tappis kurjategijaid ja jälitas neid ning ta ei vaevunud seda varjama. Kui Afflecki kostüüm selgus, olid fännid loomulikult huvitatud selle keerukast kujundusest ja tegid imelisi tegelaskuju. Üks parimatest on kiirdraw13 kes kujutas Batflecki mitut poosi.\n8Erinevad näod, ikka vaenlased\nJa auhind kõige originaalsema eest kunsti läheb ... Kõik, kes filmi vaatasid, teavad, kuidas Supermani ja Batmani viimane vastasseis välja nägi. Aga mis oleks, kui nad poleks tulnukas ja inimene, vaid koerad? See võib tunduda kummaline küsimus, kuid see on täpselt see dailynapkins kujutatud selles pingelises ja kuidagi endiselt armsas fännikunstis. Nii nende mõlema näo detailidele kui ka kostüümidele pööratud tähelepanu on imetlusväärne.\nBatman pole ainus, kes nägi filmis välja väga tõsiseltvõetav ja teda võis peaaegu nimetada süngeks. Supermehel polnud ka kõige paremad ajad, kuna rahvas pöördus suures osas tema vastu ja paljud süüdistasid teda Metropolise hävitamises.\nSEOTUD: 15 Savage Batman V Supermani meemid\nlaulud, kuidas ma su emaga kohtusin\nTema sünge meeleolu kajastub selles fännikunstis hästi filmitöö . Superman ei pruugi olla inimene, kuid ta on kasvanud sellisena ja ta kogeb ka inimlikke emotsioone, hoolimata sellest, mida tema vaenlased arvavad.\nOn aeg tuua sellesse fännikunsti loendisse natuke värvi. Kuigi Batman v Superman ei pruugi olla olnud parimaid arvustusi ja kriitikud panid selle enamasti panema, jätkavad fännid filmi fännide loomist ka paar aastat pärast esilinastust, nii et see jättis neile kindlasti mulje. Selles fännikunstis võitlevad Superman ja Batman ning hoolimata selle joonistuse jaoks valitud rõõmsatest värvitoonidest, mille on teinud art_theourlando , nad ei tundu eriti õnnelikud, mis ei tule üllatusena.\nSee fännikunstnik 39. nahkhiir annab sõnadele 'intensiivne pilk' täiesti uue tähenduse. Lõppude lõpuks näeb Batman välja nagu ta üritaks õppida Supermani kõige salajasemaid mõtteid, pähe näha ja Supermannil on tema ilme järgi otsustades ilmselt piisavalt. Sarnane stseen ilmus filmi plakatitel ja see on kuidagi veelgi muljetavaldavam kui fännikunst, eriti kui mõistetakse, kui kaua pidi ilmete ja kostüümide õigeks saamiseks kuluma.\nTõenäoliselt polnud isegi paljud koomiksifännid veendunud, et Batmanil õnnestub Superman enne võita Batman V Superman esietendus. Rääkimata inimestest, kes ei loe koomiksit ega näinud varem Batmani, Supermani, võitlust.\nSEOTUD: 10 DC Justice League'i liiget kujutasid end Disney tegelastena (fännikunst)\nHoolimata asjaolust, et Batmanil on võitluses selge miinus, suutis ta siiski oma positsiooni hoida ja oleks Supermani alistanud, võib-olla tapnud, kui poleks nüüdseks ikooniks saanud 'Päästke Martha!' hetk. achintya.venkatesh jäädvustas filmi ühe määrava hetke oma fännikunstis.\nSuperman oleks võinud Batmanit lüüa mitmel viisil Batman V Superman kuid ta alahindas riietatud ristisõdijat, tema intelligentsust ja otsustavust võita. Batman võttis Supermani käest peksa, kuid lõpuks suutis ta siiski võita, kasutades Supermani vastu Krüptoniiti. Võib-olla võitles see määrdunult, kui ta Kryptonite'i Supermani pihta tulistas, kuid tegi asja ära. Ta oleks võinud valida ka teistsuguse lähenemise, nagu see fännikunstis näha on Patrick Brown ja süstis krüptoniiti Supermani kehasse.\nkaksMis teeb mehest\nKui nad kaklema hakkasid, nägi Batman Supermani vaid võõra ohuna. Ta ei olnud Batmani silmis inimene, lihtsalt olend, kes tõi Metropolisele hukku. See võttis aega ja Batman tappis Supermani peaaegu enne, kuid lõpuks suutis ta mõista, et tulnukas oli ka mees, kellel oli ema, kes teda surma korral igatseks. _joonised näitab, et Batman ei näinud Supermani alguses mehena, kuid õnneks muutis ta lõpuks meelt.\nLõpuks on aeg anda veidi ruumi Wonder Womanile, kellel oli väiksem, kuid märkimisväärne osa Batman V Superman ning liitus kahe superkangelasega viimaseks võitluseks Doomsday vastu. Kui Doomsday tundus mõlemale nii Batmanile kui ka Supermannile muljet avaldanud, märkis Diana lihtsalt rahulikult, et tappis varemgi teistest maailmadest pärit asju, tõestades veel kord, kui tõeline halb ta on. mis on näojooned toob meid selle stseeni juurde tagasi ja Diana julgus on tema näost nähtav.\n2019. aasta lõvikuninga filmi osatäitjad\nLEGO Super Mario kutsub pärast värskendamist Luigi järele ja see on üsna jube\nTööde rida, 7. hooaeg: kõik, mida teame\nmitu kuud on mario-odüsseias\nmitu häbematut hooaega saab olema\nmaalt kuule teekond 3\nnõid 3, kuidas 2018. aastal kiiresti taset saavutada\n7 päeva surra, kui öö saab otsa\ntulekahju embleem: püha sõja sugupuu\nmillal naruto ja hinata tutvuma hakkavad


Andres Arrak Ärilehele: kas paneme majanduse kasvama? - Ärileht\nAndres Arrak Ärilehele: kas paneme majanduse kasvama?\nEsiteks muidugi ei saa (turu)majandust käskida. Kui jätta kõrvale mõned enesehävituslikud eksperimendid põhja Koreas, Kuubal ja kunagisel kuuendikul planeedist. Enese seebiks keetmine on ilmselt riikide ja rahvaste vääramatu õigus. Selle tegevuse arsenal on suur ja eks igaüks valib enda jaoks kõige meeldivama. Niikaua kui see ei suubu agressiivsuseks teiste suhtes, antagu minna.\nTeiseks sõltub tänases globaliseerunud maailmas kasv eelkõige sellest, kuidas läheb suurtel tegijatel ja sinu naabritel. Kui väikekodanlikus eeslinnas ajab naabri edu hambaid kiristama, siis majandusmaailmas on (peaks olema) lood vastupidi. Kui minnakse põhja, siis koos ja kui üles siis jälle koos. Eriti kui sa oled väike ja avatud majandusega riik. Muidugi, ka kodukootud lollused suudavad palju ära teha, ent tegelikult lainetatakse avamerel koos, mis sest et eraldi paatides.\nVõiks pikalt filosofeerida ja polemiseerida majanduskasvu mõiste ja vajalikkuse teemal üldisemalt. Ei ole suur saladus, et täna on seitsmendik maakera rahvastikust saanud tõelist tarbimispidu pidada üksnes sel põhjusel, et ülejäänud ei ole. Saanud või tahtnud, vahet pole. Varsti tahab süüa, juua, tahvelarvutit ja autoga sõita üheksa miljardit inimest. Mingi valemiga ei õnnestu tänast tarbimistaset korrutada seitsmega või kuuega, isegi mitte viiega. Järeldus ..... esiteks peavad tänased rikkad õppima elama palju vähemaga (lõunaeurooplased juba õpivad ja põhjapoolsematel seisab see varsti ees), teiseks tuleb kasv ise ja selle postuleerimine ümber mõtestada. Nobelist Robert Solow kasvumudel tuleb ümber kirjutada. Üksikuid hääli on kosta, ent tõelist pööret tead(v)uses veel ei paista.\nAga nüüd kodutanumale. Eestlastel on rikastele järele jõudmisega olnud väga kiire viimased kakskümmend aastat. Vahepeal tundus, et see on aastate kui mitte päevade küsimus. Siis tuli suur ahastus (viimane - meie jaoks esimene - kriis), siis tuli kiire väljumine ja uus optimism. Täna terendab silmapiiril emigratsiooni ja musta masendust (järjekorras vist küll vastupidi) tekitav stagnatsioon. Viimased uudised Eesti majanduskasvu pidurdumisest (aasta arvestuses vaid 1,3%) on sundinud muremõtteid avaldama mitmeid tuntud tegelasi.\nHeido Vitsur (E24, 12.08.): „Surutis maailmamajanduses, eriti aga eurotsoonis pole kuhugi kadunud, vaid hoopis süvenenud". Raul Eamets (ERR, 12.08.): „Senikaua, kui Soome majandus vindub, vindub ka ekspordist sõltuv Eesti majandus". Kaspar Oja (E24, 12.08.): „Aeglase majanduskasvu taga on välisnõudlus, mille paranemine kulgeb visalt". Jürgen Ligi (E24, 12.08.): „Majanduskasv ei rahulda". Mida oligi vaja tõestada - vaata artikli teist lõiku avatud majanduse käekäigust.\nAga vaadakem veidi pikemat ajatelge.\nVaadates Statistikaameti andmeid, meenutab Eesti SKT areng tõelist laevukest tormisel merel (vt Joonis) ehk siis südamekardiogrammi. Esimesed usaldusväärsed andmed pärinevad 1990. aastast. Kuni 1994. a. III kvartalini kestnud langus polnud muidugi loomulik kriis vaid kommunistide „suure mõttetegevuse" tulemusena saavutatud „kriisideta majanduse" kollaps. Ja siis läks esimeseks peoks - 1997. aasta päädis siiani rekordilise pea 12% majanduskasvuga. Järgnenud kukkumine polnud meie süü vaid tingitud Kagu Aasia ning Venemaa järjestikustest kriisidest. Kõrbesid nii TALSE kui esimesed laenuvõtjad. Tulemuseks -0,3% aastal 1999. Ent need esimesed triibulised veel ei õpetanud.\nEdasine meenutas unenägu: 2000-2007 ei langenud aastane kasv kordagi alla kuue protsendi. Pidu kogus odava laenuraha järel hoogu ja 2006. aasta oli kasv jälle üle kümne protsendi. Olime Hiina ja Iirimaa järel kiireimad kasvajad. 2008-2009 kriisis osalesime juba täieõiguslikult koos oma ugrimugrilike lollustega, nii era- kui avalikul tasandil. Kriisist eksportisime end imekähku välja ja olime kaubanduspartnerite toel 2011. aastal jälle Euroopa kiireimini kasvav majandus. Praegu on Eesti Panga prognoos käesolevaks aastaks vaid kask protsenti kasvu.\nMillest tekivad käärid?\nÜhest asjast ei saa tädi Maali Mehikoormast kindlasti aru. Miks siis, kui meie kasvasime tempos kümme protsenti, oli kolm protsenti kasvu Euroopas kõva sõna? Ja kui teised kukkusid kolm, siis meie -14%. Kas me toona olime kolm korda tublimad ja targemad kui teised ja hiljem neli korda rumalamad-laisemad. Mida Maali ei tea on, et Eesti on maailma üks avatuma majandusega riike kui vaadata ekspordi osakaalu SKT'ga võrreldes. Kui enne kriisi kõikus ekspordi osakaal 70-90% vahemikus, siis kriisis saime kibekiiresti lahti suurest osast oma ekspordist ja maandusime 60% peal. 2008. aastal oli ekspordi käive 8,5 miljardit eurot, aasta hiljem 6,5 miljardit. 2012. aastal muuseas 12,5 miljardit eurot, ühes kvartalis jõudsime suisa 100%'ni SKT'st.\nEkspordi käibe osakaalult oleme kindlalt maailma riikide esikümnes: Maailmapanga andmetel (2012) kaheksandal kohal 92 protsendiga. Lihtsalt teadmiseks: edetabelit juhivad Hong Kong ja Singapur (üle 200%), Luxemburg (170) ja Iirimaa-Macao-Maldiivid (veidi üle 100). Maailma esieksportööri saksamaa vastav näitaja on 52%, Jaapanil 15% ja USA'l 14%.\nNiisiis: kui saabus (kollektiivne) langus, ostsid kõik teistelt vähem. Kui Eesti kaotas aastaga neljandiku oma ekspordist (aga kvartalite arvestuses isegi kolmandiku), siis ei tundugi SKT kaotus seitsmendiku võrra enam nii üllatav. Võrreldes näiteks Prantsusmaaga (ekspordi osakaal vaid 27%) või Soomega (40%). Siit siis see meie kiire kukkumine ja kiire tõus.\nSelles kontekstis on oluline, kes on meie põhilised ekspordipartnerid ja kuidas neil läheb. Statistikaamet väidab pingerea olevat (osakaal Eesti ekspordis 2012): Rootsi 16%, Soome 14,5%, Venemaa 12%, Läti 9% ja Leedu 5,5%. Ehk siis esiviisik kokku 56,7%, esikolmik 42,5%. Pilk lõuna poole on lootustandev: Eurostat prognoosib käesolevaks aastaks Läti ja Leedu jaoks kasvu vastavalt 3,8 ja 3,1%. Saksamaa prognoos on +0,6% ja euroalale keskmiselt -0,4%. Seega on Vitsuril õigus - ajutine leevenemine ei ole kuhugi kaotanud Euroopa põhihädasid.\nTõsi, viimane Eurostati pressiteade 14. augustist prognoosib nii EL'le kui eurotsoonile 0,3% kasvu käesolevaks aastaks. USA'le aga näiteks +1,4%. Laiem pilt ongi selline, et nii Euroopa kui Ameerika saavutasid positiivse kasvu 2009. aasta teiseks pooleks. Järgnevalt säilitasid ameeriklased n-ö nina vee peal ja tööpuudus hakkas kahanema. Euroopa kasvutempo on olnud aga neli aastat languses ja viimased poolteist aastat miinuses. Tööpuudus on tõusnud ja on ajaloo kõrgeimal tasemel.\nViimatised murenoodid meie kahest põhilisest ekspordiparterist on kõike muud kui rõõmustavad. Mõlemad suutsid säilitada head nägu (näiteks madalat riigivõla taset), ent praeguseks on rinnaesine plekiline ja põhjanaaber plaanid ajaloo suurimat riigivõlga.\nSeega on majanduse avatusel nii head kui vead. Ühelt poolt toob see sisse kapitali ja oskusteavet ning võimaldab üle lahe töötades leevendada paljude lõuna Eesti (ja mitte ainult) perede rahamuresid. Teisalt kipub suurema laeva põhja minnes veepööris kaasa kiskuma väiksemaid paadikesi. Ühelt poolt kaovad eestlaste ehitustöökohad Soomes ja Tallink kaotab reedeõhtuses käibes. Aga teiselt poolt on lootus, et Soome ametiühingud osutuvad jälle Eesti Nokiaks (Sami Seppänen).


Pelletikatlad - Toru-Jüri\n4 687,75 € -15% 5 515,00 €\nPelletikatel ehk graanulikatel on tänapäevane küttelahendus, mis kogub ühe enam populaarsust paljudes erinevates majapidamistes. Pelletikatlad jagunevad erinevatesse gruppidesse. On olemas täisautomaatsed lahendused, kus katel puhastab ennast ise ning samuti eraldab tuha põlemiskambrist ning on ka lihtsamaid lahendusi, kus lisaks pelletile on võimalik vajadusel ümber lülituda ka puiduküttele. Pelletikatlad kasutavad oma töös puidupelleteid (6mm ja 8mm).\nPelletikatel D10PX Atmos\nUue põlvkonna pelletikatel D10PX on täisautomaatne ning kompaktne. Kõrge kasutegur (ca 92%) on omistanud katlale kõrgeima 5-nda emissiooniklassi. Sisseehitatud punker 65L ning integreeritud Atmos A25 põleti võimaldavad katla paigaldada ka väga väikestesse ruumidesse.\n2 990,00 €\t3 590,00 €\nPelletikatel HP15 Evo Extraflame\nKvaliteetne Itaalia pelletikatel HP15 omab puutetundlikku ekraani, nädalapõhist programmeerimisvõimalust, ülekuumenemiskaitset ja mitmeid teisi kasutajasõbralikke funktsioone. Samuti sisaldab katel endas tsirkulatsioonipumpa, kaitseklappi ja paisupaaki. Sobib ideaalselt kuni 435m3 kütmiseks.\nPelletikatel D20PX Atmos\nUue põlvkonna pelletikatel D20PX on täisautomaatne ning kompaktne. Kõrge kasutegur (ca 92%) on omistanud katlale kõrgeima 5-nda emissiooniklassi. Sisseehitatud punker 175L ning integreeritud Atmos A25 põleti võimaldavad katla paigaldada ka väga väikestesse ruumidesse.\nPelletikatel CS SMALL 20 D'Alessandro\nCS Small on täisautomaatne terasest pelletikatel, millel on kolmekordne suitsukäik. Sisaldab automaatset süütamist, automaatset pelleti etteannet ning mahutit 140L.\nPelletikatel CS SMALL 20 (punker vasakul) D'Alessandro\nPelletikatel CS SMALL 30 D'Alessandro\nPelletikatel PK15 Extraflame\nUus Itaalia pelletikatel PK15 omab puutetundlikku ekraani Black Mask, automaatset põleti ja soojusvaheti puhastust, ülekuumenemiskaitset ja integreeritud Wifi moodulit. Samuti sisaldab katel endas A-klassi tsirkulatsioonipumpa, kaitseklappi ja paisupaaki. Sobib ideaalselt kuni 430m3 kütmiseks.\nPelletikatel PK20 Extraflame\nUus Itaalia pelletikatel PK15 omab puutetundlikku ekraani Black Mask, automaatset põleti ja soojusvaheti puhastust, ülekuumenemiskaitset ja integreeritud Wifi moodulit. Samuti sisaldab katel endas A-klassi tsirkulatsioonipumpa, kaitseklappi ja paisupaaki. Sobib ideaalselt kuni 573m3 kütmiseks.


Matek ehitab uue tehase - Tööstusuudised\nMatek ja ehitusfirma Nordecon Pärnu tütarfirma Eston Ehitus kirjutasid alla ehitustöövõtulepingule, millega rajatakse Matekile 7700 m2 suurune uus tehasehoone.\nTehas rajatakse Pärnu Rääma linnaosasse Niidu ettevõtluspiirkonnas 30 296 ruutmeetri suurusele kinnistule. Mateki tegevdirektori Sven Matsi sõnul on eesmärk toota uues tehases aastas 120 000 ruutmeetrit tasapinnalist elementi ning 10 000 ruutmeetrise põrandapinnaga ruumelementi. „See oleks tootmismahu kahekordistamine võrredles praegusega,“ kinnitab Mats. Seni on Matek tegutsenud rendipinnal, mis Matsi sõnul on tulenevalt ettevõtte tehnoloogilisest arengust ebaratsionaalseks jäänud.\nProjekti kogumaksumuseks koos kinnistu ostu, ehituse ja tehnoloogilise sisseseade ümberkolimisega on 3,5 miljonit eurot, mida finantseeritakse osaliselt omavahenditest ning osaliselt pangalaenuga. Ehitusprojekti omanikujärelvalvet teostab AS Telora-E ning projekteerijaks oli AS Meistri Projekt. Uus hoone peab valmima järgmise aasta veebruaris. Tehases saab tööd kuni 150 inimest.\nMateki 2010. aasta realiseerimise netokäive oli 138,8 miljonit eesti krooni ning kasum 10,67 miljonit eesti krooni.


Bosch Car Service: Tulede kontrollimine\nProfessionaalne tulede kontrollimine\nNägemine ja nähtav olemine on igal aastaajal oluline osa ohutusest. Mõistlik on lasta auto tulesid Bosch Car Service töökojas regulaarselt ja põhjalikult üle vaadata.\nÜksikosade asendamine ja parandamine\nTasuta tulede kontroll uusimate testimisseadmetega\nKvaliteetsed Boschi autotulede lambid\nADAC-i tulede testi tulemused aastast 2012 olid karmid: rohkem kui pooltel autodel olid tõsised probleemid tuledega. Peamine probleem oli esitulede ja udutulede vale reguleerimine. Lisaks valesti reguleeritud kõrgusele on tihti probleemiks tundmatute tootjate lambid. Kui lampide vahetamisel kasutada selliseid tooteid, piisab ainuüksi lampide tootmisvigadest, et esituled ei valgusta teed piisavalt. See on tohutu risk, sest defektsed või valesti reguleeritud esituled on ohuks kõigile liiklejatele. Soovitame kontrollida esitulesid regulaarselt meie töökodades.\nEriti talvel ja sügisel on hädavajalik kiire reageerimine, et tulla toime keeruliste ilma- ja teeoludega. Oluline on, et nähtavus oleks alati parim võimalik, näiteks kasutades AeroTwini tehnoloogiaga uusi klaasipuhasteid ja võimsaid Boschi lampe. Nii märkate ohtlikke olukordi varem ja reageerite vajadusel õigeaegselt.\nNähke ise ja olge nähtav veelgi paremini\nKas teie arvates on hea nähtavus sõitmise juures kõige olulisem faktor? Sama oluline on see, et teised näevad teid. Kui näiteks pidurituli ei tööta, on tagant otsasõidud peaaegu vältimatud. Sama kehtib ka katkise suunatule puhul. Muutlikud ilmaolud, pakane, kuumus ja mustus kulutavad kõik klaasipuhasteid. Pole tarvis öeldagi, et klaasipuhastite asendamine on vahel hädavajalik. Kõik need on piisavalt head põhjused, et oma auto tulesid ja klaasipuhasteid aeg-ajalt kontrollida.\nLähituled päeval ja öösel\nKas teadsite, et päevasel ajal tuledega sõitmine on kohustuslik 20 ELi riigis? Selle vastu eksijad võivad saada trahvi kuni 180 eurot. Autosid, mis sõidavad lähituledega, on alati lihtsam märgata udus, lumes ja vihmas. Kui sõidate „normaalsete” lähituledega, siis kuluvad aga ka lambid kiiremini. Soovitame kasutada eriti vastupidavaid Boschi Daytime'i lampe, et saaksite kogu aeg tulesid kasutada. Veelgi rohkem infot valgustuse ja optimaalse nähtavuse kohta liikluses saate Valgustuse ja nähtavuse juhendist.


Apollo Milton Obote (mõned ütlevad, Milton Apollo Obote) oli Uganda teine ja neljas president. Ta jõudis kõigepealt võimule 1962. aastal, kuid Idi Amin oli see 1971. aastal välja astunud. Üheksa aastat hiljem kukkus Amin ja Obote jõudis taas võimule veel viis aastat, enne kui ta jälle tagasi võeti.\nObote on suuresti varjutanud "Butcher" Idi Amin Lääne meedias, kuid Obotti süüdistati ka laialt levinud inimõiguste rikkumiste vastu ning tema valitsustele omistatud surmad on suuremad kui Amini omad.\nKes ta oli, kuidas ta suutis võimule tagasi tulla ja miks ta unustatakse Amini kasuks?\nKes ta oli ja kuidas ta kaks korda võimule tulid, on lihtsamad vastused. Obote oli väikese hõimude pealiku poeg ja sai ülikoolihariduse Kampalas asuvas Makerere ülikoolis. Seejärel kolis ta Kenyasse, kus ta liitus iseseisvusliikumisega 1950. aastate lõpul. Ta naasis Uganda ja jõudis poliitilisele võitlusele ning 1959. aastal oli uue Uganda rahvakongressi juht.\nPärast iseseisvust on Obote joonistatud royalism Bugandan partei. (Buganda oli suur pre-koloniaal-Uganda kuningriik, mis püsis Ühendkuningriigi kaudse reegli kohaselt.) Koobes oli Obote UPC ja roheliste Bugandanide uus parlamendis enamus kohtadest ja Obote sai esimeseks valituks Uganda peaminister pärast iseseisvust.\nKui Obote peaminister valiti, oli Uganda föderaalseeritud riik. Samuti oli Uganda presidendil, kuid see oli suures osas tseremoniaalne positsioon, ning 1963.-1966. Aastal oli see Baganda Kabaka (või kuningas), kes seda pidas. Aastal 1966 aga Obote hakkas puhastama oma valitsust ja korraldas uue parlamendi poolt vastu võetud põhiseaduse, mis aitas kaasa nii Uganda kui ka Kabaka föderaliseerimisele.\nSõjaväe toetusel sai Obote presidendiks ja andis endale laialdased volitused. Kui Kabaka keeldus, tuli ta eksiilisse.\nKülm sõda ja Araabia-Iisraeli sõda\nObote Achilleuse kand oli tema sõltuvus sõjaväest ja tema ennast kuulutatud sotsialismi. Varsti pärast presidendi saamist vaatas Lääs välja Obotelt, kes oli külma sõja Aafrika poliitikas vaadeldav kui NSVLi potentsiaalne liitlane. Vahepeal arvasid paljud Läände, et Obote sõjaväeülem, Idi Amin, oleks Aafrikas suurepärane liitlane (või paar). Iisraeli kujul oli veel üks komplikatsioon, kes kardeti, et Obote häiriks Sudaani mässuliste toetust; nad ka arvasid, et Amin oleks nende kavade suhtes paremini võimekam. Samuti oli Obote tugeva kätega taktika Ugandas kaotanud tema toetuse riigis ja kui Amin, kes välismaiste toetajatest abistas, käivitas jaanuaris 1971 toimunud riigipöörde, rõõmustas Lääne, Iisraeli ja Uganda.\nTansaania vanglas ja tagasi\nRõõm oli lühiajaline. Mõne aasta pärast on Idi Amin saanud kurikuulsaks oma inimõiguste rikkumiste ja repressioonide eest. Obini, kes oli Tansaanias eksiilis elanud, kus tema kolleegid sotsialistlik Julius Nyerere tervitasid, oli sageli Amini režiimi kriitik.\nAastal 1979, mil Amin tungis Tenerife Kagera rannale Tansaanias, ütles Nyerere piisavalt piisavalt ja käivitas Kagera sõja, mille käigus Tansaania väed surusid Uganda väed välja Kagerast, seejärel järgisid neid Uganda ja aitasid Aminit kukutada.\nPaljud uskusid, et järgnevad presidendivalimised olid võltsitud ja niipea, kui Obote oli uuesti Uganda presidendi avatuks, oli ta vastupanu. Kõige tõsisemat vastupanu leidis Yoweri Museveni juhitud riiklik vastupanuarmee. Armee reageeris tsiviilelanikkonna jõhkralt allasurumisele NLA kindluses. Inimõiguste rühmitused loovad hinnanguliselt 100 000 kuni 500 000 inimest.\nAastal 1986 võitis Museveni võimu ja Obote põgenes eksiilis uuesti. Ta suri 2005. aastal Sambia.\nDowden, Richard. Aafrika: muutunud riigid, tavalised imed . New York: avalikud suhted, 2009.\nMarssal, Julian. "Milton Obote," netisaamine, Guardian, 11. oktoober 2005.\nSteve Biko meeldejääv tsitaat\nSAT skoorid kooliõpilastele Ohio Ülikooli süsteemis\nPrantsuse sõnavara: hambaarsti juures\nOulu folkloor ja legendid\nMahjong Mania: õppida mängima Mahjongi\nKuidas Finking uppumine jalgade ujumine Freestyle\nKuidas rääkida hiina ilmast ja aastaajast\nTrassi kolm tähendust


steriliseerimisest/kastreerimisest - kui vanalt? (Lehekülg 1) - Tiinuse ärahoidmiseks - Kassisõprade foorum\nsteriliseerimisest/kastreerimisest - kui vanalt? (Lehekülg 1, kokku 2)\n1 Teema autor: Rachel 06.02.2005 14:44:45\nTeema: steriliseerimisest/kastreerimisest - kui vanalt?\nKas on mingit vanust millest vanemat kassi steriliseerida ei tohi/saa?(märts ju tulekul:P) Kuidas nende isaste kassidega siis ikkagi on märtsis?Tõesti nii hullud kui räägitakse?\n2 Vastas: brazen 06.02.2005 23:43:09\nPisut lollina tunnen end praegu aga mis nende isaste kassidega siis märtsis juhtub, mida muul ajal mitte? Mu meelest neil aastaotsa nn jooksukas ja noh et siis kui emastel on jooksuaeg, et siis lähevad pöördesse ja tulevad akna alla kräunuma ja märgistama :S\nAga selle vanuse koha pealt.. Ma isegi mõtlen selle peale, kuna mul ka emane kiisu ja varajases keskeas (8,5aastane) ja kuuldavasti see tablettide andmine võib mädast emakapõletikku ja muid jamasid põhjustada.. Neti otsingust leidsin midagi ebamäärast:\nLoomaarstid soovitavad emast kassi opereerida enne esimest jooksuaega, seega umbes viie–kuue kuu vanuses. Jooksuajal on looma opereerimine raskem, sest verekaotus on suurem.\nKuna emase kassi steriliseerimine on veidi keerulisem (nõuab kõhuõõne avamist), on ka operatsioon kallim – makstes olenevalt kliinikust 450–550 krooni. Isaste kasside steriliseerimine maksab ligikaudu 275 krooni. Pidev tablettide andmine kokkuvõttes tublisti kulukam. Ühes pakis (hind 50–60 krooni) on 20 tabletti ja sellest jätkub vaid paariks kuuks. Süstimine maksab 45–80 krooni ja selle mõju kestab mõned kuud.\nUuringud näitavad, et just keemiline vahelesegamine pole tervisele sugugi ohutu. Tablettidega ravitud kassidel on loomaarstid täheldanud maksakahjustusi, emasloomadel suureneb oht haigestuda piimanäärme- ning munasarjakasvajatesse. Steriliseerimisel sellised kõrvalmõjud reeglina puuduvad.\nVotsiis.. Eks mul endal väikesed eelarvamused-hirmud steriliseerimise suhtes on, kuna kiisu põdes just hiljuti haigust, millest põhimõtteliselt ta rohtudega surmasuust päästetud saime.. Elasin seda ise väga raskelt läbi ja kui midagi peaks kiisuga opi ajal juhtuma, siis ei elaks seda vist üle. Muidu olen põhimõtteliselt steriliseerimise poolt.\n3 Vastas: souloflittlebunnies 21.02.2005 15:40:17\nsteriliseerida võib igas vanuses. aga kuna kasutatakse narkoosi siis tuleks arvestada, et väga auväärsesse ikka jõudnud loomadel on narkoosi tegemine ohtlik, kuna organism on juba vana.\n4 Vastas: Mannu 22.03.2005 14:41:59\nMa arvan, et kõige adekvaatsema vastuse võib praegu anda loomaarst. Endal mul on selline kogemus, et vanemate juures elav emane kass oli 5 aastane, kui operatsioonile läks. Tal oli küll lugu selline, et olime kogu aeg talle tablette andnud, ent üks kord läks meelest ära ja kohe tulid ka pojad. Üks õigemini. Ei tea, kas ta ei osanud ise korralikult pojat ilmale tuua või milles see viga oli (võib-olla ka tablettides oli asi), aga igatahes jäi Elfi emakapõletikku, mistõttu poeg ei saanud emalt piima ja suri 2päevasena või umbes nii. Ja kassile tehti operatsioon, sest tal oli tugev põletik.\nOma kassile tehti alles nüüd, 10 päeva tagasi op, aga tema on 7kuune emane.\nMa ei usu, et neil mingit vanusepiirangut on, aga kõikse õigema info saad siiski loomaarstilt.\n5 Vastas: anna 08.02.2006 21:19:59\nma tõesti väga-väga tahaks teada, et kuidas ja millal ma võin oma kassid steriliseerimisele viia, kui neil tõenäoliselt on praegu käes esimene jooksuaeg?\n6 Vastas: brazen 08.02.2006 21:49:51\nLugesin kuskilt et mida varem kass steriliseerida, seda parem. Emaste kohta oli kirjutatud et steriliseeritakse juba 4-5 kuu vanuseid kasse.\nMina arvan et sa võiksid nendega peale esimest jooksuaega minna aga soovitan sul kindlasti loomaarsti arvamust küsida sest sageli on nad steriliseerimise koha pealt väga erinevatel seisukohtadel. Mõni teeb 5.kuustele mõni 8.kuustele jne.\n7 Vastas: anna 09.02.2006 11:09:27\naga kuidas ma aru saan, et see läbi on? jooksuaeg siis.\n8 Vastas: anna 09.02.2006 11:10:41\nselles mõttes, et nad praegu ei karju mingi metsikult, vahepeal ainult ronivad kuhugi nurka laulma, enam-vähem uluvad nagu koerad ja siis, kui pai teeme, siis ajavad tagumiku niimoodi ühemõtteliselt üles :S\nja närvilised on jubedalt. see vist ikka peaks olema jooksukas ju?\n9 Vastas: tibukiisu 09.02.2006 11:23:14\nKindel. Meie oma ka ajab muudkui tagumikku üles. Pai ei saa teha, sest siis hakkab kohe ringi vänderdama ja kurisema. Viskab selili või on kõhuli, tagumik püsti. Täielik seksikiisu. :puna: huvitav on see, et eelmine kord Tondul oli jooksuaeg ikka mingi nädal või rohkemgi, seekord oli 4 päeva. Meie juba valmistasime end närvesöövateks päevadeks ette ja üllatusega avastasime, et juba läbi. Et lühidalt, kuid tihedalt?\n10 Vastas: anna 09.02.2006 15:43:49\na kuidas saab siis aru, et see läbi on?\n11 Vastas: *AnnikAngel* 01.03.2006 19:50:51\nno kass lõpetab liigse kräunumise, kui paitad, siis ei tõsta tagumikku, ja ka välja ei taha nii tihti.\n12 Vastas: brazen 02.03.2006 00:19:21\nNo jooksuajal me kassi ikka välja ei lase.. :para:\nPS. Osadel tubastel kassidel pole sellist väljaminemise tungi jooksuajal täheldanud. Ilmselt ei oskagi nad välja tahta kui ei tea mis seal ees ootamas..\n13 Vastas: anna 02.03.2006 10:52:06\nma ka jah selle järgi nüüd ei saa vaadata, et kas ta tahab välja või mitte, nad pole kunagi väljas käinudki. või noh, kui nad koju tõime ja teine kord, kui arstile viisime.\n14 Vastas: anna 09.03.2006 16:58:38\nhuuh... homme võtame siis oma preilidega selle raske teekonna ette ja laseme nad ära steriliseerida. närv on päris suur, kui aus olla.\nmuidugi ma tean, et mis seal ikka nii väga juhtuda saab, aga veidike kõhe on ikkagi.\n15 Vastas: miramis 09.03.2006 21:55:16\n16 Vastas: näriline 09.03.2006 22:14:41\nMina samuti :py: .Räägi siis pärast, kuidas kiisudel läks ja kuidas nad ennast tunnevad\n17 Vastas: bruno&co(CH) 31.03.2006 11:49:57\nAga kui on 2 kassi kodus, emane ja isane, siis tuleks vist emane enne ära steriliseerida ja kaua see haav paraneb ja kaua tuleb kasse eraldi hoida ?\n18 Vastas: fiodor 12.04.2006 20:47:26\nOlen kuskilt külnud, et enne steriliseerimist peavad kassil olema vähemalt ühed ojad. Ons see tõsi?\n19 Vastas: *AnnikAngel* 13.04.2006 20:13:14\nmeil kassil hakkas uuesti jooksukas... ei jõudnudki meie enne jooksukat ära teha op-i... peab natuke tablette andma :support:\n20 Vastas: näriline 13.04.2006 21:11:18\nTo Fiodor: see ei ole tõsi\n21 Vastas: Rachelle 14.04.2006 13:07:45\nEi ole tõesti tõsi:wink:\nSelline arvamus on stagnaajast pärit.\n22 Vastas: Mathilda 09.07.2006 20:11:44\nPean kah kassipoja ära steriliseerima, aga ma kardan, et tal on peale seda valus või ma ei tea!:murelik:\nAga tuleb ära teha juu..:roll:\n23 Vastas: Rachelle 09.07.2006 20:19:15\nEi ole tal midagi valus, operatsioon tehakse ju narkossiga ja päras ei ole ka häda midagi.\nIgaljuhul on see parem variant kui see, et ta poegima hakkab, Eestis on kogu see süsteem nii vale ja kassipoegadest on lausa uputus.\n24 Vastas: BadKitty 11.11.2006 11:45:20\nMul selline küsimus et mu kass sai Paar päeva tagasi kuue kuuseks,ta on tubane kiisu ja õues pole käinud.Loen siit et jooksuaeg hakkab neil juba viiekuuselt,aga ma pole oma kassi juures eriti midagi imelikku märganud.Ainuke imelik asi mis ta teeb juba nädal aega on see et istub köögis aknapeal ja teeb orava häält.Kas see on mingi jooksukamärk vm?Või ei ole tubastel kassidel see asi nii hull kuna ta ei tea mida väljast tahta???\n25 Vastas: Rachelle 11.11.2006 13:35:48\nMina arvan seda ikka, et kassidel on esimene jooksuaeg erineval ajal.\nOsadel varem, teistel hiljem, mõnel keerulisemalt, teisel aga lihtsamalt.\nOrava hääle tegemine võib tõepoolest jooksuaja märk olla (siis nad käituvad kummaliselt), aga tõsi on ka see, et kui ta on Sul täiesti tubane, siis ega ta tõesti ei tea, mida õuelt oodata.


S-sviit on teisel korrusel asuv kahetoaline sviit, kus on eraldi magamistuba, kus on lameekraaniga televiisor, elektrikamin ja marmorist kaptenivann, kus on mullivann. Düüsidega klaasist spaadušš aitab teil lõõgastuda ja pingeid maha sulatada. Magamistoal on prantsuse uksed, et see elutoast välja suletaks. Elutoas on nahktool ja kuningannaga tõmmatakse välja Tempurpedicu ülaosaga nahkdiivan. Selles sviidis on söögilaud, marmorist märgbaar, lameekraaniga televiisor, teine vannituba ja pääs rõdule. Selles sviidis on individuaalne soojus ja õhk. See avar sviit asub teisel korrusel (Innil pole veel lifti) ja sellel on kahekordsed prantsuse rõduuksed. Täispikk rõdu on põhja poole ja vaatega 1100 aakri suurusele lambafarmile. Kui sviidis magab 4 inimest, on hind 2 inimese jaoks. Lisatasu võib võtta lisatasu isikult. Jätame endale õiguse keelduda teenusest kellelegi, kes meie arvates ei järgi asutuse kehtestatud reegleid, et tagada oma külalistele meeldiv viibimine.


Kesk- ja Ida-Euroopa 100 kõige uuendusmeelsema sekka valiti hulk nominente Eestist | AM.ee\nKesk- ja Ida-Euroopa 100 kõige uuendusmeelsema sekka valiti hulk nominente Eestist\n26. november 2015 - 15:22 Autor: AM\nTänavu teist korda välja antavasse New Europe 100 kõige uuendusmeelsemate Kesk- ja Ida-Euroopa liidrite nimekirja on Eestist jõudnud 8 nominenti: Karoli Hindriks, kelle loodud professionaalide tööportaal Jobbatical.com viib kokku ettevõtted, kes vajavad lühiajalist efektiivset tööjõudu ning suurte kogemustega töötajad; Skeleton Technologies kaasasutaja ja Euroopa juhtiv energiasalvestite tootja Taavi Madiberk; paindlikku tööaega pakkuva GoWorkaBit’i juhataja Kristjan Vanaselja; Ukraina „majandusingel“ Jaanika Merilo; mobiiliäppide testimisplatvormi Testilo asutajad Kristel Viidik ja Marko Kruustük ning mobiilimaksete platvormi Fortumo looja Martin Koppel.\nRatastoolist juhitav sõiduk, kiiremad ja odavamad Ebola viirust avastavad testid, päästemissioonidel kasutatavad droonid – nende ja paljude teiste uuenduste loojad on lisatud New Europe 100 nimekirja ning neid tunnustatakse kui Kesk- ja Ida-Euroopa kõige uuendusmeelsemaid isikuid ja rühmitusi.\nVõitjate seast leiab inimesi, kes lisaks positiivsete muutuste algatamisele tegelevad ise aktiivselt sotsiaalsete probleemide lahendamisega, näiteks kunstnikke ja nende potentsiaalseid toetajaid ühendava veebiplatvormi loojad, meditsiinilise rehabilitatsiooniroboti disainerid, organisatsioonid, kelle tegevuseks on lastele IT alaste teadmiste andmine või ekstreemspordis kasutatava AirDog drooni ehitajad Lätist.\nMille poolest on need inimesed erilised? „Selleaastane New Europe 100 nimekiri näitab, et mitmes olulises valdkonnas, sealhulgas haridus, tervishoid, transport, põllumajandus – kasutavad meie piirkonnas tegutsevad uuendusmeelsed juhid kõige kaasaegsemaid tehnoloogilisi saavutusi lahendamaks spetsiifilisi sotsiaalseid ja ettevõtlusega seonduvaid probleeme,“ ütles Google’i Kesk- ja Ida-Euroopa avaliku strateegia juht Agata Wacławik-Wejman. „Nimekirja mitmekesisus näitab, et Kesk- ja Ida-Euroopas on majanduslikul ja sotsiaalsel innovatsioonil suur arengupotentsiaal, mis aitab kaasa tugevate äriettevõtete, töökohtade ja majanduse kasvule.“\nNew Europe 100 nimekirja põhiline mõte on loominguliste ja innovaatiliste ideede autorite tunnustamine ja esiletõstmine. Korraldajate hinnangul on paljud sellised ideed sündinud meie piirkonnas ning nende autorid tegutsevad sageli maailmatasemel.\ntunnustades liidreid, kes viivad ellu positiivseid muutusi. Projekt toimub tänavu teistkordselt ning seda korraldab Poola mõtte- ja teokoda Res Publica, kelle koostööpartneriteks on Visegrad Fond, Google, Financial Times ning paljud teised meie piirkonnas tegutsevad silmapaistvad organisatsioonid.\nEelmisel aastal esmakordselt koostatud New Europe 100 nimekirjas olid järgmised eestlased: Ahti Heinla, Priit Kasesalu, Jaan Tallinn, Taavet Hinrikus, Taavi Kotka, Tarvi Martens ja Teele Pehk.\nNew Europe 100 täielik nimekiri koos eelmise aasta nominentidega on väljas aadressil http://ne100.org/challengers.


Meie KG - Ilu hinges ja aias. Palju-palju õnne, Anneli Auväärt!\nArtikkel / PersonaaliaIlu hinges ja aias. Palju-palju õnne, Anneli Auväärt!\nArtikkel, avaldatud 9. mai 2021, vaadatud 407 korda, autor Ave Jõgi, võõrkeeleõpetaja\nAnneli tööd enda aia kujundamisel ja kaunistamisel on märgatud! Autor/allikas: Raul Vinni / Saarte Hääl\nSoe päike toob tärkamise loodusesse ja aeda, alati ka sünnipäeva meie heale kolleegile – Annelile. Sellel aastal numbril lihtsalt null lõpus ja kooliperel põhjust vähe pidulikumalt õnnesoov üles võtta. Nii tore, et tänase õnnitlusloo on aidanud seada kolm inimest: üks, kes meie hällilapsega tuttav juba ammu, teine olevikust ja kolmas sügavalt südamest.\nAlustamegi siis kaugemalt.\nTänane kolleeg Irina räägib Annelist nii. „Minu kauaaegne tutvus Anneliga sai alguse juba aastakümneid tagasi. Mul on olnud rõõm õpetada mõlemaid ta toredaid tütreid tolleaegses Orissaare Keskkoolis. Hiljem said aga meist ka kolleegid. Kuid mulle näib, et see väike ja habras naine ei ole sest ajast üldse muutunud.\nKoolipildis koridoris või klassis on silmal endiselt raske teda eristada – lihtsalt ei saa aru, kus on õpetaja või kus lapsed ...\nAnnelist mõeldes ja rääkides kõnelevad kõige paremini sellised märksõnad: armas, soe ja mõistev inimene; väga hooliv ja murelik ema ning vanaema; töökas, kohusetundlik, alati vastutulelik ning abivalmis suurepärane kolleeg. Ja muidugi väsimatu „rohenäpp“, kes meeleldi müttab ja nokitseb oma ilusas aias.“ Ning soovitab soojalt jätkata samas vaimus.\nSõna saab Anneli praegune kolleeg Marvi:\n„Kunagi, kui Anneli meie kooli tööle tuli, siis imetlesin teda, et küll on ikka ilus naine ja kui maitsekalt ta veel riides käib! Annelil on suurepärane stiilitunnetus ja ilumeel nii riietumisel, kodu kaunistamisel kui ka lillekimpude meisterdamisel. Kui me temaga rohkem suhtlema hakkasime, siis mõistsin peagi, et väline ilu on sügavalt harmoonias sisemise iluga.\nAnneli hoiab väga oma lähedasi. Näiteks küpsetab ta oma laste peredele sünnipäevadeks alati ise tordid ja ikka kohe mitu tükki, et igaüks saaks meelepärase. Sõbrana saan teda alati usaldada ja tema peale kindel olla. Ta on alati aus ja ütleb oma arvamuse välja. Anneli on väga suure südamega inimene, kelles on peidus selline haruldane magnetism, mida on raske sõnadesse panna.\nImetlusväärsed on ka Anneli aiandusalased oskused – aed, mis ta kodu ümbritseb, vääriks kohta ajakirja esikaanel. Annelile mõeldes kangastuvad pühendumus sõpradele ja perele, positiivsed emotsioonid, meeldivad koosviibimised, teatri- ja kohvikukülastused, päikeseline meeleolu.“\nEmale on tänases loos kaasa elama tulnud ka pere, ikka sealt sügavalt südamest. Tervituseks ja rõõmuks kallile Mammule võtab sõna vanem tütar Liis:\n„Kui mu õde Karin oli väike, juhtus selline lugu. Oli kevad ja läksime Maasi metsa sinililli korjama, aga mets oli meri – täitsa sinine. Karin hakkas nutma. Ta ei tahtnud sammugi astuda, sest kartis lilledele haiget teha.\nSee omadus on tal emalt saadud. Ma ei oska kujutleda olukorda, kus Mammu – nii me teda kodus kutsume – oleks midagi muud kui hooliv. Ta muretseb palju rohkem, kui peaks, sest tahab, et kõik oleks hästi. Käisin ammu ülikoolis, kui sain hommikul Mammult SMSi: „Väljas on külm, pane müts pähe.“ Nii ka praegu: lapsed ammu suured, lapselapsedki tehtud, aga tema põeb kõige rohkem, kui keegi perest on haige – elab nii väga kaasa.\nKui Mammu poleks õpetaja, võiks ta olla kondiiter – kui meil on peres kellelgi sünnipäev, võime puusalt tulistada, mis torti tahame, ja Mammu teeb. Sefiiritort, trühvlitort, marjatort, sidrunitort ... Ta oskab kõike ja kui ei oska, otsib internetist välja.\nMa olen palju mõelnud, kui väga mul on vedanud, et mul on selline ema. Ta on oma laste suurim fänn ja me armastame teda nii palju, et südamel hakkab kitsas.“\nSestap ongi paras aeg soovida Annelile palju õnne, tervist, jõudu ja rohkesti rõõmu oma kallitest! Koolipere ühineb õnnesoovidega, mille väikese salmikese näol saatis Marvi:\net saatus peaks Sinu eest helgelt hoolt –


Tiina juurde jõudmiseks tuleb mul kõigepealt leida üles väike külaraamatukogu. Olen põnevil, kuna ta ise võttis minuga ühendust, et rääkida kaevandamise mõjust oma elule.\nJutuajamine Tiinaga algab väga kurvalt. Ta on üks nendest, kes on kaevanduse eest pagenud kogu oma elu. Ta on elanud kolmes külas ja kõikides nendes on maa all kaevandus tegutsenud. Oma praeguses talus on ta elanud 25 aastat. Kui Tiina hakkab rääkima oma lapsepõlvest, on tema hääles kuulda värinat ning ta silmanurkadesse valgub pisaravesi. Tiina on sündinud endise Oktoobri karjääri ehk praeguse asub Aidu karjääri alal. Kui Tiina oli seitsmeaastane, sai nende pere teada, et kõikidel külaelanikel tuleb oma kodust lahkuda, kuna sellel alal hakatakse põlevkivi kaevandama. Tiina lausub, et tegelikult kõik kolm Aidu karjääri alal asunud küla 1970ndatel küüditati: “Ei saadetud küll loomavagunitega Siberisse, kuid kolm küla pidid majad tühjaks tegema, sest sinna pidi peale tulema pealmaa kaevandus ehk karjäär.“\nKodust lahkumist meenutades ütleb Tiina, et see oli väga kurb aeg: „See oli väga kurb selles mõttes, et minu lapsepõlv ikkagi lõppes sellega…“ Ta räägib, et tol ajal ta ei tundnud, et see hinge mingi jälje jätab, kuid praegu teab ta, et tegelikult ikka jättis: „Viiekümneselt ma võin juba öelda, et see jättis päris sügava jälje.“\nTiina mõte rändab ringi lapsepõlveajas ning ta kirjeldab oma kunagist kodukohta praeguse Aidu karjääri aladel, kus oli asunud kolm väga ilusat Eesti küla: Aidu, Aidu-Nõmme ja Aidu-Liiva. Ümberringi oli liivane maa ja kodu lähedal ilus männimets. „See kõik oli nii idülliline,“ ütleb Tiina. Kui kaevandus pidi tööle hakkama, sunniti kolme küla elanikud lahkuma. Väga paljud inimesed leidsid uued elukoha kusagil lähikonnas või natuke rohkem Rakvere pool.\nTiina mäletab, et kui ta pere sai teada, et nad peavad kodust lahkuma, siis käisid nad ühel varakevadel pidevalt uut kodu otsimas: „…Leidsime selle siis Kohtlast tollase Kohtla kaevanduse maadelt, ei osanud kaugemale ka minna ja nii sattusime järgmise portsu otsa.“ Tiina mäletab, et kodu eest sai nende pere ligikaudu 1700 rubla kompensatsiooni ning selle eest said nad endale umbes samaväärse maja, nagu oli enne.\nTa meenutab hetke, kui neil oli uus maja juba ostetud, kuid nad ei olnud veel lõplikult kolinud. Tiina räägib, et nende pere oli üks viimaseid, kes külast lahkus. Öösiti oli näha, kuidas üks või teine maja põles. Ametlikult öeldi, et selle taga olid kurjategijad, et tegemist ei olnud riikliku hoonete põletamise kavaga. Kuid oli ka teistsuguseid kuulujutte, kuna majad oli vaja ära kaotada. „Ma mäletan, et istusime sugulasega akna all, lugesime Tähekest ja vaatasime, kuidas minu sõbranna maja seal üle põllu põleb…“ meenutab Tiina oma viimaseid hetki kodus. Hooned põletati maha vaikselt erinevatel öödel. Ta mäletab, et kaevanduse tootmishooneid toodi ehitama vabakäiguvangid ning lausub, et võimalik, et see oli kuidagi nendega seotud.\nTiina räägib, et ilmselt sai tema lapsena sellest lihtsamini üle kui vanemad inimesed: „Vanaema rääkis kuni oma surmatunnini ikka, kuidas ta käis hiljem, kui me olime juba ära kolinud, seda kohta vaatamas. Maja ei olnud veel lammutatud ning külakiik kriuksus vaikselt tuule käes ja nuttis lapsi taga…“\nNüüd, 40 aastat hiljem, on Tiina püüdnud kõrvutada Aidu piirkonna vana ja uut kaarti ning on mõelnud, et otsib kunagise kodumaja koha üles, kuid nendib, et sellel ei ole vist väga suurt mõtet, sest koht on üle ujutatud ja seal käib aktiivne arendustegevus.\nTiina naerab, et ega nad ei osanud oma järgmist elukohta väga valida, sest hiljem selgus, et see asus Kohtla kaevanduse alal. Samal aastal, kui pere oma uude elukohta kolis, oli kaevandus nende maa alt kaevanduskäigud juba läbi kaevanud ja maa hakkas õige pea vajuma. Maja ümber oli märgata kuni meetriseid maapinna vajumisi. Tiina räägib, et ilmselt oli nende maja alla jäetud käikudest puutumata tervik, kuid näiteks nende saun asus majast mingil ajal juba tunduvalt madalamal. Samuti kadus kaevust pärast maa-aluseid kaevamisi vesi. Ajutiselt lahendas probleemi sügavam puurkaev, kuid kuna veetase kaevanduses pidevalt langes, siis jäi ka see tühjaks. Aastaid tuli vett vedada 400 meetri kauguselt naabrite sügavamast elektripumbaga kaevust - talvel kelguga ja suvel ratta või käruga. Tiina meenutab, et see oli päris raske töö: „See oli ikka väga raske, talvel tuli seda lumehangedes vedada. Neljakümneliitrise plekiga vedasime… Suvel sai seda vett kahel pool ratta lenksu tassitud…“\nTiina räägib, et praegu on inimeste olukord Kohtlas kehv, kuna paljudes kohtades maapind kaevanduskäikude tõttu vajub. Nende kunagised Kohtlas elavad naabrid peavad praegu hobuseid ning karjamaal on suured, kümne meetri sügavused varingud. Ta meenutab oma poja juttu, kui too oli käinud Kohtlas masinaga heina niitmas ja saanud õnneks meeter enne suurt loomaluid täis olnud auku pidama.\nViimased 25 aastat on Tiina elanud oma mehe talus. Seekord on nende talu maa all vanad Viru kaevanduse käigud. Kui kaevandus nende maa alla jõudis, siis taas kadus kaevust vesi ja korduma hakkasid samad probleemid, mis varem. Tiina räägib, et õnneks on nüüd aeg teine ja inimestega arvestatakse rohkem. Kaevandusettevõttelt sai talu süvaveepumba ning pererahvalt nõusolekut küsimata toodi majani ühisveevärgi veetoru. Ainsa puudusena torustikuvee juures näeb Tiia seda, et selle eest tuleb maksta.\nTiina meenutab, et kui maa all uute kaevanduskäikude rajamiseks lõhati, siis aknaklaasid klirisesid ja öösel ei saanud magada. Pärast seda, kui ta oli kurtnud kaevandustöödega seotud ülemusele oma öörahu häirimisest, asja uuriti, tõdeti probleemi olemasolu ja lõhkamine jäi tagasihoidlikumaks. Tiina rõõmustab, et probleemiga tegeleti ning suhtumine maapealsetesse elanikesse on teistsugune kui 1970ndatel, kui sunniti kodudest lahkuma.\nVeidi mures on Tiina selle üle, et kaevandamisega seotud keskkonnatasud lähevad riigile ning siis omakorda vallale, kuid tulu ei jõua konkreetselt sellesse kohta, mille all kaevandatakse. Eriti tekitab see probleeme talunike seas, kelle maa vajub maakasutus on seetõttu häiritud. Samuti toob ta välja, et kaevanduste sulgemisega kaasnev pinna liigniiskus muudab raskeks metsade majandamise ning seetõttu on mõnes kohas juba ka taimestik muutunud.\nMeie jutu lõpetuseks lausub Tiina, et ta muutub väga pahaseks, kui ikka ja jälle kuuleb, et inimesed on taastuvenergiat tootvate tuulikute paigaldamise vastu. Unustatakse, et Ida-Virumaal on inimesed pidanud aastakümneid taluma kaevanduse suuri mõjusid, et kogu ülejäänud Eesti elanikkond saaks elektrit tarbida.


Tänak ja Mõlder saavutasid eesmärgi - Saarte Hääl\n– 16/02/2016Rubriik: Sport\nHEA SÕIT: Ott Tänak jääb Rootsi ralli tulemusega rahule.\nMonte Carlos saavutatud seitsmendat kohta Rootsi MM-rallile ületama läinud Ott Tänak ja Raigo Mõlder jõudsid keerulistes oludes oma eesmärgini ja lõpetasid kokkuvõttes viienda kohaga.\n“Meil oli väga hea nädalavahetus,” tunnistas Ott Tänak, lisades, et DMACK-i tiimi esitus oli väga muljetavaldav. “Kruusal andsime küll palju tagasi, aga avaldasime siiski poodiumikohtadele survet. Meeskonnale suured tänud. Nüüd saavad asjad edasi üksnes paremaks minna.”\nOtt Tänaku sõnul nautis ta väga reedest võistluspäeva, kui tingimused olid head, sõideti tippaegu ja heideldi poodiumikoha eest. “Laupäev oli raskem ja katsed olid nii kiired, et tähtis oli olla ettevaatlik,” tunnistas ta. “Aga me ei teinud teist rallit järjest ühtki viga, seega oleme MM-sarja alustanud üleüldiselt hästi.”\nDMACK-i meeskonna juht Dick Cormack ütles, et nädalavahetuse peamine jututeema oli keerulised tingimused ja kuidas rehvid nendes oludes toimivad. “Nägime, et meie talverehvid on teinud läbi hea arengu ja reedel valitsenud talvistes tingimustes olid need konkurentsivõimelised,” lausus ta.\nRalli võitis Sebastien Ogier, teisena lõpetas Hayden Paddon ja kolmas oli Mads Östberg. Seis kahe etapi järel: Sebastien Ogier 56, Andreas Mikkelsen 33, Mads Østberg 27, Hayden Paddon 18, Dani Sordo 18 ja Ott Tänak 16 punkti.